# Eiropas Savienības C 318/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 318 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 23. decembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 318

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 23. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Sagatavošanas dokumenti |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | 429. plenārajāsesijā, 2006. gada 13. un 14. septembrī |
| 2006/C 318/1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Ilgtspējīga attīstība kā rūpniecības pārmaiņu virzītājspēks | 1 |
| 2006/C 318/2 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Rūpniecisko pārmaiņu teritoriālā pārvaldība: sociālo partneru loma un konkurētspējas un inovācijas pamatprogrammas ieguldījums | 12 |
| 2006/C 318/3 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu IT atbalstītas mūžizglītības ieguldījums Eiropas konkurētspējā, rūpniecības pārmaiņās un sociālā kapitāla attīstībā | 20 |
| 2006/C 318/4 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Pakalpojumi un Eiropas ražošanas nozares: mijiedarbība un ietekme uz nodarbinātību, konkurētspēju un ražīgumu | 26 |
| 2006/C 318/5 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidiCOM(2006) 91 galīgā redakcija — 2006/0033 (COD) | 38 |
| 2006/C 318/6 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par akcionāru balsstiesību izmantošanu sabiedrībās, kuru juridiskā adrese ir dalībvalstī un kuru akcijas atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2004/109/EKCOM (2005) 685 galīgā redakcija — 2005/0265 (COD) | 42 |
| 2006/C 318/7 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem pamatinformācijas par pirktspējas paritātēm sniegšanai un to aprēķināšanai un izplatīšanaiCOM(2006) 135 galīgā redakcija — 2006/0042 (COD) | 45 |
| 2006/C 318/8 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmuma priekšlikums par elektronisku vidi muitā un tirdzniecībāCOM(2005) 609 galīgā redakcija — 2005/0247 (COD) | 47 |
| 2006/C 318/9 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Kopienas Lisabonas programmas ieviešana: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū un par Direktīvas 97/7/EK, 2000/12/EK un 2002/65/EK grozīšanuCOM (2005) 603 galīgā redakcija — 2005/0245 (COD) | 51 |
| 2006/C 318/0 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām (Romas I regula)COM (2005) 650 galīgā redakcija — 2005/0261 (COD) | 56 |
| 2006/C 318/1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisiju un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta informācijai, ar ko groza Direktīvu 72/306/EEK un Direktīvu .../.../EKCOM(2005) 683 galīgā redakcija — 2005/0282 (COD) | 62 |
| 2006/C 318/2 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Sociālais tūrisms Eiropā | 67 |
| 2006/C 318/3 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par uzņēmējdarbības strukturālo statistikuCOM(2006) 66 galīgā redakcija — 2006/0020 (COD) | 78 |
| 2006/C 318/4 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/477/EEK par ieroču iegādes un glabāšanas kontroliCOM(2006) 93 galīgā redakcija — 2006/0031 (COD) | 83 |
| 2006/C 318/5 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par pilsētvides tematisko stratēģijuCOM(2005) 718 galīgā redakcija — (SEC(2006) 16) | 86 |
| 2006/C 318/6 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Lauksaimniecības nākotnes perspektīvas īpaši nelabvēlīgu dabas apstākļu ietekmētos reģionos (kalnu, salu un visattālākos reģionos) | 93 |
| 2006/C 318/7 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Ar klimata pārmaiņām saistīto problēmu risināšana — pilsoniskās sabiedrības loma | 102 |
| 2006/C 318/8 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Dzīvnieku liemeņu iznīcināšana un dzīvnieku blakusproduktu izmantošana | 109 |
| 2006/C 318/9 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Padomes regulai kas nosaka īpašus pasākumus, lai veicinātu zīdtārpiņu audzēšanu (kodificētā versija) COM(2006) 4 galīgā redakcija — 2006/0003 (CNS)) | 114 |
| 2006/C 318/0 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 76/769/EEK, kas attiecas uz dažu dzīvsudrabu saturošu mērierīču tirdzniecības ierobežojumiemCOM(2006) 69 galīgā redakcija — 2006/0018 (COD) | 115 |
| 2006/C 318/1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par zvejniecības nozares ekonomiskās situācijas uzlabošanuCOM(2006) 103 galīgā redakcija | 117 |
| 2006/C 318/2 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Padomes regulai par glikozi un laktozi (kodificēta versija)COM (2006) 116 galīgā redakcija — 2006/0038 (CNS) | 122 |
| 2006/C 318/3 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Pilsoniskā sabiedrība Baltkrievijā | 123 |
| 2006/C 318/4 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Imigrācija ES un integrācijas politika: reģionālo un vietējo pašvaldību un pilsoniskās sabiedrības organizāciju sadarbība | 128 |
| 2006/C 318/5 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Eiropas Uzņēmumu padomes — to jaunā loma Eiropas integrācijas veicināšanā | 137 |
| 2006/C 318/6 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Pilsoniskās sabiedrības līdzdalība cīņā pret organizēto noziedzību un terorismu | 147 |
| 2006/C 318/7 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Profesionālās dzīves kvalitāte, ražīgums un nodarbinātība globalizācijas un demogrāfisko pārmaiņu apstākļos | 157 |
| 2006/C 318/8 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Eiropas pilsoniskums — kā to padarīt atpazīstamu un efektīvu | 163 |
| 2006/C 318/9 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Komisijas Paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006-2010COM (2006) 92 galīgā redakcija | 173 |
| 2006/C 318/0 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Visas Eiropas transporta koridori 2004-2006 | 180 |
| 2006/C 318/1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu ES enerģijas apgāde: optimālas dažādu enerģijas veidu izmantošanas stratēģija | 185 |
| 2006/C 318/2 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematiem — Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par karoga valstij noteikto prasību ievērošanu — COM(2005) 586 galīgā redakcija — 2005/0236 (COD), — Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā — COM(2005) 587 galīgā redakcija — 2005/0237 (COD), — Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par ostas valsts kontroli — COM(2005) 588 galīgā redakcija — 2005/0238 (COD), — Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu — COM(2005) 589 galīgā redakcija — 2005/0239 (COD), — Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko nosaka pamatprincipus negadījumu izmeklēšanai jūras transporta nozarē un groza Direktīvas 1999/35/EK un 2002/59/EK — COM(2005) 590 galīgā redakcija — 2005/0240 (COD), — Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par pasažieru pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos uz jūras un iekšzemes ūdensceļiem — COM(2005) 592 galīgā redakcija — 2005/0241 (COD), — Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva par kuģu īpašnieku civiltiesisko atbildību un finanšu garantijām — COM(2005) 593 galīgā redakcija — 2005/0242 (COD). | 195 |
| 2006/C 318/3 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 89/552/EK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktosCOM(2005) 646 galīgā redakcija — 2005/0260 (COD) | 202 |
| 2006/C 318/4 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu GALILEO programma: Eiropas Uzraudzības iestādes sekmīga izveide | 210 |
| 2006/C 318/5 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums par iekšējo ūdensceļu transporta veicināšanu NAIADES — Integrēta Eiropas rīcības programma iekšējo ūdensceļu transportamCOM(2006) 6 galīgā redakcija | 218 |
| 2006/C 318/6 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Atšķirību izlīdzināšana platjoslas pakalpojumu jomāCOM(2006) 129 galīgā redakcija | 222 |
| 2006/C 318/7 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 417/2002, ar ko paredz paātrināti pakāpeniski ieviest prasību par dubultkorpusu vai līdzvērtīgu konstrukciju attiecībā uz vienkārša korpusa naftas tankkuģiem un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2978/94COM(2006) 111 galīgā redakcija — 2006/0046 (COD) | 229 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Sagatavošanas dokumenti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

429. plenārajāsesijā, 2006. gada 13. un 14. septembrī

2006/C 318/1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Ilgtspējīga attīstība kā rūpniecības pārmaiņu virzītājspēks

1

2006/C 318/2

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Rūpniecisko pārmaiņu teritoriālā pārvaldība: sociālo partneru loma un konkurētspējas un inovācijas pamatprogrammas ieguldījums

12

2006/C 318/3

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu IT atbalstītas mūžizglītības ieguldījums Eiropas konkurētspējā, rūpniecības pārmaiņās un sociālā kapitāla attīstībā

20

2006/C 318/4

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Pakalpojumi un Eiropas ražošanas nozares: mijiedarbība un ietekme uz nodarbinātību, konkurētspēju un ražīgumu

26

2006/C 318/5

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidiCOM(2006) 91 galīgā redakcija — 2006/0033 (COD)

COM(2006) 91 galīgā redakcija — 2006/0033 (COD)

38

2006/C 318/6

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par akcionāru balsstiesību izmantošanu sabiedrībās, kuru juridiskā adrese ir dalībvalstī un kuru akcijas atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2004/109/EKCOM (2005) 685 galīgā redakcija — 2005/0265 (COD)

COM (2005) 685 galīgā redakcija — 2005/0265 (COD)

42

2006/C 318/7

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem pamatinformācijas par pirktspējas paritātēm sniegšanai un to aprēķināšanai un izplatīšanaiCOM(2006) 135 galīgā redakcija — 2006/0042 (COD)

COM(2006) 135 galīgā redakcija — 2006/0042 (COD)

45

2006/C 318/8

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmuma priekšlikums par elektronisku vidi muitā un tirdzniecībāCOM(2005) 609 galīgā redakcija — 2005/0247 (COD)

COM(2005) 609 galīgā redakcija — 2005/0247 (COD)

47

2006/C 318/9

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Kopienas Lisabonas programmas ieviešana: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū un par Direktīvas 97/7/EK, 2000/12/EK un 2002/65/EK grozīšanuCOM (2005) 603 galīgā redakcija — 2005/0245 (COD)

COM (2005) 603 galīgā redakcija — 2005/0245 (COD)

51

2006/C 318/0

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām (Romas I regula)COM (2005) 650 galīgā redakcija — 2005/0261 (COD)

COM (2005) 650 galīgā redakcija — 2005/0261 (COD)

56

2006/C 318/1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisiju un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta informācijai, ar ko groza Direktīvu 72/306/EEK un Direktīvu .../.../EKCOM(2005) 683 galīgā redakcija — 2005/0282 (COD)

COM(2005) 683 galīgā redakcija — 2005/0282 (COD)

62

2006/C 318/2

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Sociālais tūrisms Eiropā

67

2006/C 318/3

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par uzņēmējdarbības strukturālo statistikuCOM(2006) 66 galīgā redakcija — 2006/0020 (COD)

COM(2006) 66 galīgā redakcija — 2006/0020 (COD)

78

2006/C 318/4

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/477/EEK par ieroču iegādes un glabāšanas kontroliCOM(2006) 93 galīgā redakcija — 2006/0031 (COD)

COM(2006) 93 galīgā redakcija — 2006/0031 (COD)

83

2006/C 318/5

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par pilsētvides tematisko stratēģijuCOM(2005) 718 galīgā redakcija — (SEC(2006) 16)

COM(2005) 718 galīgā redakcija — (SEC(2006) 16)

86

2006/C 318/6

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Lauksaimniecības nākotnes perspektīvas īpaši nelabvēlīgu dabas apstākļu ietekmētos reģionos (kalnu, salu un visattālākos reģionos)

93

2006/C 318/7

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Ar klimata pārmaiņām saistīto problēmu risināšana — pilsoniskās sabiedrības loma

102

2006/C 318/8

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Dzīvnieku liemeņu iznīcināšana un dzīvnieku blakusproduktu izmantošana

109

2006/C 318/9

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Padomes regulai kas nosaka īpašus pasākumus, lai veicinātu zīdtārpiņu audzēšanu (kodificētā versija) COM(2006) 4 galīgā redakcija — 2006/0003 (CNS))

COM(2006) 4 galīgā redakcija — 2006/0003 (CNS))

114

2006/C 318/0

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 76/769/EEK, kas attiecas uz dažu dzīvsudrabu saturošu mērierīču tirdzniecības ierobežojumiemCOM(2006) 69 galīgā redakcija — 2006/0018 (COD)

COM(2006) 69 galīgā redakcija — 2006/0018 (COD)

115

2006/C 318/1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par zvejniecības nozares ekonomiskās situācijas uzlabošanuCOM(2006) 103 galīgā redakcija

COM(2006) 103 galīgā redakcija

117

2006/C 318/2

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Padomes regulai par glikozi un laktozi (kodificēta versija)COM (2006) 116 galīgā redakcija — 2006/0038 (CNS)

COM (2006) 116 galīgā redakcija — 2006/0038 (CNS)

122

2006/C 318/3

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Pilsoniskā sabiedrība Baltkrievijā

123

2006/C 318/4

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Imigrācija ES un integrācijas politika: reģionālo un vietējo pašvaldību un pilsoniskās sabiedrības organizāciju sadarbība

128

2006/C 318/5

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Eiropas Uzņēmumu padomes — to jaunā loma Eiropas integrācijas veicināšanā

137

2006/C 318/6

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Pilsoniskās sabiedrības līdzdalība cīņā pret organizēto noziedzību un terorismu

147

2006/C 318/7

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Profesionālās dzīves kvalitāte, ražīgums un nodarbinātība globalizācijas un demogrāfisko pārmaiņu apstākļos

157

2006/C 318/8

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Eiropas pilsoniskums — kā to padarīt atpazīstamu un efektīvu

163

2006/C 318/9

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Komisijas Paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006-2010COM (2006) 92 galīgā redakcija

COM (2006) 92 galīgā redakcija

173

2006/C 318/0

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Visas Eiropas transporta koridori 2004-2006

180

2006/C 318/1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu ES enerģijas apgāde: optimālas dažādu enerģijas veidu izmantošanas stratēģija

185

2006/C 318/2

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematiem — Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par karoga valstij noteikto prasību ievērošanu — COM(2005) 586 galīgā redakcija — 2005/0236 (COD), — Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā — COM(2005) 587 galīgā redakcija — 2005/0237 (COD), — Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par ostas valsts kontroli — COM(2005) 588 galīgā redakcija — 2005/0238 (COD), — Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu — COM(2005) 589 galīgā redakcija — 2005/0239 (COD), — Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko nosaka pamatprincipus negadījumu izmeklēšanai jūras transporta nozarē un groza Direktīvas 1999/35/EK un 2002/59/EK — COM(2005) 590 galīgā redakcija — 2005/0240 (COD), — Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par pasažieru pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos uz jūras un iekšzemes ūdensceļiem — COM(2005) 592 galīgā redakcija — 2005/0241 (COD), — Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva par kuģu īpašnieku civiltiesisko atbildību un finanšu garantijām — COM(2005) 593 galīgā redakcija — 2005/0242 (COD).

195

2006/C 318/3

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 89/552/EK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktosCOM(2005) 646 galīgā redakcija — 2005/0260 (COD)

COM(2005) 646 galīgā redakcija — 2005/0260 (COD)

202

2006/C 318/4

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu GALILEO programma: Eiropas Uzraudzības iestādes sekmīga izveide

GALILEO

210

2006/C 318/5

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums par iekšējo ūdensceļu transporta veicināšanu NAIADES — Integrēta Eiropas rīcības programma iekšējo ūdensceļu transportamCOM(2006) 6 galīgā redakcija

COM(2006) 6 galīgā redakcija

218

2006/C 318/6

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Atšķirību izlīdzināšana platjoslas pakalpojumu jomāCOM(2006) 129 galīgā redakcija

COM(2006) 129 galīgā redakcija

222

2006/C 318/7

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 417/2002, ar ko paredz paātrināti pakāpeniski ieviest prasību par dubultkorpusu vai līdzvērtīgu konstrukciju attiecībā uz vienkārša korpusa naftas tankkuģiem un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2978/94COM(2006) 111 galīgā redakcija — 2006/0046 (COD)

COM(2006) 111 galīgā redakcija — 2006/0046 (COD)

229

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Sagatavošanas dokumenti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

429. plenārajāsesijā, 2006. gada 13. un 14. septembrī

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/1

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Ilgtspējīga attīstība kā rūpniecības pārmaiņu virzītājspēks”

(2006/C 318/01)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta otro daļu 2005. gada 14. jūlijā nolēma izstrādāt atzinumu par tematu “Ilgtspējīga attīstība kā rūpniecības pārmaiņu virzītājspēks”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija savu atzinumu pieņēma 2006. gada 31. augustā. Ziņotājs — Siecker kgs, līdzziņotājs — Činčera kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (14. septembra sanāksmē), ar 98 balsīm par, 11 balsīm pret un 11 — atturoties, pieņēma šādu atzinumu.

1. daļa. EESK secinājumu un ieteikumu kopsavilkums.

| A. | EESK 2003. gada janvārī pieņēma pašiniciatīvas atzinumu par tematu “Rūpniecības pārmaiņas: pašreizējais stāvoklis un perspektīvas — vispārējā pieeja”. Šā atzinuma mērķis bija ne tikai sniegt pārskatu par aktuālākajiem rūpniecības pārmaiņu jautājumiem un tendencēm, bet arī pievērsties CCMI lomai un nākotnes darbībai. Šajā kontekstā būtu atzīmējamas šādas CCMI kompetences lokā esošās jomas:






  — | “rūpniecības pārmaiņu un to cēloņu analīze ekonomiskajā, sociālajā, teritoriālajā un vides aspektā, kā arī rūpniecības pārmaiņu ietekmes uz nozarēm, uzņēmumiem, darbaspēku, teritorijām un vidi novērtējums; |
| --- | --- | --- |

A.

EESK 2003. gada janvārī pieņēma pašiniciatīvas atzinumu par tematu “Rūpniecības pārmaiņas: pašreizējais stāvoklis un perspektīvas — vispārējā pieeja”. Šā atzinuma mērķis bija ne tikai sniegt pārskatu par aktuālākajiem rūpniecības pārmaiņu jautājumiem un tendencēm, bet arī pievērsties CCMI lomai un nākotnes darbībai. Šajā kontekstā būtu atzīmējamas šādas CCMI kompetences lokā esošās jomas:

—

“rūpniecības pārmaiņu un to cēloņu analīze ekonomiskajā, sociālajā, teritoriālajā un vides aspektā, kā arī rūpniecības pārmaiņu ietekmes uz nozarēm, uzņēmumiem, darbaspēku, teritorijām un vidi novērtējums;

| — | kopīgas pieejas meklēšana ilgtspējīgas attīstības veicināšanai [...].” |
| --- | --- |

—

kopīgas pieejas meklēšana ilgtspējīgas attīstības veicināšanai [...].”

Iepriekš minētajā atzinumā ir arī uzsvērta nepieciešamība “apvienot konkurētspēju ar ilgtspējīgu attīstību un sociālo un teritoriālo kohēziju” saskaņā ar Lisabonas stratēģiju. Tajā arī tika ierosināts “rūpniecības pārmaiņu” jēdzienā ietvert gan norises, kuras skar uzņēmumus, gan to mijiedarbību ar vidi.

Līdz šim CCMI ir pievērsusies galvenokārt rūpniecības pārmaiņu ietekmes uz nozarēm, uzņēmumiem, darbaspēku, teritorijām un vidi novērtējumam. Šī pašiniciatīvas atzinuma mērķis ir izvērtēt to, kā ilgtspējīga attīstība var veicināt rūpniecības pārmaiņu norisi.

| B. | Minētajā atzinumā tika secināts, ka pārmaiņas Eiropas rūpniecības sektorā bieži ir aplūkotas pārstrukturēšanas aspektā, taču tas ir daudz dinamiskāks process. Uzņēmējdarbība ir cieši saistīta ar Eiropas politisko un sociālo vidi, kurā tā attīstās un kura savukārt ietekmē rūpniecības pārmaiņu procesu. Fundamentālas rūpniecības pārmaiņas notiek divējādi — radikālas rīcības un pakāpeniskas adaptācijas ceļā. Konkrēti, šī pašiniciatīvas atzinuma mērķis ir izvērtēt to, kā ilgtspējīga attīstība saskaņā ar Brundtland definīciju (attīstība, kas nodrošina šodienas vajadzību apmierināšanu, neradot draudus nākamo paaudžu vajadzību apmierināšanai) var veicināt pakāpenisku un proaktīvu rūpniecības pārmaiņu norisi. |
| --- | --- |

B.

Minētajā atzinumā tika secināts, ka pārmaiņas Eiropas rūpniecības sektorā bieži ir aplūkotas pārstrukturēšanas aspektā, taču tas ir daudz dinamiskāks process. Uzņēmējdarbība ir cieši saistīta ar Eiropas politisko un sociālo vidi, kurā tā attīstās un kura savukārt ietekmē rūpniecības pārmaiņu procesu. Fundamentālas rūpniecības pārmaiņas notiek divējādi — radikālas rīcības un pakāpeniskas adaptācijas ceļā. Konkrēti, šī pašiniciatīvas atzinuma mērķis ir izvērtēt to, kā ilgtspējīga attīstība saskaņā ar Brundtland definīciju (attīstība, kas nodrošina šodienas vajadzību apmierināšanu, neradot draudus nākamo paaudžu vajadzību apmierināšanai) var veicināt pakāpenisku un proaktīvu rūpniecības pārmaiņu norisi.

| C. | Atzinumā ir sniegti piemēri galvenokārt no enerģētikas un ar to saistītām nozarēm, taču aplūkotie procesi ir attiecināmi arī uz citām jomām. Šādai nozaru izvēlei ir vairāki iemesli:






  — | Brundtland ilgtspējīgas attīstības definīcija nozīmē nepieciešamību pāriet uz atjaunojamiem dabas resursiem; |
| --- | --- | --- |

C.

Atzinumā ir sniegti piemēri galvenokārt no enerģētikas un ar to saistītām nozarēm, taču aplūkotie procesi ir attiecināmi arī uz citām jomām. Šādai nozaru izvēlei ir vairāki iemesli:

—

Brundtland ilgtspējīgas attīstības definīcija nozīmē nepieciešamību pāriet uz atjaunojamiem dabas resursiem;

| — | enerģētika ir starpnozaru jautājums; |
| --- | --- |

—

enerģētika ir starpnozaru jautājums;

| — | mācības, kas gūtas, šajā nozarē ieviešot jaunas tehnoloģijas, var ekstrapolēt arī attiecībā uz citām nozarēm; |
| --- | --- |

—

mācības, kas gūtas, šajā nozarē ieviešot jaunas tehnoloģijas, var ekstrapolēt arī attiecībā uz citām nozarēm;

| — | 25 dalībvalstis patlaban importē aptuveni 50 % no tām nepieciešamajiem naftas un gāzes resursiem; šis daudzums varētu pieaugt līdz 70 % līdz 2030. gadam, kad saskaņā ar Komisijas prognozi vairums piegādātāju būs no “ģeopolitiski nedrošām zonām”. |
| --- | --- |

—

25 dalībvalstis patlaban importē aptuveni 50 % no tām nepieciešamajiem naftas un gāzes resursiem; šis daudzums varētu pieaugt līdz 70 % līdz 2030. gadam, kad saskaņā ar Komisijas prognozi vairums piegādātāju būs no “ģeopolitiski nedrošām zonām”.

| D. | Brīdis, kad konkrēta tehnoloģija kļūst pieejama, ir atkarīgs no izpētes un attīstības. Savukārt brīdi, kad to sāk pielietot praksē, nosaka tirgus. Plaisu starp zinātni un uzņēmējdarbību var ietekmēt arī ar politisku pasākumu palīdzību. Pateicoties dažādu politisku pasākumu (subsīdijas, veicināšanas pasākumi, nodokļi) sabalansētai kombinācijai uzņēmēji Zviedrijā un Japānā jau agrīnā posmā uzsāka siltumsūkņu un saules bateriju paneļu tehnoloģiju attīstību. Minētās valstis ir panākušas vadošu stāvokli tirgū daļēji šo pasākumu rezultātā. |
| --- | --- |

D.

Brīdis, kad konkrēta tehnoloģija kļūst pieejama, ir atkarīgs no izpētes un attīstības. Savukārt brīdi, kad to sāk pielietot praksē, nosaka tirgus. Plaisu starp zinātni un uzņēmējdarbību var ietekmēt arī ar politisku pasākumu palīdzību. Pateicoties dažādu politisku pasākumu (subsīdijas, veicināšanas pasākumi, nodokļi) sabalansētai kombinācijai uzņēmēji Zviedrijā un Japānā jau agrīnā posmā uzsāka siltumsūkņu un saules bateriju paneļu tehnoloģiju attīstību. Minētās valstis ir panākušas vadošu stāvokli tirgū daļēji šo pasākumu rezultātā.

| E. | EESK atkārtoti apliecina, ka vienlīdz svarīgi ir arī Lisabonas stratēģijas trīs pīlāri. Tomēr bieži tiek uzsvērts, ka vides un sociālo jautājumu risināšana iespējama vienīgi veselīgas un augošas ekonomikas apstākļos. Tas ir pārāk vienkāršots stratēģijas skaidrojums, jo ir iespējams arī pretējais. Veselīga un stabili augoša ekonomika nav iespējama piesārņotas, slimas vides apstākļos un sabiedrībā, kuru sašķēlusi sociālā nevienlīdzība. Komiteja atzinīgi vērtē šajā jomā veiktos pasākumus, kas sīkāk minēti dokumenta “Komisijas paziņojums par ilgtspējīgas attīstības stratēģijas pārskatīšanu — Rīcības platforma” 2. pielikumā (1). |
| --- | --- |

E.

EESK atkārtoti apliecina, ka vienlīdz svarīgi ir arī Lisabonas stratēģijas trīs pīlāri. Tomēr bieži tiek uzsvērts, ka vides un sociālo jautājumu risināšana iespējama vienīgi veselīgas un augošas ekonomikas apstākļos. Tas ir pārāk vienkāršots stratēģijas skaidrojums, jo ir iespējams arī pretējais. Veselīga un stabili augoša ekonomika nav iespējama piesārņotas, slimas vides apstākļos un sabiedrībā, kuru sašķēlusi sociālā nevienlīdzība. Komiteja atzinīgi vērtē šajā jomā veiktos pasākumus, kas sīkāk minēti dokumenta “Komisijas paziņojums par ilgtspējīgas attīstības stratēģijas pārskatīšanu — Rīcības platforma” 2. pielikumā (1).

| F. | Ilgtspējība nebūt nav vienīgā iespēja; pareizāk būtu teikt, ka tā ir vienīgais iespējamais rīcības virziens, lai nodrošinātu stabilu un ilgtspējīgu nākotni. “Ilgtspējības” princips ir noteicošais, un tādēļ tas neaprobežojas ar vidi, bet ietver ekonomikas un sociālās ilgtspējības jautājumus. Uzņēmējdarbības nepārtrauktība ir ekonomiskas ilgtspējības paveids, ko visveiksmīgāk var sasniegt, saglabājot rentabilitāti un ienesību. Eiropa šajā jomā var dot ieguldījumu, nostiprinot tās konkurētspēju ar inovāciju, kā arī pētniecības un attīstības veicināšanas palīdzību, ko īsteno, izmantojot aktīvu politiku un mērķtiecīgi virzītu pasākumu kombinācijas (skat. Zviedrijas un Japānas piemēru). |
| --- | --- |

F.

Ilgtspējība nebūt nav vienīgā iespēja; pareizāk būtu teikt, ka tā ir vienīgais iespējamais rīcības virziens, lai nodrošinātu stabilu un ilgtspējīgu nākotni. “Ilgtspējības” princips ir noteicošais, un tādēļ tas neaprobežojas ar vidi, bet ietver ekonomikas un sociālās ilgtspējības jautājumus. Uzņēmējdarbības nepārtrauktība ir ekonomiskas ilgtspējības paveids, ko visveiksmīgāk var sasniegt, saglabājot rentabilitāti un ienesību. Eiropa šajā jomā var dot ieguldījumu, nostiprinot tās konkurētspēju ar inovāciju, kā arī pētniecības un attīstības veicināšanas palīdzību, ko īsteno, izmantojot aktīvu politiku un mērķtiecīgi virzītu pasākumu kombinācijas (skat. Zviedrijas un Japānas piemēru).

| G. | Sociālā ilgtspējība nozīmē iespēju iedzīvotājiem dzīvot veselīgu dzīvi un gūt ienākumus, vienlaicīgi nodrošinot atbilstošas sociālās garantijas tiem iedzīvotājiem, kuriem šādas iespējas nav. EESK uzskata, ka Eiropa ieguldījums minētajā jomā varētu būt tādas sabiedrības veidošana, kas ļauj iedzīvotājiem saglabāt profesionālās iemaņas, nodrošinot iespēju strādāt drošos un veselībai nekaitīgos apstākļos un vidē, kurā tiek ievērotas strādājošo tiesības un ir iespējams auglīgs sociālais dialogs. |
| --- | --- |

G.

Sociālā ilgtspējība nozīmē iespēju iedzīvotājiem dzīvot veselīgu dzīvi un gūt ienākumus, vienlaicīgi nodrošinot atbilstošas sociālās garantijas tiem iedzīvotājiem, kuriem šādas iespējas nav. EESK uzskata, ka Eiropa ieguldījums minētajā jomā varētu būt tādas sabiedrības veidošana, kas ļauj iedzīvotājiem saglabāt profesionālās iemaņas, nodrošinot iespēju strādāt drošos un veselībai nekaitīgos apstākļos un vidē, kurā tiek ievērotas strādājošo tiesības un ir iespējams auglīgs sociālais dialogs.

| H. | Ekorūpniecība nodrošina plašas ekonomiskās izaugsmes iespējas. Eiropai ir stabils stāvoklis vairākos šās nozares sektoros. EESK uzskata, ka lai saglabātu un attīstītu priekšrocības un sasniegtu līdzīgu situāciju arī citās nozarēs, Eiropai ir jāizrāda lielāka mērķtiecība. |
| --- | --- |

H.

Ekorūpniecība nodrošina plašas ekonomiskās izaugsmes iespējas. Eiropai ir stabils stāvoklis vairākos šās nozares sektoros. EESK uzskata, ka lai saglabātu un attīstītu priekšrocības un sasniegtu līdzīgu situāciju arī citās nozarēs, Eiropai ir jāizrāda lielāka mērķtiecība.

| I. | Uz ilgtspējīgu attīstību vērsta rūpniecības politika var veicināt Eiropas ekonomikas konkurētspēju, aptverot ne tikai jaunizveidotās nozares bet arī tradicionālās rūpniecības nozares. EESK vēlas, lai Eiropas Komisija atbalstītu minēto politiku. Šajā atzinumā minētie piemēri liecina, ka labi pārdomātas un īstenotas atbalsta shēmas (nodokļu, tarifu, veicinošu un regulējošu pasākumu kombinācija) jaunu vides tehnoloģiju ieviešanas laikā var palīdzēt veidot minēto tehnoloģiju tirgu, kura tālāka attīstība iespējama bez atbalsta. Jebkurš atbalsta mehānisms ir skaidri jāsamazina, jo valsts atbalsta izmaksas nedrīkst ierobežot citu rūpniecības nozaru starptautisko konkurētspēju. |
| --- | --- |

I.

Uz ilgtspējīgu attīstību vērsta rūpniecības politika var veicināt Eiropas ekonomikas konkurētspēju, aptverot ne tikai jaunizveidotās nozares bet arī tradicionālās rūpniecības nozares. EESK vēlas, lai Eiropas Komisija atbalstītu minēto politiku. Šajā atzinumā minētie piemēri liecina, ka labi pārdomātas un īstenotas atbalsta shēmas (nodokļu, tarifu, veicinošu un regulējošu pasākumu kombinācija) jaunu vides tehnoloģiju ieviešanas laikā var palīdzēt veidot minēto tehnoloģiju tirgu, kura tālāka attīstība iespējama bez atbalsta. Jebkurš atbalsta mehānisms ir skaidri jāsamazina, jo valsts atbalsta izmaksas nedrīkst ierobežot citu rūpniecības nozaru starptautisko konkurētspēju.

| J. | EESK atzīmē, ka subsīdijas un veicinoši pasākumi ne vienmēr ir efektīvi, un to neatbilstošas izmantošanas rezultātā var rasties augstas izmaksas ar mazu ekonomisko efektivitāti Subsīdijas un regulācija var palīdzēt tirgus izveidē un sākotnējā attīstībā līdz brīdim, kad tehnoloģija būs pietiekami attīstīta, lai turpmāk pastāvētu bez atbalsta. Galvenie sekmīga atbalsta faktori ir šādi:






  — | pareizs ilgums; |
| --- | --- | --- |

J.

EESK atzīmē, ka subsīdijas un veicinoši pasākumi ne vienmēr ir efektīvi, un to neatbilstošas izmantošanas rezultātā var rasties augstas izmaksas ar mazu ekonomisko efektivitāti Subsīdijas un regulācija var palīdzēt tirgus izveidē un sākotnējā attīstībā līdz brīdim, kad tehnoloģija būs pietiekami attīstīta, lai turpmāk pastāvētu bez atbalsta. Galvenie sekmīga atbalsta faktori ir šādi:

—

pareizs ilgums;

| — | pareiza specifikācija; |
| --- | --- |

—

pareiza specifikācija;

| — | samazinājums laika gaitā; |
| --- | --- |

—

samazinājums laika gaitā;

| — | savlaicīga paziņošana; |
| --- | --- |

—

savlaicīga paziņošana;

| — | sadarbība starp valdību un privāto sektoru. |
| --- | --- |

—

sadarbība starp valdību un privāto sektoru.

| K. | Ilgtspējīga attīstība nav attiecināma tikai uz Eiropu, jo tai ir globāla dimensija. Eiropas ilgtspējības politikai būtu jānodrošina instrumenti, lai novērstu darbaspēka pārvietošanu uz citiem reģioniem. Lai nodrošinātu vienādus spēles noteikumus, ir nepieciešama divējāda pieeja: ES iekšienē, no vienas puses, un ārpus ES, no otras puses. Attiecībā uz pirmo būtu jāievieš atbilstoši instrumenti, lai nodrošinātu, ka sociālās un vides izmaksas, kas rodas no tādām ražošanas metodēm, kuras nav ilgtspējīgas, Eiropas Savienībā tiktu iekļautas preču cenā, lai veicinātu Vispasaules globalizācijas sociālās dimensijas komisijas ziņojuma pamatnostādņu īstenošanu, sekmējot ILO, PTO, SVF un Pasaules bankas politikas saskaņotību (skat. CESE 252/2005). Attiecībā uz pēdējo ES būtu jādara viss iespējamais attiecīgajos starptautiskajos forumos (īpaši PTO), lai starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos iekļautu nekomerciālus nosacījumus, piemēram, sociālos un vides pamatstandartus, tādējādi veicinot Eiropas konkurentu ilgtspējības politikas uzlabošanos. Tādas valstis kā ASV, Indija un Ķīna bauda nepamatotas ekonomiskās priekšrocības salīdzinājumā ar Eiropu, kamēr tām nav saistoši Kioto protokola nosacījumi attiecībā uz CO2 samazināšanu. Šie nolīgumi būtu piemērojami pasaules mērogā, jo tirdzniecība var būt patiesi brīva tikai tad, ja tā ir godīga. |
| --- | --- |

K.

Ilgtspējīga attīstība nav attiecināma tikai uz Eiropu, jo tai ir globāla dimensija. Eiropas ilgtspējības politikai būtu jānodrošina instrumenti, lai novērstu darbaspēka pārvietošanu uz citiem reģioniem. Lai nodrošinātu vienādus spēles noteikumus, ir nepieciešama divējāda pieeja: ES iekšienē, no vienas puses, un ārpus ES, no otras puses. Attiecībā uz pirmo būtu jāievieš atbilstoši instrumenti, lai nodrošinātu, ka sociālās un vides izmaksas, kas rodas no tādām ražošanas metodēm, kuras nav ilgtspējīgas, Eiropas Savienībā tiktu iekļautas preču cenā, lai veicinātu Vispasaules globalizācijas sociālās dimensijas komisijas ziņojuma pamatnostādņu īstenošanu, sekmējot ILO, PTO, SVF un Pasaules bankas politikas saskaņotību (skat. CESE 252/2005). Attiecībā uz pēdējo ES būtu jādara viss iespējamais attiecīgajos starptautiskajos forumos (īpaši PTO), lai starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos iekļautu nekomerciālus nosacījumus, piemēram, sociālos un vides pamatstandartus, tādējādi veicinot Eiropas konkurentu ilgtspējības politikas uzlabošanos. Tādas valstis kā ASV, Indija un Ķīna bauda nepamatotas ekonomiskās priekšrocības salīdzinājumā ar Eiropu, kamēr tām nav saistoši Kioto protokola nosacījumi attiecībā uz CO2 samazināšanu. Šie nolīgumi būtu piemērojami pasaules mērogā, jo tirdzniecība var būt patiesi brīva tikai tad, ja tā ir godīga.

2. daļa. Argumentācija.

1.   Pārskats.

| 1.1 | Mūsu ekonomikas pamatā patlaban ir lētas enerģijas un izejvielu pieejamība. Taču pieejamie resursi ir ierobežoti, un daļēji šī iemesla dēļ tie kļūst ievērojami dārgāki. Ir nepieciešamas strukturālas un tehnoloģiskas pārmaiņas, kas ir iespējamas, un Eiropai šīs pārmaiņas ir jāveicina, lai palīdzētu Eiropas rūpniecībai pārvarēt šo izaicinājumu. Tām nozarēm, kuras patērē lielus enerģijas un izejvielu daudzumus, nākotnē ir jāpāriet uz ilgtspējīgāku ražošanu, lai samazinātu dabas resursu izlietošanu. Jo šīs nozares tomēr būs nepieciešamas arī nākotnē, tā kā izejmateriāli vai daļēji apstrādāti materiāli (pusfabrikāti) ir rūpnieciskās vērtības pamats. |
| --- | --- |

1.1

Mūsu ekonomikas pamatā patlaban ir lētas enerģijas un izejvielu pieejamība. Taču pieejamie resursi ir ierobežoti, un daļēji šī iemesla dēļ tie kļūst ievērojami dārgāki. Ir nepieciešamas strukturālas un tehnoloģiskas pārmaiņas, kas ir iespējamas, un Eiropai šīs pārmaiņas ir jāveicina, lai palīdzētu Eiropas rūpniecībai pārvarēt šo izaicinājumu. Tām nozarēm, kuras patērē lielus enerģijas un izejvielu daudzumus, nākotnē ir jāpāriet uz ilgtspējīgāku ražošanu, lai samazinātu dabas resursu izlietošanu. Jo šīs nozares tomēr būs nepieciešamas arī nākotnē, tā kā izejmateriāli vai daļēji apstrādāti materiāli (pusfabrikāti) ir rūpnieciskās vērtības pamats.

| 1.2 | Nav pieļaujams, ka Eiropas energoietilpīgās rūpniecības nozares, kurās ir nodrošināta ilgtspējīga ražošana, konkurējot starptautiskajā tirgū, izspiež konkurenti ārpus ES, kuri izmanto mazāk ilgtspējīgas ražošanas metodes. Lai to novērstu, ir jānodrošina līdzvērtīgi konkurences apstākļi šīm nozarēm, sadarbojoties pilsoniskajai sabiedrībai un valdībām. |
| --- | --- |

1.2

Nav pieļaujams, ka Eiropas energoietilpīgās rūpniecības nozares, kurās ir nodrošināta ilgtspējīga ražošana, konkurējot starptautiskajā tirgū, izspiež konkurenti ārpus ES, kuri izmanto mazāk ilgtspējīgas ražošanas metodes. Lai to novērstu, ir jānodrošina līdzvērtīgi konkurences apstākļi šīm nozarēm, sadarbojoties pilsoniskajai sabiedrībai un valdībām.

| 1.3 | Taču lielākais izaicinājums un uzdevums ir attīstīt tādu ilgtspējīgu sabiedrību, kas var saglabāt pašreizējo labklājības līmeni un tajā pašā laikā neitralizēt pašreizējo patēriņa modeļu negatīvās blakus parādības. Lai to panāktu, viens no galvenajiem nosacījumiem ir iemācīties nodrošināt nepieciešamos enerģijas resursus ar citiem līdzekļiem un pāriet uz citām rūpnieciskās ražošanas formām. |
| --- | --- |

1.3

Taču lielākais izaicinājums un uzdevums ir attīstīt tādu ilgtspējīgu sabiedrību, kas var saglabāt pašreizējo labklājības līmeni un tajā pašā laikā neitralizēt pašreizējo patēriņa modeļu negatīvās blakus parādības. Lai to panāktu, viens no galvenajiem nosacījumiem ir iemācīties nodrošināt nepieciešamos enerģijas resursus ar citiem līdzekļiem un pāriet uz citām rūpnieciskās ražošanas formām.

| 1.4 | Nepieciešamība pakāpeniski pāriet uz ilgtspējīgāku sabiedrības modeli ir neapstrīdama. Tam ir vairāki iemesli. Ekspertiem ir atšķirīgi viedokļi par to, cik ilgā laika periodā fosilie kurināmie būs pieejami par saprātīgu cenu, taču visi atzīst, ka tie kļūs arvien retāk sastopami un dārgāki. Turklāt pašreizējo patēriņa modeļu rezultātā mēs sastopamies ar vienu no mūsu laikmeta lielākajiem draudiem, proti, klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

1.4

Nepieciešamība pakāpeniski pāriet uz ilgtspējīgāku sabiedrības modeli ir neapstrīdama. Tam ir vairāki iemesli. Ekspertiem ir atšķirīgi viedokļi par to, cik ilgā laika periodā fosilie kurināmie būs pieejami par saprātīgu cenu, taču visi atzīst, ka tie kļūs arvien retāk sastopami un dārgāki. Turklāt pašreizējo patēriņa modeļu rezultātā mēs sastopamies ar vienu no mūsu laikmeta lielākajiem draudiem, proti, klimata pārmaiņām.

| 1.5 | Ideāls risinājums, lai pārtrauktu šos procesus, būtu degizrakteņu lietošanas izbeigšana. Taču īsākā laika posmā tas ir gan politiski, gan ekonomiski neiespējami. Mums ir jāizvēlas cita pieeja, jo pārmaiņas ir nepieciešamas — ja ne tik ātri, cik vēlams, tad vismaz tik ātri, cik iespējams. |
| --- | --- |

1.5

Ideāls risinājums, lai pārtrauktu šos procesus, būtu degizrakteņu lietošanas izbeigšana. Taču īsākā laika posmā tas ir gan politiski, gan ekonomiski neiespējami. Mums ir jāizvēlas cita pieeja, jo pārmaiņas ir nepieciešamas — ja ne tik ātri, cik vēlams, tad vismaz tik ātri, cik iespējams.

| 1.6 | Piemērojot trias energetica modeli (2), atbilstoši kuram efektīvāku enerģijas izmantošanu var veicināt trijos posmos, šo procesu var uzsākt īsākā laika posmā, panākot virzību uz ilgtspējīgāku patēriņu un ražošanu. Minētie posmi ir šādi:






  — | enerģijas pieprasījuma samazināšana ar efektīvāka patēriņa palīdzību, |
| --- | --- | --- |

1.6

Piemērojot trias energetica modeli (2), atbilstoši kuram efektīvāku enerģijas izmantošanu var veicināt trijos posmos, šo procesu var uzsākt īsākā laika posmā, panākot virzību uz ilgtspējīgāku patēriņu un ražošanu. Minētie posmi ir šādi:

—

enerģijas pieprasījuma samazināšana ar efektīvāka patēriņa palīdzību,

| — | maksimāla ilgtspējīgu, atjaunojamu enerģijas resursu izmantošana, |
| --- | --- |

—

maksimāla ilgtspējīgu, atjaunojamu enerģijas resursu izmantošana,

| — | efektīvu tehnoloģiju izmantošana, kas nodrošina atlikušo degizrakteņu tīrākas izmantošanas iespējas. |
| --- | --- |

—

efektīvu tehnoloģiju izmantošana, kas nodrošina atlikušo degizrakteņu tīrākas izmantošanas iespējas.

| 1.7 | Lai īstenotu augstāk minētos trīs posmus un nodrošinātu pārorientēšanos uz ilgtspējīgāku rūpniecisko ražošanu, ir nepieciešams pasākumu kopums. Minēto pasākumu pamatā ir jābūt ekonomiskiem un stratēģiskiem aprēķiniem. Veicot šādus aprēķinus, nenovēršami radīsies situācija, kad būs jāizdara izvēle starp savstarpēji konfliktējošām interesēm. No šiem konfliktiem ir jāizvairās. Tā saucamās visām pusēm izdevīgās (win-win) situācijas pastāv un politikai vienmēr jābūt virzītai uz šādu situāciju radīšanu, taču praksē to dažkārt ir ļoti grūti īstenot. Minētajā gadījumā ir jāizvēlas starp ilgtspējīgu pārmaiņu iespējām un esošo interešu aizsardzību, ņemot vērā vienas nozares pārākumu pār citām. Šādas esošas un pretrunīgas intereses ir jāpadara pārredzamas, un tām ir jāpievēršas. |
| --- | --- |

1.7

Lai īstenotu augstāk minētos trīs posmus un nodrošinātu pārorientēšanos uz ilgtspējīgāku rūpniecisko ražošanu, ir nepieciešams pasākumu kopums. Minēto pasākumu pamatā ir jābūt ekonomiskiem un stratēģiskiem aprēķiniem. Veicot šādus aprēķinus, nenovēršami radīsies situācija, kad būs jāizdara izvēle starp savstarpēji konfliktējošām interesēm. No šiem konfliktiem ir jāizvairās. Tā saucamās visām pusēm izdevīgās (win-win) situācijas pastāv un politikai vienmēr jābūt virzītai uz šādu situāciju radīšanu, taču praksē to dažkārt ir ļoti grūti īstenot. Minētajā gadījumā ir jāizvēlas starp ilgtspējīgu pārmaiņu iespējām un esošo interešu aizsardzību, ņemot vērā vienas nozares pārākumu pār citām. Šādas esošas un pretrunīgas intereses ir jāpadara pārredzamas, un tām ir jāpievēršas.

| 1.8 | Ilgtspējības princips nosaka, ka Eiropas sabiedrības attīstības ekonomiskie, vides un sociālie aspekti ir vienlīdz svarīgi. Šis atzinums:






  — | pievērsīsies pirmām kārtām atjaunojamiem enerģijas avotiem un nepieciešamībai panākt enerģijas un izejmateriālu efektivitāti (2. un 3. nodaļa); |
| --- | --- | --- |

1.8

Ilgtspējības princips nosaka, ka Eiropas sabiedrības attīstības ekonomiskie, vides un sociālie aspekti ir vienlīdz svarīgi. Šis atzinums:

—

pievērsīsies pirmām kārtām atjaunojamiem enerģijas avotiem un nepieciešamībai panākt enerģijas un izejmateriālu efektivitāti (2. un 3. nodaļa);

| — | tajā tiks aplūkotas ilgtspējīgas attīstības iespējas atsevišķās nozarēs (4. nodaļa); |
| --- | --- |

—

tajā tiks aplūkotas ilgtspējīgas attīstības iespējas atsevišķās nozarēs (4. nodaļa);

| — | tajā tiks risināta virkne sociālo aspektu (5. nodaļa). |
| --- | --- |

—

tajā tiks risināta virkne sociālo aspektu (5. nodaļa).

2.   Atjaunojamie enerģijas resursi.

2.1   Ievads.

| 2.1.1 | Katru dienu Zeme absorbē 3 miljonus eksadžoulus (EJ) saules enerģijas. Kopējās degizrakteņu rezerves veido 300 000 EJ, 10 % no kopējā ikgadējā saules enerģijas apjoma. Ikgadējais kopējais enerģijas patēriņš ir 400 EJ. Uzņemtie 3 miljoni EJ ir pieejami kā 90 EJ hidroelektroenerģijas, 630 EJ vēja enerģijas un 1 250 EJ no biomasas ražotās enerģijas. Pārējais daudzums pieejams saules enerģijas formā (3). Tādējādi, faktiski ir pietiekami daudz ilgtspējīgas enerģijas, lai apmierinātu mūsu vajadzības. Problēmas rada šīs enerģijas pieejamība. |
| --- | --- |

2.1.1

Katru dienu Zeme absorbē 3 miljonus eksadžoulus (EJ) saules enerģijas. Kopējās degizrakteņu rezerves veido 300 000 EJ, 10 % no kopējā ikgadējā saules enerģijas apjoma. Ikgadējais kopējais enerģijas patēriņš ir 400 EJ. Uzņemtie 3 miljoni EJ ir pieejami kā 90 EJ hidroelektroenerģijas, 630 EJ vēja enerģijas un 1 250 EJ no biomasas ražotās enerģijas. Pārējais daudzums pieejams saules enerģijas formā (3). Tādējādi, faktiski ir pietiekami daudz ilgtspējīgas enerģijas, lai apmierinātu mūsu vajadzības. Problēmas rada šīs enerģijas pieejamība.

| 2.1.2 | Taču, ņemot vērā izmaksas un atbilstošu tehnoloģiju neesamību, neizsīkstošie enerģijas avoti tuvākajā laikā nespēs nodrošināt arvien pieaugošo pieprasījumu, tādējādi būs nepieciešami citi enerģijas avoti. Ir potenciāls izrakteņu kurināmā izmantošanai nekaitīgā veidā, piemēram, pirms kurināmā izmantošanas atdalot CO2, lai novērstu tās izplūdi atmosfērā. CO2, atdalīšanas un uzkrāšanas tehnoloģija ir izstrādes procesā: aptuveni divpadsmit eksperimentālās iekārtas Eiropā, Ziemeļamerikā un Ķīnā ir ekspluatācijas uzsākšanas vai būvniecības stadijā. Minētās tehnoloģijas pozitīva ekonomiskā bilance gaidāma 2015./2020. gadā. |
| --- | --- |

2.1.2

Taču, ņemot vērā izmaksas un atbilstošu tehnoloģiju neesamību, neizsīkstošie enerģijas avoti tuvākajā laikā nespēs nodrošināt arvien pieaugošo pieprasījumu, tādējādi būs nepieciešami citi enerģijas avoti. Ir potenciāls izrakteņu kurināmā izmantošanai nekaitīgā veidā, piemēram, pirms kurināmā izmantošanas atdalot CO2, lai novērstu tās izplūdi atmosfērā. CO2, atdalīšanas un uzkrāšanas tehnoloģija ir izstrādes procesā: aptuveni divpadsmit eksperimentālās iekārtas Eiropā, Ziemeļamerikā un Ķīnā ir ekspluatācijas uzsākšanas vai būvniecības stadijā. Minētās tehnoloģijas pozitīva ekonomiskā bilance gaidāma 2015./2020. gadā.

| 2.1.3 | Būtiska nozīme ir atjaunojamu enerģijas avotu atbalsta shēmu ilgumam, jo pāragra to pārtraukšana varētu apdraudēt jauno nozari, taču no otras puses, pārlieku ilgs atbalsts ir neefektīvs. Parasti atbalstu var pakāpeniski samazināt, līdz ar tehnoloģiju izmaksu pazemināšanos pētniecības, attīstības un apjomradītu ietaupījumu rezultātā. Liela nozīme ir arī atbalsta shēmu pareizai specifikācijai. Visbeidzot, ir svarīgi savlaicīgi paziņot par atbalsta shēmām, lai uzņēmumiem būtu pietiekami laika sagatavoties jaunajiem tirgus nosacījumiem. |
| --- | --- |

2.1.3

Būtiska nozīme ir atjaunojamu enerģijas avotu atbalsta shēmu ilgumam, jo pāragra to pārtraukšana varētu apdraudēt jauno nozari, taču no otras puses, pārlieku ilgs atbalsts ir neefektīvs. Parasti atbalstu var pakāpeniski samazināt, līdz ar tehnoloģiju izmaksu pazemināšanos pētniecības, attīstības un apjomradītu ietaupījumu rezultātā. Liela nozīme ir arī atbalsta shēmu pareizai specifikācijai. Visbeidzot, ir svarīgi savlaicīgi paziņot par atbalsta shēmām, lai uzņēmumiem būtu pietiekami laika sagatavoties jaunajiem tirgus nosacījumiem.

| 2.1.4 | Kā norādīts Zaļajā grāmatā par Eiropas stratēģiju ilgtspējīgai, konkurētspējīgai un drošai enerģijai (4) un 2006. gada marta Eiropadomes secinājumos, arvien lielāku nozīmi gūst diskusijas par atomenerģiju. Dažās valstīs vairākums atbalsta atomenerģijas izmantošanu, citās — vairums ir pret to, galvenokārt kodolatkritumu problēmas dēļ (5). Neskatoties uz minēto, atomenerģija vēl ievērojamu laiku būs neaizvietojama strauji pieaugošā pieprasījuma apmierināšanas ziņā, jo tas ir enerģijas avots, kas nerada emisijas, turklāt atkritumu daudzums salīdzinājumā ar saražotās enerģijas apjomu ir relatīvi zems. Ilgākā laika periodā ar kodolsintēzes palīdzību varētu rast risinājumu kodola skaldīšanas problēmām. |
| --- | --- |

2.1.4

Kā norādīts Zaļajā grāmatā par Eiropas stratēģiju ilgtspējīgai, konkurētspējīgai un drošai enerģijai (4) un 2006. gada marta Eiropadomes secinājumos, arvien lielāku nozīmi gūst diskusijas par atomenerģiju. Dažās valstīs vairākums atbalsta atomenerģijas izmantošanu, citās — vairums ir pret to, galvenokārt kodolatkritumu problēmas dēļ (5). Neskatoties uz minēto, atomenerģija vēl ievērojamu laiku būs neaizvietojama strauji pieaugošā pieprasījuma apmierināšanas ziņā, jo tas ir enerģijas avots, kas nerada emisijas, turklāt atkritumu daudzums salīdzinājumā ar saražotās enerģijas apjomu ir relatīvi zems. Ilgākā laika periodā ar kodolsintēzes palīdzību varētu rast risinājumu kodola skaldīšanas problēmām.

| 2.1.5 | Jāatzīmē, ka hidroelektroenerģijas avoti nav iztirzāti atsevišķā punktā, jo šī tehnoloģija (atsevišķi no plūdmaiņu enerģijas) ir uzskatāma par pilnīgu un pilnībā darbojošos. Tas nekādā ziņā un nekādā veidā nemazina nozīmi, kāda tiek piešķirta šim enerģijas veidam ilgtspējības kontekstā. |
| --- | --- |

2.1.5

Jāatzīmē, ka hidroelektroenerģijas avoti nav iztirzāti atsevišķā punktā, jo šī tehnoloģija (atsevišķi no plūdmaiņu enerģijas) ir uzskatāma par pilnīgu un pilnībā darbojošos. Tas nekādā ziņā un nekādā veidā nemazina nozīmi, kāda tiek piešķirta šim enerģijas veidam ilgtspējības kontekstā.

2.2   Biomasa.

| 2.2.1 | Biomasa ir organisks materiāls, kas iegūts no speciāli enerģijas iegūšanas vajadzībām kultivētiem augiem un kokiem. Tiek izmantoti koki un ātraudzīgas kultūras ar augstu ražību uz vienu hektāru. Biomasas iegūšanai izmanto arī lauksaimniecības blakusproduktus, galvenokārt pārtikas blakusproduktus. Kā piemēru var minēt salmus un cukurbiešu lapas. Biomasu var iegūt arī no atlikumiem, piemēram, augu stādīšanas un kopšanas procesā radītajiem atkritumiem, kā arī sadzīves, uzņēmumu un rūpnieciskajiem atkritumiem. Kā piemērus var minēt augļu, dārzeņu atkritumus un kompostu, kokapstrādes atkritumus, pakaišus, kūtspmēslus, zāģskaidas un kakao pupiņu čaumalas. |
| --- | --- |

2.2.1

Biomasa ir organisks materiāls, kas iegūts no speciāli enerģijas iegūšanas vajadzībām kultivētiem augiem un kokiem. Tiek izmantoti koki un ātraudzīgas kultūras ar augstu ražību uz vienu hektāru. Biomasas iegūšanai izmanto arī lauksaimniecības blakusproduktus, galvenokārt pārtikas blakusproduktus. Kā piemēru var minēt salmus un cukurbiešu lapas. Biomasu var iegūt arī no atlikumiem, piemēram, augu stādīšanas un kopšanas procesā radītajiem atkritumiem, kā arī sadzīves, uzņēmumu un rūpnieciskajiem atkritumiem. Kā piemērus var minēt augļu, dārzeņu atkritumus un kompostu, kokapstrādes atkritumus, pakaišus, kūtspmēslus, zāģskaidas un kakao pupiņu čaumalas.

| 2.2.2 | Biomasu var izmantot izrakteņu kurināmā (daļējai) aizvietošanai. Izrakteņu kurināmā enerģijas ikgadējais patēriņš ir 400 EJ. Gadā pieejamais biomasas enerģijas daudzums ir 1 250 EJ. Taču tas nenozīmē, ka ir iespējama tūlītēja pāreja. Izmantojot pieejamās tehnoloģijas, pašreiz ir iespējams no biomasas saražot 120 EJ enerģijas. Pašreiz no biomasas ražotās enerģijas patēriņš pasaulē ir 50 EJ (6). Tādējādi jau īstermiņā ir iespējams ierobežots biomasas kā kurināmā patēriņa pieaugums, taču, lai šo potenciālu izmantotu, ir nepieciešami atklājumi tehnoloģiju jomā. |
| --- | --- |

2.2.2

Biomasu var izmantot izrakteņu kurināmā (daļējai) aizvietošanai. Izrakteņu kurināmā enerģijas ikgadējais patēriņš ir 400 EJ. Gadā pieejamais biomasas enerģijas daudzums ir 1 250 EJ. Taču tas nenozīmē, ka ir iespējama tūlītēja pāreja. Izmantojot pieejamās tehnoloģijas, pašreiz ir iespējams no biomasas saražot 120 EJ enerģijas. Pašreiz no biomasas ražotās enerģijas patēriņš pasaulē ir 50 EJ (6). Tādējādi jau īstermiņā ir iespējams ierobežots biomasas kā kurināmā patēriņa pieaugums, taču, lai šo potenciālu izmantotu, ir nepieciešami atklājumi tehnoloģiju jomā.

| 2.2.3 | Vairākas iniciatīvas ir sniegušas daudzsološus rezultātus. Pēdējo desmit gadu laikā Austrijā seškārt palielinājies biomasas izmantošanas apjoms rajonu apkures nodrošināšanai, savukārt Zviedrijā panākts astoņkārtīgs pieaugums. ASV vairāk nekā 8 000 MW no uzstādītās enerģijas ražošanas jaudas paredzēta biomasas izmantošanai. Francijā 5 % no apkurei izmantojamās enerģijas tiek ražota no biomasas. Somijā bioenerģijas īpatsvars jau tagad sasniedz 18 % no kopējā saražotās enerģijas apjoma, un ir izvirzīts mērķis līdz 2025. gadam šo apjomu palielināt līdz 28 %. Brazīlijā lielos apjomos ražo etanolu kā automašīnu degvielu — pašreiz etanols sastāda aptuveni 40 % no Brazīlijas degvielas, izņemot dīzeļdegvielu, kopapjoma (7). |
| --- | --- |

2.2.3

Vairākas iniciatīvas ir sniegušas daudzsološus rezultātus. Pēdējo desmit gadu laikā Austrijā seškārt palielinājies biomasas izmantošanas apjoms rajonu apkures nodrošināšanai, savukārt Zviedrijā panākts astoņkārtīgs pieaugums. ASV vairāk nekā 8 000 MW no uzstādītās enerģijas ražošanas jaudas paredzēta biomasas izmantošanai. Francijā 5 % no apkurei izmantojamās enerģijas tiek ražota no biomasas. Somijā bioenerģijas īpatsvars jau tagad sasniedz 18 % no kopējā saražotās enerģijas apjoma, un ir izvirzīts mērķis līdz 2025. gadam šo apjomu palielināt līdz 28 %. Brazīlijā lielos apjomos ražo etanolu kā automašīnu degvielu — pašreiz etanols sastāda aptuveni 40 % no Brazīlijas degvielas, izņemot dīzeļdegvielu, kopapjoma (7).

| 2.2.4 | Biomasas izmantošanas attīstība ir svarīga vairākos aspektos.






  a. | Vides politika: biomasas kā atjaunojama izejmateriāla izmantošanas cikls neitrāli ietekmē CO2 un SO2 emisijas. Turklāt, ja biomasa tiks izmantota lielos apjomos, būs iespējams izslēgt minerālu un slāpekļa ciklus. |
| --- | --- | --- |

2.2.4

Biomasas izmantošanas attīstība ir svarīga vairākos aspektos.

a.

Vides politika: biomasas kā atjaunojama izejmateriāla izmantošanas cikls neitrāli ietekmē CO2 un SO2 emisijas. Turklāt, ja biomasa tiks izmantota lielos apjomos, būs iespējams izslēgt minerālu un slāpekļa ciklus.

| b. | Lauksaimniecības politika: Eiropā lauksaimniecībā izmantojamā zeme ir izņemta no ražošanas aprites. Tiek lēsts, ka biomasas kā izejmateriālu un enerģijas avota ražošanai varēs izmantot 200 miljonus hektāru lauksaimniecības zemes, kā arī 10 līdz 20 miljonus hektāru mazāk produktīvās zemes. Plašākas lauksaimnieciskās ražošanas nepieciešamība ir jāsamēro ar nepieciešamību saglabāt Eiropas ainavisko bagātību un ar ES mērķa apturēt bioloģiskās daudzveidības izzušanu un nodrošināt pietiekami plašas teritorijas dabas aizsardzībai īstenošanu. Ir jāievēro pienācīgs līdzsvars visās šajās jomās. |
| --- | --- |

b.

Lauksaimniecības politika: Eiropā lauksaimniecībā izmantojamā zeme ir izņemta no ražošanas aprites. Tiek lēsts, ka biomasas kā izejmateriālu un enerģijas avota ražošanai varēs izmantot 200 miljonus hektāru lauksaimniecības zemes, kā arī 10 līdz 20 miljonus hektāru mazāk produktīvās zemes. Plašākas lauksaimnieciskās ražošanas nepieciešamība ir jāsamēro ar nepieciešamību saglabāt Eiropas ainavisko bagātību un ar ES mērķa apturēt bioloģiskās daudzveidības izzušanu un nodrošināt pietiekami plašas teritorijas dabas aizsardzībai īstenošanu. Ir jāievēro pienācīgs līdzsvars visās šajās jomās.

| c. | Sociālā politika: pasaules mērogā uz katru uzstādītās ražošanas jaudas megavatu tiek radītas 11 darbavietas. Ja biomasas kā enerģijas avota izmantošana Eiropā tiks palielināta no 4 % kopējā enerģijas pieprasījuma 2003. gadā līdz aptuveni 10 % 2010. gadā (8), ka tiks radīti 160 000 jaunu darbavietu. |
| --- | --- |

c.

Sociālā politika: pasaules mērogā uz katru uzstādītās ražošanas jaudas megavatu tiek radītas 11 darbavietas. Ja biomasas kā enerģijas avota izmantošana Eiropā tiks palielināta no 4 % kopējā enerģijas pieprasījuma 2003. gadā līdz aptuveni 10 % 2010. gadā (8), ka tiks radīti 160 000 jaunu darbavietu.

| d. | Reģionālā politika: biomasu var izmantot kā decentralizētu enerģijas avotu, ja enerģija tiek ražota attiecīgās ražotnes tuvumā ar nelielas spēkstacijas palīdzību. Tādējādi varētu veicināt sociālo stabilitāti reģionālā līmenī, it īpaši ekonomiski mazāk attīstītos reģionos. |
| --- | --- |

d.

Reģionālā politika: biomasu var izmantot kā decentralizētu enerģijas avotu, ja enerģija tiek ražota attiecīgās ražotnes tuvumā ar nelielas spēkstacijas palīdzību. Tādējādi varētu veicināt sociālo stabilitāti reģionālā līmenī, it īpaši ekonomiski mazāk attīstītos reģionos.

| e. | Saistības ražot “zaļo” elektroenerģiju: Eiropas direktīvā Eiropas elektroenerģijas ražotājiem paredzēts pienākums ražot noteiktu daudzumu elektroenerģijas no atjaunojamiem enerģijas avotiem. Procentuālais daudzums dažādās valstīs atšķiras, taču tas regulāri pieaug. Noteikto apjomu neizpildes gadījumā paredzētas soda sankcijas (vai subsīdiju atcelšana). Nenoliedzami elektroenerģijas ražošana no biomasas, vai biomasas un ogļu kombinētā kurināmā, ievērojami veicinās ar “zaļās” elektroenerģijas ražošanu saistīto mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

e.

Saistības ražot “zaļo” elektroenerģiju: Eiropas direktīvā Eiropas elektroenerģijas ražotājiem paredzēts pienākums ražot noteiktu daudzumu elektroenerģijas no atjaunojamiem enerģijas avotiem. Procentuālais daudzums dažādās valstīs atšķiras, taču tas regulāri pieaug. Noteikto apjomu neizpildes gadījumā paredzētas soda sankcijas (vai subsīdiju atcelšana). Nenoliedzami elektroenerģijas ražošana no biomasas, vai biomasas un ogļu kombinētā kurināmā, ievērojami veicinās ar “zaļās” elektroenerģijas ražošanu saistīto mērķu sasniegšanu.

2.3   Vēja enerģija.

| 2.3.1 | Visā pasaulē vēja enerģijas potenciāls vairāk nekā divas reizes pārsniedz 2020. gadā paredzamo enerģijas pieprasījumu. Minētais potenciāls un tehnoloģisko sasniegumu rezultātā stabili pieaugošā konkurētspēja dod pamatu uzskatīt, ka vēja enerģija ir būtisks degizrakteņu aizstājējs. Vēja enerģija nekad nespēs nodrošināt visas vajadzības, ņemot vērā pieejamības svārstīgumu. |
| --- | --- |

2.3.1

Visā pasaulē vēja enerģijas potenciāls vairāk nekā divas reizes pārsniedz 2020. gadā paredzamo enerģijas pieprasījumu. Minētais potenciāls un tehnoloģisko sasniegumu rezultātā stabili pieaugošā konkurētspēja dod pamatu uzskatīt, ka vēja enerģija ir būtisks degizrakteņu aizstājējs. Vēja enerģija nekad nespēs nodrošināt visas vajadzības, ņemot vērā pieejamības svārstīgumu.

| 2.3.2 | Pēdējo gadu desmitu laikā ir ievērojami pieaugusi ar vēja enerģijas ražošanas iekārtu jauda. Komerciālo turbīnu jauda ir palielinājusies no 10 KW (rotora diametrs 5 m) līdz vairāk kā 4500 KW (rotora diametrs vairāk kā 120 m) (9). Pēdējo astoņu gadu laikā enerģijas ražošanas jauda, izmantojot vēja enerģiju, ik gadu ir palielinājusies par vairāk nekā 30 % (10). Saskaņā ar Eiropas Vēja enerģijas apvienības (EWEA) aprēķiniem 2020. gada kopējā vēja enerģijas jauda spēs nodrošināt 12 % no nepieciešamā elektroenerģijas apjoma. Tas norāda, ka vēja enerģijas jauda palielināsies no 31 GW 2002. gada beigās līdz 1 260 GW 2020. gadā, tātad par 23 % gadā. Vadošo vietu tirgū ieņem un lielākās eksportētājas ir Apvienotā karaliste, Dānija un Vācija, savukārt galvenie eksporta tirgi ir Ķīna, Indija un Brazīlija. Situācija mainās Ķīnā, kur strauji pieaug vēja enerģijas iekārtu ražošana. Salīdzinājumā ar 2004. gadu ražotāju skaits Ķīnā 2005. gadā pieauga par 60 %. Tas nozīmē, ka Eiropas vēja enerģijas iekārtu ražošanas nozare var pieredzēt tādu pašu scenāriju kā saules bateriju paneļu ražošana un zaudēt ievērojamu tirgus daļu Ķīnas konkurentiem. |
| --- | --- |

2.3.2

Pēdējo gadu desmitu laikā ir ievērojami pieaugusi ar vēja enerģijas ražošanas iekārtu jauda. Komerciālo turbīnu jauda ir palielinājusies no 10 KW (rotora diametrs 5 m) līdz vairāk kā 4500 KW (rotora diametrs vairāk kā 120 m) (9). Pēdējo astoņu gadu laikā enerģijas ražošanas jauda, izmantojot vēja enerģiju, ik gadu ir palielinājusies par vairāk nekā 30 % (10). Saskaņā ar Eiropas Vēja enerģijas apvienības (EWEA) aprēķiniem 2020. gada kopējā vēja enerģijas jauda spēs nodrošināt 12 % no nepieciešamā elektroenerģijas apjoma. Tas norāda, ka vēja enerģijas jauda palielināsies no 31 GW 2002. gada beigās līdz 1 260 GW 2020. gadā, tātad par 23 % gadā. Vadošo vietu tirgū ieņem un lielākās eksportētājas ir Apvienotā karaliste, Dānija un Vācija, savukārt galvenie eksporta tirgi ir Ķīna, Indija un Brazīlija. Situācija mainās Ķīnā, kur strauji pieaug vēja enerģijas iekārtu ražošana. Salīdzinājumā ar 2004. gadu ražotāju skaits Ķīnā 2005. gadā pieauga par 60 %. Tas nozīmē, ka Eiropas vēja enerģijas iekārtu ražošanas nozare var pieredzēt tādu pašu scenāriju kā saules bateriju paneļu ražošana un zaudēt ievērojamu tirgus daļu Ķīnas konkurentiem.

| 2.3.3 | Vēja enerģijas ražošanas nozare vēl aizvien ir zināmā mērā atkarīga no dažādiem atbalsta pasākumiem. Svarīgākais no tiem ir cena, ko ražotāji saņem par elektrotīklam pārdoto enerģiju, kā arī stabilitāte, ko dod garantēts cenu līmenis turpmākajos desmit līdz divdesmit gados. Pateicoties šiem pasākumiem vēja enerģijas nozare strauji attīstās dažās dalībvalstīs. Minēto pasākumu negatīvā īpašība ir tā, ka to rezultātā var veidoties lieli, centralizēti vēja lielu peļņu nesoši enerģijas parki, nevis mazu, decentralizētu vēja enerģijas ģeneratoru tīkls. Pieaug sabiedriskās domas noraidošā attieksme pret šo lielapjoma parādību. Protams, galu galā arī vēja enerģijas ražošanas nozarei būs jāspēj darboties pastāvīgi bez subsīdijām un tarifu priekšrocībām. |
| --- | --- |

2.3.3

Vēja enerģijas ražošanas nozare vēl aizvien ir zināmā mērā atkarīga no dažādiem atbalsta pasākumiem. Svarīgākais no tiem ir cena, ko ražotāji saņem par elektrotīklam pārdoto enerģiju, kā arī stabilitāte, ko dod garantēts cenu līmenis turpmākajos desmit līdz divdesmit gados. Pateicoties šiem pasākumiem vēja enerģijas nozare strauji attīstās dažās dalībvalstīs. Minēto pasākumu negatīvā īpašība ir tā, ka to rezultātā var veidoties lieli, centralizēti vēja lielu peļņu nesoši enerģijas parki, nevis mazu, decentralizētu vēja enerģijas ģeneratoru tīkls. Pieaug sabiedriskās domas noraidošā attieksme pret šo lielapjoma parādību. Protams, galu galā arī vēja enerģijas ražošanas nozarei būs jāspēj darboties pastāvīgi bez subsīdijām un tarifu priekšrocībām.

| 2.3.4 | Pētniecības un attīstības darbs ir jāpilnveido, lai arī turpmāk uzlabotu vēja enerģijas konkurētspēju. Pastāvīga uzmanība jāpievērš tiesiskām vadlīnijām un politiskiem mērķiem. Citi svarīgi uzdevumi saistīti ar nepieciešamību attīstīt jaunas vietas vēja ģeneratoru parku izvietošanai jūras tuvumā un novērst neskaidrības attiecībā uz vēja enerģijas izmantošanu. |
| --- | --- |

2.3.4

Pētniecības un attīstības darbs ir jāpilnveido, lai arī turpmāk uzlabotu vēja enerģijas konkurētspēju. Pastāvīga uzmanība jāpievērš tiesiskām vadlīnijām un politiskiem mērķiem. Citi svarīgi uzdevumi saistīti ar nepieciešamību attīstīt jaunas vietas vēja ģeneratoru parku izvietošanai jūras tuvumā un novērst neskaidrības attiecībā uz vēja enerģijas izmantošanu.

| 2.3.5 | Vēja enerģijas izmantošanas attīstība ir svarīga vairākos aspektos.






  a. | Vides politika: vēja enerģija ir tīrs enerģijas avots, kas nerada CO2 emisijas vai citu piesārņojumu. Tās pieejamība ir svārstīga, taču milzīga. |
| --- | --- | --- |

2.3.5

Vēja enerģijas izmantošanas attīstība ir svarīga vairākos aspektos.

a.

Vides politika: vēja enerģija ir tīrs enerģijas avots, kas nerada CO2 emisijas vai citu piesārņojumu. Tās pieejamība ir svārstīga, taču milzīga.

| b. | Sociālā politika: vēja enerģijas izmantošana veicina nodarbinātību, piemēram, 2002. gadā radītas 20 darbavietas uz vienu uzstādītās ražošanas jaudas megavatu. Tomēr turbīnu projektēšanas, ražošanas un uzstādīšanas jomā gūtās pieredzes rezultātā nodarbinātība nepalielinās proporcionāli, un gaidāms, ka nodarbinātības pieaugums 2020. gadā samazināsies līdz 9,8 darbavietām uz vienu megavatu uzstādītās ražošanas jaudas. Tas nozīmē, ka nodarbinātības līmenis vēja enerģijas ražošanas nozarē palielināsies no aptuveni 114 000 darbavietām 2001. gadā līdz 1,47 miljoniem darbavietu 2020. gadā (11). |
| --- | --- |

b.

Sociālā politika: vēja enerģijas izmantošana veicina nodarbinātību, piemēram, 2002. gadā radītas 20 darbavietas uz vienu uzstādītās ražošanas jaudas megavatu. Tomēr turbīnu projektēšanas, ražošanas un uzstādīšanas jomā gūtās pieredzes rezultātā nodarbinātība nepalielinās proporcionāli, un gaidāms, ka nodarbinātības pieaugums 2020. gadā samazināsies līdz 9,8 darbavietām uz vienu megavatu uzstādītās ražošanas jaudas. Tas nozīmē, ka nodarbinātības līmenis vēja enerģijas ražošanas nozarē palielināsies no aptuveni 114 000 darbavietām 2001. gadā līdz 1,47 miljoniem darbavietu 2020. gadā (11).

| c. | Reģionālā politika: atbalsta pasākumu rezultātā vēja enerģētika attīstās lielu, centralizētu vēja enerģijas parku veidā. Sava ienesīguma dēļ tie ir ļoti pievilcīgi investoriem. Pieaug sabiedriskās domas noraidošā attieksme pret šo tendenci, jo tā atbalsta mazus, decentralizētus vēja enerģijas ģeneratoru tīklus. |
| --- | --- |

c.

Reģionālā politika: atbalsta pasākumu rezultātā vēja enerģētika attīstās lielu, centralizētu vēja enerģijas parku veidā. Sava ienesīguma dēļ tie ir ļoti pievilcīgi investoriem. Pieaug sabiedriskās domas noraidošā attieksme pret šo tendenci, jo tā atbalsta mazus, decentralizētus vēja enerģijas ģeneratoru tīklus.

2.4   Saules enerģija.

| 2.4.1 | Saules enerģiju var izmantot divos veidos: apkurei un siltā ūdens apgādei, kā arī elektroenerģijas ražošanai (12). Apkures sistēmas, kurās izmantota saules enerģija, ir salīdzinoši vienkāršas un lētas, un tās jau izmanto vairākās valstīs. |
| --- | --- |

2.4.1

Saules enerģiju var izmantot divos veidos: apkurei un siltā ūdens apgādei, kā arī elektroenerģijas ražošanai (12). Apkures sistēmas, kurās izmantota saules enerģija, ir salīdzinoši vienkāršas un lētas, un tās jau izmanto vairākās valstīs.

| 2.4.2 | Galvenais iemesls, kādēļ jātiecas pēc plaša mēroga saules enerģijas izmantošanas, fakts, ka tā ir neizsīkstoša. Tai ir milzīgs potenciāls visā pasaulē, un ja iekārtas ir labi projektētas un ražotas, tā ir videi nekaitīga. |
| --- | --- |

2.4.2

Galvenais iemesls, kādēļ jātiecas pēc plaša mēroga saules enerģijas izmantošanas, fakts, ka tā ir neizsīkstoša. Tai ir milzīgs potenciāls visā pasaulē, un ja iekārtas ir labi projektētas un ražotas, tā ir videi nekaitīga.

| 2.4.3 | Saules enerģiju var izmantot gandrīz visur pasaulē un ļoti dažādos veidos: sākot ar ļoti mazām sistēmām attālās vietās, izmantojot uz māju jumtiem uzstādītus solāros paneļus, līdz pat lielām saules enerģijas spēkstacijām. |
| --- | --- |

2.4.3

Saules enerģiju var izmantot gandrīz visur pasaulē un ļoti dažādos veidos: sākot ar ļoti mazām sistēmām attālās vietās, izmantojot uz māju jumtiem uzstādītus solāros paneļus, līdz pat lielām saules enerģijas spēkstacijām.

| 2.4.4 | Plaši ir izplatītas apkures sistēmas, kurās izmanto saules enerģiju. Lielākais minēto sistēmu noieta tirgus ir Ķīna, galvenokārt tādēļ, ka lauku apvidos nav gāzes un elektroenerģijas sadales infrastruktūras. Šādos gadījumos saules enerģijas izmantošana ir visefektīvākais risinājums. Liels tirgus ir arī Turcija. Laikā no 2001. līdz 2004. gadam saules bateriju paneļu pārdošanas apjoms katru gadu pieaudzis par 10 līdz 15 %. 78 % kopējā apjoma tiek ražots Ķīnā un 5,5 % — Turcijā. |
| --- | --- |

2.4.4

Plaši ir izplatītas apkures sistēmas, kurās izmanto saules enerģiju. Lielākais minēto sistēmu noieta tirgus ir Ķīna, galvenokārt tādēļ, ka lauku apvidos nav gāzes un elektroenerģijas sadales infrastruktūras. Šādos gadījumos saules enerģijas izmantošana ir visefektīvākais risinājums. Liels tirgus ir arī Turcija. Laikā no 2001. līdz 2004. gadam saules bateriju paneļu pārdošanas apjoms katru gadu pieaudzis par 10 līdz 15 %. 78 % kopējā apjoma tiek ražots Ķīnā un 5,5 % — Turcijā.

| 2.4.5 | Eiropā lielākais saules enerģijas apkures sistēmu tirgus ir Vācija, Austrija, Spānija un Grieķija. Vācijas un Austrijas valdības īsteno veicinošus finanšu pasākumus minēto sistēmu uzstādīšanas atbalstam. Dažos Spānijas reģionos minēto sistēmu uzstādīšana jaunās ēkās ir obligāta. Šo atbalsta pasākumu rezultātā Vācija un Austrija ir lielākās saules enerģijas apkures sistēmu ražotājas Eiropā, to produkcija veido 75 % no kopējā ražošanas apjoma Eiropā. Taču šie dati nobāl salīdzinājumā ar saules enerģijas apkures sistēmu ražošanas apjomiem Ķīnā. Eiropā saražoti 0,8 miljoni m2 un Ķīnā — 12 miljoni m2. Šāda situācija izveidojusies galvenokārt tādēļ, ka Ķīnas valdība jau sākotnēji atzina saules enerģijas apkures sistēmu nozīmīgumu un veicināja šo sistēmu ražošanu ar dažādu piecgades plānos paredzētu pasākumu palīdzību. |
| --- | --- |

2.4.5

Eiropā lielākais saules enerģijas apkures sistēmu tirgus ir Vācija, Austrija, Spānija un Grieķija. Vācijas un Austrijas valdības īsteno veicinošus finanšu pasākumus minēto sistēmu uzstādīšanas atbalstam. Dažos Spānijas reģionos minēto sistēmu uzstādīšana jaunās ēkās ir obligāta. Šo atbalsta pasākumu rezultātā Vācija un Austrija ir lielākās saules enerģijas apkures sistēmu ražotājas Eiropā, to produkcija veido 75 % no kopējā ražošanas apjoma Eiropā. Taču šie dati nobāl salīdzinājumā ar saules enerģijas apkures sistēmu ražošanas apjomiem Ķīnā. Eiropā saražoti 0,8 miljoni m2 un Ķīnā — 12 miljoni m2. Šāda situācija izveidojusies galvenokārt tādēļ, ka Ķīnas valdība jau sākotnēji atzina saules enerģijas apkures sistēmu nozīmīgumu un veicināja šo sistēmu ražošanu ar dažādu piecgades plānos paredzētu pasākumu palīdzību.

| 2.4.6 | Neskatoties uz to, ka saules enerģija ir neizsīkstoša, ar saules enerģiju saražotā elektroenerģija apmierina tikai nelielu daļu no mūsu vajadzībām. Iemesls ir saules enerģijas ražošanas izmaksas, kas vēl aizvien ir ievērojami augstākas nekā gāzes vai termoelektrocentrālēs ražotā enerģija. Lai rastu izeju “apburtā loka”, ko radījis zemais patēriņa līmenis un augstās cenas, ir ievērojami jāpalielina saules enerģijas izmantošanas apjoms, jo tā rezultātā varētu panākt apjomradītus ietaupījumus gan ražošanas, gan iekārtu uzstādīšanas jomā. Un tikai tad iespējams turpināt tehnoloģiju atjaunošanu un pilnveidošanu. |
| --- | --- |

2.4.6

Neskatoties uz to, ka saules enerģija ir neizsīkstoša, ar saules enerģiju saražotā elektroenerģija apmierina tikai nelielu daļu no mūsu vajadzībām. Iemesls ir saules enerģijas ražošanas izmaksas, kas vēl aizvien ir ievērojami augstākas nekā gāzes vai termoelektrocentrālēs ražotā enerģija. Lai rastu izeju “apburtā loka”, ko radījis zemais patēriņa līmenis un augstās cenas, ir ievērojami jāpalielina saules enerģijas izmantošanas apjoms, jo tā rezultātā varētu panākt apjomradītus ietaupījumus gan ražošanas, gan iekārtu uzstādīšanas jomā. Un tikai tad iespējams turpināt tehnoloģiju atjaunošanu un pilnveidošanu.

| 2.4.7 | Turklāt elektroenerģijas ražošanai, izmantojot relatīvi mazas dažāda ražīguma (atkarībā no saules) iekārtas, nepieciešama pieeja, kas atšķiras no līdz šim izmantotās. Pāreja uz saules enerģijas izmantošanu ir vidēja termiņa uzdevums, taču ir ļoti svarīgi nodrošināt spēcīgu atbalstu minētā sektora attīstībai. |
| --- | --- |

2.4.7

Turklāt elektroenerģijas ražošanai, izmantojot relatīvi mazas dažāda ražīguma (atkarībā no saules) iekārtas, nepieciešama pieeja, kas atšķiras no līdz šim izmantotās. Pāreja uz saules enerģijas izmantošanu ir vidēja termiņa uzdevums, taču ir ļoti svarīgi nodrošināt spēcīgu atbalstu minētā sektora attīstībai.

| 2.4.8 | Neskatoties uz saules ģeneratoru tirgus straujo izaugsmi, faktiski tam ir tikai trīs nozīmīgi tirgi: Japāna, Vācija un Kalifornija. Minētajos tirgos ražo 80 % no pasaules saules enerģijas sistēmu kopējā apjoma. Ražošanu veicina, pieškirot ievērojamas subsīdijas un maksājot mājsaimniecībām izdevīgu cenu par šādā veida saražoto elektroenerģiju. Saules bateriju ražošanas apjoms pasaulē 2004. gadā pielīdzināms 1 150 MW ražošanas jaudai. Šo apjomu pievienojot jau uzstādītajai 3 000 MW ražošanas jaudai 2003. gada beigās, izriet, ka 2005. gadā kopējā jauda pieauga līdz aptuveni 4 500 MW. |
| --- | --- |

2.4.8

Neskatoties uz saules ģeneratoru tirgus straujo izaugsmi, faktiski tam ir tikai trīs nozīmīgi tirgi: Japāna, Vācija un Kalifornija. Minētajos tirgos ražo 80 % no pasaules saules enerģijas sistēmu kopējā apjoma. Ražošanu veicina, pieškirot ievērojamas subsīdijas un maksājot mājsaimniecībām izdevīgu cenu par šādā veida saražoto elektroenerģiju. Saules bateriju ražošanas apjoms pasaulē 2004. gadā pielīdzināms 1 150 MW ražošanas jaudai. Šo apjomu pievienojot jau uzstādītajai 3 000 MW ražošanas jaudai 2003. gada beigās, izriet, ka 2005. gadā kopējā jauda pieauga līdz aptuveni 4 500 MW.

| 2.4.9 | Japānas tirgus tika izveidots 1994. gadā ar veicinošu pasākumu programmu, kas ietvēra 50 % subsīdiju piešķiršanu. Subsīdiju apmērs katru gadu tika samazināts par 5 %, un 2004. gads bija programmas darbības pēdējais gads, kad bija pieejamas 5 % subsīdijas. Tā kā programmas īstenošanas rezultātā tika radīts ievērojams pieprasījums, Japānas ekonomika guva priekšrocības no apjomradītiem ietaupījumiem. Cenas katru gadu samazinājās par 5 %, tādējādi nodrošinot patēriņa cenu stabilitāti. Kaut arī subsīdijas vairs nav pieejamas, tirgus turpina pieaugt par aptuveni 20 % gadā. Stabilais pieprasījums deva iespēju Japānas uzņēmumiem veikt ieguldījumus pētniecībā un attīstībā un jaunās ražošanas tehnoloģijās. Tā rezultātā Japānas tirgus šobrīd veido 53 % no pasaules tirgus. |
| --- | --- |

2.4.9

Japānas tirgus tika izveidots 1994. gadā ar veicinošu pasākumu programmu, kas ietvēra 50 % subsīdiju piešķiršanu. Subsīdiju apmērs katru gadu tika samazināts par 5 %, un 2004. gads bija programmas darbības pēdējais gads, kad bija pieejamas 5 % subsīdijas. Tā kā programmas īstenošanas rezultātā tika radīts ievērojams pieprasījums, Japānas ekonomika guva priekšrocības no apjomradītiem ietaupījumiem. Cenas katru gadu samazinājās par 5 %, tādējādi nodrošinot patēriņa cenu stabilitāti. Kaut arī subsīdijas vairs nav pieejamas, tirgus turpina pieaugt par aptuveni 20 % gadā. Stabilais pieprasījums deva iespēju Japānas uzņēmumiem veikt ieguldījumus pētniecībā un attīstībā un jaunās ražošanas tehnoloģijās. Tā rezultātā Japānas tirgus šobrīd veido 53 % no pasaules tirgus.

| 2.4.10 | Vācijā notika līdzīgs process, taču piecus gadus vēlāk — sākot ar 1999. gadu. Nodrošinot aizdevumus ar zemām procentu likmēm, subsīdijas un stabilu cenu par elektrotīklam pārdoto elektroenerģiju, tika panākta saules ģeneratoru tirgus strauja izaugsme. Jau 2001. gadā Vācija pārspēja ASV uzstādītās jaudas ziņā. Attīstījās vietējie ražošanas uzņēmumi, un pusi no Eiropas ražošanas apjoma (13 % no pasaules ražošanas apjoma) šobrīd nodrošina Vācija. Jaunas atbalsta programmas uzsākšana 2004. gadā, kurā paredzētas stabilu elektroenerģijas iepirkuma cenu garantijas, deva procesam jaunu impulsu. Vācijas tirgus pašreiz ir visstraujāk augošais pasaulē –aptuveni 40 % 2004. un 2005. gadā. Pieprasījums vietējā tirgū nodrošina iespēju Vācijas ražotājiem attīstīt ražošanu un pievērsties eksporta tirgiem tad, kad vietējais tirgus kļūs piesātināts. |
| --- | --- |

2.4.10

Vācijā notika līdzīgs process, taču piecus gadus vēlāk — sākot ar 1999. gadu. Nodrošinot aizdevumus ar zemām procentu likmēm, subsīdijas un stabilu cenu par elektrotīklam pārdoto elektroenerģiju, tika panākta saules ģeneratoru tirgus strauja izaugsme. Jau 2001. gadā Vācija pārspēja ASV uzstādītās jaudas ziņā. Attīstījās vietējie ražošanas uzņēmumi, un pusi no Eiropas ražošanas apjoma (13 % no pasaules ražošanas apjoma) šobrīd nodrošina Vācija. Jaunas atbalsta programmas uzsākšana 2004. gadā, kurā paredzētas stabilu elektroenerģijas iepirkuma cenu garantijas, deva procesam jaunu impulsu. Vācijas tirgus pašreiz ir visstraujāk augošais pasaulē –aptuveni 40 % 2004. un 2005. gadā. Pieprasījums vietējā tirgū nodrošina iespēju Vācijas ražotājiem attīstīt ražošanu un pievērsties eksporta tirgiem tad, kad vietējais tirgus kļūs piesātināts.

| 2.4.11 | Saules enerģijas izmantošanas attīstība ir svarīga vairākos aspektos.






  a. | Vides politika: saules enerģija ir tīrs enerģijas avots, kas nerada CO2 emisijas vai citu piesārņojumu. Tās potenciāls ir milzīgs, jo katru dienu Zeme absorbē 3 miljonus eksadžoulus (EJ) saules enerģijas. Salīdzinājumam, kopējās degizrakteņu rezerves veido aptuveni 300 000 EJ. |
| --- | --- | --- |

2.4.11

Saules enerģijas izmantošanas attīstība ir svarīga vairākos aspektos.

a.

Vides politika: saules enerģija ir tīrs enerģijas avots, kas nerada CO2 emisijas vai citu piesārņojumu. Tās potenciāls ir milzīgs, jo katru dienu Zeme absorbē 3 miljonus eksadžoulus (EJ) saules enerģijas. Salīdzinājumam, kopējās degizrakteņu rezerves veido aptuveni 300 000 EJ.

| b. | Sociālā politika: saules enerģētikas attīstība radīs darba vietas saules enerģijas sistēmu izstrādāšanā, pilnveidošanā, ražošanā un uzstādīšanā. No otras puses, darba vietas tiks zaudētas, jo vajadzēs mazāk lielu centralizētu spēkstaciju. |
| --- | --- |

b.

Sociālā politika: saules enerģētikas attīstība radīs darba vietas saules enerģijas sistēmu izstrādāšanā, pilnveidošanā, ražošanā un uzstādīšanā. No otras puses, darba vietas tiks zaudētas, jo vajadzēs mazāk lielu centralizētu spēkstaciju.

| c. | Reģionālā politika: saules siltuma enerģiju var izmantot nomaļos, nabadzīgos reģionos, kur nav infrastruktūras enerģijas sadalei. Tas ir lēts risinājums apkures un karstā ūdens apgādes nodrošināšanai. |
| --- | --- |

c.

Reģionālā politika: saules siltuma enerģiju var izmantot nomaļos, nabadzīgos reģionos, kur nav infrastruktūras enerģijas sadalei. Tas ir lēts risinājums apkures un karstā ūdens apgādes nodrošināšanai.

2.5   Ģeotermiskā enerģija.

| 2.5.1 | Ģeotermiskā enerģiju ar siltumsūkņu palīdzību var izmantot ēku apkurei un dzesēšanai. Minētie sūkņi patērē tikai nelielu daļu no gāzes vai elektroenerģijas, ko izmanto tradicionālajās apkures/ dzesēšanas sistēmās. Apkurei (vai dzesēšanai) izmantotā enerģija rodas vidē (gaisā, ūdenī vai zemē) (13). |
| --- | --- |

2.5.1

Ģeotermiskā enerģiju ar siltumsūkņu palīdzību var izmantot ēku apkurei un dzesēšanai. Minētie sūkņi patērē tikai nelielu daļu no gāzes vai elektroenerģijas, ko izmanto tradicionālajās apkures/ dzesēšanas sistēmās. Apkurei (vai dzesēšanai) izmantotā enerģija rodas vidē (gaisā, ūdenī vai zemē) (13).

| 2.5.2 | Lielākais siltumsūkņu tirgus ir ASV, Japāna un Zviedrija, kas kopā veido 76 % no kopējās uzstādītās jaudas. Tiem seko Ķīna, Francija, Vācija, Šveice un Austrija. Eiropas tirgus ir palielinājies no 40 000 vienībām 1997. gadā līdz 123 000 vienībām 2004. gadā. Kopējais tirgus apjoms 2004. gadā pieauga par 18 %. Siltumsūkņu ražošana un uzstādīšana koncentrēta tajās valstīs, kuru valdība ir nodrošinājusi spēcīgu finansiālu atbalstu un citus veicinošus pasākumus. |
| --- | --- |

2.5.2

Lielākais siltumsūkņu tirgus ir ASV, Japāna un Zviedrija, kas kopā veido 76 % no kopējās uzstādītās jaudas. Tiem seko Ķīna, Francija, Vācija, Šveice un Austrija. Eiropas tirgus ir palielinājies no 40 000 vienībām 1997. gadā līdz 123 000 vienībām 2004. gadā. Kopējais tirgus apjoms 2004. gadā pieauga par 18 %. Siltumsūkņu ražošana un uzstādīšana koncentrēta tajās valstīs, kuru valdība ir nodrošinājusi spēcīgu finansiālu atbalstu un citus veicinošus pasākumus.

| 2.5.3 | Šādas pieejas labs piemērs ir Zviedrija. Zviedrijas valdība kopš deviņdesmitajiem gadiem veicina siltumsūkņu izmantošanu ar dažādu pasākumu, piemēram, tiešu finanšu subsīdiju, nodokļu atvieglojumu un popularizēšanas pasākumu palīdzību. Arī jaunie tiesību akti būvniecības jomā, kuros noteiktas prasības attiecībā uz apkures sistēmu temperatūru, sekmēja siltumsūkņu izmantošanas apjoma pieaugumu. |
| --- | --- |

2.5.3

Šādas pieejas labs piemērs ir Zviedrija. Zviedrijas valdība kopš deviņdesmitajiem gadiem veicina siltumsūkņu izmantošanu ar dažādu pasākumu, piemēram, tiešu finanšu subsīdiju, nodokļu atvieglojumu un popularizēšanas pasākumu palīdzību. Arī jaunie tiesību akti būvniecības jomā, kuros noteiktas prasības attiecībā uz apkures sistēmu temperatūru, sekmēja siltumsūkņu izmantošanas apjoma pieaugumu.

| 2.5.4 | Tādējādi Zviedrijā tika radīts tirgus siltumsūkņu ražošanai. Valstī pašreiz ir izveidota stabila siltumsūkņu ražošanas nozare, kurā ietilpst trīs lielākie pasaules mēroga tirgus dalībnieki un kas apmierina 50 % no pieprasījuma Eiropā. Zviedrijas siltumsūkņu tirgus šobrīd spēj darboties patstāvīgi. Pastāvīgi pieaug izmantojamo siltumsūkņu skaits, arī bez valdības atbalsta pasākumiem. Zviedrijā ar siltumsūkņiem aprīkoti vairāk kā 90 % jauno ēku. |
| --- | --- |

2.5.4

Tādējādi Zviedrijā tika radīts tirgus siltumsūkņu ražošanai. Valstī pašreiz ir izveidota stabila siltumsūkņu ražošanas nozare, kurā ietilpst trīs lielākie pasaules mēroga tirgus dalībnieki un kas apmierina 50 % no pieprasījuma Eiropā. Zviedrijas siltumsūkņu tirgus šobrīd spēj darboties patstāvīgi. Pastāvīgi pieaug izmantojamo siltumsūkņu skaits, arī bez valdības atbalsta pasākumiem. Zviedrijā ar siltumsūkņiem aprīkoti vairāk kā 90 % jauno ēku.

| 2.5.5 | Līdzīgi procesi notikuši Austrijā, kur šajā jomā bija pieejamas reģionālo pašvaldību subsīdijas 30 % apmērā no siltumsūkņu iegādes un uzstādīšanas izmaksām. Šobrīd Austrijā darbojas septiņi siltumsūkņu ražotāji. Abās minētajās valstīs tieša finansiāla atbalsta, būvniecības noteikumu un veicinošu kampaņu apvienojums sekmēja veiksmīgu attīstību siltumsūkņu ražošanas nozarē, kura šobrīd spēj darboties bez atbalsta. |
| --- | --- |

2.5.5

Līdzīgi procesi notikuši Austrijā, kur šajā jomā bija pieejamas reģionālo pašvaldību subsīdijas 30 % apmērā no siltumsūkņu iegādes un uzstādīšanas izmaksām. Šobrīd Austrijā darbojas septiņi siltumsūkņu ražotāji. Abās minētajās valstīs tieša finansiāla atbalsta, būvniecības noteikumu un veicinošu kampaņu apvienojums sekmēja veiksmīgu attīstību siltumsūkņu ražošanas nozarē, kura šobrīd spēj darboties bez atbalsta.

| 2.5.6 | Ģeotermiskās enerģijas izmantošanas attīstība ir svarīga vairākos aspektos.






  a. | Vides politika: Ģeotermiskā enerģija ir neizsīkstošs, tīrs un ekonomisks enerģijas avots. Tās potenciāls ir milzīgs, tā kā Zemes garozas ārējie 6 kilometri glabā enerģiju, kas 50 000 reižu pārsniedz pasaules zināmo naftas un gāzes krājumu enerģiju (14). |
| --- | --- | --- |

2.5.6

Ģeotermiskās enerģijas izmantošanas attīstība ir svarīga vairākos aspektos.

a.

Vides politika: Ģeotermiskā enerģija ir neizsīkstošs, tīrs un ekonomisks enerģijas avots. Tās potenciāls ir milzīgs, tā kā Zemes garozas ārējie 6 kilometri glabā enerģiju, kas 50 000 reižu pārsniedz pasaules zināmo naftas un gāzes krājumu enerģiju (14).

| b. | Sociālā politika: ģeotermiskās enerģētikas attīstība radīs darba vietas ģeotermiskās enerģijas sistēmu izstrādāšanā, pilnveidošanā, ražošanā un uzstādīšanā. No otras puses, darba vietas tiks zaudētas, jo vajadzēs mazāk lielu centralizētu spēkstaciju. |
| --- | --- |

b.

Sociālā politika: ģeotermiskās enerģētikas attīstība radīs darba vietas ģeotermiskās enerģijas sistēmu izstrādāšanā, pilnveidošanā, ražošanā un uzstādīšanā. No otras puses, darba vietas tiks zaudētas, jo vajadzēs mazāk lielu centralizētu spēkstaciju.

| c. | Reģionālā politika: ģeotermiskā enerģija sniedz iedzīvotājiem nomaļos reģionos, kuros nav energoapgādei nepieciešamās infrastruktūras, lētu risinājumu apkures un karstā ūdens apgādes nodrošināšanai. Ģeotermiskās enerģijas izmantošanai ir nepieciešama elektrība, taču ievērojami mazākā daudzumā nekā tā, kas būtu nepieciešama tiešai apkures un karstā ūdens apgādes nodrošināšanai. |
| --- | --- |

c.

Reģionālā politika: ģeotermiskā enerģija sniedz iedzīvotājiem nomaļos reģionos, kuros nav energoapgādei nepieciešamās infrastruktūras, lētu risinājumu apkures un karstā ūdens apgādes nodrošināšanai. Ģeotermiskās enerģijas izmantošanai ir nepieciešama elektrība, taču ievērojami mazākā daudzumā nekā tā, kas būtu nepieciešama tiešai apkures un karstā ūdens apgādes nodrošināšanai.

3.   Izejvielu efektivitāte.

| 3.1 | Ierobežotas ir ne tikai enerģijas ieguvei izmantojamo degizrakteņu rezerves, bet arī rūpnieciskajai ražošanai nepieciešamo metāla, minerālu un bioloģisko izejvielu rezerves (15). Industrializētajā pasaulē vērojama plaša un intensīva izejvielu izmantošana:20 % pasaules iedzīvotāju patērē vairāk nekā 80 % izejvielu kopapjoma. |
| --- | --- |

3.1

Ierobežotas ir ne tikai enerģijas ieguvei izmantojamo degizrakteņu rezerves, bet arī rūpnieciskajai ražošanai nepieciešamo metāla, minerālu un bioloģisko izejvielu rezerves (15). Industrializētajā pasaulē vērojama plaša un intensīva izejvielu izmantošana:20 % pasaules iedzīvotāju patērē vairāk nekā 80 % izejvielu kopapjoma.

| 3.2 | Šāds patēriņa modelis nav savienojams ar mums pieejamo dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu. Pamatojoties uz pieņēmumu, ka izejvielu rezerves ir mūsu kopīgais mantojums, un ka šodienas un nākotnes piekļuve tiem ir vispārēja un neatsavināma tiesība, Eiropai līdz 2050. gadam četrkārtīgi, bet līdz 2080. gadam — desmitkārtīgi — būs jāsamazina izejvielu patēriņš (16). EESK atzinīgi vērtē iniciatīvas šajā jomā, piemēram dematerializācijas jomā, kā arī Rīcības plānu vides tehnoloģiju jomā (ETAP). |
| --- | --- |

3.2

Šāds patēriņa modelis nav savienojams ar mums pieejamo dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu. Pamatojoties uz pieņēmumu, ka izejvielu rezerves ir mūsu kopīgais mantojums, un ka šodienas un nākotnes piekļuve tiem ir vispārēja un neatsavināma tiesība, Eiropai līdz 2050. gadam četrkārtīgi, bet līdz 2080. gadam — desmitkārtīgi — būs jāsamazina izejvielu patēriņš (16). EESK atzinīgi vērtē iniciatīvas šajā jomā, piemēram dematerializācijas jomā, kā arī Rīcības plānu vides tehnoloģiju jomā (ETAP).

| 3.3 | Vērtējot visaptveroši, ikviens produkts tā vai citādi saistīts ar kaitējumu videi — vai nu tā ražošanas vai izmantošanas procesā, vai iznīcinot to lietderīgās izmantošanas cikla beigās. Ciklam ir vairāki posmi: izejmateriālu iegūšana, projektēšana, ražošana, montāža, marketings, izplatīšana, pārdošana, patēriņš un atkritumu iznīcināšana. Ikvienā no minētajiem posmiem iesaistītas dažādas puses: projektētāji, ražotāji, izplatītāji, patērētāji utt. Ar integrētas ražošanas politiku tiek mēģināts pilnveidot šo posmu saskaņošanu (piemēram, jau projektēšanas posmā ņemot vērā optimālas pārstrādes iespējas), lai sekmētu videi nekaitīgu produkta lietošanu visā tā lietderīgās izmantošanas cikla laikā. |
| --- | --- |

3.3

Vērtējot visaptveroši, ikviens produkts tā vai citādi saistīts ar kaitējumu videi — vai nu tā ražošanas vai izmantošanas procesā, vai iznīcinot to lietderīgās izmantošanas cikla beigās. Ciklam ir vairāki posmi: izejmateriālu iegūšana, projektēšana, ražošana, montāža, marketings, izplatīšana, pārdošana, patēriņš un atkritumu iznīcināšana. Ikvienā no minētajiem posmiem iesaistītas dažādas puses: projektētāji, ražotāji, izplatītāji, patērētāji utt. Ar integrētas ražošanas politiku tiek mēģināts pilnveidot šo posmu saskaņošanu (piemēram, jau projektēšanas posmā ņemot vērā optimālas pārstrādes iespējas), lai sekmētu videi nekaitīgu produkta lietošanu visā tā lietderīgās izmantošanas cikla laikā.

| 3.4 | Ņemot vērā produktu un procesā iesaistīto pušu dažādību, nav iespējams izveidot vienu kopēju pasākumu, kas varētu vienlaicīgi atrisināt visas problēmas. Vajadzīgs visaptverošs politikas instrumentu — gan brīvprātīgu, gan obligātu — kopums. Šie instrumenti jāīsteno ciešā sadarbībā ar publisko un privāto sektoru, kā arī ar pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

3.4

Ņemot vērā produktu un procesā iesaistīto pušu dažādību, nav iespējams izveidot vienu kopēju pasākumu, kas varētu vienlaicīgi atrisināt visas problēmas. Vajadzīgs visaptverošs politikas instrumentu — gan brīvprātīgu, gan obligātu — kopums. Šie instrumenti jāīsteno ciešā sadarbībā ar publisko un privāto sektoru, kā arī ar pilsonisko sabiedrību.

| 3.5 | Arī patērētāju organizāciju lomai vajadzētu būt vairāk orientētai uz veicināšanu un atbalstu. Līdz šim daudzas no šīm organizācijām koncentrējās vienīgi uz iespējām saņemt iespējami augstas kvalitātes produktu par iespējami zemāko cenu. Praksē tas nozīmē, ka ražošana nav veikta visilgtspējīgākajā veidā. |
| --- | --- |

3.5

Arī patērētāju organizāciju lomai vajadzētu būt vairāk orientētai uz veicināšanu un atbalstu. Līdz šim daudzas no šīm organizācijām koncentrējās vienīgi uz iespējām saņemt iespējami augstas kvalitātes produktu par iespējami zemāko cenu. Praksē tas nozīmē, ka ražošana nav veikta visilgtspējīgākajā veidā.

3.6   Koģenerācija.

| 3.6.1 | Izmantojot siltumu, kas saražots elektroenerģijas ražošanas procesā, tiek panākts straujš enerģijas patēriņa efektivitātes pieaugums, neskatoties uz tehniskajiem ierobežojumiem, kas rodas, ņemot vērā attālumu no siltuma ražošanas vietas (rūpnieciska vide) līdz enerģijas patēriņa vietai (mājsaimniecības), kā rezultātā rodas ievērojami enerģijas zaudējumi. Koģenerācijas mikroiekārtas var izmantot pirmām kārtām, lai nodrošinātu ēku siltumapgādi, ražojot elektrību kā blakusproduktu. Alternatīvas iekārtas var piemērot, lai ražotu elektrību kā pamatproduktu un siltumu kā blakusproduktu. Patlaban visvairāk tiek pārdotas koģenerācijas mikroiekārtas, kas paredzētas siltuma kā pamatprodukta ražošanai, kaut gan kurināmā elementi biežāk tiek pielāgoti elektroapgādes nodrošināšanai. |
| --- | --- |

3.6.1

Izmantojot siltumu, kas saražots elektroenerģijas ražošanas procesā, tiek panākts straujš enerģijas patēriņa efektivitātes pieaugums, neskatoties uz tehniskajiem ierobežojumiem, kas rodas, ņemot vērā attālumu no siltuma ražošanas vietas (rūpnieciska vide) līdz enerģijas patēriņa vietai (mājsaimniecības), kā rezultātā rodas ievērojami enerģijas zaudējumi. Koģenerācijas mikroiekārtas var izmantot pirmām kārtām, lai nodrošinātu ēku siltumapgādi, ražojot elektrību kā blakusproduktu. Alternatīvas iekārtas var piemērot, lai ražotu elektrību kā pamatproduktu un siltumu kā blakusproduktu. Patlaban visvairāk tiek pārdotas koģenerācijas mikroiekārtas, kas paredzētas siltuma kā pamatprodukta ražošanai, kaut gan kurināmā elementi biežāk tiek pielāgoti elektroapgādes nodrošināšanai.

| 3.6.2 | Koģenerācijas tehnoloģijas var pārvarēt šo ierobežojumu, turklāt vienlaicīgi ir ekonomisks risinājums Eiropas rūpniecībai. Koģenerācijas stacijās galvenokārt ražo enerģiju dzīvojamo ēku un veikalu apkurei, kā arī elektroenerģiju kā blakusproduktu. Līdz 2004. gadam tika uzstādīti aptuveni 24 000 iekārtu. Kombinētās siltuma un elektroenerģijas ražošanas iekārtas var darbināt, izmantojot dažādus enerģijas resursus. Visdaudzsološākā no tām ir ūdeņraža (kurināmā elementa) tehnoloģija, taču tā vēl ir jāattīsta. |
| --- | --- |

3.6.2

Koģenerācijas tehnoloģijas var pārvarēt šo ierobežojumu, turklāt vienlaicīgi ir ekonomisks risinājums Eiropas rūpniecībai. Koģenerācijas stacijās galvenokārt ražo enerģiju dzīvojamo ēku un veikalu apkurei, kā arī elektroenerģiju kā blakusproduktu. Līdz 2004. gadam tika uzstādīti aptuveni 24 000 iekārtu. Kombinētās siltuma un elektroenerģijas ražošanas iekārtas var darbināt, izmantojot dažādus enerģijas resursus. Visdaudzsološākā no tām ir ūdeņraža (kurināmā elementa) tehnoloģija, taču tā vēl ir jāattīsta.

| 3.6.3 | Pateicoties kombinētās siltuma un elektroenerģijas ražošanas iekārtu galapatērētājiem piešķirtajām subsīdijām, Japāna ir panākusi visievērojamāko progresu minētās tehnoloģijas attīstībā — daļēji tādēļ, ka kurināmā elementu tehnoloģiju veicina automašīnu rūpniecības nozare. Japānas valdība vēlas panākt, lai Japānas rūpniecība sasniegtu vadošu pozīciju kurināmā elementu tehnoloģiju ražošanā, kā tas jau panākts saules enerģijas jomā. Minētā mērķa sasniegšanai Japāna tirgus attīstības sākumposmā sekmē un finansē pētniecību un attīstību un nodrošina iepirkuma subsīdijas galapatērētājiem. |
| --- | --- |

3.6.3

Pateicoties kombinētās siltuma un elektroenerģijas ražošanas iekārtu galapatērētājiem piešķirtajām subsīdijām, Japāna ir panākusi visievērojamāko progresu minētās tehnoloģijas attīstībā — daļēji tādēļ, ka kurināmā elementu tehnoloģiju veicina automašīnu rūpniecības nozare. Japānas valdība vēlas panākt, lai Japānas rūpniecība sasniegtu vadošu pozīciju kurināmā elementu tehnoloģiju ražošanā, kā tas jau panākts saules enerģijas jomā. Minētā mērķa sasniegšanai Japāna tirgus attīstības sākumposmā sekmē un finansē pētniecību un attīstību un nodrošina iepirkuma subsīdijas galapatērētājiem.

| 3.6.4 | Koģenerācijas izmantošanas attīstība ir svarīga vairākos aspektos.






  a. | Vides politika: tas ir lēts un ekonomisks enerģijas avots. Turklāt tā ir ļoti tīra — ražojot karsto ūdeni un elektrību ar koģenerācijas metodi, CO2 emisija samazinās par 20 %. |
| --- | --- | --- |

3.6.4

Koģenerācijas izmantošanas attīstība ir svarīga vairākos aspektos.

a.

Vides politika: tas ir lēts un ekonomisks enerģijas avots. Turklāt tā ir ļoti tīra — ražojot karsto ūdeni un elektrību ar koģenerācijas metodi, CO2 emisija samazinās par 20 %.

| b. | Sociālā politika: koģenerācijas attīstība radīs darba vietas koģenerācijas sistēmu izstrādāšanā, pilnveidošanā, ražošanā un uzstādīšanā. No otras puses, darba vietas tiks zaudētas, jo vajadzēs mazāk lielu centralizētu spēkstaciju. |
| --- | --- |

b.

Sociālā politika: koģenerācijas attīstība radīs darba vietas koģenerācijas sistēmu izstrādāšanā, pilnveidošanā, ražošanā un uzstādīšanā. No otras puses, darba vietas tiks zaudētas, jo vajadzēs mazāk lielu centralizētu spēkstaciju.

4.   Ilgtspējīguma ietekme vairākās nozarēs.

To sektoru, kas iesaistīti pētniecībā un attīstībā atjaunojamas enerģijas jomā, izaugsme liecina, ka ilgtspējīga attīstība sniedz ievērojamas ekonomiska rakstura iespējas. Minētās iespējas pastāv ne tikai tajās nozarēs, kurās tiek izstrādātas ilgtspējīgas tehnoloģijas, bet arī tajās nozarēs, kurās šīs tehnoloģijas jāievieš.

4.1   Transports.

| 4.1.1 | Transporta nozare ir viens no lielākajiem izrakteņu kurināmā patērētājiem. Šajā nozarē ir daudzsološas iespējas ilgtspējīgai enerģijas izmantošanai, kā to parāda daudzie noderīgie ieteikumi, kas sniegti CARS 21 nobeiguma ziņojumā (17). Bez tam pilsētattīstības un infrastruktūras labāka plānošana un intensīvāka IKT tehnoloģiju izmantošana paver iespējas transporta efektivitātes uzlabošanai. Apvienojumā ar turpmāk pilnveidotu iekšdedzes dzinēju tehnoloģiju, tas dos iespēju ievērojami ietaupīt enerģiju. Īsākā laika posmā pastāv iespējas daļēji pāriet uz citu degvielas veidu, piemēram dabasgāzes vai no biomasas iegūtas degvielas, izmantošanu. Ilgākā laika posmā plašas iespējas saistītas ar ūdeņraža izmantošanu. Patlaban attīstāmās hibrīdās tehnoloģijas arī ir daudzsološs starpposma risinājums. |
| --- | --- |

4.1.1

Transporta nozare ir viens no lielākajiem izrakteņu kurināmā patērētājiem. Šajā nozarē ir daudzsološas iespējas ilgtspējīgai enerģijas izmantošanai, kā to parāda daudzie noderīgie ieteikumi, kas sniegti CARS 21 nobeiguma ziņojumā (17). Bez tam pilsētattīstības un infrastruktūras labāka plānošana un intensīvāka IKT tehnoloģiju izmantošana paver iespējas transporta efektivitātes uzlabošanai. Apvienojumā ar turpmāk pilnveidotu iekšdedzes dzinēju tehnoloģiju, tas dos iespēju ievērojami ietaupīt enerģiju. Īsākā laika posmā pastāv iespējas daļēji pāriet uz citu degvielas veidu, piemēram dabasgāzes vai no biomasas iegūtas degvielas, izmantošanu. Ilgākā laika posmā plašas iespējas saistītas ar ūdeņraža izmantošanu. Patlaban attīstāmās hibrīdās tehnoloģijas arī ir daudzsološs starpposma risinājums.

| 4.1.2 | No biomasas iegūtās degvielas maksimālā iespējamā tirgus daļa tiek lēsta 15 % apmērā. ES ir izvirzījusi mērķi līdz 2010. gadam iegūt 6 % tirgus daļu. Biomasas degvielas ražošanas sākotnējais izmēģinājuma projekts jau ir uzsākts un darbojas. |
| --- | --- |

4.1.2

No biomasas iegūtās degvielas maksimālā iespējamā tirgus daļa tiek lēsta 15 % apmērā. ES ir izvirzījusi mērķi līdz 2010. gadam iegūt 6 % tirgus daļu. Biomasas degvielas ražošanas sākotnējais izmēģinājuma projekts jau ir uzsākts un darbojas.

| 4.1.3 | Dabasgāze rada mazākas CO2 emisijas nekā benzīns (-16 %) vai dīzeļdegviela (-13 %), un izdevīga nodokļu režīma apstākļos varētu veidot lielāku tirgus daļu. Tādējādi varētu attīstīties stabils tirgus gan ražotājiem, gan lietotājiem. Tehnoloģija jau ir izstrādāta. Īpaši lielas iespējas pastāv pilsētu sabiedriskā transporta jomā, jo tas var nodrošināt optimālu gāzes uzpildes staciju izmantošanu. Līdz 2020. gadam iespējams iegūt 10 % tirgus daļu (18). |
| --- | --- |

4.1.3

Dabasgāze rada mazākas CO2 emisijas nekā benzīns (-16 %) vai dīzeļdegviela (-13 %), un izdevīga nodokļu režīma apstākļos varētu veidot lielāku tirgus daļu. Tādējādi varētu attīstīties stabils tirgus gan ražotājiem, gan lietotājiem. Tehnoloģija jau ir izstrādāta. Īpaši lielas iespējas pastāv pilsētu sabiedriskā transporta jomā, jo tas var nodrošināt optimālu gāzes uzpildes staciju izmantošanu. Līdz 2020. gadam iespējams iegūt 10 % tirgus daļu (18).

| 4.1.4 | Citu valstu (īpaši Brazīlijas) piemēri liecina, ka šādu tirgus daļu nav iespējams panākt, tikai nodrošinot biodegvielas pieejamību. Lai rosinātu patērētājus izmantot citus degvielas veidus, ir nepieciešamas papildu politikas un pasākumi, piemēram, nodokļu atvieglojumi, mērķtiecīgi izstrādāti tiesību akti, regulējums un veicināšanas pasākumi. |
| --- | --- |

4.1.4

Citu valstu (īpaši Brazīlijas) piemēri liecina, ka šādu tirgus daļu nav iespējams panākt, tikai nodrošinot biodegvielas pieejamību. Lai rosinātu patērētājus izmantot citus degvielas veidus, ir nepieciešamas papildu politikas un pasākumi, piemēram, nodokļu atvieglojumi, mērķtiecīgi izstrādāti tiesību akti, regulējums un veicināšanas pasākumi.

| 4.1.5 | Savukārt tādas biodegvielas pastiprināta izmantošana, kuru iegūst no vides viedokļa neaizsargātos reģionos (piemēram, palmu eļļa Dienvidaustrumu Āzijā) var radīt plaša mēroga tropisko mežu iznīcināšanu, tos aizstājot ar plantācijām palmu eļļas ieguvei. Pasaulē ir zināmas 23 lielas ekosistēmas, no kurām, saskaņā ar neseno ANO pētījumu, 15 ir noplicinātas vai smagi piesārņotas. |
| --- | --- |

4.1.5

Savukārt tādas biodegvielas pastiprināta izmantošana, kuru iegūst no vides viedokļa neaizsargātos reģionos (piemēram, palmu eļļa Dienvidaustrumu Āzijā) var radīt plaša mēroga tropisko mežu iznīcināšanu, tos aizstājot ar plantācijām palmu eļļas ieguvei. Pasaulē ir zināmas 23 lielas ekosistēmas, no kurām, saskaņā ar neseno ANO pētījumu, 15 ir noplicinātas vai smagi piesārņotas.

4.2   Būvniecība.

| 4.2.1 | Būvniecības, piemēram, mājokļu celtniecības nozarē, ir milzīgs potenciāls ilgtspējīgāku tehniku izmantošanai. Jau tagad ir iespējams būvēt “nulles enerģijas” ēkas ar nelielām papildu izmaksām, it īpaši ņemot vērā, ka turpmākie enerģijas ietaupījumi dos iespēju ātri atgūt papildu izmaksas. Šāda veida būvniecības izmaksas ir vidēji par 8 % lielākas nekā būvējot ar tradicionālajām metodēm. Desmit gadu laikā apjomradītu ietaupījumu rezultātā šī starpība varētu samazināties līdz 4 %. Viens no pasaulē slavenākajiem arhitektiem Norman Foster reiz minēja, ka izvērtējot visas ēkas izmaksas 25 gadu laikā, faktiskās būvniecības izmaksas ir tikai 5,5 %. Ēkas apsaimniekošanas izmaksas (enerģija, vispārējā un kārtējā uzturēšana un apkope, hipotekārā kredīta procenti) minētajā laika periodā veido 86 %. Tādējādi ēku būvniecība ar ilgtspējīgākām metodēm īsā laika posmā var būt nedaudz dārgāka, taču to uzturēšana vidējā un ilgākā laikposmā ir ievērojami lētāka. |
| --- | --- |

4.2.1

Būvniecības, piemēram, mājokļu celtniecības nozarē, ir milzīgs potenciāls ilgtspējīgāku tehniku izmantošanai. Jau tagad ir iespējams būvēt “nulles enerģijas” ēkas ar nelielām papildu izmaksām, it īpaši ņemot vērā, ka turpmākie enerģijas ietaupījumi dos iespēju ātri atgūt papildu izmaksas. Šāda veida būvniecības izmaksas ir vidēji par 8 % lielākas nekā būvējot ar tradicionālajām metodēm. Desmit gadu laikā apjomradītu ietaupījumu rezultātā šī starpība varētu samazināties līdz 4 %. Viens no pasaulē slavenākajiem arhitektiem Norman Foster reiz minēja, ka izvērtējot visas ēkas izmaksas 25 gadu laikā, faktiskās būvniecības izmaksas ir tikai 5,5 %. Ēkas apsaimniekošanas izmaksas (enerģija, vispārējā un kārtējā uzturēšana un apkope, hipotekārā kredīta procenti) minētajā laika periodā veido 86 %. Tādējādi ēku būvniecība ar ilgtspējīgākām metodēm īsā laika posmā var būt nedaudz dārgāka, taču to uzturēšana vidējā un ilgākā laikposmā ir ievērojami lētāka.

| 4.2.2 | Vācijā un Austrijā energoefektīvu ēku būvniecība attīstās ātrāk nekā citās Eiropas valstīs. Passiv Haus Institut Vācijā ir veicis pasūtījumu tādu dzīvojamo ēku projektiem, kurās, izmantojot saules enerģiju apvienojumā ar efektīvu necaurlaidīgu izolāciju, enerģijas patēriņš ir ļoti zems. Vācijā ir uzbūvēti 4 000, bet Austrijā 1 000 šāda veida ēku. Minētais princips arvien plašāk tiek izmantots arī komercēku būvniecībā. |
| --- | --- |

4.2.2

Vācijā un Austrijā energoefektīvu ēku būvniecība attīstās ātrāk nekā citās Eiropas valstīs. Passiv Haus Institut Vācijā ir veicis pasūtījumu tādu dzīvojamo ēku projektiem, kurās, izmantojot saules enerģiju apvienojumā ar efektīvu necaurlaidīgu izolāciju, enerģijas patēriņš ir ļoti zems. Vācijā ir uzbūvēti 4 000, bet Austrijā 1 000 šāda veida ēku. Minētais princips arvien plašāk tiek izmantots arī komercēku būvniecībā.

| 4.2.3 | Freiburgas pašvaldība ir pieņēmusi jaunus noteikumus par energoefektīvu būvniecību. Minētie noteikumi ir ikviena pašvaldības un būvniecības uzņēmumu vai nekustamā īpašuma attīstības uzņēmumu noslēgtā nomas vai pirkuma līguma neatņemama sastāvdaļa. Šādā veidā vietējās pašvaldības optimāli izmanto savas tiesiskās pilnvaras, lai veicinātu enerģijas pārvaldību lielākā mērogā. Līgumos noteikts, ka būvniecība uz zemes, kas pirkta vai tiek nomāta no pašvaldības, jāveic saskaņā ar vadlīnijām par energoefektivitāti; ēkas jāprojektē tā, lai tajās maksimāli tiktu izmantota saules enerģija, un to jumtiem jābūt pielāgotiem saules bateriju paneļu uzstādīšanai. Teritorijā, kur ēkas tiek būvētas minētajā veidā, panākti karstā ūdens patēriņa ietaupījumi 40 % apmērā. |
| --- | --- |

4.2.3

Freiburgas pašvaldība ir pieņēmusi jaunus noteikumus par energoefektīvu būvniecību. Minētie noteikumi ir ikviena pašvaldības un būvniecības uzņēmumu vai nekustamā īpašuma attīstības uzņēmumu noslēgtā nomas vai pirkuma līguma neatņemama sastāvdaļa. Šādā veidā vietējās pašvaldības optimāli izmanto savas tiesiskās pilnvaras, lai veicinātu enerģijas pārvaldību lielākā mērogā. Līgumos noteikts, ka būvniecība uz zemes, kas pirkta vai tiek nomāta no pašvaldības, jāveic saskaņā ar vadlīnijām par energoefektivitāti; ēkas jāprojektē tā, lai tajās maksimāli tiktu izmantota saules enerģija, un to jumtiem jābūt pielāgotiem saules bateriju paneļu uzstādīšanai. Teritorijā, kur ēkas tiek būvētas minētajā veidā, panākti karstā ūdens patēriņa ietaupījumi 40 % apmērā.

4.3   Rūpniecība.

| 4.3.1 | Komiteja atbalsta Komisijas pieeju rūpniecības politikai, kurā ņemti vērā ilgtspējības apsvērumi, kā Komisija norāda tās Paziņojumā “Kopienas Lisabonas programmas īstenošana: Politikas pamats ES apstrādes rūpniecības stiprināšanai — ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai” (19). Lisabonas mērķu sasniegšanai ir nepieciešama konkurētspējīga Eiropas rūpniecība. Tādēļ EESK augstu vērtē augsta līmeņa grupas izveidi konkurences, enerģētikas un vides jautājumos — vienu no septiņām galvenajām starpnozaru politikas iniciatīvām, kas paredzētas, lai pastiprinātu dažādu politikas jomu sinerģijas konkurētspējas jomā. Komiteja atbalsta arī pašas Eiropas rūpniecības nozares centienus šajā jomā. |
| --- | --- |

4.3.1

Komiteja atbalsta Komisijas pieeju rūpniecības politikai, kurā ņemti vērā ilgtspējības apsvērumi, kā Komisija norāda tās Paziņojumā “Kopienas Lisabonas programmas īstenošana: Politikas pamats ES apstrādes rūpniecības stiprināšanai — ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai” (19). Lisabonas mērķu sasniegšanai ir nepieciešama konkurētspējīga Eiropas rūpniecība. Tādēļ EESK augstu vērtē augsta līmeņa grupas izveidi konkurences, enerģētikas un vides jautājumos — vienu no septiņām galvenajām starpnozaru politikas iniciatīvām, kas paredzētas, lai pastiprinātu dažādu politikas jomu sinerģijas konkurētspējas jomā. Komiteja atbalsta arī pašas Eiropas rūpniecības nozares centienus šajā jomā.

| 4.3.2 | Šobrīd rūpniecība vēl arvien lielā mērā ir atkarīga no izrakteņu kurināmā. Tomēr ir vairāki gadījumi, kad elektroenerģijas ražošanas procesu izvēle dod iespēju izmantot visu veidu primāros enerģijas resursus, kas vairumā gadījumu vienlaicīgi rada iespēju ietaupīt enerģiju (20). Ir iespējama enerģijas pārpalikuma apmaiņa starp rūpniecības kompleksiem un citiem sektoriem vai dzīvojamiem kompleksiem. Piemēram, Europoort rūpniecības kompleksa siltuma pārpalikumu izmanto Rietumeiropas lielākā siltumnīcu kompleksa, kas atrodas 20 km attālumā Vestlandē, apsildīšanai. |
| --- | --- |

4.3.2

Šobrīd rūpniecība vēl arvien lielā mērā ir atkarīga no izrakteņu kurināmā. Tomēr ir vairāki gadījumi, kad elektroenerģijas ražošanas procesu izvēle dod iespēju izmantot visu veidu primāros enerģijas resursus, kas vairumā gadījumu vienlaicīgi rada iespēju ietaupīt enerģiju (20). Ir iespējama enerģijas pārpalikuma apmaiņa starp rūpniecības kompleksiem un citiem sektoriem vai dzīvojamiem kompleksiem. Piemēram, Europoort rūpniecības kompleksa siltuma pārpalikumu izmanto Rietumeiropas lielākā siltumnīcu kompleksa, kas atrodas 20 km attālumā Vestlandē, apsildīšanai.

| 4.3.3 | Jēlnafta ir ķīmiskās rūpniecības pamats, taču nākotnē būs pieejami mazāki tās resursi. Alternatīvs risinājums ir biosintēze, ķīmisko vielu ražošana no biomasas, izmantojot baktērijas, kas ir sarežģīta, taču daudzsološa joma. Pēdējo gadu laikā panākts ievērojams progress zināšanās par mikroorganismu, piemēram, baktēriju ģenētisko uzbūvi. Ar jauno tehnoloģiju palīdzību iespējams šos organismus ģenētiski modificēt tā, lai tās pārvērstu izejmateriālu konkrētās vielās. Baktērijas kļūst par sava veida programmējamu minireaktoru. |
| --- | --- |

4.3.3

Jēlnafta ir ķīmiskās rūpniecības pamats, taču nākotnē būs pieejami mazāki tās resursi. Alternatīvs risinājums ir biosintēze, ķīmisko vielu ražošana no biomasas, izmantojot baktērijas, kas ir sarežģīta, taču daudzsološa joma. Pēdējo gadu laikā panākts ievērojams progress zināšanās par mikroorganismu, piemēram, baktēriju ģenētisko uzbūvi. Ar jauno tehnoloģiju palīdzību iespējams šos organismus ģenētiski modificēt tā, lai tās pārvērstu izejmateriālu konkrētās vielās. Baktērijas kļūst par sava veida programmējamu minireaktoru.

| 4.3.4 | Šobrīd mikroorganismu tehnoloģiju pielieto pārtikas un farmaceitiskajā rūpniecībā, piemēram siera, alus un penicilīna ražošanā. Biokonversijas iespējas arī minētajās nozarēs ir ievērojamas, taču arī ķīmiskā rūpniecība sāk izrādīt interesi par minēto tehnoloģiju. Lai no jēlnaftas iegūtu konkrētas vielas un attīrītu tās, nepieciešama virkne reakciju. Tehnoloģija vēl ir jāattīsta, taču teorētiski ir iespējams pāriet uz tiešu biomasas pārveidi ķīmiskās vielās un citos produktos. Tas samazinās nepieciešamību izmantot naftu ar visām no tā izrietošajām ekonomiskajām un ekoloģiskajām priekšrocībām — emisiju samazināšanu, ķēdes slēgšanu un pārvaldību. |
| --- | --- |

4.3.4

Šobrīd mikroorganismu tehnoloģiju pielieto pārtikas un farmaceitiskajā rūpniecībā, piemēram siera, alus un penicilīna ražošanā. Biokonversijas iespējas arī minētajās nozarēs ir ievērojamas, taču arī ķīmiskā rūpniecība sāk izrādīt interesi par minēto tehnoloģiju. Lai no jēlnaftas iegūtu konkrētas vielas un attīrītu tās, nepieciešama virkne reakciju. Tehnoloģija vēl ir jāattīsta, taču teorētiski ir iespējams pāriet uz tiešu biomasas pārveidi ķīmiskās vielās un citos produktos. Tas samazinās nepieciešamību izmantot naftu ar visām no tā izrietošajām ekonomiskajām un ekoloģiskajām priekšrocībām — emisiju samazināšanu, ķēdes slēgšanu un pārvaldību.

| 4.3.5 | Energoietilpīgās nozares var saskarties ar īpašām problēmām, veicot pakāpenisku pāreju uz atjaunojamiem enerģijas avotiem. Ražošanas ilgtspējības līmenis ir tieši atkarīgs no izmantotās tehnoloģijas līmeņa, un tuvākajā nākotnē nav sagaidāmi ievērojami uzlabojumi šajā jomā. Piemēram, tērauda un alumīnija rūpniecībā Eiropā šajā ziņā sasniegti labi rezultāti. Tērauda ražošanas nozarē tiek veikti lieli ieguldījumi jaunu tehnoloģiju izstrādē, īpaši ULCOS projekta (Tērauda ražošana ar īpaši zemu CO2 — līdz šīm lielākais Eiropas projekts tērauda ražošanas nozarē) ietvaros, lai nodrošinātu ilgtspējīgāku ražošanu, un paredzams, ka līdz 2040. gadam CO2 emisijas tiks samazinātas par aptuveni pusi, kā arī primārā alumīnija ražošanu Eiropā raksturo ievērojami augsts atjaunojamās enerģijas izmantošanas rādītājs (44,7 %). Tā kā enerģija, kas ir nepieciešama sekundārā alumīnija ražošanai no alumīnija lūžņiem, ir tikai 10 % no enerģijas, kas ir nepieciešama primārā alumīnija ražošanai, šajā nozarē ir ievērojamas enerģijas ietaupījuma iespējas. Tomēr alumīnija lūžņus Eiropas tirgū lielos daudzumos iepērk Ķīna, ko stimulē valdības pasākumi energotaupības veicināšanai. |
| --- | --- |

4.3.5

Energoietilpīgās nozares var saskarties ar īpašām problēmām, veicot pakāpenisku pāreju uz atjaunojamiem enerģijas avotiem. Ražošanas ilgtspējības līmenis ir tieši atkarīgs no izmantotās tehnoloģijas līmeņa, un tuvākajā nākotnē nav sagaidāmi ievērojami uzlabojumi šajā jomā. Piemēram, tērauda un alumīnija rūpniecībā Eiropā šajā ziņā sasniegti labi rezultāti. Tērauda ražošanas nozarē tiek veikti lieli ieguldījumi jaunu tehnoloģiju izstrādē, īpaši ULCOS projekta (Tērauda ražošana ar īpaši zemu CO2 — līdz šīm lielākais Eiropas projekts tērauda ražošanas nozarē) ietvaros, lai nodrošinātu ilgtspējīgāku ražošanu, un paredzams, ka līdz 2040. gadam CO2 emisijas tiks samazinātas par aptuveni pusi, kā arī primārā alumīnija ražošanu Eiropā raksturo ievērojami augsts atjaunojamās enerģijas izmantošanas rādītājs (44,7 %). Tā kā enerģija, kas ir nepieciešama sekundārā alumīnija ražošanai no alumīnija lūžņiem, ir tikai 10 % no enerģijas, kas ir nepieciešama primārā alumīnija ražošanai, šajā nozarē ir ievērojamas enerģijas ietaupījuma iespējas. Tomēr alumīnija lūžņus Eiropas tirgū lielos daudzumos iepērk Ķīna, ko stimulē valdības pasākumi energotaupības veicināšanai.

| 4.3.6 | Eiropas tēraudrūpniecība veiksmīgi darbojas arī izejvielu efektivitātes un pārstrādes jomā. Pusi no pasaulē saražotā tērauda ražo no metāllūžņiem. Optimāli tiek izmantota arī pārstrādāti atkritumi. Corus ražotne Ijmuiden 99 % atkritumu tiek atkārtoti izmantoti uz vietas vai izmantojot ārējos resursus. |
| --- | --- |

4.3.6

Eiropas tēraudrūpniecība veiksmīgi darbojas arī izejvielu efektivitātes un pārstrādes jomā. Pusi no pasaulē saražotā tērauda ražo no metāllūžņiem. Optimāli tiek izmantota arī pārstrādāti atkritumi. Corus ražotne Ijmuiden 99 % atkritumu tiek atkārtoti izmantoti uz vietas vai izmantojot ārējos resursus.

| 4.3.7 | Kaut gan paredzamajā nākotnē fosilo enerģijas avotu kā izejvielu izmantošana rūpnieciskajā ražošanā ir neizbēgama, jaunradītu materiālu izmantošana palīdzēs taupīt enerģiju attiecīgajās jomās, piemēram, samazinot svaru transportlīdzekļu ražošanā. Lai veicinātu šādus jauninājumus, Eiropas rūpniecībai ir jāsaglabā sava starptautiskā konkurētspēja, sākot ar ieguves rūpniecību, kurā sākas vērtības veidošanās ķēde. |
| --- | --- |

4.3.7

Kaut gan paredzamajā nākotnē fosilo enerģijas avotu kā izejvielu izmantošana rūpnieciskajā ražošanā ir neizbēgama, jaunradītu materiālu izmantošana palīdzēs taupīt enerģiju attiecīgajās jomās, piemēram, samazinot svaru transportlīdzekļu ražošanā. Lai veicinātu šādus jauninājumus, Eiropas rūpniecībai ir jāsaglabā sava starptautiskā konkurētspēja, sākot ar ieguves rūpniecību, kurā sākas vērtības veidošanās ķēde.

5.   Sociālie aspekti.

| 5.1 | Nepieciešamība pakāpeniski pāriet uz ilgtspējīgu ražošanu ir neizbēgama un neapstrīdāma. Deindustrializācija, ražošanas pārvietošana uz citiem reģioniem un jauno ekonomiku radītais konkurences pieaugums ir radījis nenoteiktību un bažas. Šādos apstākļos vērojama tendence uzskatīt, ka pāreja uz ilgtspējīgākām ražošanas metodēm negatīvi ietekmēs Eiropas konkurētspēju, kavēs rūpniecības izaugsmi un veicinās darbavietu skaita samazināšanu, un tas kaitēs ekonomikai un nodarbinātībai. |
| --- | --- |

5.1

Nepieciešamība pakāpeniski pāriet uz ilgtspējīgu ražošanu ir neizbēgama un neapstrīdāma. Deindustrializācija, ražošanas pārvietošana uz citiem reģioniem un jauno ekonomiku radītais konkurences pieaugums ir radījis nenoteiktību un bažas. Šādos apstākļos vērojama tendence uzskatīt, ka pāreja uz ilgtspējīgākām ražošanas metodēm negatīvi ietekmēs Eiropas konkurētspēju, kavēs rūpniecības izaugsmi un veicinās darbavietu skaita samazināšanu, un tas kaitēs ekonomikai un nodarbinātībai.

| 5.2 | Pieredzēta negatīva ietekme uz nodarbinātību Eiropā. Pētījumos tiek prognozēts, ka Vācijā līdz 2010. gadam tiks zaudētas 27 600 darba vietas Emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) rezultātā, šim skaitam līdz 2020. gadam pieaugot līdz 34 300 (21). Vēl 6 100 darba vietas Vācijā tiks zaudētas līdz 2010. gadam atjaunojamās enerģijas likuma ieviešanas rezultātā (22). Visbeidzot, Kioto protokola īstenošanas rezultātā līdz 2010. gadam Vācijā tiks zaudētas vēl 318 000 darba vietas (23). Skaitļi, kas jāsalīdzina ar to darbavietu skaitu, kas jārada no jauna, liecina, ka uz klimata aizsardzību orientētas politikas rezultātā faktiski notiek “rūpniecības pārmaiņas” — piemēram, 2005. gadā Vācijā apgrozījums atjaunojamas enerģijas jomā bija 16,4 miljardi EUR, un šajā nozarē tika radītas 170 000 darbavietu (24). Sasniedzot ražošanas apjomu 55 miljardu EUR apjomā (2004. gadā) vides un klimata aizsardzības joma Vācijā tiek nodrošinātas 1,5 miljoni darbavietu; šīs nozsres īpatsvars VFR eksporta kopapjomā ir 31 miliardi EUR, un no tās ir atkarīgas daudzas citas darbavietas (25). |
| --- | --- |

5.2

Pieredzēta negatīva ietekme uz nodarbinātību Eiropā. Pētījumos tiek prognozēts, ka Vācijā līdz 2010. gadam tiks zaudētas 27 600 darba vietas Emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) rezultātā, šim skaitam līdz 2020. gadam pieaugot līdz 34 300 (21). Vēl 6 100 darba vietas Vācijā tiks zaudētas līdz 2010. gadam atjaunojamās enerģijas likuma ieviešanas rezultātā (22). Visbeidzot, Kioto protokola īstenošanas rezultātā līdz 2010. gadam Vācijā tiks zaudētas vēl 318 000 darba vietas (23). Skaitļi, kas jāsalīdzina ar to darbavietu skaitu, kas jārada no jauna, liecina, ka uz klimata aizsardzību orientētas politikas rezultātā faktiski notiek “rūpniecības pārmaiņas” — piemēram, 2005. gadā Vācijā apgrozījums atjaunojamas enerģijas jomā bija 16,4 miljardi EUR, un šajā nozarē tika radītas 170 000 darbavietu (24). Sasniedzot ražošanas apjomu 55 miljardu EUR apjomā (2004. gadā) vides un klimata aizsardzības joma Vācijā tiek nodrošinātas 1,5 miljoni darbavietu; šīs nozsres īpatsvars VFR eksporta kopapjomā ir 31 miliardi EUR, un no tās ir atkarīgas daudzas citas darbavietas (25).

| 5.3 | Tomēr šī ietekme nav tikai negatīva. Apsekojums par darbavietu samazināšanu Eiropā liecina, ka mazāk kā 5 % likvidēto darba vietu ir izraisījusi ražošanas pārvietošana uz citiem reģioniem (26). Neraugoties uz metodoloģiska rakstura ierobežojumiem saistībā ar datu vākšanas tehnoloģijām, šis apsekojums tomēr ir noderīgs informācijas avots, īpaši sasaistē ar citiem būtiskiem rādītājiem. Var argumentēt arī, ka tikai neliela daļa no šīm zaudētajām darba vietām ir uzskatāma par vides likumdošanas rezultātu. |
| --- | --- |

5.3

Tomēr šī ietekme nav tikai negatīva. Apsekojums par darbavietu samazināšanu Eiropā liecina, ka mazāk kā 5 % likvidēto darba vietu ir izraisījusi ražošanas pārvietošana uz citiem reģioniem (26). Neraugoties uz metodoloģiska rakstura ierobežojumiem saistībā ar datu vākšanas tehnoloģijām, šis apsekojums tomēr ir noderīgs informācijas avots, īpaši sasaistē ar citiem būtiskiem rādītājiem. Var argumentēt arī, ka tikai neliela daļa no šīm zaudētajām darba vietām ir uzskatāma par vides likumdošanas rezultātu.

| 5.4 | Ir bijis arī darba vietu skaita pieaugums. Ekorūpniecība, kas nodarbojas ar pētniecību un attīstību iltspējīgu tehnoloģiju jomā ir dinamiska nozare, kurā nodarbinātības līmenis katru gadu pieaug par 5 %. Minētā nozare, kas nodrošina vairāk par diviem miljoniem tiešu pilnas slodzes darbavietu, Eiropā nodrošina tikpat daudz darbavietu kā farmaceitiskā un kosmiskā rūpniecība (27). |
| --- | --- |

5.4

Ir bijis arī darba vietu skaita pieaugums. Ekorūpniecība, kas nodarbojas ar pētniecību un attīstību iltspējīgu tehnoloģiju jomā ir dinamiska nozare, kurā nodarbinātības līmenis katru gadu pieaug par 5 %. Minētā nozare, kas nodrošina vairāk par diviem miljoniem tiešu pilnas slodzes darbavietu, Eiropā nodrošina tikpat daudz darbavietu kā farmaceitiskā un kosmiskā rūpniecība (27).

| 5.5 | ESAO veiktais pētījums (28) liecina, ka ilgtspējīga ražošana ne vienmēr ir saistīta ar augstākām izmaksām. Ilgākā laika posmā var zināmā mērā pat samazināt izmaksas. Turklāt ilgtspējīgs ražīgums var līdzsvarot izmaksas. Skaidrs komerciāls izdevīgums, vides likumdošana un papildu regulācija sekmē ieguldījumus ilgtspējīgās inovācijās, veicina efektīvāku izejvielu izmantošanu, nostiprina zīmolus, uzlabo uzņēmumu reputāciju un galu galā sekmē lielāku rentabilitāti un augstāku nodarbinātības līmeni. Lai šīs process būtu sekmīgs, ir nepieciešama kopīga pieeja un atbildības uzņemšanās no uzņēmēju, darbinieku un valdību puses. |
| --- | --- |

5.5

ESAO veiktais pētījums (28) liecina, ka ilgtspējīga ražošana ne vienmēr ir saistīta ar augstākām izmaksām. Ilgākā laika posmā var zināmā mērā pat samazināt izmaksas. Turklāt ilgtspējīgs ražīgums var līdzsvarot izmaksas. Skaidrs komerciāls izdevīgums, vides likumdošana un papildu regulācija sekmē ieguldījumus ilgtspējīgās inovācijās, veicina efektīvāku izejvielu izmantošanu, nostiprina zīmolus, uzlabo uzņēmumu reputāciju un galu galā sekmē lielāku rentabilitāti un augstāku nodarbinātības līmeni. Lai šīs process būtu sekmīgs, ir nepieciešama kopīga pieeja un atbildības uzņemšanās no uzņēmēju, darbinieku un valdību puses.

| 5.6 | Nekādā gadījumā nav pieļaujama Eiropas rūpniecības atrašanās neizdevīgos konkurences apstākļos salīdzinājumā ar ārpus ES esošiem reģioniem sakarā ar lielākām izmaksām vides un sociālās likumdošanas rezultātā. Ja Eiropa nosaka ilgtspējīgas ražošanas standartus savai rūpniecībai, nav pieņemama un saprotama tāda situācija, kad tā vienlaicīgi ļauj ārpus šī reģiona esošiem ražotājiem ievest tirgū produkciju, kas nav ražota saskaņā ar šiem standartiem. Lai veicinātu ilgtspējīgu ražošanu, ir nepieciešama divējāda pieeja: ES iekšienē, no vienas puses, un ārpus ES, no otras puses. |
| --- | --- |

5.6

Nekādā gadījumā nav pieļaujama Eiropas rūpniecības atrašanās neizdevīgos konkurences apstākļos salīdzinājumā ar ārpus ES esošiem reģioniem sakarā ar lielākām izmaksām vides un sociālās likumdošanas rezultātā. Ja Eiropa nosaka ilgtspējīgas ražošanas standartus savai rūpniecībai, nav pieņemama un saprotama tāda situācija, kad tā vienlaicīgi ļauj ārpus šī reģiona esošiem ražotājiem ievest tirgū produkciju, kas nav ražota saskaņā ar šiem standartiem. Lai veicinātu ilgtspējīgu ražošanu, ir nepieciešama divējāda pieeja: ES iekšienē, no vienas puses, un ārpus ES, no otras puses.

| 5.6.1 | Attiecībā uz pirmo būtu jāievieš atbilstoši instrumenti, lai nodrošinātu, ka sociālās un vides izmaksas, kas rodas no tādām ražošanas metodēm, kuras nav ilgtspējīgas, Eiropas Savienībā tiktu iekļautas preču cenā, lai veicinātu Vispasaules globalizācijas sociālās dimensijas komisijas ziņojuma pamatnostādņu īstenošanu, sekmējot ILO, PTO, SVF un Pasaules bankas politikas saskaņotību, kā norādīts EESK atzinumā par tematu “Globalizācijas sociālā dimensija”. |
| --- | --- |

5.6.1

Attiecībā uz pirmo būtu jāievieš atbilstoši instrumenti, lai nodrošinātu, ka sociālās un vides izmaksas, kas rodas no tādām ražošanas metodēm, kuras nav ilgtspējīgas, Eiropas Savienībā tiktu iekļautas preču cenā, lai veicinātu Vispasaules globalizācijas sociālās dimensijas komisijas ziņojuma pamatnostādņu īstenošanu, sekmējot ILO, PTO, SVF un Pasaules bankas politikas saskaņotību, kā norādīts EESK atzinumā par tematu “Globalizācijas sociālā dimensija”.

| 5.6.2 | Attiecībā uz pēdējo ES būtu jādara viss iespējamais attiecīgajos starptautiskajos forumos (īpaši PTO), lai starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos iekļautu nekomerciālus nosacījumus, piemēram, sociālos un vides pamatstandartus, tādējādi veicinot Eiropas konkurentu ilgtspējības politikas uzlabošanos. Tādas valstis kā ASV, Indija un Ķīna bauda nepamatotas ekonomiskās priekšrocības salīdzinājumā ar Eiropu, kamēr tām nav saistoši Kioto protokola nosacījumi attiecībā uz CO2 samazināšanu. Šie nolīgumi būtu piemērojami pasaules mērogā, jo tirdzniecība var būt patiesi brīva tikai tad, ja tā ir godīga. |
| --- | --- |

5.6.2

Attiecībā uz pēdējo ES būtu jādara viss iespējamais attiecīgajos starptautiskajos forumos (īpaši PTO), lai starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos iekļautu nekomerciālus nosacījumus, piemēram, sociālos un vides pamatstandartus, tādējādi veicinot Eiropas konkurentu ilgtspējības politikas uzlabošanos. Tādas valstis kā ASV, Indija un Ķīna bauda nepamatotas ekonomiskās priekšrocības salīdzinājumā ar Eiropu, kamēr tām nav saistoši Kioto protokola nosacījumi attiecībā uz CO2 samazināšanu. Šie nolīgumi būtu piemērojami pasaules mērogā, jo tirdzniecība var būt patiesi brīva tikai tad, ja tā ir godīga.

| 5.7 | Eiropas ekorūpniecība šobrīd aizņem trešdaļu pasaules tirgus un rada tirdzniecības bilances pārpalikumu 600 miljonu euro apmērā. 2004. gadā eksporta apjoms pieauga par 8 %, un šajā tirgū arī turpmāk paredzams pieaugums, jo nākotnē visas valstis, pat Ķīna un Indija, arvien lielākos apjomos pārorientēsies uz ilgtspējīgu produkciju un ražošanas procesiem. |
| --- | --- |

5.7

Eiropas ekorūpniecība šobrīd aizņem trešdaļu pasaules tirgus un rada tirdzniecības bilances pārpalikumu 600 miljonu euro apmērā. 2004. gadā eksporta apjoms pieauga par 8 %, un šajā tirgū arī turpmāk paredzams pieaugums, jo nākotnē visas valstis, pat Ķīna un Indija, arvien lielākos apjomos pārorientēsies uz ilgtspējīgu produkciju un ražošanas procesiem.

| 5.8 | Ilgtspējīgai, inovatīvai sabiedrībai, kuras izveide mums jāizvirza kā mērķis, nepieciešama rūpīgi pārdomāta informācijas kampaņa, kas paredzēta iedzīvotāju un patērētāju informētības līmeņa paaugstināšanai un plaša sociālā pamata nodrošināšanai. Šādai sabiedrībai nepieciešams arī izglītots darbaspēks. Pēdējā laikā Eiropā tam ir pievērsts pārāk maz uzmanības. Desmit Eiropas direktīvu šajā jomā (ilgtspējība, inovācijas) teksts angļu valodā tika pārbaudīts, tajā meklējot vārdus “apmācība”, “mācīšanās”, “prasmju apgūšana” un “izglītība”, un tika konstatēts, ka tikai pirmais no tiem vienreiz minēts vienā direktīvā. |
| --- | --- |

5.8

Ilgtspējīgai, inovatīvai sabiedrībai, kuras izveide mums jāizvirza kā mērķis, nepieciešama rūpīgi pārdomāta informācijas kampaņa, kas paredzēta iedzīvotāju un patērētāju informētības līmeņa paaugstināšanai un plaša sociālā pamata nodrošināšanai. Šādai sabiedrībai nepieciešams arī izglītots darbaspēks. Pēdējā laikā Eiropā tam ir pievērsts pārāk maz uzmanības. Desmit Eiropas direktīvu šajā jomā (ilgtspējība, inovācijas) teksts angļu valodā tika pārbaudīts, tajā meklējot vārdus “apmācība”, “mācīšanās”, “prasmju apgūšana” un “izglītība”, un tika konstatēts, ka tikai pirmais no tiem vienreiz minēts vienā direktīvā.

| 5.9 | Virknē Komisijas paziņojumu, kas tika sagatavoti pirms iepriekš minētajām direktīvām, plaši aplūkoti apmācības nepieciešamības jautājumi. Diemžēl šie apsvērumi nav ietverti direktīvās. Paziņojumi ir tikai vārdi, savukārt direktīvas uzskatāmas par konkrētiem darbiem. Politika nav tikai tas, ko mēs paužam vārdos, bet arī tas, kā mēs rīkojamies. EESK atzinīgi novērtē to, ka ir pievērsta liela uzmanība izglītības nozīmei jaunajā ES rūpniecības politikā, un aicina Komisiju turpināt darbību šajā virzienā. |
| --- | --- |

5.9

Virknē Komisijas paziņojumu, kas tika sagatavoti pirms iepriekš minētajām direktīvām, plaši aplūkoti apmācības nepieciešamības jautājumi. Diemžēl šie apsvērumi nav ietverti direktīvās. Paziņojumi ir tikai vārdi, savukārt direktīvas uzskatāmas par konkrētiem darbiem. Politika nav tikai tas, ko mēs paužam vārdos, bet arī tas, kā mēs rīkojamies. EESK atzinīgi novērtē to, ka ir pievērsta liela uzmanība izglītības nozīmei jaunajā ES rūpniecības politikā, un aicina Komisiju turpināt darbību šajā virzienā.

| 5.10 | Lisabonas stratēģijā ES ir noteikusi mērķi — līdz 2010. gadam kļūt par viskonkurētspējīgāko zināšanu ekonomiku pasaulē ar vairāk un labākām darbavietām un lielāku sociālo kohēziju. Lai veidotu un saglabātu šāda veida sabiedrību, ir nepieciešams izglītots darbaspēks. Ja mēs neveiksim pietiekamus ieguldījumus mūsu darbaspēka apmācībā, mēs nesasniegsim Lisabonas stratēģijas mērķus līdz 2010. gadam. Tādā gadījumā mēs tos nesasniegsim nekad. |
| --- | --- |

5.10

Lisabonas stratēģijā ES ir noteikusi mērķi — līdz 2010. gadam kļūt par viskonkurētspējīgāko zināšanu ekonomiku pasaulē ar vairāk un labākām darbavietām un lielāku sociālo kohēziju. Lai veidotu un saglabātu šāda veida sabiedrību, ir nepieciešams izglītots darbaspēks. Ja mēs neveiksim pietiekamus ieguldījumus mūsu darbaspēka apmācībā, mēs nesasniegsim Lisabonas stratēģijas mērķus līdz 2010. gadam. Tādā gadījumā mēs tos nesasniegsim nekad.

Briselē, 2006. gada 14. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  COM(2005) 658 galīgā redakcija, 13.12.2005.

1

(2)  Energy triad — Delft Tehnoloģiju universitātes izstrādātā pieeja enerģijas ilgtspējīgumam.

2

Energy triad

Delft

(3)  Avots: Energie Centrum Nederland, www.ecn.nl.

3

Energie Centrum Nederland

(4)  COM(2006) 105 galīgā redakcija, 08.03.2006.

4

(5)  Eurobarometer Nr.227 (par kadolenerģiju un kodolatkritumiem, 2005. gada jūnijs un Nr. 247 (attieksme pret enerģiju, 2006. gada janvāris).

5

Eurobarometer

(6)  Avots: Energie Centrum Nederland, www.ecn.nl.

6

Energie Centrum Nederland

(7)  www.worldwatch.org.

7

(8)  Biomass Action Plan, Communication from the Commission (SEC(2005) 1573).

8

(9)  Avots: Energie Centrum Nederland, www.ecn.nl.

9

Energie Centrum Nederland

(10)  Informācijas avots: www.ewea.org un www.wind-energie.de.

10

(11)  Avots: Energie Centrum Nederland, www.ecn.nl.

11

Energie Centrum Nederland

(12)  Skat. I. pielikumu.

12

(13)  Skat. II. pielikumu.

13

(14)  Avots: Informatiecentrum Duurzame Energie.

14

Informatiecentrum Duurzame Energie

(15)  Skat. EESK atzinumu par tematu “Ar Eiropas rūpniecības nozarēm piegādātajiem izejmateriāliem saistītais risks un problēmas”.

15

(16)  Ilgtspējīgas attīstības stratēģijas pārskatīšana.

16

(17)  Augsta līmeņa grupa CARS 21 — Konkurētspējīga automobiļu reglamentējošā sistēma 21. gadsimtā.

17

CARS 21

(18)  Avots: KOM (2001) 547, Direktīva 2003/30/EK par biodegvielas un citu atjaunojamu degvielas resursu izmantošanu transporta jomā, ALTERNATĪVU DEGVIELAS VEIDU KONTAKTGRUPAS 2003. GADA DECEMBRA ZIŅOJUMS PAR ALTERNATĪVIEM DEGVIELAS VEIDIEM.

18

(19)  COM (2005) 474 galīgā redakcija, 4.1. punkts.

19

(20)  Skat. “Elektroenerģija lielākas efektivitātes sasniegšanai — elektrības tehnoloģijas un to energoietaupījumu potenciāls” (2004. gada jūlijs):

20

http://www.uie.org/library/REPORT_FINAL_July_2004.pdf.

(21)  “Zertifikatehandel für CO2-Emissionen auf dem Prüfstand”, 2002, Arbeitsgemeinschaft für Energie- und Systemplanung (AGEP)/Rheinisch-Westfälisches Institut für Wirtschaftsforschung (RWI).

21

“Zertifikatehandel für CO2-Emissionen auf dem Prüfstand”

(22)  “Gesamtwirtschaftliche, sektorale und ökologische Auswirkungen des Erneuerbare-Energien-Gesetzes (EEG)”, 2004, Energiewirtschaftliches Institut an der Universität zu Köln (EWI, Köln), Institut für Energetik und Umwelt (IE, Leipzig), Rheinisch-Westfälisches Institut für Wirtschaftsforschung (RWI, Essen).

22

“Gesamtwirtschaftliche, sektorale und ökologische Auswirkungen des Erneuerbare-Energien-Gesetzes (EEG)”

(23)  “Das Kyoto-Protokoll und die Folgen für Deutschland 2005”, Institut für politische Analysen und Strategie (ipas) in cooperation with the International Council for Capital Formation (ICCF).

23

“Das Kyoto-Protokoll und die Folgen für Deutschland 2005”

(24)  VFR Vides aizsardzības ministrijas paziņojums presei Nr. 179/06 (10.7.2006).

24

(25)  VFR Vides aizsardzības ministrijas paziņojums presei Nr. 81/06 (20.4.2006).

25

(26)  www.emcc.eurofound.eu.int/erm/.

26

(27)  Hintergrundpapier “Umweltschutz und Beschäftigung” Umweltbundesamt, 2004. gada aprīlis.

27

(28)  www.oecd.org/dataoecd/34/39/35042829.

28

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/12

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Rūpniecisko pārmaiņu teritoriālā pārvaldība: sociālo partneru loma un konkurētspējas un inovācijas pamatprogrammas ieguldījums”

(2006/C 318/02)

Saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2006. gada 19. janvārī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja nolēma izstrādāt atzinumu par “Rūpniecisko pārmaiņu teritoriālā pārvaldība: sociālo partneru loma un konkurētspējas un inovācijas pamatprogrammas ieguldījums”

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija savu atzinumu pieņēma 2006. gada 31. augustā. Ziņotājs: PEZZINI kgs, līdzziņotājs: GIBELLIERI kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (13. septembra sēdē), ar 181 balsi par, 2 balsīm pret un 8 — atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | Sakarā ar jaunajiem globalizācijas izaicinājumiem 2006.gada martā Eiropadome Lisabonas stratēģijas atkārtotas izvēršanas ietvaros koncentrēja uzmanību uz izaugsmi un nodarbinātību — no vienas puses — un uz integrētu pieeju pārvaldībai — no otras puses. |
| --- | --- |

1.1

Sakarā ar jaunajiem globalizācijas izaicinājumiem 2006.gada martā Eiropadome Lisabonas stratēģijas atkārtotas izvēršanas ietvaros koncentrēja uzmanību uz izaugsmi un nodarbinātību — no vienas puses — un uz integrētu pieeju pārvaldībai — no otras puses.

| 1.2 | ES jāuzņemas nodrošināt saviem iedzīvotājiem novatorisku, konkurētspējīgu un ilgtspējīgu attīstību, kā arī panākt uz tās teritorijas lielāku ekonomisko un sociālo kohēziju, radot un attīstot jaunus uzņēmumus, jaunus profesionālās darbības virzienus un lielāku un labāku nodarbinātību, vienlaicīgi saglabājot Eiropas sociālo modeli, kas ir orientēts uz zināšanās balstītu ekonomiku. |
| --- | --- |

1.2

ES jāuzņemas nodrošināt saviem iedzīvotājiem novatorisku, konkurētspējīgu un ilgtspējīgu attīstību, kā arī panākt uz tās teritorijas lielāku ekonomisko un sociālo kohēziju, radot un attīstot jaunus uzņēmumus, jaunus profesionālās darbības virzienus un lielāku un labāku nodarbinātību, vienlaicīgi saglabājot Eiropas sociālo modeli, kas ir orientēts uz zināšanās balstītu ekonomiku.

| 1.2.1 | Komiteja ir cieši pārliecināta, ka bez “jauna pārvaldības cikla, kas būtu balstīts uz partnerību un pašu atbildību” (1) visi Eiropas konkurētspējas un nodarbinātības palielināšanas pūliņi izrādītos veltīgi un ka ir nepieciešams pieņemt un ātri un plaši īstenot jaunos pārvaldības principus. |
| --- | --- |

1.2.1

Komiteja ir cieši pārliecināta, ka bez “jauna pārvaldības cikla, kas būtu balstīts uz partnerību un pašu atbildību” (1) visi Eiropas konkurētspējas un nodarbinātības palielināšanas pūliņi izrādītos veltīgi un ka ir nepieciešams pieņemt un ātri un plaši īstenot jaunos pārvaldības principus.

| 1.2.2 | Komiteja uzskata, ka gan Septītās pamatprogrammas pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem, gan Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas pieeja ir pārāk vērsta “no augšas uz leju” un vēl neļauj sasniegt nepieciešamo integrāciju un valsts un privātā sektora pārstāvju, kas veicina attīstību, atbildīgu līdzdalību vietējā un reģionālā līmenī, uzlabojot sociālo partneru būtisko nozīmi ilgtspējīgas un noturīgas izaugsmes perspektīvā. |
| --- | --- |

1.2.2

Komiteja uzskata, ka gan Septītās pamatprogrammas pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem, gan Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas pieeja ir pārāk vērsta “no augšas uz leju” un vēl neļauj sasniegt nepieciešamo integrāciju un valsts un privātā sektora pārstāvju, kas veicina attīstību, atbildīgu līdzdalību vietējā un reģionālā līmenī, uzlabojot sociālo partneru būtisko nozīmi ilgtspējīgas un noturīgas izaugsmes perspektīvā.

| 1.3 | Kopā ar varas iestādēm, ekonomikas dalībniekiem un, jo sevišķi, ar sociālajiem partneriem Eiropas Savienībai vajadzētu sekmēt šo jaunā tipa partnerību vietējā līmenī, izmantojot arī iepriekš minētos divus instrumentus un veicinot jaunu “teritoriālo līgumu attīstībai globalizācijas apstākļos” (2) rašanos. |
| --- | --- |

1.3

Kopā ar varas iestādēm, ekonomikas dalībniekiem un, jo sevišķi, ar sociālajiem partneriem Eiropas Savienībai vajadzētu sekmēt šo jaunā tipa partnerību vietējā līmenī, izmantojot arī iepriekš minētos divus instrumentus un veicinot jaunu “teritoriālo līgumu attīstībai globalizācijas apstākļos” (2) rašanos.

| 1.4 | EESK ir pārliecināta, ka nepastāv pārvaldības veidi, kas būtu derīgi visiem. Katrā reģionālā/vietējā līmenī jāatrod tam atbilstoši veidi, kas vislabāk apmierina teritoriālās pārvaldības prasībām un kuri būtu saderīgi ar valsts, Eiropas un starptautisko atsauces sistēmu. |
| --- | --- |

1.4

EESK ir pārliecināta, ka nepastāv pārvaldības veidi, kas būtu derīgi visiem. Katrā reģionālā/vietējā līmenī jāatrod tam atbilstoši veidi, kas vislabāk apmierina teritoriālās pārvaldības prasībām un kuri būtu saderīgi ar valsts, Eiropas un starptautisko atsauces sistēmu.

| 1.5 | Tomēr Komiteja uzskata, ka šiem veidiem var noteikt kopējos kritērijus:






  — | strukturēts pilsoniskais un sociālais dialogs, |
| --- | --- | --- |

1.5

Tomēr Komiteja uzskata, ka šiem veidiem var noteikt kopējos kritērijus:

—

strukturēts pilsoniskais un sociālais dialogs,

| — | paveiktā kvalitātes un ietekmes regulāra un atklāta izvērtēšana, |
| --- | --- |

—

paveiktā kvalitātes un ietekmes regulāra un atklāta izvērtēšana,

| — | attīstības dalībnieku apmācība, |
| --- | --- |

—

attīstības dalībnieku apmācība,

| — | saiknes veidošana starp zinātni, rūpniecību un valdību, |
| --- | --- |

—

saiknes veidošana starp zinātni, rūpniecību un valdību,

| — | kvalitatīvas izglītības un apmācības struktūras, |
| --- | --- |

—

kvalitatīvas izglītības un apmācības struktūras,

| — | zinātniski — tehnisko izcilības centru iekļaušana tīklos, |
| --- | --- |

—

zinātniski — tehnisko izcilības centru iekļaušana tīklos,

| — | modernu kompleksu struktūru veidošana/nostiprināšana (augsto tehnoloģiju rajoni, parki, ražošanas un finanšu konglomerāti u.tml.), |
| --- | --- |

—

modernu kompleksu struktūru veidošana/nostiprināšana (augsto tehnoloģiju rajoni, parki, ražošanas un finanšu konglomerāti u.tml.),

| — | aprīkoti, ilgtspējīgi, pievilcīgi un informatizēti reģioni, |
| --- | --- |

—

aprīkoti, ilgtspējīgi, pievilcīgi un informatizēti reģioni,

| — | efektīvas un atzītas konsensa panākšanas un lēmumu pieņemšanas struktūras, kas balstītos uz iedzīvotāju līdzdalību. |
| --- | --- |

—

efektīvas un atzītas konsensa panākšanas un lēmumu pieņemšanas struktūras, kas balstītos uz iedzīvotāju līdzdalību.

| 1.5.1 | Visbeidzot, ir nepieciešams, ka šīs integrētās teritoriālās politikas neatņemama sastāvdaļa būtu strukturēts sociālais dialogs, kas noris caur esošo teritoriālo ekonomisko un sociālo padomju efektīvu izmantošanu kopā ar sociālajiem partneriem un organizētās pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, kā arī caur ekonomiskās un sociālās partnerības efektīvu veidu radīšanu (3). |
| --- | --- |

1.5.1

Visbeidzot, ir nepieciešams, ka šīs integrētās teritoriālās politikas neatņemama sastāvdaļa būtu strukturēts sociālais dialogs, kas noris caur esošo teritoriālo ekonomisko un sociālo padomju efektīvu izmantošanu kopā ar sociālajiem partneriem un organizētās pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, kā arī caur ekonomiskās un sociālās partnerības efektīvu veidu radīšanu (3).

| 1.5.2 | Šajā sakarā tiks turpināts EESK norādītais virziens, iesaistot strukturālā dialogā ar EESK atsevišķu valstu ekonomiskās un sociālās padomes vai līdzīgas iestādes. |
| --- | --- |

1.5.2

Šajā sakarā tiks turpināts EESK norādītais virziens, iesaistot strukturālā dialogā ar EESK atsevišķu valstu ekonomiskās un sociālās padomes vai līdzīgas iestādes.

| 1.6 | Jaunās pārvaldības panākumi būs arvien vairāk atkarīgi no spējas identificēt efektīvāku iedzīvotājiem tuvu esamības līmeni, lai pārvaldītu problēmas un to risinājumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, vienlaicīgi saglabājot saistību un kopīgu redzējumu ar citiem darbības līmeņiem (4). |
| --- | --- |

1.6

Jaunās pārvaldības panākumi būs arvien vairāk atkarīgi no spējas identificēt efektīvāku iedzīvotājiem tuvu esamības līmeni, lai pārvaldītu problēmas un to risinājumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, vienlaicīgi saglabājot saistību un kopīgu redzējumu ar citiem darbības līmeņiem (4).

| 1.7 | Komiteja ir pārliecināta, ka veidu, darbību un iespēju izpēte vidējā termiņā, vienlaicīgi veidojot prognozes (Foresigh), var sniegt reālu, augšup vērstu ieguldījumu sabiedrības kultūras izaugsmei un var bagātināt politisko un administratīvo lēmēju izvēles, kā arī un jo īpaši veicināt mijiedarbības starp tehnoloģijas, ekonomikas, sociālajām, politiskajām un kultūras jomām parādīšanos un nostiprināšanos reģionā, kas ir būtiskas ilgtspējīgas un konkurētspējīgas attīstības pārvaldībai. |
| --- | --- |

1.7

Komiteja ir pārliecināta, ka veidu, darbību un iespēju izpēte vidējā termiņā, vienlaicīgi veidojot prognozes (Foresigh), var sniegt reālu, augšup vērstu ieguldījumu sabiedrības kultūras izaugsmei un var bagātināt politisko un administratīvo lēmēju izvēles, kā arī un jo īpaši veicināt mijiedarbības starp tehnoloģijas, ekonomikas, sociālajām, politiskajām un kultūras jomām parādīšanos un nostiprināšanos reģionā, kas ir būtiskas ilgtspējīgas un konkurētspējīgas attīstības pārvaldībai.

| 1.8 | Tā galvenais priekšnoteikums ir sociālo partneru un organizētās pilsoniskās sabiedrības pārstāvju līdzdalība, lai nonāktu pie skaidras stipro un vājo pušu izpratnes un lai varētu noteikt iekšējā un starptautiskā tirgus jaunās iespējas. |
| --- | --- |

1.8

Tā galvenais priekšnoteikums ir sociālo partneru un organizētās pilsoniskās sabiedrības pārstāvju līdzdalība, lai nonāktu pie skaidras stipro un vājo pušu izpratnes un lai varētu noteikt iekšējā un starptautiskā tirgus jaunās iespējas.

| 1.9 | Ja — no vienas puses — globalizācija izraisa konkurences spiedienu, lai modernizētu, jauninātu un celtu uz augšu vērtību skalu, un dod iespēju efektīvāk un ekonomiskāk ražot un sadalīt preces un pakalpojumus, tad — no otras puses — pastāv risks, ka, ja nekas netiks darīts, tā izraisīs jaunu ekonomikas un sociālās struktūras sadrumstalotību, īpaši teritoriālajā līmenī. |
| --- | --- |

1.9

Ja — no vienas puses — globalizācija izraisa konkurences spiedienu, lai modernizētu, jauninātu un celtu uz augšu vērtību skalu, un dod iespēju efektīvāk un ekonomiskāk ražot un sadalīt preces un pakalpojumus, tad — no otras puses — pastāv risks, ka, ja nekas netiks darīts, tā izraisīs jaunu ekonomikas un sociālās struktūras sadrumstalotību, īpaši teritoriālajā līmenī.

| 1.9.1 | No šejienes Komitejai izriet nepieciešamība ķerties pēc iespējas ātrāk pie jaunu prasmju radīšanas, kas būtu spējīgas orientēt iedzīvotājus uz pārmaiņām. Jāorganizē kopēji apmācību pasākumi rajonu, uzņēmumu, finanšu un kredīta sistēmu vadītājiem, kas īstenojami kopīgi ar politisko lēmumu pieņēmējiem un valsts sektora ierēdņiem, vietējo un teritoriālo kopienu amatpersonām. |
| --- | --- |

1.9.1

No šejienes Komitejai izriet nepieciešamība ķerties pēc iespējas ātrāk pie jaunu prasmju radīšanas, kas būtu spējīgas orientēt iedzīvotājus uz pārmaiņām. Jāorganizē kopēji apmācību pasākumi rajonu, uzņēmumu, finanšu un kredīta sistēmu vadītājiem, kas īstenojami kopīgi ar politisko lēmumu pieņēmējiem un valsts sektora ierēdņiem, vietējo un teritoriālo kopienu amatpersonām.

| 1.10 | Komiteja uzskata, ka vienīgi integrēta teritoriāla pieeja un līdzdalība var nodrošināt, ka zināšanas, kas iegūtas pateicoties investīcijām pētniecībā un izstrādē, jauninājumos un izglītībā, var radīt Eiropas rūpniecības bāzei inovācijas spējas un konkurences priekšrocības, tādejādi piesaistot attiecīgajam reģionam cilvēku un finanšu kapitālu. |
| --- | --- |

1.10

Komiteja uzskata, ka vienīgi integrēta teritoriāla pieeja un līdzdalība var nodrošināt, ka zināšanas, kas iegūtas pateicoties investīcijām pētniecībā un izstrādē, jauninājumos un izglītībā, var radīt Eiropas rūpniecības bāzei inovācijas spējas un konkurences priekšrocības, tādejādi piesaistot attiecīgajam reģionam cilvēku un finanšu kapitālu.

| 1.10.1 | Šajos apstākļos būtiski svarīgi ir izpētīt jaunus veidus, lai piesaistītu reģionam cilvēku kapitālu, arī piedāvājot lielāku līdzsvaru starp privāto dzīvi un darbu, ieviešot stimulus, īpaši intelektuālām un augsti kvalificētām profesijām, kā uzņēmumu vadītāji, pētnieki, rūpniecības speciālisti, nodrošinot pietiekami pievilcīgus profesionālās darbības noteikumus un priekšrocības. |
| --- | --- |

1.10.1

Šajos apstākļos būtiski svarīgi ir izpētīt jaunus veidus, lai piesaistītu reģionam cilvēku kapitālu, arī piedāvājot lielāku līdzsvaru starp privāto dzīvi un darbu, ieviešot stimulus, īpaši intelektuālām un augsti kvalificētām profesijām, kā uzņēmumu vadītāji, pētnieki, rūpniecības speciālisti, nodrošinot pietiekami pievilcīgus profesionālās darbības noteikumus un priekšrocības.

| 1.11 | Komiteja uzskata, ka jauno KJP 2007. — 2013. gadam nevar skatīt atrauti no citām politikām un Kopienas reģionālās darbības programmām, jo tā vēlas risināt šīs problēmas trijos darbības virzienos: uzņēmējdarbības un jauninājumu programma, informācijas un komunikāciju tehnoloģiju atbalsta programma, programma “Saprātīga enerģija Eiropai”. |
| --- | --- |

1.11

Komiteja uzskata, ka jauno KJP 2007. — 2013. gadam nevar skatīt atrauti no citām politikām un Kopienas reģionālās darbības programmām, jo tā vēlas risināt šīs problēmas trijos darbības virzienos: uzņēmējdarbības un jauninājumu programma, informācijas un komunikāciju tehnoloģiju atbalsta programma, programma “Saprātīga enerģija Eiropai”.

| 1.12 | Šajā sakarā Komiteja atbalsta nepieciešamību stingri koordinēt KJP ar reģionālās, kohēzijas un pārrobežu, daudzvalstu un starpreģionu sadarbības politikas pasākumiem, kā arī ar Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem, kas nozīmīgu daļu no savas programmas “Iespējas” velta pētniecības attīstībai MVU vajadzībām, “zināšanu reģioniem”, jauninājumu un inovatīvu pakalpojumu uzņēmumu vajadzībām atbalstam, kā arī nepieciešamai saiknei starp izglītības aprindām un uzņēmējiem. |
| --- | --- |

1.12

Šajā sakarā Komiteja atbalsta nepieciešamību stingri koordinēt KJP ar reģionālās, kohēzijas un pārrobežu, daudzvalstu un starpreģionu sadarbības politikas pasākumiem, kā arī ar Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem, kas nozīmīgu daļu no savas programmas “Iespējas” velta pētniecības attīstībai MVU vajadzībām, “zināšanu reģioniem”, jauninājumu un inovatīvu pakalpojumu uzņēmumu vajadzībām atbalstam, kā arī nepieciešamai saiknei starp izglītības aprindām un uzņēmējiem.

| 1.13 | Komiteja uzskata, ka bez augstas koordinācijas pakāpes, lai nodrošinātu sinerģijas un izvairītos no pārklāšanās vai pretrunām, reģioniem šīs iniciatīvas ir prioritārā kārtā jāpārformulē un atbilstoši jāpieņem prioritāras partnerības ietvaros kopīgai vietējai attīstībai. |
| --- | --- |

1.13

Komiteja uzskata, ka bez augstas koordinācijas pakāpes, lai nodrošinātu sinerģijas un izvairītos no pārklāšanās vai pretrunām, reģioniem šīs iniciatīvas ir prioritārā kārtā jāpārformulē un atbilstoši jāpieņem prioritāras partnerības ietvaros kopīgai vietējai attīstībai.

| 1.14 | Visbeidzot Komiteja uzsver to, kas jau tika pateikts dažos iepriekšējos tās atzinumos par modernu rūpniecības politiku: “Pietrūkst skaidras sasaistes starp centieniem ES līmenī un valdību, rūpniecības un ieinteresēto pušu nepieciešamo iesaistīšanos valstiskā un reģionālā līmenī.” |
| --- | --- |

1.14

Visbeidzot Komiteja uzsver to, kas jau tika pateikts dažos iepriekšējos tās atzinumos par modernu rūpniecības politiku: “Pietrūkst skaidras sasaistes starp centieniem ES līmenī un valdību, rūpniecības un ieinteresēto pušu nepieciešamo iesaistīšanos valstiskā un reģionālā līmenī.”

2.   Definīcijas.

Atzinums atsaucas uz dažiem jēdzieniem, kuru nozīme ir izskaidrota tālāk.

| 2.1 | Pārvaldība: antropoloģiskā literatūra izšķir trīs pārvaldības veidus (5). Pārvaldība “no pamatiem”, kas paredz visu dalībnieku koordināciju vietējā līmenī, un to raksturo izteikta nosliece uz visām tehnoloģiskām darbībām. “Tīkla” pārvaldība balstās uz visu dalībnieku, jo sevišķi uzņēmumu, pētniecības iestāžu, finanšu organizāciju, augstas koordinācijas pakāpi tīklā. “Vadības” pārvaldība balstās uz augstu koordinācijas pakāpi un uz sevišķi svarīgu aspektu, kā finansējumi un prasmes pētniecības jomā, centralizētu pārvaldi. |
| --- | --- |

2.1

Pārvaldība: antropoloģiskā literatūra izšķir trīs pārvaldības veidus (5). Pārvaldība “no pamatiem”, kas paredz visu dalībnieku koordināciju vietējā līmenī, un to raksturo izteikta nosliece uz visām tehnoloģiskām darbībām. “Tīkla” pārvaldība balstās uz visu dalībnieku, jo sevišķi uzņēmumu, pētniecības iestāžu, finanšu organizāciju, augstas koordinācijas pakāpi tīklā. “Vadības” pārvaldība balstās uz augstu koordinācijas pakāpi un uz sevišķi svarīgu aspektu, kā finansējumi un prasmes pētniecības jomā, centralizētu pārvaldi.

2.2   Sociāli atbildīgs reģions
   (6):

Reģionu var nosaukt par sociāli atbildīgu, ja tas savu attīstību orientē uz ilgtspēju, tas ir, kad tas savā attīstībā ietver ekonomikas, sociālo un vides dimensiju. Reģions sevi var uzskatīt par sociāli atbildīgu, ja tam izdodas:

| — | ietvert sociālos un vides aspektus saimnieciskos lēmumos, |
| --- | --- |

—

ietvert sociālos un vides aspektus saimnieciskos lēmumos,

| — | lēmumu pieņemšanas procesos izmantot kopīgu vērtību modeli un līdzdalības metodi, |
| --- | --- |

—

lēmumu pieņemšanas procesos izmantot kopīgu vērtību modeli un līdzdalības metodi,

| — | veicināt labās prakses un visu ieinteresēto pušu pastāvīgu sadardarbību inovācijas un konkurētspējas palielināšanā. |
| --- | --- |

—

veicināt labās prakses un visu ieinteresēto pušu pastāvīgu sadardarbību inovācijas un konkurētspējas palielināšanā.

Lai varētu ieplānot sociāli atbildīgu reģionu, ir nepieciešams:

| — | identificēt sabiedrību, kas tajā dzīvo, |
| --- | --- |

—

identificēt sabiedrību, kas tajā dzīvo,

| — | identificēt vērtības, pēc kuram tā vadās. |
| --- | --- |

—

identificēt vērtības, pēc kuram tā vadās.

2.3   Reģiona sociālais kapitāls.

Sociālajam kapitālam var būt dažādi veidi: sadarbības kultūra vai konkurence; apvienību konsenss vai pretēju interešu grupas; mācīšanās metodes. Kultūras tradīcijas un organizācijas veids var būtiski ietekmēt šķēršļus, kas var rasties, veidojot sociāli atbildīgu reģionu. Reģionā pieejamo sociālo resursu (sociālā kapitāla) padziļināta izpēte ļauj izšķirt: iestāžu kapitālu; kultūras kapitālu; simbolisko kapitālu; psihosociālo kapitālu; izzināšanas kapitālu.

| — | Iestāžu kapitāls: runa ir par reģiona formālo iestāžu spējām koncentrēties uz problēmu risināšanu, par lēmumu pieņemšanas procesa ātrumu, par organizāciju informētības pakāpi un to elastīgumu un, visbeidzot, par esošo saiknes veidu starp dažādām organizācijām; |
| --- | --- |

—

Iestāžu kapitāls: runa ir par reģiona formālo iestāžu spējām koncentrēties uz problēmu risināšanu, par lēmumu pieņemšanas procesa ātrumu, par organizāciju informētības pakāpi un to elastīgumu un, visbeidzot, par esošo saiknes veidu starp dažādām organizācijām;

| — | kultūras kapitāls: to veido reģiona tradīciju mantojums, tā vērtības un pārliecības, tā valodas bagātība un, visbeidzot, tā sociālie sakari un izturēšanās veidi (7); |
| --- | --- |

—

kultūras kapitāls: to veido reģiona tradīciju mantojums, tā vērtības un pārliecības, tā valodas bagātība un, visbeidzot, tā sociālie sakari un izturēšanās veidi (7);

| — | simboliskais kapitāls: to veido reģiona spēja mobilizēt nepieciešamo enerģiju, lai nodrošinātu pašam savu attīstību, kā arī potenciāls radīt tēlu, uz kuru var atsaukties uzņēmumi, kas darbojas dotajā reģionā; |
| --- | --- |

—

simboliskais kapitāls: to veido reģiona spēja mobilizēt nepieciešamo enerģiju, lai nodrošinātu pašam savu attīstību, kā arī potenciāls radīt tēlu, uz kuru var atsaukties uzņēmumi, kas darbojas dotajā reģionā;

| — | psihosociāls kapitāls: šis kapitāla veids balstās galvenokārt uz uzticības jēdziena, uz pārliecības par kopienas esamību un par tās attīstības iespējām un, visbeidzot, uz apziņu, ka ir iespējams organizēt sadarbību ar grupām un apvienībām; |
| --- | --- |

—

psihosociāls kapitāls: šis kapitāla veids balstās galvenokārt uz uzticības jēdziena, uz pārliecības par kopienas esamību un par tās attīstības iespējām un, visbeidzot, uz apziņu, ka ir iespējams organizēt sadarbību ar grupām un apvienībām;

| — | izzināšanas kapitāls: to pārstāv kolektīvās prasmes un to nedrīkst sajaukt ar katra indivīda cilvēkkapitālu. Izzināšanas kapitāls uzkrājas organizācijās, kas veido zināšanu infrastruktūru, proti, universitātēs, pētniecības centros, kā arī kultūras un profesionālajās organizācijās, uzņēmumos un iestādēs, kas atbildīgas par sociālā dialoga attīstīšanu (8). |
| --- | --- |

—

izzināšanas kapitāls: to pārstāv kolektīvās prasmes un to nedrīkst sajaukt ar katra indivīda cilvēkkapitālu. Izzināšanas kapitāls uzkrājas organizācijās, kas veido zināšanu infrastruktūru, proti, universitātēs, pētniecības centros, kā arī kultūras un profesionālajās organizācijās, uzņēmumos un iestādēs, kas atbildīgas par sociālā dialoga attīstīšanu (8).

2.4   Prognoze (

  Foresight

  )
   (9)
  : nākotne kā sociāla konstrukcija.

Nākotne ir jāveido. To veido cilvēki ar savu brīvprātīgu rīcību un ar tās dažreiz negaidītām sekām. Tātad nākotni nevar vienkārši paredzēt, tā ir jābūvē no sociālā viedokļa. Regulārs varbūtējo vai iespējamo notikumu izvērtējums var dot ieguldījumu šajā nākotnes veidošanā. Kā pētījumu joma, regulāra nākotnes analīze ir instruments, lai meklētu iespēju veidot nākotni, kas daudz vairāk atbilstu mūsu vēlmēm. Līdz ar to prognozes (Foresight) mērķis nav pareģot nākotni, bet iedomāties nākotni, kas atšķirtos no tagadnes, kas ir iespējams, pateicoties tādiem faktoriem kā tehnoloģiju, dzīves un darba stila, regulējošo noteikumu, pasaules ģeopolitiskas maiņa u.tml.

| 2.4.1 | Lai atbalstītu Lisabonas Eiropadomes izvirzītās pamatnostādnes, Komisija radīja apstākļus, lai izveidotu Eiropas pētniecības telpu (EPT) (10), kuras finansējumi tika iekļauti Sestajā pamatprogrammā, īpašu uzmanību veltot teritoriālajām prognozēm (Foresight) (11). Nedaudz vēlāk, 2001. gadā Komisija izveidoja nodaļu “Zinātniskā un tehniskā perspektīva, saikne ar IPTS” (12) ar mērķi izplatīt prognozes (Foresight) kā inovācijas paraugu. |
| --- | --- |

2.4.1

Lai atbalstītu Lisabonas Eiropadomes izvirzītās pamatnostādnes, Komisija radīja apstākļus, lai izveidotu Eiropas pētniecības telpu (EPT) (10), kuras finansējumi tika iekļauti Sestajā pamatprogrammā, īpašu uzmanību veltot teritoriālajām prognozēm (Foresight) (11). Nedaudz vēlāk, 2001. gadā Komisija izveidoja nodaļu “Zinātniskā un tehniskā perspektīva, saikne ar IPTS” (12) ar mērķi izplatīt prognozes (Foresight) kā inovācijas paraugu.

2.5   Iedzīvotājiem tuva demokrātija

| 2.5.1 | Pēdējos gados ir nostiprinājies ne tikai subsidiaritātes princips, bet nozīmi ir ieguvis arī jautājums par tuvuma līmeni, proti, kultūras nostāja, kas izpaužas iedzīvotāju vēlmē piedalīties sabiedrībai svarīgo lēmumu pieņemšanā. Pateicoties jaunajām tehnoloģijām, zināšanas mūsdienās izplatās ātri un tādā apjomā, kā to agrāk nevarēja iedomāties. |
| --- | --- |

2.5.1

Pēdējos gados ir nostiprinājies ne tikai subsidiaritātes princips, bet nozīmi ir ieguvis arī jautājums par tuvuma līmeni, proti, kultūras nostāja, kas izpaužas iedzīvotāju vēlmē piedalīties sabiedrībai svarīgo lēmumu pieņemšanā. Pateicoties jaunajām tehnoloģijām, zināšanas mūsdienās izplatās ātri un tādā apjomā, kā to agrāk nevarēja iedomāties.

3   Pamatojums.

| 3.1 | Trešās tūkstošgades sākumā ES atrodas dziļu strukturālo pārmaiņu priekšā, kuri dažu gadu laikā izdarīja apvērsumu pasaulē, kur darbojas un konkurē Eiropas ekonomika. Starp šīm pārmaiņām jo sevišķi jāpiemin šādas:






  — | darba spēka skaits brīvajā tirgū ir divkāršojies, ienākot vairāk kā diviem miljardiem cilvēku tirgus ekonomikas telpā, kuru regulē STO; |
| --- | --- | --- |

3.1

Trešās tūkstošgades sākumā ES atrodas dziļu strukturālo pārmaiņu priekšā, kuri dažu gadu laikā izdarīja apvērsumu pasaulē, kur darbojas un konkurē Eiropas ekonomika. Starp šīm pārmaiņām jo sevišķi jāpiemin šādas:

—

darba spēka skaits brīvajā tirgū ir divkāršojies, ienākot vairāk kā diviem miljardiem cilvēku tirgus ekonomikas telpā, kuru regulē STO;

| — | globalizācijas izraisītā ekonomikas revolūcija, izmainīja iesakņojušos ekonomikas modeļus, vienlaicīgi izjaucot līdzsvaru starp pieprasījumu un piedāvājumu; |
| --- | --- |

—

globalizācijas izraisītā ekonomikas revolūcija, izmainīja iesakņojušos ekonomikas modeļus, vienlaicīgi izjaucot līdzsvaru starp pieprasījumu un piedāvājumu;

| — | parādījās jauni, savā starpā apvienojušies ekonomiskie konkurenti, kas pievienojās tradicionālajiem tirgus dalībniekiem; |
| --- | --- |

—

parādījās jauni, savā starpā apvienojušies ekonomiskie konkurenti, kas pievienojās tradicionālajiem tirgus dalībniekiem;

| — | uzņēmums arvien vairāk tiek uzskatīts kā sistēmā integrēts dalībnieks, kas garantē integrētus zināšanu tīklus; |
| --- | --- |

—

uzņēmums arvien vairāk tiek uzskatīts kā sistēmā integrēts dalībnieks, kas garantē integrētus zināšanu tīklus;

| — | uzņēmuma panākumus arvien vairāk nosaka jauna, atklāta reģiona pārvaldība, kurai jādarbojas, balstoties uz kopīgu stratēģisku redzējumu; |
| --- | --- |

—

uzņēmuma panākumus arvien vairāk nosaka jauna, atklāta reģiona pārvaldība, kurai jādarbojas, balstoties uz kopīgu stratēģisku redzējumu;

| — | jaunās valsts un privātās pārvaldības formas, kas ir reģionā, līdzās pastāv ar globāliem apstākļiem, kuros ir izteiktas demogrāfiskas un ekonomiskas atšķirības; |
| --- | --- |

—

jaunās valsts un privātās pārvaldības formas, kas ir reģionā, līdzās pastāv ar globāliem apstākļiem, kuros ir izteiktas demogrāfiskas un ekonomiskas atšķirības;

| — | jaunajā, liberalizētā globālajā tirgū ir patvaļīgi ieviesušās jaunas, agresīvas ekonomikas un tirdzniecības iespiešanās stratēģijas, kas galvenokārt nozīmē ārzemju tirgu vājo vietu identificēšanu, lai gūtu no tā konkurētspējīgas priekšrocības. |
| --- | --- |

—

jaunajā, liberalizētā globālajā tirgū ir patvaļīgi ieviesušās jaunas, agresīvas ekonomikas un tirdzniecības iespiešanās stratēģijas, kas galvenokārt nozīmē ārzemju tirgu vājo vietu identificēšanu, lai gūtu no tā konkurētspējīgas priekšrocības.

| 3.2 | Aho ziņojums (13) uzsvēra jaunu pārvaldības paradigmu nepieciešamību, lai izveidotu konkurētspējīgu Eiropu, kas apzinās izaicinājumus, kurus sistēmā izraisa strukturālas pārmaiņas. |
| --- | --- |

3.2

Aho ziņojums (13) uzsvēra jaunu pārvaldības paradigmu nepieciešamību, lai izveidotu konkurētspējīgu Eiropu, kas apzinās izaicinājumus, kurus sistēmā izraisa strukturālas pārmaiņas.

| 3.2.1 | Šīs jaunās pārvaldības paradigmas pieņemšanas posmi:






  — | izteiktas pārmaiņas, lai konkrēti īstenotu vienotu Eiropas tirgu, veicinātu inovāciju un laistu tirgū jaunas preces un pakalpojumus kā pretstatu sadrumstalotībai, kas veido galveno šķērsli investīcijām, uzņēmumiem un nodarbinātībai; |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Šīs jaunās pārvaldības paradigmas pieņemšanas posmi:

—

izteiktas pārmaiņas, lai konkrēti īstenotu vienotu Eiropas tirgu, veicinātu inovāciju un laistu tirgū jaunas preces un pakalpojumus kā pretstatu sadrumstalotībai, kas veido galveno šķērsli investīcijām, uzņēmumiem un nodarbinātībai;

| — | mobilitātes ES iekšienē shēmu pārskatīšana saistībā ar cilvēkresursiem. Tai vajadzētu paredzēt savstarpēju mijiedarbību un mobilitāti gan zinātnes, rūpniecības un valdību aprindu starpā, gan dažādu valstu starpā, kā arī jaunus dialoga instrumentus, lai veicinātu zināšanās balstītu Eiropas sociālo modeli un lai atbalstītu jaunus zināšanās balstītus rajonus, jaunu tehnoloģisko un rūpniecisko parku un kompetences centru, tehnoloģiju platformu un lielu uzņēmumu (cluster) rašanos; |
| --- | --- |

—

mobilitātes ES iekšienē shēmu pārskatīšana saistībā ar cilvēkresursiem. Tai vajadzētu paredzēt savstarpēju mijiedarbību un mobilitāti gan zinātnes, rūpniecības un valdību aprindu starpā, gan dažādu valstu starpā, kā arī jaunus dialoga instrumentus, lai veicinātu zināšanās balstītu Eiropas sociālo modeli un lai atbalstītu jaunus zināšanās balstītus rajonus, jaunu tehnoloģisko un rūpniecisko parku un kompetences centru, tehnoloģiju platformu un lielu uzņēmumu (cluster) rašanos;

| — | jauns, kopīgs stratēģisks redzējums, kurā iekļauts līdzdalībā balstītas prognozes (foresight) instruments, lai stātos pretī iekšējiem sociālajiem izaicinājumiem un ārējiem ekonomiskiem izaicinājumiem un lai aizpildītu plaisu starp politiskajām iecerēm un konkrētām visu to reģionu līdzdalības vajadzībām, kuri grib piedalīties zināšanās balstītā ekonomikā; |
| --- | --- |

—

jauns, kopīgs stratēģisks redzējums, kurā iekļauts līdzdalībā balstītas prognozes (foresight) instruments, lai stātos pretī iekšējiem sociālajiem izaicinājumiem un ārējiem ekonomiskiem izaicinājumiem un lai aizpildītu plaisu starp politiskajām iecerēm un konkrētām visu to reģionu līdzdalības vajadzībām, kuri grib piedalīties zināšanās balstītā ekonomikā;

| — | augsti kvalificētu “attīstības integrētāju” (14) amata pilnveidošana reģiona ietvaros; |
| --- | --- |

—

augsti kvalificētu “attīstības integrētāju” (14) amata pilnveidošana reģiona ietvaros;

| — | atbalsts Eiropas tehnoloģiju institūta (15) izveidei, lai novērstu intelektuālā darbaspēka aizplūšanu un lai aicinātu viņus atpakaļ no citām pasaules malām ar mērķi dot impulsu un attīstīt pētniecību un inovāciju ES teritorijā; |
| --- | --- |

—

atbalsts Eiropas tehnoloģiju institūta (15) izveidei, lai novērstu intelektuālā darbaspēka aizplūšanu un lai aicinātu viņus atpakaļ no citām pasaules malām ar mērķi dot impulsu un attīstīt pētniecību un inovāciju ES teritorijā;

| — | intensīvs Eiropas atbalsts profesionālai pārkvalifikācijai un vairākās jomās kvalificētu darbinieku izglītošana. |
| --- | --- |

—

intensīvs Eiropas atbalsts profesionālai pārkvalifikācijai un vairākās jomās kvalificētu darbinieku izglītošana.

| 3.3 | Pētniecība un izstrāde, dizains, ražošanas sistēmas, loģistikas sistēmas (16), tirgvedība un pakalpojumi klientiem ir arvien vairāk integrēti elementi, kas līdzdarbojas kā viens veselums, kas veido saikni starp klientiem un jaunu preču izgudrotājiem. |
| --- | --- |

3.3

Pētniecība un izstrāde, dizains, ražošanas sistēmas, loģistikas sistēmas (16), tirgvedība un pakalpojumi klientiem ir arvien vairāk integrēti elementi, kas līdzdarbojas kā viens veselums, kas veido saikni starp klientiem un jaunu preču izgudrotājiem.

| 3.4 | Jaunā uzņēmumu struktūra ir arvien mazāk saistīta ar materiālā aprīkojuma pieejamību, bet arvien vairāk ar nemateriālo vērtību īpašumu. Tai ir nepieciešama “aprīkota teritorija” — ar teritoriālās pārvaldības struktūrām, kas var uzturēt preču un pakalpojumu ražošanas un sadales spējas, kā arī nodrošināt pēc iespējas labākus garantijas apkalpošanas pakalpojumus. |
| --- | --- |

3.4

Jaunā uzņēmumu struktūra ir arvien mazāk saistīta ar materiālā aprīkojuma pieejamību, bet arvien vairāk ar nemateriālo vērtību īpašumu. Tai ir nepieciešama “aprīkota teritorija” — ar teritoriālās pārvaldības struktūrām, kas var uzturēt preču un pakalpojumu ražošanas un sadales spējas, kā arī nodrošināt pēc iespējas labākus garantijas apkalpošanas pakalpojumus.

| 3.5 | Izteiktas teritoriālās identitātes attīstībai, kas izpaužas sociālajā kapitālā, ir būtiska nozīme ne tikai, lai izvairītos no uzņēmumu pārvietošanas, bet arī tāpēc, ka no jauniem uzņēmumiem reģionā tiek prasīti savdabīgums un augsti pakalpojumu kvalitātes standarti. Šos standartus var sasniegt vienīgi pateicoties ieinteresētiem un sagatavotiem darbiniekiem. |
| --- | --- |

3.5

Izteiktas teritoriālās identitātes attīstībai, kas izpaužas sociālajā kapitālā, ir būtiska nozīme ne tikai, lai izvairītos no uzņēmumu pārvietošanas, bet arī tāpēc, ka no jauniem uzņēmumiem reģionā tiek prasīti savdabīgums un augsti pakalpojumu kvalitātes standarti. Šos standartus var sasniegt vienīgi pateicoties ieinteresētiem un sagatavotiem darbiniekiem.

| 3.6 | Iedzīvotāju, politisko lēmumu pieņēmēju un sociālo partneru reģionālās/vietējās identitātes apziņa ļauj veikt integrētu pieeju vides un sociālajai ilgtspējai, kas ir papildu nosacījums jaunu investīciju piesaistei. |
| --- | --- |

3.6

Iedzīvotāju, politisko lēmumu pieņēmēju un sociālo partneru reģionālās/vietējās identitātes apziņa ļauj veikt integrētu pieeju vides un sociālajai ilgtspējai, kas ir papildu nosacījums jaunu investīciju piesaistei.

| 3.7 | Teritoriālās identitātes apgūšana balstās uz pievienošanos kopējām vērtībām, to atzīšanas un empātijas pret tām kopīga nākotnes redzējuma ietvaros. Teritoriālās identitātes veicināšanu ietekmē:






  — | līdzdalībā balstītas un pārredzamas pārvaldības modeļi, kas darbojas, pateicoties varas sadalei starp dažādiem dalībniekiem un dažādiem valsts un privātiem lēmumu pieņemšanas centriem; veiktspējas celšanas pasākumi, lai nodrošinātu organizatoriskās, pārvaldes un darbības struktūras uzlabošanu, kā arī ilgtspējīgu reģiona resursu, tai skaitā arī transporta, veselības pakalpojumu, materiālo resursu, infrastruktūru un IKT pakalpojumu izmantošana; |
| --- | --- | --- |

3.7

Teritoriālās identitātes apgūšana balstās uz pievienošanos kopējām vērtībām, to atzīšanas un empātijas pret tām kopīga nākotnes redzējuma ietvaros. Teritoriālās identitātes veicināšanu ietekmē:

—

līdzdalībā balstītas un pārredzamas pārvaldības modeļi, kas darbojas, pateicoties varas sadalei starp dažādiem dalībniekiem un dažādiem valsts un privātiem lēmumu pieņemšanas centriem; veiktspējas celšanas pasākumi, lai nodrošinātu organizatoriskās, pārvaldes un darbības struktūras uzlabošanu, kā arī ilgtspējīgu reģiona resursu, tai skaitā arī transporta, veselības pakalpojumu, materiālo resursu, infrastruktūru un IKT pakalpojumu izmantošana;

| — | reģiona “pievilcīga” tēla radīšana; |
| --- | --- |

—

reģiona “pievilcīga” tēla radīšana;

| — | SWOT analīzes (17); |
| --- | --- |

—

SWOT analīzes (17);

| — | līdzdalībā balstīta prognoze (foresight), lai iegūtu kopīgā redzējuma/pieredzes apziņu; |
| --- | --- |

—

līdzdalībā balstīta prognoze (foresight), lai iegūtu kopīgā redzējuma/pieredzes apziņu;

| — | tīklu veidošana un apmaiņa ar paraugpraksi starp reģioniem; |
| --- | --- |

—

tīklu veidošana un apmaiņa ar paraugpraksi starp reģioniem;

| — | salīdzinošā novērtēšana (benchmarking), lai nodrošinātu salīdzinošas teritoriālās priekšrocības. |
| --- | --- |

—

salīdzinošā novērtēšana (benchmarking), lai nodrošinātu salīdzinošas teritoriālās priekšrocības.

4.   Integrēta teritoriālā pieeja (ITP) un prognozēšanas (foresight) sistēmas inovācijai un pētniecībai reģionos.

4.1   ITP un vietējie cilvēkresursi.

| 4.1.1 | Pastāv dažādi prioritārās darbības veidi, lai efektīvāk izmantotu reģionā esošo cilvēkresursu kapitālu:






  — | reģiona tehnoloģiskās un jauninājumu attīstības perspektīvu kopīgs un vispārpieņemts stratēģisks redzējums (Foresight) vidēja un ilgtermiņā; |
| --- | --- | --- |

4.1.1

Pastāv dažādi prioritārās darbības veidi, lai efektīvāk izmantotu reģionā esošo cilvēkresursu kapitālu:

—

reģiona tehnoloģiskās un jauninājumu attīstības perspektīvu kopīgs un vispārpieņemts stratēģisks redzējums (Foresight) vidēja un ilgtermiņā;

| — | strukturēts sociālais dialogs reģiona līmenī. Šajā ziņā ir svarīgi, lai tiktu pilnībā ievēroti esošie tiesību akti par informāciju un konsultāciju (18); |
| --- | --- |

—

strukturēts sociālais dialogs reģiona līmenī. Šajā ziņā ir svarīgi, lai tiktu pilnībā ievēroti esošie tiesību akti par informāciju un konsultāciju (18);

| — | kvalitatīva apmācība, kuru sniedz iestādes, kuru uzdevums ir pastāvīgi kvalificēt cilvēkresursus profesionālajās jomās, kas nepieciešamas reģiona attīstības jaunajām perspektīvām globālās konkurences ietvaros; |
| --- | --- |

—

kvalitatīva apmācība, kuru sniedz iestādes, kuru uzdevums ir pastāvīgi kvalificēt cilvēkresursus profesionālajās jomās, kas nepieciešamas reģiona attīstības jaunajām perspektīvām globālās konkurences ietvaros;

| — | daudzu sociālo līdzekļu izmantošana, kas ir paredzēti cilvēkresursiem, kurus skar vai nu pēkšņas tirgus pārmaiņas, kas viņus izslēdz no attīstības iespējām, vai arī teritoriāls pagrimums krīžu reģionos; |
| --- | --- |

—

daudzu sociālo līdzekļu izmantošana, kas ir paredzēti cilvēkresursiem, kurus skar vai nu pēkšņas tirgus pārmaiņas, kas viņus izslēdz no attīstības iespējām, vai arī teritoriāls pagrimums krīžu reģionos;

| — | politika, kas vērsta uz sociālo integrāciju un etnisko minoritāšu tiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

—

politika, kas vērsta uz sociālo integrāciju un etnisko minoritāšu tiesību ievērošanu;

| — | elastīguma saprātīga un atbildīga pārvalde, lai radītu plašākas profesionālās darbības iespējas (elastīgums un sociālā drošība — flexisecurity
   (19)); |
| --- | --- |

—

elastīguma saprātīga un atbildīga pārvalde, lai radītu plašākas profesionālās darbības iespējas (elastīgums un sociālā drošība — flexisecurity
   (19));

| — | iedzīvotāju plaša iesaiste. |
| --- | --- |

—

iedzīvotāju plaša iesaiste.

4.2   ITP un jaunas, spēcīgākas uzņēmējdarbības attīstība.

| 4.2.1 | Integrēta teritoriāla pieeja var iedrošināt un veicināt uzņēmumu, īpaši MVU, dibināšanu un attīstību, veidojot tiem labvēlīgu vidi:






  — | administratīvā sloga vienkāršošana un birokrātisko šķēršļu novēršana uzņēmumu dibināšanai un attīstībai, tai skaitā ņemot vērā to lielumu; |
| --- | --- | --- |

4.2.1

Integrēta teritoriāla pieeja var iedrošināt un veicināt uzņēmumu, īpaši MVU, dibināšanu un attīstību, veidojot tiem labvēlīgu vidi:

—

administratīvā sloga vienkāršošana un birokrātisko šķēršļu novēršana uzņēmumu dibināšanai un attīstībai, tai skaitā ņemot vērā to lielumu;

| — | izglītības iestādes, profesionālā apmācība, mācekļa prakse pēc shēmas apmācība — darbs, mūžizglītība, ko pārvalda sociālie partneri ar divpusējo struktūru starpniecību saskaņā ar nākotnē vērstiem plāniem; |
| --- | --- |

—

izglītības iestādes, profesionālā apmācība, mācekļa prakse pēc shēmas apmācība — darbs, mūžizglītība, ko pārvalda sociālie partneri ar divpusējo struktūru starpniecību saskaņā ar nākotnē vērstiem plāniem;

| — | universitāšu, uzņēmumu un pētniecības centru integrācija tīklos ar saskaņotiem darba plāniem, darbības metodoloģiju un struktūrām, kuri ir orientēti uz tehnoloģijas nodošanu; |
| --- | --- |

—

universitāšu, uzņēmumu un pētniecības centru integrācija tīklos ar saskaņotiem darba plāniem, darbības metodoloģiju un struktūrām, kuri ir orientēti uz tehnoloģijas nodošanu;

| — | jaunu zināšanās balstītu rūpniecisko un tehnoloģisko rajonu un integrētu rūpniecisku platformu veidošana un atjaunošana. Tajos tehnoloģiskās nozares dalībnieki paplašinās, lai uzņemtu jaunus zināšanu izstrādes un lietišķās pētniecības centrus un, izejot ārpus teritoriālas piederības jēdziena, izstrādā ražošanas un sadales sistēmas, kuras balstās uz learning communities kopīgām vērtībām un stratēģijām; |
| --- | --- |

—

jaunu zināšanās balstītu rūpniecisko un tehnoloģisko rajonu un integrētu rūpniecisku platformu veidošana un atjaunošana. Tajos tehnoloģiskās nozares dalībnieki paplašinās, lai uzņemtu jaunus zināšanu izstrādes un lietišķās pētniecības centrus un, izejot ārpus teritoriālas piederības jēdziena, izstrādā ražošanas un sadales sistēmas, kuras balstās uz learning communities kopīgām vērtībām un stratēģijām;

| — | tehnoloģisko un rūpniecisko parku veidošana tīklā, tai skaitā ar reģionālās attīstības aģentūru starpniecību, lai attīstītu aprīkotus teritoriālus apgabalus, kuru rīcībā ir pakalpojumi, kas palīdzētu jauniem uzņēmumiem attīstīties; |
| --- | --- |

—

tehnoloģisko un rūpniecisko parku veidošana tīklā, tai skaitā ar reģionālās attīstības aģentūru starpniecību, lai attīstītu aprīkotus teritoriālus apgabalus, kuru rīcībā ir pakalpojumi, kas palīdzētu jauniem uzņēmumiem attīstīties;

| — | pieejas uzlabošana finansējuma un kreditēšanas avotiem, tai skaitā ieviešot visā ES teritorijā tādus mehānismus kā iniciatīva JEREMIE (Joint European Resources. for Micro-to-Medium Enterprises) maziem un ļoti maziem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

—

pieejas uzlabošana finansējuma un kreditēšanas avotiem, tai skaitā ieviešot visā ES teritorijā tādus mehānismus kā iniciatīva JEREMIE (Joint European Resources. for Micro-to-Medium Enterprises) maziem un ļoti maziem uzņēmumiem;

| — | uzņēmuma sociālās atbildības mehānismu attīstīšana un izplatīšana; |
| --- | --- |

—

uzņēmuma sociālās atbildības mehānismu attīstīšana un izplatīšana;

| — | sadarbības veidu veicināšana un nostiprināšana starp sociālajiem partneriem un vietējiem ekonomikas un sociālajiem dalībniekiem, attīstot to institucionālās spējas un sociālo dialogu; |
| --- | --- |

—

sadarbības veidu veicināšana un nostiprināšana starp sociālajiem partneriem un vietējiem ekonomikas un sociālajiem dalībniekiem, attīstot to institucionālās spējas un sociālo dialogu;

| — | vietējās digitālās komunikāciju sistēmas modernizācija starp visiem reģionā esošajiem politiskajiem, ekonomiskajiem un sociālajiem dalībniekiem un atbilstošajām valsts un privātajām iestādēm. Īpaši būtu jākoncentrējas uz tādiem instrumentiem kā i-pārvaldība, i-bizness, i-tirdzniecība, teledarbs, kā arī platjoslas un liela potenciāla komunikāciju tīkli, kā, piemēram, datu pārraides tīkls GEANT (20) un GRID (21) sistēmas; |
| --- | --- |

—

vietējās digitālās komunikāciju sistēmas modernizācija starp visiem reģionā esošajiem politiskajiem, ekonomiskajiem un sociālajiem dalībniekiem un atbilstošajām valsts un privātajām iestādēm. Īpaši būtu jākoncentrējas uz tādiem instrumentiem kā i-pārvaldība, i-bizness, i-tirdzniecība, teledarbs, kā arī platjoslas un liela potenciāla komunikāciju tīkli, kā, piemēram, datu pārraides tīkls GEANT (20) un GRID (21) sistēmas;

| — | programmas JESSICA atbalstīto vērtību nostiprināšana, kas vērsti uz lielpilsētu perifērijas rajonu integrāciju; |
| --- | --- |

—

programmas JESSICA atbalstīto vērtību nostiprināšana, kas vērsti uz lielpilsētu perifērijas rajonu integrāciju;

| — | apstākļu radīšana iedzīvotāju, uzņēmēju un strādājošo fiziskai, ekonomiskai un sociālai drošībai; |
| --- | --- |

—

apstākļu radīšana iedzīvotāju, uzņēmēju un strādājošo fiziskai, ekonomiskai un sociālai drošībai;

| — | integrētās teritoriālās pieejas ilgtspēja reģionālās un vietējās rūpniecības politikas jomā, vienlaicīgi uzlabojot vides aizsardzību ekonomisko un rūpniecisko pārmaiņu apstākļos. |
| --- | --- |

—

integrētās teritoriālās pieejas ilgtspēja reģionālās un vietējās rūpniecības politikas jomā, vienlaicīgi uzlabojot vides aizsardzību ekonomisko un rūpniecisko pārmaiņu apstākļos.

4.3   ITP, KJP un Septītā pamatprogramma — saikne ar citām Kopienas politikām.

2005. gadā valstu un valdību vadītāji deva papildu politisku impulsu atjaunotajai Lisabonas stratēģijai, īpaši uzsverot veidu, kādā Eiropas vērtības var ietekmēt ekonomikas un sabiedrības modernizāciju globalizācijas apstākļos.

| 4.3.1 | Eiropadomes 2006. gada marta sanāksmē tika norādītas prioritātes, uz kurām jātiecas atjaunotās izaugsmes un nodarbinātības partnerības apstākļos:






  — | ieguldīt vairāk zināšanās un inovācijā; |
| --- | --- | --- |

4.3.1

Eiropadomes 2006. gada marta sanāksmē tika norādītas prioritātes, uz kurām jātiecas atjaunotās izaugsmes un nodarbinātības partnerības apstākļos:

—

ieguldīt vairāk zināšanās un inovācijā;

| — | atbrīvot uzņēmumu, īpaši MVU, potenciālu; |
| --- | --- |

—

atbrīvot uzņēmumu, īpaši MVU, potenciālu;

| — | palielināt jaunas un stabilas nodarbinātības iespējas prioritārajām kategorijām, īpaši jauniešiem (22), sievietēm, gados vecākiem strādniekiem, invalīdiem, legālajiem imigrantiem un minoritātēm. |
| --- | --- |

—

palielināt jaunas un stabilas nodarbinātības iespējas prioritārajām kategorijām, īpaši jauniešiem (22), sievietēm, gados vecākiem strādniekiem, invalīdiem, legālajiem imigrantiem un minoritātēm.

| 4.4 | Uzņēmējdarbības un jauninājumu programma (KJP) veido saskaņotu ietvaru daudzām darbībām, kas vērstas uz būtisku problēmu risināšanu, lai panāktu ES ekonomiskās un sociālās struktūras konkurētspēju un inovāciju, orientējot attīstību uz novatoriskām un ražīgām darbībām, kas sekmē vides aizsardzību un resursu efektīvu izmantošanu, kā arī ir sociāli noderīgas. |
| --- | --- |

4.4

Uzņēmējdarbības un jauninājumu programma (KJP) veido saskaņotu ietvaru daudzām darbībām, kas vērstas uz būtisku problēmu risināšanu, lai panāktu ES ekonomiskās un sociālās struktūras konkurētspēju un inovāciju, orientējot attīstību uz novatoriskām un ražīgām darbībām, kas sekmē vides aizsardzību un resursu efektīvu izmantošanu, kā arī ir sociāli noderīgas.

| 4.5 | Savukārt minētās Septītās pamatprogrammas īpašās programmas “Iespējas” nolūks ir stiprināt pētniecības un inovācijas iespējas, bet jo sevišķi:






  — | atbalstīt MVU prasības izmantot ārējus pētniecības pakalpojumus; |
| --- | --- | --- |

4.5

Savukārt minētās Septītās pamatprogrammas īpašās programmas “Iespējas” nolūks ir stiprināt pētniecības un inovācijas iespējas, bet jo sevišķi:

—

atbalstīt MVU prasības izmantot ārējus pētniecības pakalpojumus;

| — | veicināt “zināšanu reģionu” daudzvalstu tīklus, lai atvieglotu apvienību (cluster), metarajonu un tehnoloģisko un rūpniecisko parku rašanos, kuri apvieno universitātes, pētniecības centrus, uzņēmumus un reģionālās varas iestādes; |
| --- | --- |

—

veicināt “zināšanu reģionu” daudzvalstu tīklus, lai atvieglotu apvienību (cluster), metarajonu un tehnoloģisko un rūpniecisko parku rašanos, kuri apvieno universitātes, pētniecības centrus, uzņēmumus un reģionālās varas iestādes;

| — | atbrīvot konverģences un visattālāko reģionu pētniecības un inovācijas potenciālu sinerģijā ar strukturālo un kohēzijas fondu pasākumiem. |
| --- | --- |

—

atbrīvot konverģences un visattālāko reģionu pētniecības un inovācijas potenciālu sinerģijā ar strukturālo un kohēzijas fondu pasākumiem.

| 4.5.1 | MVU līdzdalības uzlabošana pētniecībā un inovācijā jāīsteno arī citās Septītās pamatprogrammas īpašajās programmās (runa ir par programmām “Sadarbība”, “Idejas”, “Cilvēki”). |
| --- | --- |

4.5.1

MVU līdzdalības uzlabošana pētniecībā un inovācijā jāīsteno arī citās Septītās pamatprogrammas īpašajās programmās (runa ir par programmām “Sadarbība”, “Idejas”, “Cilvēki”).

| 4.5.2 | Cita būtiska iezīme, kas kopīga visām programmām, ir pienākums veicināt rezultātu efektīvāku izmantošanu, kas galvenokārt tiek īstenots reģionālā līmenī. No šī viedokļa EESK uzskata, ka ir nepieciešama augstāka koordinācijas, saistības un sinerģijas pakāpe ar Kopienas reģionālās un kohēzijas politikas pasākumiem un citiem Kopienas teritoriālās sadarbības, izglītības un apmācības atbalsta instrumentiem. |
| --- | --- |

4.5.2

Cita būtiska iezīme, kas kopīga visām programmām, ir pienākums veicināt rezultātu efektīvāku izmantošanu, kas galvenokārt tiek īstenots reģionālā līmenī. No šī viedokļa EESK uzskata, ka ir nepieciešama augstāka koordinācijas, saistības un sinerģijas pakāpe ar Kopienas reģionālās un kohēzijas politikas pasākumiem un citiem Kopienas teritoriālās sadarbības, izglītības un apmācības atbalsta instrumentiem.

| 4.5.3 | Turklāt pastāv nepieciešamība koordinēt iepriekš aprakstītās darbības ar reģionālās politikas programmām, kuras atsaucas uz reformētiem Eiropas struktūrfondiem. |
| --- | --- |

4.5.3

Turklāt pastāv nepieciešamība koordinēt iepriekš aprakstītās darbības ar reģionālās politikas programmām, kuras atsaucas uz reformētiem Eiropas struktūrfondiem.

| 4.6 | Šīs iniciatīvas pieprasa ne tikai augstu koordinācijas pakāpi, lai nodrošinātu sinerģijas un izvairītos no pārklāšanās vai pretrunām, bet, lai būtu atbilstoši pieņemtas reģionā, tās pieprasa arī:






  — | aprīkotu un atsaucīgu to izmantošanas vidi, kas spēj veicināt sinerģijas ar attiecīgām reģionālām un vietējām programmām, kā arī attīstīt starptautiskus pētniecības partneru tīklus. Mērķis ir pievienoties Eiropas projektu daudzvalstu kritērijiem, kā arī īstenot pētniecības rezultātus konkurētspējas un nodarbinātības izaugsmē, kas tieši vērsta uz notiekošām rūpnieciskām pārmaiņām ar pastāvīgu teritoriālo universitāšu, rūpniecības un pētniecības centru mijiedarbības tīklu starpniecību; |
| --- | --- | --- |

4.6

Šīs iniciatīvas pieprasa ne tikai augstu koordinācijas pakāpi, lai nodrošinātu sinerģijas un izvairītos no pārklāšanās vai pretrunām, bet, lai būtu atbilstoši pieņemtas reģionā, tās pieprasa arī:

—

aprīkotu un atsaucīgu to izmantošanas vidi, kas spēj veicināt sinerģijas ar attiecīgām reģionālām un vietējām programmām, kā arī attīstīt starptautiskus pētniecības partneru tīklus. Mērķis ir pievienoties Eiropas projektu daudzvalstu kritērijiem, kā arī īstenot pētniecības rezultātus konkurētspējas un nodarbinātības izaugsmē, kas tieši vērsta uz notiekošām rūpnieciskām pārmaiņām ar pastāvīgu teritoriālo universitāšu, rūpniecības un pētniecības centru mijiedarbības tīklu starpniecību;

| — | modernas izglītības un apmācības struktūras, kuru uzdevums ir sniegt funkcionālus risinājumus ekonomiskās un rūpnieciskās zināšanās balstītas attīstības prasībām. Šīm struktūrām jābalstās uz apmācības programmām, kas orientētas uz jaunajām tehnoloģiskām, ražošanas, sadales un patēriņa paradigmām, kā arī uz mūžizglītības sistēmām, kuras spējīgas laikus reaģēt uz rūpniecības un tirgus pārmaiņām; |
| --- | --- |

—

modernas izglītības un apmācības struktūras, kuru uzdevums ir sniegt funkcionālus risinājumus ekonomiskās un rūpnieciskās zināšanās balstītas attīstības prasībām. Šīm struktūrām jābalstās uz apmācības programmām, kas orientētas uz jaunajām tehnoloģiskām, ražošanas, sadales un patēriņa paradigmām, kā arī uz mūžizglītības sistēmām, kuras spējīgas laikus reaģēt uz rūpniecības un tirgus pārmaiņām;

| — | iestāžu, asociāciju un sociālā dialoga veiktspējas celšanas pasākumus, lai efektīvi pārvaldītu projektus un uzlabotu pētniecību un tehnoloģijas nodošanu. Visām šīm darbībām vajadzētu ierakstīties visu ekonomisko un sociālo dalībnieku, kas aktīvi iesaistījušies reģionā, kopīgā redzējumā un censties radīt jaunas iespējas cilvēkresursiem uzņēmējdarbībā un apmācībā, kā arī jaunas, mūsdienīgas kvalifikācijas un profesionālās darbības; |
| --- | --- |

—

iestāžu, asociāciju un sociālā dialoga veiktspējas celšanas pasākumus, lai efektīvi pārvaldītu projektus un uzlabotu pētniecību un tehnoloģijas nodošanu. Visām šīm darbībām vajadzētu ierakstīties visu ekonomisko un sociālo dalībnieku, kas aktīvi iesaistījušies reģionā, kopīgā redzējumā un censties radīt jaunas iespējas cilvēkresursiem uzņēmējdarbībā un apmācībā, kā arī jaunas, mūsdienīgas kvalifikācijas un profesionālās darbības;

| — | integrētu teritoriālo politiku, kas spēj izmantot vietējās attīstības potenciālu, kurš palielinās jauninājumu pielāgošanas un paredzēšanas spējas, lai gūtu labumu no priekšrocībām, ko dod jaunās preču un pakalpojumu plūsmas, cilvēkresursi un globalizācijas radītais kapitāls; |
| --- | --- |

—

integrētu teritoriālo politiku, kas spēj izmantot vietējās attīstības potenciālu, kurš palielinās jauninājumu pielāgošanas un paredzēšanas spējas, lai gūtu labumu no priekšrocībām, ko dod jaunās preču un pakalpojumu plūsmas, cilvēkresursi un globalizācijas radītais kapitāls;

| — | konsolidētu sociālo dialogu reģionālā/vietējā līmenī, kas ir galvenais instruments, lai gūtu iespējami lielu labumu no rūpniecības un tirgus pārmaiņu paredzēšanas, kā arī no cilvēkresursu izglītības un apmācības tendencēm; dialogu, kurš turklāt ir spējīgs garantēt jauna veida profesionālās karjeras drošību un jaunu ražošanas, sadales un pakalpojumu organizācijas elastību. |
| --- | --- |

—

konsolidētu sociālo dialogu reģionālā/vietējā līmenī, kas ir galvenais instruments, lai gūtu iespējami lielu labumu no rūpniecības un tirgus pārmaiņu paredzēšanas, kā arī no cilvēkresursu izglītības un apmācības tendencēm; dialogu, kurš turklāt ir spējīgs garantēt jauna veida profesionālās karjeras drošību un jaunu ražošanas, sadales un pakalpojumu organizācijas elastību.

| 4.6.1 | Komiteja uzskata, ka gan Septītās pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem, gan Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma, par kurām EESK jau ir izteikusies, ir pārāk vērsta “no augšas uz leju” un vēl neļauj sasniegt, kas būtu vēlams, nepieciešamo integrāciju un valsts un privātā sektora pārstāvju, kas vicina attīstību, atbildīgu līdzdalību vietējā un reģionālā līmenī. Saskaņā ar šo pieeju faktiski netiek atzīta vietējo dalībnieku nozīme ciktāl viņi ir līdzatbildīgi Eiropas pārvaldībā. |
| --- | --- |

4.6.1

Komiteja uzskata, ka gan Septītās pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem, gan Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma, par kurām EESK jau ir izteikusies, ir pārāk vērsta “no augšas uz leju” un vēl neļauj sasniegt, kas būtu vēlams, nepieciešamo integrāciju un valsts un privātā sektora pārstāvju, kas vicina attīstību, atbildīgu līdzdalību vietējā un reģionālā līmenī. Saskaņā ar šo pieeju faktiski netiek atzīta vietējo dalībnieku nozīme ciktāl viņi ir līdzatbildīgi Eiropas pārvaldībā.

| 4.6.2 | Kopā ar varas iestādēm, ekonomikas dalībniekiem un, jo sevišķi, ar sociālajiem partneriem Eiropas Savienībai vajadzētu veicināt, izmantojot arī iepriekš minētos divus instrumentus, šo jaunā tipa partnerību vietējā līmenī, attīstot “teritoriālo līgumu attīstībai globalizācijas apstākļos” (23) jauno paaudzi. Tiem vajadzētu apvienot visas ekonomikas un nodarbinātības attīstībā ieinteresētās puses (stakeholders), lai atbilstoši rastu risinājumus tirgus un konkurētspējas izaicinājumiem, izejot no “vietējā” domāšanas veida, kas arvien vairāk kļūst par bīstamu robežu iepretim savstarpēji sasaistītām pasaules parādībām. |
| --- | --- |

4.6.2

Kopā ar varas iestādēm, ekonomikas dalībniekiem un, jo sevišķi, ar sociālajiem partneriem Eiropas Savienībai vajadzētu veicināt, izmantojot arī iepriekš minētos divus instrumentus, šo jaunā tipa partnerību vietējā līmenī, attīstot “teritoriālo līgumu attīstībai globalizācijas apstākļos” (23) jauno paaudzi. Tiem vajadzētu apvienot visas ekonomikas un nodarbinātības attīstībā ieinteresētās puses (stakeholders), lai atbilstoši rastu risinājumus tirgus un konkurētspējas izaicinājumiem, izejot no “vietējā” domāšanas veida, kas arvien vairāk kļūst par bīstamu robežu iepretim savstarpēji sasaistītām pasaules parādībām.

4.7   ITP, līdzdalībā balstīta pārvaldība, sociālie partneri un pilsoniskā sabiedrība.

| 4.7.1 | Nozīmīga daļa pasākumu ilgtspējīgas konkurētspējas labā ir vietējā un reģionālā līmeņa kompetencē. Šiem pasākumiem par prioritāti kļūst pārvaldības sistēmas un sadarbība starp dažādām vietējām un reģionālajām pašvaldībām, dažādām varas institūcijām un iestādēm, sociālajiem partneriem, uzņēmumiem un pilsoniskās sabiedrības ekonomiskajiem un sociālajiem dalībniekiem, kas mijiedarbojas reģiona ietvaros. |
| --- | --- |

4.7.1

Nozīmīga daļa pasākumu ilgtspējīgas konkurētspējas labā ir vietējā un reģionālā līmeņa kompetencē. Šiem pasākumiem par prioritāti kļūst pārvaldības sistēmas un sadarbība starp dažādām vietējām un reģionālajām pašvaldībām, dažādām varas institūcijām un iestādēm, sociālajiem partneriem, uzņēmumiem un pilsoniskās sabiedrības ekonomiskajiem un sociālajiem dalībniekiem, kas mijiedarbojas reģiona ietvaros.

| 4.7.2 | Attiecībā uz pārvaldības jēdzienu mēs atsaucamies uz to, ko Komiteja šajā sakarā jau ir paudusi agrāk: “arī privāto sektoru pārstāvošajām ieinteresētajām pusēm ir jārīkojas un jāuzņemas atbildība, ar materiālu ieguldījumu un reālu pasākumu palīdzību. Sociālais un pilsoniskais dialogs ir nozīmīgs līdzeklis” (24). |
| --- | --- |

4.7.2

Attiecībā uz pārvaldības jēdzienu mēs atsaucamies uz to, ko Komiteja šajā sakarā jau ir paudusi agrāk: “arī privāto sektoru pārstāvošajām ieinteresētajām pusēm ir jārīkojas un jāuzņemas atbildība, ar materiālu ieguldījumu un reālu pasākumu palīdzību. Sociālais un pilsoniskais dialogs ir nozīmīgs līdzeklis” (24).

| 4.7.3 | Attiecībā uz sociālā dialoga paplašināšanu: “Komiteja piekrīt viedoklim, ka sociālajiem partneriem, pateicoties viņu zināšanām par attiecīgo nozari, var būt liela nozīme iestāžu brīdināšanā.” |
| --- | --- |

4.7.3

Attiecībā uz sociālā dialoga paplašināšanu: “Komiteja piekrīt viedoklim, ka sociālajiem partneriem, pateicoties viņu zināšanām par attiecīgo nozari, var būt liela nozīme iestāžu brīdināšanā.”

| 4.7.4 | Komiteja uzskata, ka runa ir par spēju īstenot līdzdalībā balstītas sociālās un lēmumu pieņemšanas sistēmas, kas būtu elastīgas, proaktīvas un reaktīvas, spējīgas nodrošināt kvalitatīvi augstu politiskās, ekonomiskās un sociālās demokrātijas līmeni, vienlaicīgi nepadarot smagnēju un nepalēninot darbību un iniciatīvu attīstību. |
| --- | --- |

4.7.4

Komiteja uzskata, ka runa ir par spēju īstenot līdzdalībā balstītas sociālās un lēmumu pieņemšanas sistēmas, kas būtu elastīgas, proaktīvas un reaktīvas, spējīgas nodrošināt kvalitatīvi augstu politiskās, ekonomiskās un sociālās demokrātijas līmeni, vienlaicīgi nepadarot smagnēju un nepalēninot darbību un iniciatīvu attīstību.

| 4.7.5 | Vidēja un ilgtermiņa kopīga redzējuma attīstība kļūst būtiska, tāpat kā atbildības noteikšana un sadalīšana par kopīgiem starpmērķiem, kā arī mūsdienīgu un pārbaudītu instrumentu izmantošana reģionālā līmenī, piemēram, prognozes (

  foresight

  ). |
| --- | --- |

4.7.5

Vidēja un ilgtermiņa kopīga redzējuma attīstība kļūst būtiska, tāpat kā atbildības noteikšana un sadalīšana par kopīgiem starpmērķiem, kā arī mūsdienīgu un pārbaudītu instrumentu izmantošana reģionālā līmenī, piemēram, prognozes (

  foresight

  ).

| 4.8 | ITP un pārvaldības stratēģija sociāli atbildīgu reģionu attīstībai. |
| --- | --- |

4.8

ITP un pārvaldības stratēģija sociāli atbildīgu reģionu attīstībai.

| 4.8.1 | Dotajos apstākļos, kas ir atvērti globālai konkurencei, pārvaldības stratēģijai sociāli atbildīgu reģionu attīstībai jānodrošina noturīgus ekonomiskās attīstības un augstas sociālas kvalitātes procesus. Šādai stratēģijai jo sevišķi jāietver:






  — | teritoriālās ražošanas sistēmas izziņas un jauninājumu iemaņu un kvalitātes pastāvīga uzlabošana, regulāri analizējot un kopīgi prognozējot sociālo, ekonomisko un tehnoloģisko attīstību; |
| --- | --- | --- |

4.8.1

Dotajos apstākļos, kas ir atvērti globālai konkurencei, pārvaldības stratēģijai sociāli atbildīgu reģionu attīstībai jānodrošina noturīgus ekonomiskās attīstības un augstas sociālas kvalitātes procesus. Šādai stratēģijai jo sevišķi jāietver:

—

teritoriālās ražošanas sistēmas izziņas un jauninājumu iemaņu un kvalitātes pastāvīga uzlabošana, regulāri analizējot un kopīgi prognozējot sociālo, ekonomisko un tehnoloģisko attīstību;

| — | globālo tīklu attīstība, uz kuriem var atsaukties valsts un privātais sektors un kuri nodrošina pastāvīgu savstarpēji atbilstīgu mijiedarbības plūsmu ar globālo tirgu; |
| --- | --- |

—

globālo tīklu attīstība, uz kuriem var atsaukties valsts un privātais sektors un kuri nodrošina pastāvīgu savstarpēji atbilstīgu mijiedarbības plūsmu ar globālo tirgu;

| — | augsta attīstības vides un sociālās ilgtspējas pakāpe gan no ražošanas, gan no patēriņa aspektiem; |
| --- | --- |

—

augsta attīstības vides un sociālās ilgtspējas pakāpe gan no ražošanas, gan no patēriņa aspektiem;

| — | efektīvi un nostiprināti tehnoloģisko dalībnieku, lietotāju un gala patērētāju zināšanu, informācijas un mūžizglītības radīšanas, izplatīšanas un aprites procesi; |
| --- | --- |

—

efektīvi un nostiprināti tehnoloģisko dalībnieku, lietotāju un gala patērētāju zināšanu, informācijas un mūžizglītības radīšanas, izplatīšanas un aprites procesi;

| — | “teritoriālās sociālās bilances” sastādīšana, lai izvērtētu, pārraudzītu un novērtētu noderīgas dinamikas, lai sasniegtu kvalitatīvos un kvantitatīvos mērķus Eiropas līmenī, balstoties uz kopīgiem standartiem un metodoloģijas. |
| --- | --- |

—

“teritoriālās sociālās bilances” sastādīšana, lai izvērtētu, pārraudzītu un novērtētu noderīgas dinamikas, lai sasniegtu kvalitatīvos un kvantitatīvos mērķus Eiropas līmenī, balstoties uz kopīgiem standartiem un metodoloģijas.

Briselē, 2006. gada 13. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Skat. 2006. gada Eiropadomes 23. — 24. marta sanāksmes prezidentvalsts secinājumi, 4. punkts.

1

(2)  Skat. Pacte industrial de la regio metropolitana de Barcelona ( http://www.pacteind.org/eng/activities/), kurā tiek apgalvots, ka “reģiona konkurētspēja ir atkarīga no uzņēmumu un to darbinieku kvalitātes ...”.

2

Pacte industrial de la regio metropolitana de Barcelona

(3)  Skat. Eiropas Komisijas kohēzijas politikas pamatnostādnes: Aktīvas horizontālā līmeņa partnerattiecības (sociālie partneri, organizēta pilsoniska sabiedrība, pārvalde); Efektīvas vertikālas partnerattiecības (Eiropas Komisija, valstu valdības, reģionālās un vietējās pašvaldības) V REG.EK/1260/1999, 21.06.1999. un COM (2002) 598, 07.11.2002.

3

(4)  Skat. Iedzīvotājiem tuva demokrātija.

4

(5)  P. Cooke un citi, 1998, Regional Innovation System-The role of governance in a globalised world.

5

P. Cooke

Regional Innovation System-The role of governance in a globalised world

(6)  Šis jēdziens ir par pamatu jaunai programmai JESSICA, kuru uzsāka Reģionālās politikas ģenerāldirekcija un kuru finansē EIB, un kas ir vērsta uz sevišķi degradētu lielpilsētu rajonu atjaunošanu.

6

(7)  Antropoloģiskā nozīmē kultūru veido “izturēšanās veidi, kurus apgūst un nodod tālāk ar simbolu, zīmju, garīgu rīcību un darbu starpniecību” (Alberoni, “Patēriņi un sabiedrība” (Consumi e societą)).

7

Consumi e societą

(8)  F. Alburquerque un citi, Learning to innovate (Mācīties jaunināt), ESAO seminārs 30.09. — 01.10.1999, Malagā, Spānijā.

8

F. Alburquerque

Learning to innovate

(9)  Prognozes (Foresight) definīcija: sistemātiska un līdzdalībā balstīta pieeja, kura ietver informācijas savākšanu un nākotnes vīziju veidošanu vidējā vai ilgtermiņā ar mērķi ievirzīt lēmumus un mobilizēt līdzekļus kopējām darbībām.

9

Foresight

(10)  COM(2002) 565 galīgā redakcija, 16.10.2002.

10

(11)  http://www.cordis.lu/rtd2002/foresight/main.htm.

11

http://www.cordis.lu/rtd2002/foresight/seminar.htm.

http://www.regional-foresight.de/.

http://prospectiva2002.jrc.es/.

(12)  Perspektīvo tehnoloģiju pētniecības institūts (IPTS). Tas ir viens no 7 institūtiem, kas atkarīgs no Kopīgā pētniecības centra (KPC).

12

IPTS

(13)  Ziņojums “Novatoriskas Eiropas izveide” (Creating an Innovative Europe), ko sniegusi neatkarīga Eiropas ekspertu grupa pētniecības un attīstības un jauninājumu jautājumos, priekšsēdētājs Esko Aho, 2006. gada janvāris.

13

Creating an Innovative Europe

Esko Aho

(14)  Sociāli un tehnoloģiski sagatavotas personas, kas ar tehnoloģijas centru palīdzību, spēj palīdzēt ļoti maziem un maziem uzņēmumiem inovācijas processos.

14

(15)  Skat. Eiropadomes 2006. gada 15. un 16. jūnija sanāksmes secinājumi.

15

(16)  Skat. “Eiropas politika loģistikas jomā”.

16

(17)  Angļu akronīms SWOT — Strengths, Weaknesses, Opportunities and Threats — proti, priekšrocību, trūkumu, iespēju un draudu analīze.

17

Strengths, Weaknesses, Opportunities and Threats

(18)  Skat.: Eiropas arodbiedrību konfederācijas (EAK) dokumentu “Reorganizācija — pasteidzināt un būt klāt reorganizācijā, lai attīstītu nodarbinātību: ES loma” (EAK izpildkomiteja, Brisele, 2005. gada 14. un 15. jūnijā).

18

(19)  “Elastīgums un sociālā drošība — Dānijas piemērs”, ECO/167, ziņotāja Anita VIUM kdze.

19

Anita VIUM

(20)  GEANT projekts radās no sadarbības starp 30 Eiropas valstu 26 pētniecības un izglītības tīkliem, Eiropas Komisiju un DANTE (Delivery of Advanced Network Technology to Europe). Tā galvenais mērķis bija attīstīt tīklu GEANT, visas Eiropas mēroga vairāku gigabitu datu pārraides tīklu, kas īpaši domāts izmantošanai pētniecības un izglītības jomās.

20

Delivery of Advanced Network Technology to Europe

(21)  GRID — sistēma, kas integrē un koordinē resursus un lietotājus atšķirīgās domēnās, piemēram, lietotāju biroja dators un centrālais serveris, dažādas administratīvas nodaļas vienā uzņēmumā vai dažādos uzņēmumos; Turklāt šī sistēma nodarbojas ar drošības politikas, maksājumu, iestāšanās u.c. jautājumus, kas rodas šajā sakarā.

21

(22)  Skat., piem., “Jaunatnes pakta”, kuru izstrādāja Francijas valdība.

22

(23)  Skat. Pacte industrial de la regio metropolitana de Barcelona ( http://www.pacteind.org/eng/activities/), kurā tiek apgalvots, ka “reģiona konkurētspēja ir atkarīga no uzņēmumu un to darbinieku kvalitātes ...”.

23

Pacte industrial de la regio metropolitana de Barcelona

(24)  Skat. “Ceļā uz Eiropas zināšanās balstītu sabiedrību — organizētās pilsoniskās sabiedrības ieguldījums Lisabonas stratēģijas īstenošanā”, ziņotājs — Jan Olsson kgs, līdzziņotāji — Eva Balabeld kdze un Joost van Iersel kgs.

24

Jan Olsson

Eva Balabeld

Joost van Iersel

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/20

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “IT atbalstītas mūžizglītības ieguldījums Eiropas konkurētspējā, rūpniecības pārmaiņās un sociālā kapitāla attīstībā”

(2006/C 318/03)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2006. gada 19. janvārī nolēma izstrādāt atzinumu par tematu “IT atbalstītas mūžizglītības ieguldījums Eiropas konkurētspējā, rūpniecības pārmaiņās un sociālā kapitāla attīstībā”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija savu atzinumu pieņēma 2006. gada 31. augustā. Ziņotājs bija Marian Krzaklewski kgs. Līdzziņotājs — András Szücs kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (13. septembra sēdē), ar 181 balsi par, 6 balsīm pret un 11 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Priekšlikumi un ieteikumi.

| 1.1 | EESK ir pārliecināta par to, ka elektronisko informācijas nesēju izmantošana mācībās un apmācībā (e–mācības) (1) palīdzētu Eiropas Savienībai īstenot pasākumus, kuru mērķis ir paaugstināt izglītības efektivitāti un kvalitāti, ieskaitot mācības un apmācību darba vietā. Tas kopā ar citiem pasākumiem samazinās personāla apmācības izmaksas, ievērojami uzlabojot uzņēmumu, jo īpaši MVU konkurētspēju. |
| --- | --- |

1.1

EESK ir pārliecināta par to, ka elektronisko informācijas nesēju izmantošana mācībās un apmācībā (e–mācības) (1) palīdzētu Eiropas Savienībai īstenot pasākumus, kuru mērķis ir paaugstināt izglītības efektivitāti un kvalitāti, ieskaitot mācības un apmācību darba vietā. Tas kopā ar citiem pasākumiem samazinās personāla apmācības izmaksas, ievērojami uzlabojot uzņēmumu, jo īpaši MVU konkurētspēju.

| 1.2 | Komiteja uzskata, ka informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) atbalstīta izglītība un apmācība ES joprojām ir sadrumstalota. Tā cēlonis ir valodu un kultūras daudzveidība un attiecīgo tirgu nesagatavotība. |
| --- | --- |

1.2

Komiteja uzskata, ka informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) atbalstīta izglītība un apmācība ES joprojām ir sadrumstalota. Tā cēlonis ir valodu un kultūras daudzveidība un attiecīgo tirgu nesagatavotība.

| 1.2.1 | Lai šo stāvokli mainītu, ir nepieciešams, lai visas izglītības iestādes, tostarp tās, kuras darbojas mūžizglītības (2) jomā, kļūtu atvērtākas jaunām apmācības formām un būtu gatavas tās plašāk izmantot, atbalstot zināšanu un pieredzes integrāciju, lai panāktu sinerģiju ar plānoto tehnoloģisko un ekonomisko attīstību. |
| --- | --- |

1.2.1

Lai šo stāvokli mainītu, ir nepieciešams, lai visas izglītības iestādes, tostarp tās, kuras darbojas mūžizglītības (2) jomā, kļūtu atvērtākas jaunām apmācības formām un būtu gatavas tās plašāk izmantot, atbalstot zināšanu un pieredzes integrāciju, lai panāktu sinerģiju ar plānoto tehnoloģisko un ekonomisko attīstību.

| 1.2.2 | Komiteja uzskata, ka Eiropas Komisijai ir vislabākās iespējas veidot jaunu politiku šajā kontekstā. Tādēļ Komisijas struktūrām īpaši aktuāls ir saziņas un koordinācijas jautājums, sevišķi izglītības un informācijas sabiedrības jomā. |
| --- | --- |

1.2.2

Komiteja uzskata, ka Eiropas Komisijai ir vislabākās iespējas veidot jaunu politiku šajā kontekstā. Tādēļ Komisijas struktūrām īpaši aktuāls ir saziņas un koordinācijas jautājums, sevišķi izglītības un informācijas sabiedrības jomā.

| 1.2.3 | Ir pienācis laiks atzīt, ka e–mācības ir kļuvušas par profesionālo zināšanu apguves sastāvdaļu. Tas nodrošinās pieejas saskaņotību un palīdzēs realizēt e–mācību pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

1.2.3

Ir pienācis laiks atzīt, ka e–mācības ir kļuvušas par profesionālo zināšanu apguves sastāvdaļu. Tas nodrošinās pieejas saskaņotību un palīdzēs realizēt e–mācību pievienoto vērtību.

| 1.3 | EESK ir pārliecināta, ka ES ir nepieciešams veicināt informētību par IKT, īpaši attiecībā uz šo tehnoloģiju izmantojamību arodapmācības un mūžizglītības jomā, piemēram:






  — | tādai apmācībai, kura tiek veikta galvenokārt darba vietā, lai risinātu esošās problēmas konkrētā kontekstā; |
| --- | --- | --- |

1.3

EESK ir pārliecināta, ka ES ir nepieciešams veicināt informētību par IKT, īpaši attiecībā uz šo tehnoloģiju izmantojamību arodapmācības un mūžizglītības jomā, piemēram:

—

tādai apmācībai, kura tiek veikta galvenokārt darba vietā, lai risinātu esošās problēmas konkrētā kontekstā;

| — | metodēm un pieejām, kuras atzīst iepriekšējos sasniegumus mācību jomā, tostarp tos, kas gūti darba un pieredzes ceļā un veicina aktīvu iesaisti mācībās, gan patstāvīgi, gan kolektīvi. |
| --- | --- |

—

metodēm un pieejām, kuras atzīst iepriekšējos sasniegumus mācību jomā, tostarp tos, kas gūti darba un pieredzes ceļā un veicina aktīvu iesaisti mācībās, gan patstāvīgi, gan kolektīvi.

| 1.4 | EESK aicina ES iestādes un dalībvalstis, īstenojot ar informācijas sabiedrības izveidi saistītas attīstības programmas, atcerēties, ka šie procesi nedrīkst radīt atstumtību jebkādā tās formā. Citiem vārdiem, nedrīkst būt sociāla, ekonomiska vai reģionāla rakstura šķēršļu elektroniskās infrastruktūras kā mācību līdzekļa pieejamībai. |
| --- | --- |

1.4

EESK aicina ES iestādes un dalībvalstis, īstenojot ar informācijas sabiedrības izveidi saistītas attīstības programmas, atcerēties, ka šie procesi nedrīkst radīt atstumtību jebkādā tās formā. Citiem vārdiem, nedrīkst būt sociāla, ekonomiska vai reģionāla rakstura šķēršļu elektroniskās infrastruktūras kā mācību līdzekļa pieejamībai.

| 1.4.1 | Komiteja uzsver, ka viens no galvenajiem nosacījumiem IKT izmantošanā mūžizglītībai, īpaši Kopienas lauku apvidos un mazpilsētās, ir atbalsts no ES un dalībvalstu valdību puses platjoslas interneta pieslēgumu (3) ierīkošanai, lai nodrošinātu pieeju e–mācību sistēmām. Īpaši smaga situācija šajā jomāir jaunajās dalībvalstīs. Tas ir vēl viens arguments par labu tam, ka nav pieļaujami jebkādi šķēršļi platjoslas pieslēgumu pieejamībai. |
| --- | --- |

1.4.1

Komiteja uzsver, ka viens no galvenajiem nosacījumiem IKT izmantošanā mūžizglītībai, īpaši Kopienas lauku apvidos un mazpilsētās, ir atbalsts no ES un dalībvalstu valdību puses platjoslas interneta pieslēgumu (3) ierīkošanai, lai nodrošinātu pieeju e–mācību sistēmām. Īpaši smaga situācija šajā jomāir jaunajās dalībvalstīs. Tas ir vēl viens arguments par labu tam, ka nav pieļaujami jebkādi šķēršļi platjoslas pieslēgumu pieejamībai.

| 1.4.2 | Šajā kontekstā EESK aicina Komisiju atzīt platjoslas pieslēgumu pieejamību par plašākas stratēģijas, kuras mērķis ir nodrošināt vispārējas nozīmes pakalpojuma statusa piešķiršanu e-pieejamībai, sastāvdaļu. |
| --- | --- |

1.4.2

Šajā kontekstā EESK aicina Komisiju atzīt platjoslas pieslēgumu pieejamību par plašākas stratēģijas, kuras mērķis ir nodrošināt vispārējas nozīmes pakalpojuma statusa piešķiršanu e-pieejamībai, sastāvdaļu.

| 1.5 | Komiteja uzskata, ka attiecībā uz e–tālmācību un apmācību īpaša uzmanība ir jāpievērš plaisas starp paaudzēm veidošanās tendencei, sevišķi tādēļ, ka pieaugušo izglītības jomā arvien vairāk norišu notiek, izmantojot IKT. |
| --- | --- |

1.5

Komiteja uzskata, ka attiecībā uz e–tālmācību un apmācību īpaša uzmanība ir jāpievērš plaisas starp paaudzēm veidošanās tendencei, sevišķi tādēļ, ka pieaugušo izglītības jomā arvien vairāk norišu notiek, izmantojot IKT.

| 1.6 | Bez tam EESK atgādina, ka e–mācībām jābūt pielāgojamām tādējādi, lai tās atbilstu arī neredzīgo vajadzībām. Tā kā tehniskie risinājumi šajā jomā ir labi zināmi, e–mācību līdzekļu autoriem būtu jāvadās no neredzīgos pārstāvošo organizāciju izstrādātajiem norādījumiem. |
| --- | --- |

1.6

Bez tam EESK atgādina, ka e–mācībām jābūt pielāgojamām tādējādi, lai tās atbilstu arī neredzīgo vajadzībām. Tā kā tehniskie risinājumi šajā jomā ir labi zināmi, e–mācību līdzekļu autoriem būtu jāvadās no neredzīgos pārstāvošo organizāciju izstrādātajiem norādījumiem.

| 1.7 | EESK ir pārliecināta, ka e–mācībām ir jākļūst par efektīvu līdzekli uzņēmumu konkurētspējas veicināšanai un to potenciāla palielināšanai, īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kuriem ir ļoti svarīga nozīme ekonomiskās izaugsmes veicināšanā un darba vietu radīšanā. |
| --- | --- |

1.7

EESK ir pārliecināta, ka e–mācībām ir jākļūst par efektīvu līdzekli uzņēmumu konkurētspējas veicināšanai un to potenciāla palielināšanai, īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kuriem ir ļoti svarīga nozīme ekonomiskās izaugsmes veicināšanā un darba vietu radīšanā.

| 1.8 | Komiteja uzskata, ka IKT atbalstītas mūžizglītības jomas paplašināšana ES ne tikai būtiski veicinās uzņēmumu konkurētspēju, bet arī palielinās darbinieku sociālo kapitālu, kas savukārt palielinās Eiropas uzņēmējdarbības kapitāla vērtību. |
| --- | --- |

1.8

Komiteja uzskata, ka IKT atbalstītas mūžizglītības jomas paplašināšana ES ne tikai būtiski veicinās uzņēmumu konkurētspēju, bet arī palielinās darbinieku sociālo kapitālu, kas savukārt palielinās Eiropas uzņēmējdarbības kapitāla vērtību.

| 1.9 | EESK uzsver, ka ir steidzami jādefinē pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru dialoga jaunā loma, veicinot un veidojot IT atbalstītu mūžizglītību ES darba tirgos. Visas Eiropas sabiedrības sagatavošana IKT atbalstītas mūžizglītības īstenošanai palīdzēs veidot Eiropas zināšanu telpu, kā arī zināšanu sabiedrību (4). |
| --- | --- |

1.9

EESK uzsver, ka ir steidzami jādefinē pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru dialoga jaunā loma, veicinot un veidojot IT atbalstītu mūžizglītību ES darba tirgos. Visas Eiropas sabiedrības sagatavošana IKT atbalstītas mūžizglītības īstenošanai palīdzēs veidot Eiropas zināšanu telpu, kā arī zināšanu sabiedrību (4).

| 1.10 | Komiteja atzīmē, ka IKT integrēšanā mācību procesā un e–mācību profesionālajā konsolidācijā sasniegtais progress ir mazāks par gaidīto. Tādēļ ES un dalībvalstu kompetentās iestādes tiek aicinātas veikt pasākumus, lai būtiski palielinātu e–mācībās iesaistīto cilvēku skaitu. Šāda attīstības gaita var ievērojami veicināt tautsaimniecības konkurētspēju un produktivitāti. |
| --- | --- |

1.10

Komiteja atzīmē, ka IKT integrēšanā mācību procesā un e–mācību profesionālajā konsolidācijā sasniegtais progress ir mazāks par gaidīto. Tādēļ ES un dalībvalstu kompetentās iestādes tiek aicinātas veikt pasākumus, lai būtiski palielinātu e–mācībās iesaistīto cilvēku skaitu. Šāda attīstības gaita var ievērojami veicināt tautsaimniecības konkurētspēju un produktivitāti.

| 1.11 | EESK aicina ES iestādes veltīt īpašu uzmanību MVU vajadzībām, to tīkliem un pārstāvošajām organizācijām, lai nodrošinātu, ka tie maksimāli izmanto IKT apmācības veikšanai. |
| --- | --- |

1.11

EESK aicina ES iestādes veltīt īpašu uzmanību MVU vajadzībām, to tīkliem un pārstāvošajām organizācijām, lai nodrošinātu, ka tie maksimāli izmanto IKT apmācības veikšanai.

| 1.12 | Komiteja uzskata, ka ir jānodrošina ilglaicīgs, sistemātisks atbalsts vispusīgu programmu un iniciatīvu veidā apmācības veicējiem modernās tehnoloģijas un metodoloģijas (IT izglītība) jomā. |
| --- | --- |

1.12

Komiteja uzskata, ka ir jānodrošina ilglaicīgs, sistemātisks atbalsts vispusīgu programmu un iniciatīvu veidā apmācības veicējiem modernās tehnoloģijas un metodoloģijas (IT izglītība) jomā.

| 1.13 | EESK uzsver, ka Eiropas Komisijai vajadzētu arī veltīt īpašu uzmanību intelektuālā īpašuma tiesībām IT izglītības jomā. |
| --- | --- |

1.13

EESK uzsver, ka Eiropas Komisijai vajadzētu arī veltīt īpašu uzmanību intelektuālā īpašuma tiesībām IT izglītības jomā.

| 1.14 | Priekšlikumu un ieteikumu nobeigumā Komiteja ierosina sekot jau esošajam ES lietojamo terminu veidošanas modelim, piemēram, e–Eiropa, e–mācības, e–prasmes u.c., ieviešot terminu “e–MI” (e–mūžizglītība) un tādējādi uzsverot šīs apmācības formas nozīmi un nepieciešamību to attīstīt un paplašināt e–Eiropas rīcības plānā un turpmāko i2010 iniciatīvu ietvaros. |
| --- | --- |

1.14

Priekšlikumu un ieteikumu nobeigumā Komiteja ierosina sekot jau esošajam ES lietojamo terminu veidošanas modelim, piemēram, e–Eiropa, e–mācības, e–prasmes u.c., ieviešot terminu “e–MI” (e–mūžizglītība) un tādējādi uzsverot šīs apmācības formas nozīmi un nepieciešamību to attīstīt un paplašināt e–Eiropas rīcības plānā un turpmāko i2010 iniciatīvu ietvaros.

2.   Ievads un atzinuma motivācija.

| 2.1 | Šajā atzinumā ir aplūkots IT atbalstītas mūžizglītības ieguldījums Eiropas Savienības konkurētspējā, rūpniecības pārmaiņās un sociālā kapitāla attīstībā. |
| --- | --- |

2.1

Šajā atzinumā ir aplūkots IT atbalstītas mūžizglītības ieguldījums Eiropas Savienības konkurētspējā, rūpniecības pārmaiņās un sociālā kapitāla attīstībā.

| 2.2 | Lisabonas stratēģijas īstenošanas kontekstā mūžizglītība kļūst par vienu no svarīgākajiem aspektiem ES izglītības politikā un jaunajās izglītības programmās laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam (5). Elastīgai un atvērtai izglītības un apmācības metodikai un IKT izmantošanai neapšaubāmi būs ļoti svarīga nozīme uz zinātnes atziņām balstītas ekonomikas izveidošanā. |
| --- | --- |

2.2

Lisabonas stratēģijas īstenošanas kontekstā mūžizglītība kļūst par vienu no svarīgākajiem aspektiem ES izglītības politikā un jaunajās izglītības programmās laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam (5). Elastīgai un atvērtai izglītības un apmācības metodikai un IKT izmantošanai neapšaubāmi būs ļoti svarīga nozīme uz zinātnes atziņām balstītas ekonomikas izveidošanā.

| 2.3 | Pēc revolucionārās e–Europa programmas un e–mācību ieviešanas pasākumiem, kas jau ir snieguši dažus daudzsološus rezultātus, ir jāapsver, kā šos sasniegumus izmantot rūpniecības pārmaiņu jomā, kā izmantot šo sasniegumu sniegtās iespējas un kā veidot nākotnes perspektīvas. |
| --- | --- |

2.3

Pēc revolucionārās e–Europa programmas un e–mācību ieviešanas pasākumiem, kas jau ir snieguši dažus daudzsološus rezultātus, ir jāapsver, kā šos sasniegumus izmantot rūpniecības pārmaiņu jomā, kā izmantot šo sasniegumu sniegtās iespējas un kā veidot nākotnes perspektīvas.

3.   Vispārējas piezīmes.

| 3.1 | Informācijas tehnoloģijas nozīmi cilvēkresursu attīstības veicināšanā atzina Eiropas Parlaments un Eiropas Savienības Padome (6), kas pieņēma daudzgadu programmu (2004.-2006.g.) IKT efektīvai integrācijai Eiropas izglītības sistēmās. Šīs programmas pamatmērķis ir izmantot IKT kvalitatīvas izglītības un apmācības veicināšanā mūžizglītības kontekstā. |
| --- | --- |

3.1

Informācijas tehnoloģijas nozīmi cilvēkresursu attīstības veicināšanā atzina Eiropas Parlaments un Eiropas Savienības Padome (6), kas pieņēma daudzgadu programmu (2004.-2006.g.) IKT efektīvai integrācijai Eiropas izglītības sistēmās. Šīs programmas pamatmērķis ir izmantot IKT kvalitatīvas izglītības un apmācības veicināšanā mūžizglītības kontekstā.

| 3.2 | Atvērta, elastīga tālmācība apvienojumā ar e–mācībām bija dominējošs faktors pēdējās desmitgades laikā, taču tagad tas tiek aplūkots vēlreiz, šoreiz plašākā kontekstā. IKT atbalstītas e–mācības padara mūsu dzīvi, izglītību un darbu elastīgāku un ir uzskatāmas par vienu no galvenajiem veidiem Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā. Arvien lielāku nozīmi iegūst neformālā (7) un neoficiālā (8) izglītība, kā arī apmācība darba vietā. |
| --- | --- |

3.2

Atvērta, elastīga tālmācība apvienojumā ar e–mācībām bija dominējošs faktors pēdējās desmitgades laikā, taču tagad tas tiek aplūkots vēlreiz, šoreiz plašākā kontekstā. IKT atbalstītas e–mācības padara mūsu dzīvi, izglītību un darbu elastīgāku un ir uzskatāmas par vienu no galvenajiem veidiem Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā. Arvien lielāku nozīmi iegūst neformālā (7) un neoficiālā (8) izglītība, kā arī apmācība darba vietā.

| 3.3 | EESK 2004. gada atzinumā par Lisabonas stratēģijas īstenošanas pilnveidošanu (9) ir uzsvērta nepieciešamība izmantot uz zināšanām balstītās ekonomikas jaunās iespējas un paātrinātas informāciju tehnoloģiju un inovāciju procesu izplatīšanās nozīme. |
| --- | --- |

3.3

EESK 2004. gada atzinumā par Lisabonas stratēģijas īstenošanas pilnveidošanu (9) ir uzsvērta nepieciešamība izmantot uz zināšanām balstītās ekonomikas jaunās iespējas un paātrinātas informāciju tehnoloģiju un inovāciju procesu izplatīšanās nozīme.

| 3.3.1 | Tajā ir vērsta uzmanība arī uz trūkumiem izglītības sistēmās un nepieciešamību nodrošināt labāku sociālās dimensijas integrāciju. |
| --- | --- |

3.3.1

Tajā ir vērsta uzmanība arī uz trūkumiem izglītības sistēmās un nepieciešamību nodrošināt labāku sociālās dimensijas integrāciju.

| 3.4 | Dažas no Eiropas Savienības iniciatīvām pēdējās desmitgades laikā IKT atbalstītas izglītības jomā ir sniegušas izcilus rezultātus, savukārt citas ir parādījušas saskaņotības trūkumu un nav devušas gaidītos rezultātus kvantitatīvā un kvalitatīvā izteiksmē. |
| --- | --- |

3.4

Dažas no Eiropas Savienības iniciatīvām pēdējās desmitgades laikā IKT atbalstītas izglītības jomā ir sniegušas izcilus rezultātus, savukārt citas ir parādījušas saskaņotības trūkumu un nav devušas gaidītos rezultātus kvantitatīvā un kvalitatīvā izteiksmē.

| 3.4.1 | E–mācību sākotnējie modeļi bija vērsti uz indivīdu un iepriekš noteiktu zināšanu apguvi. Praktiski tajos nebija ietverts atbalsts no apmācības veicēja puses un zināmā mērā izraisīja vilšanos tiem, kas sākotnēji mēģināja pielāgoties šādai apmācības formai. |
| --- | --- |

3.4.1

E–mācību sākotnējie modeļi bija vērsti uz indivīdu un iepriekš noteiktu zināšanu apguvi. Praktiski tajos nebija ietverts atbalsts no apmācības veicēja puses un zināmā mērā izraisīja vilšanos tiem, kas sākotnēji mēģināja pielāgoties šādai apmācības formai.

| 3.4.2 | Straujais tehnoloģiskais progress, pastiprinātais ekonomiskais spiediens un atšķirīgais valdības politikas pasākumu temps dažu pēdējo gadu laikā, ieviešot IKT izglītības un apmācības procesā, nav pietiekoši veicinājuši profesionālo prasmju pilnveidošanu. |
| --- | --- |

3.4.2

Straujais tehnoloģiskais progress, pastiprinātais ekonomiskais spiediens un atšķirīgais valdības politikas pasākumu temps dažu pēdējo gadu laikā, ieviešot IKT izglītības un apmācības procesā, nav pietiekoši veicinājuši profesionālo prasmju pilnveidošanu.

| 3.5 | Ir paredzēts, ka 2010. gadā ES 12,5 % pieaugošo vecumā no 25 līdz 65 gadiem būs iesaistīti dažādu formu mūžizglītības procesā, salīdzinājumā ar pašreizējiem 10 % (10). Šos mērķu sasniegšanai ir nepieciešams paātrināt IKT atbalstītas izglītības un apmācības izplatīšanos. |
| --- | --- |

3.5

Ir paredzēts, ka 2010. gadā ES 12,5 % pieaugošo vecumā no 25 līdz 65 gadiem būs iesaistīti dažādu formu mūžizglītības procesā, salīdzinājumā ar pašreizējiem 10 % (10). Šos mērķu sasniegšanai ir nepieciešams paātrināt IKT atbalstītas izglītības un apmācības izplatīšanos.

| 3.5.1 | Komisijai un dalībvalstīm risināmie uzdevumi ir vēl jo lielāki, ņemot vērā, ka turpmāko 5 gadu laikā tikai 15 % jauno darba vietu būs paredzētas nekvalificētiem darbiniekiem, kamēr 50 % būs nepieciešami augsti kvalificēti darbinieki (11). |
| --- | --- |

3.5.1

Komisijai un dalībvalstīm risināmie uzdevumi ir vēl jo lielāki, ņemot vērā, ka turpmāko 5 gadu laikā tikai 15 % jauno darba vietu būs paredzētas nekvalificētiem darbiniekiem, kamēr 50 % būs nepieciešami augsti kvalificēti darbinieki (11).

| 3.6 | Jauna ES iniciatīva, kas uzsākta saistībā ar Komisijas paziņojumu i2010
   (12), ir e–iekļautības iniciatīva. Termins “e–iekļautība” attiecas gan uz IKT integrāciju, gan IKT izmantošanu kā integrācijas sasniegšanas līdzekli (13). E–iekļautības politika ir vērsta uz to, lai novērstu šķēršļus IKT izmantošanai un veicinātu IKT izmantošanu atstumtības novēršanai, ekonomikas efektivitātes un nodarbinātības iespēju veicināšanai. |
| --- | --- |

3.6

Jauna ES iniciatīva, kas uzsākta saistībā ar Komisijas paziņojumu i2010
   (12), ir e–iekļautības iniciatīva. Termins “e–iekļautība” attiecas gan uz IKT integrāciju, gan IKT izmantošanu kā integrācijas sasniegšanas līdzekli (13). E–iekļautības politika ir vērsta uz to, lai novērstu šķēršļus IKT izmantošanai un veicinātu IKT izmantošanu atstumtības novēršanai, ekonomikas efektivitātes un nodarbinātības iespēju veicināšanai.

| 3.6.1 | Svarīgs aspekts e–iekļautībā ir e–tālmācība, kas ir vērsta uz tādu profesionālo grupu sociālās marģinalizācijas samazināšanu vai novēršanu, kurām ir ierobežota piekļuve tradicionālajām izglītības formām ģeogrāfiskā stāvokļa, sociālā stāvokļa vai īpašu izglītības vajadzību dēļ. |
| --- | --- |

3.6.1

Svarīgs aspekts e–iekļautībā ir e–tālmācība, kas ir vērsta uz tādu profesionālo grupu sociālās marģinalizācijas samazināšanu vai novēršanu, kurām ir ierobežota piekļuve tradicionālajām izglītības formām ģeogrāfiskā stāvokļa, sociālā stāvokļa vai īpašu izglītības vajadzību dēļ.

| 3.6.2 | Tālmācības priekšrocības ir: nebūt piesaistītam noteiktai mācību vietai, iespēja pielāgot apmācības tempu atbilstoši individuālajām vajadzībām, iespēja izmantot modernas informācijas tehnoloģijas, iespēja personām no nelabvēlīgākā stāvoklī esošām grupām pilnveidot savas prasmes u.c. |
| --- | --- |

3.6.2

Tālmācības priekšrocības ir: nebūt piesaistītam noteiktai mācību vietai, iespēja pielāgot apmācības tempu atbilstoši individuālajām vajadzībām, iespēja izmantot modernas informācijas tehnoloģijas, iespēja personām no nelabvēlīgākā stāvoklī esošām grupām pilnveidot savas prasmes u.c.

| 3.6.3 | Savā nesenajā atzinumā (14) EESK aicināja valdības un uzņēmēju pārstāvjus izstrādāt un atbalstīt pasākumus izglītības un apmācības veicināšanai IKT jomā attiecībā uz e–atstumtības riska grupām (15). |
| --- | --- |

3.6.3

Savā nesenajā atzinumā (14) EESK aicināja valdības un uzņēmēju pārstāvjus izstrādāt un atbalstīt pasākumus izglītības un apmācības veicināšanai IKT jomā attiecībā uz e–atstumtības riska grupām (15).

| 3.6.4 | E–iekļautības programmas īstenošana ir arī saistīta ar digitālās kompetences (16), kas ir kļuvusi par sinonīmu mūsdienu zināšanu sabiedrībai, veicināšanu. Digitālās kompetences kā vienas no mūžizglītības procesā nepieciešamajām pamatprasmēm atzīšana vistuvākajā nākotnē, tostarp nesenā EESK atzinuma (17) kontekstā, ir ne tikai nepieciešama, bet arī neapstrīdama. |
| --- | --- |

3.6.4

E–iekļautības programmas īstenošana ir arī saistīta ar digitālās kompetences (16), kas ir kļuvusi par sinonīmu mūsdienu zināšanu sabiedrībai, veicināšanu. Digitālās kompetences kā vienas no mūžizglītības procesā nepieciešamajām pamatprasmēm atzīšana vistuvākajā nākotnē, tostarp nesenā EESK atzinuma (17) kontekstā, ir ne tikai nepieciešama, bet arī neapstrīdama.

| 3.7 | E–prasmju
   (18) veicināšanai ir būtiska ietekme uz dažādiem rūpniecības pārmaiņu aspektiem. Termins “e–prasmes” attiecas uz IKT praktizētāju, IKT lietotāju un e-komercijas prasmēm. Daudzpusīgās e–prasmju programmas veicināšanas ietvaros Komisija nesen ierosināja virkni pasākumu, no kuriem daudzi attiecās uz rūpniecību un e–prasmju veicināšanu darba tirgū, kā arī e–kompetences (19) attīstību un pilnveidi. |
| --- | --- |

3.7

E–prasmju
   (18) veicināšanai ir būtiska ietekme uz dažādiem rūpniecības pārmaiņu aspektiem. Termins “e–prasmes” attiecas uz IKT praktizētāju, IKT lietotāju un e-komercijas prasmēm. Daudzpusīgās e–prasmju programmas veicināšanas ietvaros Komisija nesen ierosināja virkni pasākumu, no kuriem daudzi attiecās uz rūpniecību un e–prasmju veicināšanu darba tirgū, kā arī e–kompetences (19) attīstību un pilnveidi.

| 3.7.1 | Ļoti svarīga loma ir partnerattiecībām starp ieinteresēto pušu pārstāvjiem gan attiecībā uz e-prasmēm, gan IKT atbalstītas mūžizglītības ieviešanas jautājumiem. Šādas ieinteresētās puses ir:






  — | arodbiedrības; |
| --- | --- | --- |

3.7.1

Ļoti svarīga loma ir partnerattiecībām starp ieinteresēto pušu pārstāvjiem gan attiecībā uz e-prasmēm, gan IKT atbalstītas mūžizglītības ieviešanas jautājumiem. Šādas ieinteresētās puses ir:

—

arodbiedrības;

| — | uzņēmumu (kā IKT lietotāji), kas ir atkarīgi no kvalificēta darbaspēka, pārstāvji; |
| --- | --- |

—

uzņēmumu (kā IKT lietotāji), kas ir atkarīgi no kvalificēta darbaspēka, pārstāvji;

| — | dažādu rūpniecība nozaru pārstāvji, kas atbild par jauno tehnoloģiju ieviešanu un ir labāk informēti par to, kādu veidu kvalifikācija ir pieprasīta; |
| --- | --- |

—

dažādu rūpniecība nozaru pārstāvji, kas atbild par jauno tehnoloģiju ieviešanu un ir labāk informēti par to, kādu veidu kvalifikācija ir pieprasīta;

| — | IKT nozares pārstāvji; |
| --- | --- |

—

IKT nozares pārstāvji;

| — | izpētes veicēji IKT jomā un šīs nozares attīstītāji; |
| --- | --- |

—

izpētes veicēji IKT jomā un šīs nozares attīstītāji;

| — | e–prasmju kvantitatīvo un kvalitatīvo aspektu izpētes veicēji; |
| --- | --- |

—

e–prasmju kvantitatīvo un kvalitatīvo aspektu izpētes veicēji;

| — | politikas veidotāji izglītības, pētniecības, uzņēmējdarbības, inovāciju un informācijas sabiedrības jomā; |
| --- | --- |

—

politikas veidotāji izglītības, pētniecības, uzņēmējdarbības, inovāciju un informācijas sabiedrības jomā;

| — | prognožu speciālisti ar plašu skatījumu uz pārmaiņām sabiedrībā un sabiedrības un tehnoloģijas savstarpējo mijiedarbību. |
| --- | --- |

—

prognožu speciālisti ar plašu skatījumu uz pārmaiņām sabiedrībā un sabiedrības un tehnoloģijas savstarpējo mijiedarbību.

| 3.8 | Platjoslas interneta plašāka pieejamība ir viens no galvenajiem nosacījumiem i2010 stratēģijas un e–iekļautības projekta mērķu īstenošanā. Tā nedrīkst aprobežoties tikai ar pilsētām un lielpilsētām, bet gan vajadzētu būt pieejamai arī mazāk attīstītu reģionu iedzīvotājiem (20). |
| --- | --- |

3.8

Platjoslas interneta plašāka pieejamība ir viens no galvenajiem nosacījumiem i2010 stratēģijas un e–iekļautības projekta mērķu īstenošanā. Tā nedrīkst aprobežoties tikai ar pilsētām un lielpilsētām, bet gan vajadzētu būt pieejamai arī mazāk attīstītu reģionu iedzīvotājiem (20).

| 3.8.1 | Jāņem vērā, ka ES–15 platjoslas pieslēgums ir pieejams aptuveni 90 % uzņēmumu un mājsaimniecību pilsētu teritorijās, bet tikai 60 % lauku un attālos reģionos; jaunajās dalībvalstīs šīs atšķirības ir ievērojami lielākas. |
| --- | --- |

3.8.1

Jāņem vērā, ka ES–15 platjoslas pieslēgums ir pieejams aptuveni 90 % uzņēmumu un mājsaimniecību pilsētu teritorijās, bet tikai 60 % lauku un attālos reģionos; jaunajās dalībvalstīs šīs atšķirības ir ievērojami lielākas.

| 3.8.2 | Platjoslas pieslēgumam ir ļoti svarīga nozīme ne tikai uzņēmumu konkurētspējas paaugstināšanā un reģionu ekonomiskās izaugsmes veicināšanā, bet arī izglītības un apmācības jomā, īpaši tur, kur apmācību programmās ietilpst e–mācības. |
| --- | --- |

3.8.2

Platjoslas pieslēgumam ir ļoti svarīga nozīme ne tikai uzņēmumu konkurētspējas paaugstināšanā un reģionu ekonomiskās izaugsmes veicināšanā, bet arī izglītības un apmācības jomā, īpaši tur, kur apmācību programmās ietilpst e–mācības.

| 3.9 | Būtu visnotaļ ieteicama šajā jomā īstenojamās politikas apspriešana, ja mēs vēlamies pilnveidot mūžizglītības e–mācību praksi un tādējādi padarīt šo apmācības formu efektīvāku. ES ir vislabākās iespējas piešķirt politikai šajā jomā jaunu ievirzi. |
| --- | --- |

3.9

Būtu visnotaļ ieteicama šajā jomā īstenojamās politikas apspriešana, ja mēs vēlamies pilnveidot mūžizglītības e–mācību praksi un tādējādi padarīt šo apmācības formu efektīvāku. ES ir vislabākās iespējas piešķirt politikai šajā jomā jaunu ievirzi.

| 3.9.1 | Pašreizējās politikas faktiski ir vērstas uz IKT ieviešanu formālajos izglītības iestādēs, galvenokārt skolās un augstskolās; ievērojami mazāka uzmanība ir veltīta IKT, un krietni mazāk resursu ir atvēlēts IKT izmantošanai pieaugušo mūžizglītības un neformālās/neoficiālās apmācības veikšanai. |
| --- | --- |

3.9.1

Pašreizējās politikas faktiski ir vērstas uz IKT ieviešanu formālajos izglītības iestādēs, galvenokārt skolās un augstskolās; ievērojami mazāka uzmanība ir veltīta IKT, un krietni mazāk resursu ir atvēlēts IKT izmantošanai pieaugušo mūžizglītības un neformālās/neoficiālās apmācības veikšanai.

4.   Īpašas piezīmes.

IT atbalstītas mūžizglītības ieguldījums Eiropas konkurētspējas un ražīguma veicināšanā.

| 4.1 | Saskaņā ar Komisijas 2002. gada paziņojuma (21) un EESK atzinuma par tematu “Apmācība un ražīgums” vispārējām nostādnēm, ražīgums ir uzskatāms par priekšnoteikumu uzņēmumu un Eiropas ekonomikas konkurētspējas paaugstināšanai, kā arī ekonomiskajai izaugsmei. Ražīguma palielināšana ir lielā mērā atkarīga no uzņēmumu progresa IKT jomā un no darbinieku spējas pielāgoties modernās rūpniecības prasībām. |
| --- | --- |

4.1

Saskaņā ar Komisijas 2002. gada paziņojuma (21) un EESK atzinuma par tematu “Apmācība un ražīgums” vispārējām nostādnēm, ražīgums ir uzskatāms par priekšnoteikumu uzņēmumu un Eiropas ekonomikas konkurētspējas paaugstināšanai, kā arī ekonomiskajai izaugsmei. Ražīguma palielināšana ir lielā mērā atkarīga no uzņēmumu progresa IKT jomā un no darbinieku spējas pielāgoties modernās rūpniecības prasībām.

| 4.1.1 | Neraugoties uz to, ka elektroniskā tehnoloģija, kas tika daudz slavēta, nedeva cerētos rezultātus sākotnējos attīstības posmos, sabiedrības e–nozarēs un tautsaimniecībā ir vērojami līdz šīm nepieredzēti attīstības tempi, un tam joprojām ir liels potenciāls. |
| --- | --- |

4.1.1

Neraugoties uz to, ka elektroniskā tehnoloģija, kas tika daudz slavēta, nedeva cerētos rezultātus sākotnējos attīstības posmos, sabiedrības e–nozarēs un tautsaimniecībā ir vērojami līdz šīm nepieredzēti attīstības tempi, un tam joprojām ir liels potenciāls.

| 4.1.2 | Šajā kontekstā Eiropas Komisija pamatoti atzīst un novērtē modernās IKT nozīmi konkurētspējas un jauninājumu veicināšanā un uz zinātnes atziņām balstītas ekonomikas veidošanā, īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

4.1.2

Šajā kontekstā Eiropas Komisija pamatoti atzīst un novērtē modernās IKT nozīmi konkurētspējas un jauninājumu veicināšanā un uz zinātnes atziņām balstītas ekonomikas veidošanā, īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.

| 4.2 | Profesionālajai izglītībai, izmantojot IKT savās mācību programmās, ir jāpaver ceļš uz Eiropas ekonomikas konkurētspējas palielināšanu. Vienotas, mobilas un elastīgu izglītības un apmācības sistēmas darba meklētājiem, tiem, kuri gatavojas uzsākt darba gaitas, kā arī rūpniecībā strādājošajiem veicinās zināšanu izaugsmi un pavērs ceļu uz nozīmīgām tehnoloģiskām pārmaiņām un inovācijām ražošanas uzņēmumos, palienot to konkurētspēju. |
| --- | --- |

4.2

Profesionālajai izglītībai, izmantojot IKT savās mācību programmās, ir jāpaver ceļš uz Eiropas ekonomikas konkurētspējas palielināšanu. Vienotas, mobilas un elastīgu izglītības un apmācības sistēmas darba meklētājiem, tiem, kuri gatavojas uzsākt darba gaitas, kā arī rūpniecībā strādājošajiem veicinās zināšanu izaugsmi un pavērs ceļu uz nozīmīgām tehnoloģiskām pārmaiņām un inovācijām ražošanas uzņēmumos, palienot to konkurētspēju.

| 4.2.1 | Šajā kontekstā IT atbalstītas mūžizglītības ieviešanai uzņēmumos un ar tiem saistītās jomās ir jāpadara tos konkurētspējīgākus un jāpalīdz palielināt darbinieku sociālo kapitālu un tādējādi palielinot Eiropas uzņēmējdarbības kapitāla vērtību. |
| --- | --- |

4.2.1

Šajā kontekstā IT atbalstītas mūžizglītības ieviešanai uzņēmumos un ar tiem saistītās jomās ir jāpadara tos konkurētspējīgākus un jāpalīdz palielināt darbinieku sociālo kapitālu un tādējādi palielinot Eiropas uzņēmējdarbības kapitāla vērtību.

| 4.3 | Ap 1994. bija svarīgs pagrieziena punkts e–mācību ieviešanā un pielietošanā, kad rūpniecības uzņēmumi, galvenokārt lielās korporācijas, sāka plašāk izmantot šo metodi apmācības un cilvēkresursu attīstības vajadzībām. Brieduma pazīme bija tā, ka e–mācības pierādīja savu spēju sniegt konsolidētus un ilgtspējīgus risinājumus, salīdzinājumā ar iepriekšējo vienkāršotu reklāmas un tirgdarbības pasākumu periodu. Tostarp MVU vairāku iemeslu dēļ pārstāv praktiski nelabvēlīgākā stāvoklī esošas lietotāju grupas, tā kā šīs apmācības metodes un nereti arī IKT izmantošanas iespējas ir ierobežotas, un vairums MVU nodarbināto riskē ar iespēju tikt izstumtiem no nepārtrauktās izglītības aprites. Plašāka e–mācību izvēršana varētu dot būtisku impulsu MVU konkurētspējas un efektivitātes veicināšanai. Kompetentajām iestādēm ES un valstu līmenī būtu jāveicina informētība šajā jomā un jāveic pasākumi, lai sekmētu IKT izmantošanu apmācības vajadzībām MVU sektorā. |
| --- | --- |

4.3

Ap 1994. bija svarīgs pagrieziena punkts e–mācību ieviešanā un pielietošanā, kad rūpniecības uzņēmumi, galvenokārt lielās korporācijas, sāka plašāk izmantot šo metodi apmācības un cilvēkresursu attīstības vajadzībām. Brieduma pazīme bija tā, ka e–mācības pierādīja savu spēju sniegt konsolidētus un ilgtspējīgus risinājumus, salīdzinājumā ar iepriekšējo vienkāršotu reklāmas un tirgdarbības pasākumu periodu. Tostarp MVU vairāku iemeslu dēļ pārstāv praktiski nelabvēlīgākā stāvoklī esošas lietotāju grupas, tā kā šīs apmācības metodes un nereti arī IKT izmantošanas iespējas ir ierobežotas, un vairums MVU nodarbināto riskē ar iespēju tikt izstumtiem no nepārtrauktās izglītības aprites. Plašāka e–mācību izvēršana varētu dot būtisku impulsu MVU konkurētspējas un efektivitātes veicināšanai. Kompetentajām iestādēm ES un valstu līmenī būtu jāveicina informētība šajā jomā un jāveic pasākumi, lai sekmētu IKT izmantošanu apmācības vajadzībām MVU sektorā.

IT atbalstītas mūžizglītības ieguldījums sociālā kapitāla attīstībā

| 4.4 | Sociālais kapitāls ietver sevī prasmes, informāciju, kultūru, zināšanas un individuālo jaunradi, kā arī attiecības starp indivīdiem un organizācijām. Šo resursu nozīme ekonomiskās izaugsmes un rūpniecības pārmaiņu veicināšanā būtu jāvērtē, vadoties no saiknēm starp šo resursu attīstību, veicināšanu un izmantošanu, kā arī to radīto pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

4.4

Sociālais kapitāls ietver sevī prasmes, informāciju, kultūru, zināšanas un individuālo jaunradi, kā arī attiecības starp indivīdiem un organizācijām. Šo resursu nozīme ekonomiskās izaugsmes un rūpniecības pārmaiņu veicināšanā būtu jāvērtē, vadoties no saiknēm starp šo resursu attīstību, veicināšanu un izmantošanu, kā arī to radīto pievienoto vērtību.

| 4.4.1 | Augsts sociālā kapitāla līmenis tiešā veidā ietekmē spēju veidot tādu zināšanu sabiedrību, kas ir radoša, novatoriska, atvērta pārmaiņām un spējīga veidot ilglaicīgas ekonomiskās un sociālās saiknes. Viens no šādas sabiedrības stūrakmeņiem ir ieguldījumi pētniecībā, izglītībā un apmācībā. |
| --- | --- |

4.4.1

Augsts sociālā kapitāla līmenis tiešā veidā ietekmē spēju veidot tādu zināšanu sabiedrību, kas ir radoša, novatoriska, atvērta pārmaiņām un spējīga veidot ilglaicīgas ekonomiskās un sociālās saiknes. Viens no šādas sabiedrības stūrakmeņiem ir ieguldījumi pētniecībā, izglītībā un apmācībā.

| 4.4.2 | Sociālo kapitālu ir iespējams veicināt, iesaistot attiecīgos ieinteresētos dalībniekus (skat. 3.7.1. punktu), lai sekmētu sadarbību partnerattiecību formā visās programmās un pasākumos saistībā ar IKT atbalstītu izglītību un apmācību, īpaši mūžizglītību. |
| --- | --- |

4.4.2

Sociālo kapitālu ir iespējams veicināt, iesaistot attiecīgos ieinteresētos dalībniekus (skat. 3.7.1. punktu), lai sekmētu sadarbību partnerattiecību formā visās programmās un pasākumos saistībā ar IKT atbalstītu izglītību un apmācību, īpaši mūžizglītību.

IKT atbalstītas mūžizglītības ieguldījums rūpniecības pārmaiņu veicināšanā, īpaši darbinieku prasmju pilnveidošanas jomā, cilvēkresursu attīstībā un bezdarba problēmu risināšanā.

| 4.5 | E–tālmācība un apmācība ļauj panākt sistemātiskāku, ātrāku un lētāku zināšanu apguvi, kas ir būtiski nepieciešamas, īpaši rūpniecībā, kur tās veido svarīgu cilvēkkapitāla elementu un atvieglo zināšanu ieviešanu no pētniecības institūtiem rūpniecībā. |
| --- | --- |

4.5

E–tālmācība un apmācība ļauj panākt sistemātiskāku, ātrāku un lētāku zināšanu apguvi, kas ir būtiski nepieciešamas, īpaši rūpniecībā, kur tās veido svarīgu cilvēkkapitāla elementu un atvieglo zināšanu ieviešanu no pētniecības institūtiem rūpniecībā.

| 4.5.1 | Izglītoti darbinieki, kuri pastāvīgi ceļ savu kvalifikāciju, ir svarīgs faktors, kas nosaka konkrētās firmas vai uzņēmuma vērtību. Tie atvieglo pārmaiņas ražošanas tehnoloģijā un profilā un spēj pielāgoties atbilstoši darba tirgus prasībām. |
| --- | --- |

4.5.1

Izglītoti darbinieki, kuri pastāvīgi ceļ savu kvalifikāciju, ir svarīgs faktors, kas nosaka konkrētās firmas vai uzņēmuma vērtību. Tie atvieglo pārmaiņas ražošanas tehnoloģijā un profilā un spēj pielāgoties atbilstoši darba tirgus prasībām.

| 4.6 | Eiropas Komisija ir uzsvērusi (22), ka, ņemot vērā straujo tehnoloģisko attīstību un ekonomisko apstākļu pārmaiņas, ir nepieciešams ilglaicīgs ieguldījums cilvēkresursu attīstībā, iesaistot indivīdus, uzņēmumus, sociālos partnerus un valsts iestādes. Diemžēl ES dalībvalstīs nav vērojama tendence atvēlēt vairāk valsts finansējuma izglītībai, kas caurmērā ir aptuveni 5 % no IKP, ar būtiskām un dažkārt pat dramatiskām atšķirībām starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

4.6

Eiropas Komisija ir uzsvērusi (22), ka, ņemot vērā straujo tehnoloģisko attīstību un ekonomisko apstākļu pārmaiņas, ir nepieciešams ilglaicīgs ieguldījums cilvēkresursu attīstībā, iesaistot indivīdus, uzņēmumus, sociālos partnerus un valsts iestādes. Diemžēl ES dalībvalstīs nav vērojama tendence atvēlēt vairāk valsts finansējuma izglītībai, kas caurmērā ir aptuveni 5 % no IKP, ar būtiskām un dažkārt pat dramatiskām atšķirībām starp dalībvalstīm.

| 4.7 | Ieguldījumi cilvēkresursu attīstībā tiešā veidā ietekmē ražīguma pieaugumu, un tā ir arī pievilcīga ieguldījumu forma gan makroekonomiskajā, gan sociālajā līmenī. Pētījumi (23) parāda, ka katrs mācību gads tiešā veidā palielina ekonomisko izaugsmi par aptuveni 5 % īstermiņā un par aptuveni 2,5 % ilgtermiņā. Tas ir guvis apstiprinājumu Eiropadomes priekšlikumos (24), kuros ir uzsvērts, ka ieguldījumi izglītībā un apmācībā rada būtiskus ieguvumus, kas ievērojami pārsniedz ar tiem saistītās izmaksas. |
| --- | --- |

4.7

Ieguldījumi cilvēkresursu attīstībā tiešā veidā ietekmē ražīguma pieaugumu, un tā ir arī pievilcīga ieguldījumu forma gan makroekonomiskajā, gan sociālajā līmenī. Pētījumi (23) parāda, ka katrs mācību gads tiešā veidā palielina ekonomisko izaugsmi par aptuveni 5 % īstermiņā un par aptuveni 2,5 % ilgtermiņā. Tas ir guvis apstiprinājumu Eiropadomes priekšlikumos (24), kuros ir uzsvērts, ka ieguldījumi izglītībā un apmācībā rada būtiskus ieguvumus, kas ievērojami pārsniedz ar tiem saistītās izmaksas.

| 4.8 | Straujas tehnoloģiskās attīstības rezultātā tiek ieviestas modernas ražošanas iekārtas, kuras nereti ir aprīkotas ar IT sistēmām, ar kurām var strādāt tikai IKT jomā izglītots personāls. Ne vienmēr ir iespējams atrast šādu personālu īsā laikā, taču, pateicoties plašam IKT pielietojumam izglītības un apmācības jomā, katrā ziņā būs vieglāk atrast šādus darbiniekus darba tirgū. |
| --- | --- |

4.8

Straujas tehnoloģiskās attīstības rezultātā tiek ieviestas modernas ražošanas iekārtas, kuras nereti ir aprīkotas ar IT sistēmām, ar kurām var strādāt tikai IKT jomā izglītots personāls. Ne vienmēr ir iespējams atrast šādu personālu īsā laikā, taču, pateicoties plašam IKT pielietojumam izglītības un apmācības jomā, katrā ziņā būs vieglāk atrast šādus darbiniekus darba tirgū.

| 4.9 | Iepriekš minēto iemeslu dēļ, ņemot vērā pašreizējās pārmaiņas rūpniecībā, būtu vērts veikt aktīvus pasākumus, lai bez kavēšanās ieviestu IKT mūžizglītības procesā. Tas palīdzētu Eiropas ražošanas uzņēmumu darbiniekiem un bezdarbniekiem iziet nepieciešamo apmācību, lai ātrāk iegūtu jaunas zināšanas un prasmes. Īpaši bezdarbniekiem būtu jāgarantē valsts finansētas IKT apmācības pieejamība (25). |
| --- | --- |

4.9

Iepriekš minēto iemeslu dēļ, ņemot vērā pašreizējās pārmaiņas rūpniecībā, būtu vērts veikt aktīvus pasākumus, lai bez kavēšanās ieviestu IKT mūžizglītības procesā. Tas palīdzētu Eiropas ražošanas uzņēmumu darbiniekiem un bezdarbniekiem iziet nepieciešamo apmācību, lai ātrāk iegūtu jaunas zināšanas un prasmes. Īpaši bezdarbniekiem būtu jāgarantē valsts finansētas IKT apmācības pieejamība (25).

| 4.9.1 | Bezdarbniekiem ir maz motivācijas patstāvīgi mācīties, jo tiem joprojām ir pārāk maz iespēju pielietot iegūtās zināšanas. Vislabākā motivācija ir reāla iespēja dabūt jaunu darbu, kas izrietētu no konkrētas apmācības vai pārkvalifikācijas formas, ko ideālā variantā varētu nodrošināt uzņēmums, kurš piedāvā attiecīgo darbu. |
| --- | --- |

4.9.1

Bezdarbniekiem ir maz motivācijas patstāvīgi mācīties, jo tiem joprojām ir pārāk maz iespēju pielietot iegūtās zināšanas. Vislabākā motivācija ir reāla iespēja dabūt jaunu darbu, kas izrietētu no konkrētas apmācības vai pārkvalifikācijas formas, ko ideālā variantā varētu nodrošināt uzņēmums, kurš piedāvā attiecīgo darbu.

| 4.9.2 | Tas varētu radīt labvēlīgus nosacījumus IKT atbalstītai mūžizglītībai, taču tajās jomās, kurās tas būtu vispiemērotāk (lauksaimniecības reģioni ar bankrotējušiem ražošanas uzņēmumiem, kas ir visnotaļ raksturīgi jaunajām dalībvalstīm), attiecīgā infrastruktūra ir nepietiekoša. |
| --- | --- |

4.9.2

Tas varētu radīt labvēlīgus nosacījumus IKT atbalstītai mūžizglītībai, taču tajās jomās, kurās tas būtu vispiemērotāk (lauksaimniecības reģioni ar bankrotējušiem ražošanas uzņēmumiem, kas ir visnotaļ raksturīgi jaunajām dalībvalstīm), attiecīgā infrastruktūra ir nepietiekoša.

| 4.9.3 | Infrastruktūrai šajos reģionos ir nepieciešams valdību un ES atbalsts, tā kā IT uzņēmumi nevēlas segt izdevumus saistībā ar interneta pieslēgumu ierīkošanu nabadzīgos reģionos (mazpilsētās un lauku apvidos). |
| --- | --- |

4.9.3

Infrastruktūrai šajos reģionos ir nepieciešams valdību un ES atbalsts, tā kā IT uzņēmumi nevēlas segt izdevumus saistībā ar interneta pieslēgumu ierīkošanu nabadzīgos reģionos (mazpilsētās un lauku apvidos).

Briselē, 2006. gada 13. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  e-mācības: jauno multivides tehnoloģiju un interneta izmantošana, lai uzlabotu mācīšanas kvalitāti, atvieglojot piekļuvi resursiem un pakalpojumiem, kā arī informācijas apmaiņu un sadarbību no attāluma.

1

(2)  Mūžizglītība (MI) — apzīmējums tam, ka jaunu zināšanu apguve tagad tiek uzskatīta par nepārtrauktu procesu, kurš nebeidzas ar skolas vai augstskolas beigšanu, bet turpinās visas cilvēka profesionālās dzīves laikā un pat pēc aiziešanas pensijā, aptverot visus dzīves posmus un visas sociālās grupas, lielā mērā pateicoties e-mācību sniegtajām iespējām (avots: www.elearningeuropa.info).

2

Mūžizglītība (MI)

(3)  Platjoslas interneta pieslēgums — sakaru kanāls ar augstu veiktspēju, kas nodrošina ātru un vieglu piekļuvi informācijai un e-mācību sistēmām (avots: www.elearningeuropa.info).

3

Platjoslas interneta pieslēgums

(4)  Zināšanu sabiedrība — sabiedrība, kuras procesi un prakse ir balstīti uz zināšanu radīšanu, izplatīšanu un izmantošanu pastāvīgai kvalifikācijas celšanai un pilnvērtīgai iesaistei ģimenes, profesionālajā un sabiedriskajā dzīvē, COM (2001) 678 galīgā redakcija.

4

(5)  Integrēta rīcības programma mūžizglītības jomā, COM(2004) 474 galīgā redakcija, 14.07.2004.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 5. decembra lēmums Nr. 2318/2003/EK par e-mācību programmu.

6

(7)  Neformālā apmācība notiek paralēli vispārējai izglītības un apmācības sistēmai, un tā parasti neved pie formāliem izglītību apliecinošiem dokumentiem. Neformālā apmācība var tikt veikta darba vietā un pilsoniskās sabiedrības organizāciju un grupu pasākumu veidā (piemēram, jaunatnes organizāciju, arodbiedrību un politisko partiju ietvaros). To var arī sniegt tādu organizāciju un pakalpojumu ietvaros, kas ir izveidoti, lai papildinātu formālās sistēmas. Eiropas Komisija, SEC(2000) 1832.

7

Eiropas Komisija, SEC(2000) 1832.

(8)  Neoficiālā izglītība — izglītība, kas ir balstīta uz ikdienas situācijām darbā, ģimenes dzīvē un brīvajā laikā. Tā nav nedz organizēta, nedz formāla (izvirzīto mērķu, ilguma vai resursu aspektā). Apmācāmajam neoficiālā apmācība nereti notiek neapzināti un parasti neved pie izglītību apliecinoša dokumenta iegūšanas.

8

Eiropas Komisija, SEC(2000) 1832.

Eiropas Komisija, SEC(2000) 1832

(9)  Par Lisabonas stratēģijas īstenošanas pilnveidošanu.

9

(10)  Izglītības un apmācības modernizēšana: būtisks ieguldījums Eiropas labklājības un sociālās kohēzijas veicināšanā, COM(2005) 549 galīgā redakcija, 30.11.2005.

10

(11)  Padomes 21.2.2005 secinājumi izglītības, jaunatnes un kultūras jomā.

11

(12)  COM(2005) 229 galīgā redakcija.

12

(13)  Ministru konference “IKT integrētai sabiedrībai”, Rīgā, 11.6.2006.

13

(14)  e–pieejamība.

14

(15)  e-izslēgšana — izslēgšana no līdzdalības elektronisko sakaru izmantošanā.

15

(16)  Digitālā kompetence — viena no pamatprasmēm, kuras ir nepieciešamas aktīvai līdzdalībai informācijas sabiedrībā un jaunajā saziņas līdzekļu kultūrā. Tā ir vērsta uz jaunajām tehnoloģijām nepieciešamo prasmju un spēju, kam ir arvien būtiskāka nozīme ikdienas dzīvē, apguvi. E-mācību programma, 2003. gada 5. decembris.

16

E-mācību programma, 2003. gada 5. decembris

(17)  Atzinums — Pamatprasmes mūžizglītībā, 2006. gada maijs.

17

(18)  Ziņojums — RAND Europe, “E-prasmju piedāvājums un pieprasījums Eiropā”, IX 2005.

18

RAND Europe

(19)  E-kompetence — kompetence IKT jomā un ar IKT lietošanu saistītās prasmes un attieksmes, kas ļauj veikt profesionālās darbības uzdevumus atbilstošā līmenī.

19

(20)  Eiropas Komisijas paziņojums: Atšķirību izlīdzināšana platjoslas pakalpojumu jomā, 21.3.2006.

20

(21)  COM(2002) 262 galīgā redakcija.

21

(22)  Komisijas paziņojums: efektīvs ieguldījums izglītībā un apmācībā — obligāta prasība Eiropai. COM(2002) 779, 2003. gada 10. janvāris (5269/03).

22

(23)  De la Fuente un Ciccone: Cilvēkkapitāls globālas un uz zinātnes atziņām balstītas ekonomikas apstākļos. Gala ziņojums Eiropas Komisijas Nodarbinātības un sociālo lietu ģenerāldirektorātam, 2002. gads.

23

De la Fuente

Ciccone

(24)  Eiropadomes prezidentūras secinājumi, 2006. gada 23.-24. marts (7775/06).

24

(25)  Atzinums: i2010 — Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai.

25

i2010

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/26

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Pakalpojumi un Eiropas ražošanas nozares: mijiedarbība un ietekme uz nodarbinātību, konkurētspēju un ražīgumu”

(2006/C 318/04)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2006. gada 19. janvārī nolēma izstrādāt atzinumu par “Pakalpojumi un Eiropas ražošanas nozares: mijiedarbība un ietekme uz nodarbinātību, konkurētspēju un ražīgumu”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija savu atzinumu pieņēma 2006. gada 31. augustā. Ziņotājs — Calleja kgs. Līdzziņotājs — Rohde kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (13. septembra sēdē), ar 183 balsīm par, 3 balsīm pret un 4 — atturoties, pieņēma šo atzinumu.

Secinājumi un ieteikumi.

Šis atzinums iesaka:

Vispārējais izklāsts

Ir jāatzīst uzņēmējdarbības pakalpojumu nozīme Eiropas ražošanas un pakalpojumu nozares izaugsmē, konkurētspējā un nodarbinātībā. Jāveicina konkurētspējīgi uzņēmējdarbības pakalpojumi, izmantojot virkni saskaņotu politiku Eiropas līmenī. 2005. gadā izstrādātajā ES ar uzņēmējdarbību saistīto pakalpojumu foruma (BRSF) rīcības plāna projektā sniegts labs pamats turpmākai diskusijai.

Politikas mērķi un turpmākā rīcība

Ir jāatbalsta uzņēmējdarbības pakalpojumu pozitīvā nozīme valsts un privātās ražošanas un pakalpojumu nozaru attīstībā. To var panākt ar dažādiem līdzekļiem. EESK uzstājīgi iesaka ES līmenī veikt šādus pasākumus:

| — | tiešus un papildus pasākumus, lai pilnveidotu uzņēmējdarbības pakalpojumu iekšējo tirgu, jo īpaši likvidējot šķēršļus līdzsvarotai nozares darbībai (šķēršļi, kas traucē tirgus integrāciju, darbaspēka mobilitāti un ekonomisko izaugsmi); |
| --- | --- |

—

tiešus un papildus pasākumus, lai pilnveidotu uzņēmējdarbības pakalpojumu iekšējo tirgu, jo īpaši likvidējot šķēršļus līdzsvarotai nozares darbībai (šķēršļi, kas traucē tirgus integrāciju, darbaspēka mobilitāti un ekonomisko izaugsmi);

| — | uzņēmējdarbības pakalpojumu steidzamu atzīšanu par jebkuras rūpniecības politikas sastāvdaļu; Eiropas Komisijai tas jāņem vērā un jārīkojas, lai paplašinātu Eiropas rūpniecības politikas apjomu, integrējot uzņēmējdarbības pakalpojumus; |
| --- | --- |

—

uzņēmējdarbības pakalpojumu steidzamu atzīšanu par jebkuras rūpniecības politikas sastāvdaļu; Eiropas Komisijai tas jāņem vērā un jārīkojas, lai paplašinātu Eiropas rūpniecības politikas apjomu, integrējot uzņēmējdarbības pakalpojumus;

| — | Eiropas uzņēmējdarbības pakalpojumu novērošanas centra izveidi, lai savāktu informāciju, veicinātu zinātnisko izpēti, rosinātu diskusijas un uzraudzītu ieteikumu politiku izstrādei īstenošanu; |
| --- | --- |

—

Eiropas uzņēmējdarbības pakalpojumu novērošanas centra izveidi, lai savāktu informāciju, veicinātu zinātnisko izpēti, rosinātu diskusijas un uzraudzītu ieteikumu politiku izstrādei īstenošanu;

| — | sociālā dialoga nostiprināšanu, lai novērtētu darba apstākļu izmaiņas un nodarbinātības iespējas, kas rodas jaunās uzņēmējdarbības pakalpojumu ekonomikas strukturālo pārmaiņu rezultātā. |
| --- | --- |

—

sociālā dialoga nostiprināšanu, lai novērtētu darba apstākļu izmaiņas un nodarbinātības iespējas, kas rodas jaunās uzņēmējdarbības pakalpojumu ekonomikas strukturālo pārmaiņu rezultātā.

Principā tirgū jāveic arī šādi pasākumi, ko atbalsta valsts pārvalde:

| — | uzņēmējdarbības pakalpojumu veicināšana kā veids, lai panāktu uzņēmējdarbības un rūpniecības rādītāju uzlabošanos salīdzinājumā ar zemu izmaksu un citām konkurējošām valstīm pasaules tirgū; |
| --- | --- |

—

uzņēmējdarbības pakalpojumu veicināšana kā veids, lai panāktu uzņēmējdarbības un rūpniecības rādītāju uzlabošanos salīdzinājumā ar zemu izmaksu un citām konkurējošām valstīm pasaules tirgū;

| — | uzņēmējdarbības pakalpojumu plašākas un efektīvākas izmantošanas veicināšana MVU; |
| --- | --- |

—

uzņēmējdarbības pakalpojumu plašākas un efektīvākas izmantošanas veicināšana MVU;

| — | nodarbinātības veicināšana un darba apstākļu uzlabošana uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā kā līdzekli ražīguma, pakalpojumu kvalitātes un dzīves līmeņa uzlabošanai; |
| --- | --- |

—

nodarbinātības veicināšana un darba apstākļu uzlabošana uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā kā līdzekli ražīguma, pakalpojumu kvalitātes un dzīves līmeņa uzlabošanai;

| — | mērķtiecīga apmācība un pārkvalificēšanas programmas, lai uzlabotu pielāgošanos un nodarbinātības iespējas tiem, ko ietekmējušas strukturālās pārmaiņas. |
| --- | --- |

—

mērķtiecīga apmācība un pārkvalificēšanas programmas, lai uzlabotu pielāgošanos un nodarbinātības iespējas tiem, ko ietekmējušas strukturālās pārmaiņas.

Pētniecība un izstrāde, inovācija un pakalpojumu digitālā piegāde

| — | Pētniecības un izstrādes ar publiskajiem līdzekļiem finansētajās programmās valsts un ES līmenī īpaša uzmanība jāpievērš pasākumiem un projektiem, kas vērsti uz inovatīvu uzņēmējdarbības pakalpojumu izstrādes un izmantošanas veicināšanu. |
| --- | --- |

—

Pētniecības un izstrādes ar publiskajiem līdzekļiem finansētajās programmās valsts un ES līmenī īpaša uzmanība jāpievērš pasākumiem un projektiem, kas vērsti uz inovatīvu uzņēmējdarbības pakalpojumu izstrādes un izmantošanas veicināšanu.

| — | Jāpievērš uzmanība īpašiem projektiem zināšanietilpīgu pakalpojumu jomā ražošanā, kuri veicina inovāciju un nodrošina augstu ražīgumu un izaugsmes iespējas (piemēram, IKT un pētniecības un izstrādes pakalpojumi). |
| --- | --- |

—

Jāpievērš uzmanība īpašiem projektiem zināšanietilpīgu pakalpojumu jomā ražošanā, kuri veicina inovāciju un nodrošina augstu ražīgumu un izaugsmes iespējas (piemēram, IKT un pētniecības un izstrādes pakalpojumi).

| — | Uzņēmējdarbības pakalpojumi ir inovācijas avots uz zināšanām balstītā tautsaimniecībā. Jāveicina zinātniskā izpēte, lai tālāk attīstītu “pakalpojumu zinātni”, jo īpaši metodoloģisko pieredzi, kas jāizmanto uzņēmējdarbības procesos. |
| --- | --- |

—

Uzņēmējdarbības pakalpojumi ir inovācijas avots uz zināšanām balstītā tautsaimniecībā. Jāveicina zinātniskā izpēte, lai tālāk attīstītu “pakalpojumu zinātni”, jo īpaši metodoloģisko pieredzi, kas jāizmanto uzņēmējdarbības procesos.

| — | Intelektuālo tiesību aizsardzība (IPR) un citi aizsardzības mehānismi jānostiprina, pieņemot tiesību aktu par patentiem, lai mudinātu uzņēmumus vairāk ieguldīt pētniecībā un izstrādē. |
| --- | --- |

—

Intelektuālo tiesību aizsardzība (IPR) un citi aizsardzības mehānismi jānostiprina, pieņemot tiesību aktu par patentiem, lai mudinātu uzņēmumus vairāk ieguldīt pētniecībā un izstrādē.

| — | Ir jāatzīst un jāveicina IKT nozīme pakalpojumu jauninājumos, izvirzot tādus mērķus kā pakalpojumu piegādes nodrošināšanu, jo īpaši MVU, izmantojot ātrdarbīga platjoslas interneta pieeju visā Eiropā, vienlaicīgi cenšoties risināt drošības un privātās dzīves aizsardzības jautājumus saistībā ar digitālajiem elektronisko darījumu tīkliem. Šajā sakarā Eiropas Komisijas inicitīvai “i2010” ir liela nozīme. |
| --- | --- |

—

Ir jāatzīst un jāveicina IKT nozīme pakalpojumu jauninājumos, izvirzot tādus mērķus kā pakalpojumu piegādes nodrošināšanu, jo īpaši MVU, izmantojot ātrdarbīga platjoslas interneta pieeju visā Eiropā, vienlaicīgi cenšoties risināt drošības un privātās dzīves aizsardzības jautājumus saistībā ar digitālajiem elektronisko darījumu tīkliem. Šajā sakarā Eiropas Komisijas inicitīvai “i2010” ir liela nozīme.

Pakalpojumu attīstība (service engineering) un standarti

| — | Pakalpojumu attīstība ir jauna nozare, kas ir lietderīgs pamats uzņēmējdarbības pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai, izmantojot uzlabotu sistemātisku plānošanu. Šo inovatīvo pieeju ir vērts attīstīt kā īpašu pētniecības un izglītības virzienu universitātēs, uzņēmējdarbības augstskolās un citās mācību iestādēs. |
| --- | --- |

—

Pakalpojumu attīstība ir jauna nozare, kas ir lietderīgs pamats uzņēmējdarbības pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai, izmantojot uzlabotu sistemātisku plānošanu. Šo inovatīvo pieeju ir vērts attīstīt kā īpašu pētniecības un izglītības virzienu universitātēs, uzņēmējdarbības augstskolās un citās mācību iestādēs.

| — | Standartiem varētu būt lietderīga loma, veicinot kvalitatīvākus pakalpojumus un ciešāk integrētu ES tirgu. Šim nolūkam jāveicina pakalpojumu brīvprātīga standartizācija kopumā un jo īpaši uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā. |
| --- | --- |

—

Standartiem varētu būt lietderīga loma, veicinot kvalitatīvākus pakalpojumus un ciešāk integrētu ES tirgu. Šim nolūkam jāveicina pakalpojumu brīvprātīga standartizācija kopumā un jo īpaši uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā.

Zināšanu un nodarbinātības uzlabošana Eiropas uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā

| — | Risinājumu atrašana, lai nostiprinātu cilvēku kapitālu ES un novērstu pieaugošo “brain drain”– intelektuālā darbaspēka emigrāciju no zinātniskās izpētes jomas ES. |
| --- | --- |

—

Risinājumu atrašana, lai nostiprinātu cilvēku kapitālu ES un novērstu pieaugošo “brain drain”– intelektuālā darbaspēka emigrāciju no zinātniskās izpētes jomas ES.

| — | Jaunu stimulu ieviešana privātajā sektorā, lai palielinātu tā līdzdalību pētniecībā un izstrādē atbilstoši Lisabonas stratēģijai. |
| --- | --- |

—

Jaunu stimulu ieviešana privātajā sektorā, lai palielinātu tā līdzdalību pētniecībā un izstrādē atbilstoši Lisabonas stratēģijai.

| — | Datu un informācijas uzlabošana par uzņēmējdarbības pakalpojumiem un pakalpojumiem, ko sniedz ražošanas uzņēmumi. |
| --- | --- |

—

Datu un informācijas uzlabošana par uzņēmējdarbības pakalpojumiem un pakalpojumiem, ko sniedz ražošanas uzņēmumi.

| — | Pārredzamības uzlabošana uzņēmējdarbības pakalpojumu sniedzēju tirgos. |
| --- | --- |

—

Pārredzamības uzlabošana uzņēmējdarbības pakalpojumu sniedzēju tirgos.

| — | Lielāku resursu nodrošināšana labākai izglītībai, apmācībai, e-apmācībai un valodu apmācībai, lai nodrošinātu pārrobežu uzņēmējdarbības pakalpojumu attīstību. |
| --- | --- |

—

Lielāku resursu nodrošināšana labākai izglītībai, apmācībai, e-apmācībai un valodu apmācībai, lai nodrošinātu pārrobežu uzņēmējdarbības pakalpojumu attīstību.

Iemesli

1.   Ievads.

| 1.1 | Atzinumā apskatīta uzņēmējdarbības pakalpojumu ietekme uz nodarbinātību, konkurētspēju un ražīgumu Eiropas ražošanas nozarēs, kā arī šī sektora attīstības iespējas atbilstoši Lisabonas programmai. Tiek pievērsta uzmanība procesiem jaunajā nozarē, kas pazīstama kā pakalpojumu attīstība, un ietekmei, kādu rada ārējo organizāciju piesaiste uzņēmējdarbības pakalpojumu veikšanai. |
| --- | --- |

1.1

Atzinumā apskatīta uzņēmējdarbības pakalpojumu ietekme uz nodarbinātību, konkurētspēju un ražīgumu Eiropas ražošanas nozarēs, kā arī šī sektora attīstības iespējas atbilstoši Lisabonas programmai. Tiek pievērsta uzmanība procesiem jaunajā nozarē, kas pazīstama kā pakalpojumu attīstība, un ietekmei, kādu rada ārējo organizāciju piesaiste uzņēmējdarbības pakalpojumu veikšanai.

| 1.2 | Ir bažas par Eiropas ekonomikas nākotni un to, kā tā pārvarēs zemo izmaksu ekonomiku radīto spēcīgo konkurenci. Eiropā ražošanas un pakalpojumu nozarēs zaudētas daudzas darba vietas, tās radot citās valstīs, kurās ir salīdzinošas priekšrocības izmaksu un darbaspēka kvalifikācijas ziņā (piemēram, Ķīnā — rūpniecības nozarē un Indijā — uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā). Neraugoties uz minētajām tendencēm, rūpniecības nozare turpina būt vadošā Eiropas ekonomikā. Saskaņā ar jaunākajiem pieejamajiem statistikas datiem par 2004. gadu ES ir līdere preču eksporta jomā, pārsniedzot 1 200 miljardus ASV dolāru (1). |
| --- | --- |

1.2

Ir bažas par Eiropas ekonomikas nākotni un to, kā tā pārvarēs zemo izmaksu ekonomiku radīto spēcīgo konkurenci. Eiropā ražošanas un pakalpojumu nozarēs zaudētas daudzas darba vietas, tās radot citās valstīs, kurās ir salīdzinošas priekšrocības izmaksu un darbaspēka kvalifikācijas ziņā (piemēram, Ķīnā — rūpniecības nozarē un Indijā — uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā). Neraugoties uz minētajām tendencēm, rūpniecības nozare turpina būt vadošā Eiropas ekonomikā. Saskaņā ar jaunākajiem pieejamajiem statistikas datiem par 2004. gadu ES ir līdere preču eksporta jomā, pārsniedzot 1 200 miljardus ASV dolāru (1).

| 1.3 | Tiek uzskatīts, ka ražojošā rūpniecība ES saglabājusies kā galvenais tehnoloģisko pārmaiņu un inovācijas avots, bet jāatzīmē arī tas, ka iepriekšējās desmitgades laikā minētajā jomā nav izdevies paplašināt darbību augsto tehnoloģiju un augstākas pievienotās vērtības jomās. Ar uzņēmumiem saistīto pakalpojumu izaugsme, jo īpaši, izmantojot zināšanietilpīgus pakalpojumus, ir papildu veids jaunu tehnoloģiju attīstībai, jaunām nodarbinātības iespējām un jaunu konkurētspējīgu priekšrocību ieguvei. Uzņēmējdarbības pakalpojumi veicina arī ar tehnoloģiju nesaistītu (piemēram, organizatorisku) inovāciju, kas uzlabo uzņēmumu nemateriālos aktīvus un darbinieku pieredzi. |
| --- | --- |

1.3

Tiek uzskatīts, ka ražojošā rūpniecība ES saglabājusies kā galvenais tehnoloģisko pārmaiņu un inovācijas avots, bet jāatzīmē arī tas, ka iepriekšējās desmitgades laikā minētajā jomā nav izdevies paplašināt darbību augsto tehnoloģiju un augstākas pievienotās vērtības jomās. Ar uzņēmumiem saistīto pakalpojumu izaugsme, jo īpaši, izmantojot zināšanietilpīgus pakalpojumus, ir papildu veids jaunu tehnoloģiju attīstībai, jaunām nodarbinātības iespējām un jaunu konkurētspējīgu priekšrocību ieguvei. Uzņēmējdarbības pakalpojumi veicina arī ar tehnoloģiju nesaistītu (piemēram, organizatorisku) inovāciju, kas uzlabo uzņēmumu nemateriālos aktīvus un darbinieku pieredzi.

| 1.4 | Patēriņa ievērojamā virzība uz pakalpojumu sektoru augsti attīstītās ekonomikās nenorāda uz deindustrializācijas tendenci, kā reizēm tiek uzskatīts. Var uzskatīt, ka šī parādība atspoguļo aizvien pieaugošo darba dalīšanu attīstītās ekonomikās un iepriekš integrēto vertikālo vērtību ķēžu sadalījumu. Specializēto pakalpojumu sniedzēji šobrīd piedāvā pakalpojumus, kas iepriekš tika veikti ražošanas uzņēmumos. Radušies jauni pakalpojumu sniegšanas uzņēmumi, un tie atbalsta Eiropas rūpniecības centienus efektivitātes palielināšanā un jaunu tehnoloģiju apguvē, kas veicinās jaunu produktu ar augstāku pievienoto vērtību rašanos. |
| --- | --- |

1.4

Patēriņa ievērojamā virzība uz pakalpojumu sektoru augsti attīstītās ekonomikās nenorāda uz deindustrializācijas tendenci, kā reizēm tiek uzskatīts. Var uzskatīt, ka šī parādība atspoguļo aizvien pieaugošo darba dalīšanu attīstītās ekonomikās un iepriekš integrēto vertikālo vērtību ķēžu sadalījumu. Specializēto pakalpojumu sniedzēji šobrīd piedāvā pakalpojumus, kas iepriekš tika veikti ražošanas uzņēmumos. Radušies jauni pakalpojumu sniegšanas uzņēmumi, un tie atbalsta Eiropas rūpniecības centienus efektivitātes palielināšanā un jaunu tehnoloģiju apguvē, kas veicinās jaunu produktu ar augstāku pievienoto vērtību rašanos.

| 1.5 | Nesenie pētījumi parāda, ka tiek attīstīts tāda ekonomika, kurā pakalpojumi un ražošana ir integrēti un viens otru papildina. Pieprasījums pēc pakalpojumiem pastāv tur, kur ir spēcīga rūpniecība, un attīstās tās ietekmē. Tie viens otru neizslēdz (2). |
| --- | --- |

1.5

Nesenie pētījumi parāda, ka tiek attīstīts tāda ekonomika, kurā pakalpojumi un ražošana ir integrēti un viens otru papildina. Pieprasījums pēc pakalpojumiem pastāv tur, kur ir spēcīga rūpniecība, un attīstās tās ietekmē. Tie viens otru neizslēdz (2).

| 1.6 | Atzinumā netiek izteikts īpašs atbalsts pakalpojumiem, neievērojot ražošanas nozares, bet ir uzsvērta ražošanas un pakalpojumu sektora savstarpējā mijiedarbība (3). Atzinumā uzsvērts uzņēmējdarbības pakalpojumu uzlabošanas un paplašināšanas pozitīvais potenciāls. EESK uzsver uzņēmējdarbības pakalpojumu pozitīvo ieguldījumu Eiropas rūpniecības sektora ražīguma un konkurētspējas uzlabošanā. Vienlaicīgi uzņēmējdarbības pakalpojumu sektors uzlabo savu ražīgumu, izmantojot inovāciju, tajā skaitā jauno tehnoloģiju ātru apguvi, augsti kvalificētu darbinieku plašāku piesaisti un darba apstākļu uzlabošanu (4). |
| --- | --- |

1.6

Atzinumā netiek izteikts īpašs atbalsts pakalpojumiem, neievērojot ražošanas nozares, bet ir uzsvērta ražošanas un pakalpojumu sektora savstarpējā mijiedarbība (3). Atzinumā uzsvērts uzņēmējdarbības pakalpojumu uzlabošanas un paplašināšanas pozitīvais potenciāls. EESK uzsver uzņēmējdarbības pakalpojumu pozitīvo ieguldījumu Eiropas rūpniecības sektora ražīguma un konkurētspējas uzlabošanā. Vienlaicīgi uzņēmējdarbības pakalpojumu sektors uzlabo savu ražīgumu, izmantojot inovāciju, tajā skaitā jauno tehnoloģiju ātru apguvi, augsti kvalificētu darbinieku plašāku piesaisti un darba apstākļu uzlabošanu (4).

| 1.7 | Ārpakalpojumu piesaiste, pieaicinot specializētus uzņēmumus, kuri var izmantot apjomradītus ietaupījumus un pastāvīgu procesu inovāciju, pozitīvi ietekmē izmaksas un ražīgumu. Tomēr zināšanu apguve un MVU sniegti inovatīvi uzņēmējdarbības pakalpojumi neliekas pietiekami. Jāatvieglo arī darba ņēmēju iespējas pāriet no ražošanas nozares uz uzņēmējdarbības pakalpojumu jomu, izmantojot piemērotas pārkvalificēšanās programmas. |
| --- | --- |

1.7

Ārpakalpojumu piesaiste, pieaicinot specializētus uzņēmumus, kuri var izmantot apjomradītus ietaupījumus un pastāvīgu procesu inovāciju, pozitīvi ietekmē izmaksas un ražīgumu. Tomēr zināšanu apguve un MVU sniegti inovatīvi uzņēmējdarbības pakalpojumi neliekas pietiekami. Jāatvieglo arī darba ņēmēju iespējas pāriet no ražošanas nozares uz uzņēmējdarbības pakalpojumu jomu, izmantojot piemērotas pārkvalificēšanās programmas.

| 1.8 | Šobrīd lielāko daļu uzņēmējdarbības pakalpojumu nodrošina vietējie piegādātāji. Tomēr nav garantijas, ka šī situācija saglabāsies arī nākotnē. Virkni uzņēmējdarbības pakalpojumu var saņemt no ārvalstīm plašākā Eiropas mērogā, tajā skaitā no jaunajām dalībvalstīm un kandidātvalstīm vai pat no visas pasaules, atbilstoši izmaksām un iespējām (ārpakalpojumi no kaimiņvalstīm un citām valstīm). Visjaunākie dati rāda, ka 2004. gadā 25 dalībvalstu ES pakalpojumu tirgū bija pozitīva bilance 42.8 miljardu euro apmērā (5.8 miljardu euro pieaugums salīdzinājumā ar 2003. gadu) (5). |
| --- | --- |

1.8

Šobrīd lielāko daļu uzņēmējdarbības pakalpojumu nodrošina vietējie piegādātāji. Tomēr nav garantijas, ka šī situācija saglabāsies arī nākotnē. Virkni uzņēmējdarbības pakalpojumu var saņemt no ārvalstīm plašākā Eiropas mērogā, tajā skaitā no jaunajām dalībvalstīm un kandidātvalstīm vai pat no visas pasaules, atbilstoši izmaksām un iespējām (ārpakalpojumi no kaimiņvalstīm un citām valstīm). Visjaunākie dati rāda, ka 2004. gadā 25 dalībvalstu ES pakalpojumu tirgū bija pozitīva bilance 42.8 miljardu euro apmērā (5.8 miljardu euro pieaugums salīdzinājumā ar 2003. gadu) (5).

| 1.9 | Nepieciešama pastāvīga un dziļa uzņēmumu struktūras un procesu analīze, lai varētu noteikt tās funkcijas, ko iespējams iegādāties no specializētiem uzņēmējdarbības pakalpojumu sniedzējiem vai uzņēmumu tīkliem (sadalītie pakalpojumi), kuri var veikt šīs funkcijas efektīvāk, darbojoties plašākā mērogā un kopīgi apvienojot pieredzi. Lai gan iepriekš minētais varētu ietekmēt nodarbinātību rūpniecības nozarē, tas reizēm var palīdzēt novērst iespējamo negatīvo ietekmi, ko rada ārpakalpojumu pirkšana citās valstīs, saglabāt Eiropā ražojošo rūpniecību un palielināt darba vietu pieprasījumu uzņēmējdarbības pakalpojumu nozarē. Kvalificētu darba vietu palielināšana saistībā ar pakalpojumiem uzņēmējdarbības nozarēs sniedz jaunas priekšrocības konkurences cīņā. |
| --- | --- |

1.9

Nepieciešama pastāvīga un dziļa uzņēmumu struktūras un procesu analīze, lai varētu noteikt tās funkcijas, ko iespējams iegādāties no specializētiem uzņēmējdarbības pakalpojumu sniedzējiem vai uzņēmumu tīkliem (sadalītie pakalpojumi), kuri var veikt šīs funkcijas efektīvāk, darbojoties plašākā mērogā un kopīgi apvienojot pieredzi. Lai gan iepriekš minētais varētu ietekmēt nodarbinātību rūpniecības nozarē, tas reizēm var palīdzēt novērst iespējamo negatīvo ietekmi, ko rada ārpakalpojumu pirkšana citās valstīs, saglabāt Eiropā ražojošo rūpniecību un palielināt darba vietu pieprasījumu uzņēmējdarbības pakalpojumu nozarē. Kvalificētu darba vietu palielināšana saistībā ar pakalpojumiem uzņēmējdarbības nozarēs sniedz jaunas priekšrocības konkurences cīņā.

2.   Problēmjautājumi Eiropas rūpniecībā — uzdevumi uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā.

| 2.1 | Visas Eiropas ekonomikas nozares izjūt globalizācijas ietekmi un pārmaiņu nepieciešamību, lai piemērotos jaunajiem apstākļiem. Šajā sakarā rūpniecības politikai var būt pozitīva loma. Eiropas Komisijas Paziņojumā par tematu “Veicinot strukturālās pārmaiņas: rūpniecības politika paplašinātai Eiropai” (6) minēts, ka Eiropas Komisija gatavojas izstrādāt piemērotu rūpniecības politiku, kas pielāgotos rūpniecības pārmaiņām:






  — | Eiropas rūpniecībai jārisina strukturālā pārmaiņu procesa radītie jautājumi; process kopumā ir pozitīvs, un to vajadzētu veicināt ar tādām politikām, kas atvieglo zināšanu pilnveidošanu un izmantošanu; |
| --- | --- | --- |

2.1

Visas Eiropas ekonomikas nozares izjūt globalizācijas ietekmi un pārmaiņu nepieciešamību, lai piemērotos jaunajiem apstākļiem. Šajā sakarā rūpniecības politikai var būt pozitīva loma. Eiropas Komisijas Paziņojumā par tematu “Veicinot strukturālās pārmaiņas: rūpniecības politika paplašinātai Eiropai” (6) minēts, ka Eiropas Komisija gatavojas izstrādāt piemērotu rūpniecības politiku, kas pielāgotos rūpniecības pārmaiņām:

—

Eiropas rūpniecībai jārisina strukturālā pārmaiņu procesa radītie jautājumi; process kopumā ir pozitīvs, un to vajadzētu veicināt ar tādām politikām, kas atvieglo zināšanu pilnveidošanu un izmantošanu;

| — | ekonomikas internacionalizācija Eiropas rūpniecībai piedāvā iespējas, ja vien rūpniecības politikas ietvaros tiek atbalstīta nepieciešamā attīstība, un aktīvs darba tirgus un sociālā politika novērš negatīvo ietekmi uz darbiniekiem; |
| --- | --- |

—

ekonomikas internacionalizācija Eiropas rūpniecībai piedāvā iespējas, ja vien rūpniecības politikas ietvaros tiek atbalstīta nepieciešamā attīstība, un aktīvs darba tirgus un sociālā politika novērš negatīvo ietekmi uz darbiniekiem;

| — | ES paplašināšana nodrošināja ne vien iekšējā tirgus paplašināšanu, bet arī iespēju pārorganizēt vērtību ķēdes visā kontinentā, lai vislabāk izmantotu jauno dalībvalstu priekšrocības konkurences cīņā; |
| --- | --- |

—

ES paplašināšana nodrošināja ne vien iekšējā tirgus paplašināšanu, bet arī iespēju pārorganizēt vērtību ķēdes visā kontinentā, lai vislabāk izmantotu jauno dalībvalstu priekšrocības konkurences cīņā;

| — | pāreja uz zināšanu ekonomiku būs izšķiroši nozīmīga, un būs nepieciešams regulējumā ievērot piesardzību, lai neapdraudētu jauno dalībvalstu rūpniecības konkurētspēju. |
| --- | --- |

—

pāreja uz zināšanu ekonomiku būs izšķiroši nozīmīga, un būs nepieciešams regulējumā ievērot piesardzību, lai neapdraudētu jauno dalībvalstu rūpniecības konkurētspēju.

EESK aicina panākt straujāku progresu atsevišķu ES rūpniecības politikas sasniegumu jomā un uzņēmējdarbības pakalpojumu iekļaušanu minētajā politikā.

| 2.2 | Nesen Eiropas Komisija publicēja Paziņojumu par tematu “Kopienas Lisabonas programmas īstenošana: Politikas pamats ES apstrādes rūpniecības stiprināšanai — ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai” (7). Minētās rūpniecības politikas ietvaros Komisija definējusi septiņas nozīmīgākās starpnozaru politikas iniciatīvas:






  — | intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības un viltošanas apkarošanas iniciatīva; |
| --- | --- | --- |

2.2

Nesen Eiropas Komisija publicēja Paziņojumu par tematu “Kopienas Lisabonas programmas īstenošana: Politikas pamats ES apstrādes rūpniecības stiprināšanai — ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai” (7). Minētās rūpniecības politikas ietvaros Komisija definējusi septiņas nozīmīgākās starpnozaru politikas iniciatīvas:

—

intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības un viltošanas apkarošanas iniciatīva;

| — | augsta līmeņa grupa konkurētspējas, enerģētikas un vides jautājumos; |
| --- | --- |

—

augsta līmeņa grupa konkurētspējas, enerģētikas un vides jautājumos;

| — | ārējie konkurētspējas un tirgus piekļuves aspekti; |
| --- | --- |

—

ārējie konkurētspējas un tirgus piekļuves aspekti;

| — | jauna tiesību aktu vienkāršošanas programma; |
| --- | --- |

—

jauna tiesību aktu vienkāršošanas programma;

| — | kvalifikācijas uzlabošana nozarēs, nosakot kvalifikācijas prasības un nepilnības; |
| --- | --- |

—

kvalifikācijas uzlabošana nozarēs, nosakot kvalifikācijas prasības un nepilnības;

| — | rūpniecības strukturālo pārmaiņu vadība; |
| --- | --- |

—

rūpniecības strukturālo pārmaiņu vadība;

| — | integrēta Eiropas pieeja rūpnieciskajai pētniecībai un jauninājumiem. |
| --- | --- |

—

integrēta Eiropas pieeja rūpnieciskajai pētniecībai un jauninājumiem.

Šī Paziņojuma nopietns trūkums ir nevērība pret pakalpojumiem un jo īpaši pret uzņēmējdarbības pakalpojumiem. EESK aicina iekļaut uzņēmējdarbības pakalpojumus kā jebkuras rūpniecības politikas neatņemamu sastāvdaļu un mudina Eiropas Komisiju paplašināt turpmāko pieeju rūpniecības politikai, iekļaujot uzņēmējdarbības pakalpojumus. Efektīvā rūpniecības politikā būs jāņem vērā arī rūpniecības pārmaiņu radītie sociālie un nodarbinātības aspekti. Tas nozīmē lielāku uzsvaru uz mūžizglītību un atbalstu darbinieku mobilitātes atvieglošanai.

| 2.3 | Eiropā nepieciešams plašāk un dziļāk izmantot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT). IKT intensificēšana un integrēšana rūpniecībā ir tikpat nozīmīga, kā tas ir uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā. IT tehnoloģiju ieviešanā Eiropa atpaliek no galvenajiem konkurentiem. IT izdevumi 2004. gadā Rietumeiropā bija 732 euro uz cilvēku, ASV — 1 161 euro un Japānā — 1 012 euro. IT izdevumi procentuāli no iekšzemes kopprodukta (IKP) bija 3.08 % Rietumeiropā, 4.55 % ASV un 3.59 % Japānā (8). Šajā sakarā Eiropas Komisijas darba grupa par IKT konkurētspējas jautājumiem ir ļoti nozīmīga. |
| --- | --- |

2.3

Eiropā nepieciešams plašāk un dziļāk izmantot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT). IKT intensificēšana un integrēšana rūpniecībā ir tikpat nozīmīga, kā tas ir uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā. IT tehnoloģiju ieviešanā Eiropa atpaliek no galvenajiem konkurentiem. IT izdevumi 2004. gadā Rietumeiropā bija 732 euro uz cilvēku, ASV — 1 161 euro un Japānā — 1 012 euro. IT izdevumi procentuāli no iekšzemes kopprodukta (IKP) bija 3.08 % Rietumeiropā, 4.55 % ASV un 3.59 % Japānā (8). Šajā sakarā Eiropas Komisijas darba grupa par IKT konkurētspējas jautājumiem ir ļoti nozīmīga.

| 2.4 | Eiropas ražotāju produktivitātes nepilnības bieži vien saista ar tehnoloģiju ieviešanas trūkumu un nepietiekamu IKT potenciāla izmantošanu, jo īpaši MVU jomā. Šķiet, ka šo problēmu nerada datortehnikas izmaksas. Zināšanu un pieredzes trūkums IKT jomā MVU ir problēma, kas tiem rada grūtības risināt ar straujajām pārmaiņām un aizvien pieaugošo IKT sarežģītību saistītos jautājumus. Pastāv “digitālā plaisa”, kas šķir mazos uzņēmumus no vidējiem, un tādēļ vēl pilnībā nav apzināts IKT un elektronisko darījumu modeļu potenciāls (9). Uzņēmējdarbības pakalpojumiem ir liela nozīme, lai padarītu IKT nozari efektīvu un tādējādi nodrošinātu ilgstpējīgu darba ražīguma uzlabošanos. |
| --- | --- |

2.4

Eiropas ražotāju produktivitātes nepilnības bieži vien saista ar tehnoloģiju ieviešanas trūkumu un nepietiekamu IKT potenciāla izmantošanu, jo īpaši MVU jomā. Šķiet, ka šo problēmu nerada datortehnikas izmaksas. Zināšanu un pieredzes trūkums IKT jomā MVU ir problēma, kas tiem rada grūtības risināt ar straujajām pārmaiņām un aizvien pieaugošo IKT sarežģītību saistītos jautājumus. Pastāv “digitālā plaisa”, kas šķir mazos uzņēmumus no vidējiem, un tādēļ vēl pilnībā nav apzināts IKT un elektronisko darījumu modeļu potenciāls (9). Uzņēmējdarbības pakalpojumiem ir liela nozīme, lai padarītu IKT nozari efektīvu un tādējādi nodrošinātu ilgstpējīgu darba ražīguma uzlabošanos.

| 2.5 | Iekšējais pakalpojumu tirgus kopumā un jo īpaši uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā nav pilnīgs, un pastāv daudzi šķēršļi, kas kavē efektivitāti, konkurētspēju un jaunu nodarbinātības iespēju radīšanu. Ziņojumā par tematu “Situācija pakalpojumu iekšējā tirgū” tika apskatīti daudzi šķēršļi, bet ir gūti zināmi panākumi, īstenojot Lisabonas stratēģiju (10). Bez uzņēmējdarbības pakalpojumu tirgu reglamentējošiem aspektiem nepieciešamas arī papildpolitikas, kas minētas šajā dokumentā, lai nodrošinātu ES nepieciešamo konkurētspēju pasaules tirgū, kā arī sociālo un ekonomisko progresu. |
| --- | --- |

2.5

Iekšējais pakalpojumu tirgus kopumā un jo īpaši uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā nav pilnīgs, un pastāv daudzi šķēršļi, kas kavē efektivitāti, konkurētspēju un jaunu nodarbinātības iespēju radīšanu. Ziņojumā par tematu “Situācija pakalpojumu iekšējā tirgū” tika apskatīti daudzi šķēršļi, bet ir gūti zināmi panākumi, īstenojot Lisabonas stratēģiju (10). Bez uzņēmējdarbības pakalpojumu tirgu reglamentējošiem aspektiem nepieciešamas arī papildpolitikas, kas minētas šajā dokumentā, lai nodrošinātu ES nepieciešamo konkurētspēju pasaules tirgū, kā arī sociālo un ekonomisko progresu.

3.   Uzņēmējdarbības pakalpojumu nozīmīgums un to mijiedarbība ar ražošanu.

3.1   Uzņēmējdarbības pakalpojumu definīcija

Uzņēmējdarbības pakalpojumus parasti definē kā apakšgrupu (NACE 70-74) ar uzņēmumiem saistīto pakalpojumu ietvaros (piemēram, uzņēmējdarbības pakalpojumi un transporta pakalpojumi, sakari, tirdzniecība un finanšu pakalpojumi) (11). Abu jēdzienu definēšanas kritērijs ir klientu loks, kam domāti pakalpojumi. Tie ir pakalpojumi, kas galvenokārt domāti nevis galapatērētājiem, bet gan uzņēmumiem. Tās ir faktiskas darbības, kas vispirms ietekmē uzņēmumu konkurētspēju (tās nav nesavienojamas ar pakalpojumu sniegšanu klientiem), tās izmantojot kā starpieguldījumu vērtību ķēdē, kā arī izmantojot kvalitātes un inovāciju ieguvumus, kas rodas piegādātāja, klienta un pakalpojuma mijiedarbības rezultātā. Uzņēmējdarbības pakalpojumi ir īpaši ar to, ka lielāko daļu no tiem var veikt tieši uzņēmumā vai noslēdzot līgumus (par ārpakalpojumiem) ar specializētu uzņēmumu no malas.

| 3.2 | Uzņēmējdarbības pakalpojumi ir ļoti neviendabīgu darbību kopums, kas aptver profesionālos pakalpojumus (piemēram, tehniskie pakalpojumi, grāmatvedība, juridiskie pakalpojumi), pakalpojumus ar augstu pievienoto vērtību (piemēram, IKT pakalpojumi, vadības konsultāciju pakalpojumi), personāla pakalpojumus (piemēram, personāla atlase, aprūpētais darba uzteikums, pagaidu darbs) un uzņēmējdarbības atbalsta pakalpojumus, tostarp pakalpojumus ar zemu pievienoto vērtību (piemēram, uzkopšana, drošība, sabiedriskā ēdināšana) un augošu pievienoto vērtību (piemēram, enerģētikas saimniecība, ūdens un citu šķidrumu piegāde un apstrāde, kā arī gaisa apstrāde un atkritumu pārstrāde). Attiecībā uz iepriekš minētajām grupām jāpievērš īpaša uzmanība darba un sociālajiem apstākļiem.
  1. tabula   Galvenie uzņēmumu darbībai nepieciešamie pakalpojumi (funkcionāla pieeja) (12)










  Funkcijas uzņēmumos | Galvenie ar uzņēmumiem saistītie pakalpojumi | | Funkcijas uzņēmumos | Galvenie ar uzņēmumiem saistītie pakalpojumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Administratīvā vadība | Uzņēmējdarbības konsultācijas
  Juridiskie pakalpojumi
  Revīzija un grāmatvedība | | Informācijas vadība | Datorpakalpojumi un IT pakalpojumi
  Telekomunikācijas |
| Cilvēkresursi | Pagaidu darbs
  Pieņemšana darbā
  Profesionālā apmācība | | Tirgvedība un pārdošana | Reklāma
  Tirdzniecība
  Sabiedriskās attiecības
  Gadatirgi un izstādes
  Pakalpojumi pēc pārdošanas |
| Finanšu starpniecība | Banku darbība
  Apdrošināšana
  Īre un iznomāšana | | Transports un loģistika | Loģistika
  Transporta pakalpojumi
  Ekspreskurjers |
| Ražošanas un tehniskā funkcija | Tehniskie pakalpojumi
  Pārbaudes un kvalitātes kontrole
  Pētniecības un izstrādes pakalpojumi
  Rūpnieciskais dizains
  Iekārtu tehniskā apkope un remonts | | Ēku apsaimniekošana | Apsardzes dienesti
  Uzkopšanas dienesti
  Sabiedriskā ēdināšana
  Ar vidi saistītie pakalpojumi/
  atkritumu iznīcināšana
  Elektroapgāde un ūdens apgāde
  Nekustamie īpašumi (noliktavas) |

3.2

Uzņēmējdarbības pakalpojumi ir ļoti neviendabīgu darbību kopums, kas aptver profesionālos pakalpojumus (piemēram, tehniskie pakalpojumi, grāmatvedība, juridiskie pakalpojumi), pakalpojumus ar augstu pievienoto vērtību (piemēram, IKT pakalpojumi, vadības konsultāciju pakalpojumi), personāla pakalpojumus (piemēram, personāla atlase, aprūpētais darba uzteikums, pagaidu darbs) un uzņēmējdarbības atbalsta pakalpojumus, tostarp pakalpojumus ar zemu pievienoto vērtību (piemēram, uzkopšana, drošība, sabiedriskā ēdināšana) un augošu pievienoto vērtību (piemēram, enerģētikas saimniecība, ūdens un citu šķidrumu piegāde un apstrāde, kā arī gaisa apstrāde un atkritumu pārstrāde). Attiecībā uz iepriekš minētajām grupām jāpievērš īpaša uzmanība darba un sociālajiem apstākļiem.

1. tabula   Galvenie uzņēmumu darbībai nepieciešamie pakalpojumi (funkcionāla pieeja) (12)

Funkcijas uzņēmumos

Galvenie ar uzņēmumiem saistītie pakalpojumi

Funkcijas uzņēmumos

Galvenie ar uzņēmumiem saistītie pakalpojumi

Administratīvā vadība

Uzņēmējdarbības konsultācijas

Juridiskie pakalpojumi

Revīzija un grāmatvedība

Informācijas vadība

Datorpakalpojumi un IT pakalpojumi

Telekomunikācijas

Cilvēkresursi

Pagaidu darbs

Pieņemšana darbā

Profesionālā apmācība

Tirgvedība un pārdošana

Reklāma

Tirdzniecība

Sabiedriskās attiecības

Gadatirgi un izstādes

Pakalpojumi pēc pārdošanas

Finanšu starpniecība

Banku darbība

Apdrošināšana

Īre un iznomāšana

Transports un loģistika

Loģistika

Transporta pakalpojumi

Ekspreskurjers

Ražošanas un tehniskā funkcija

Tehniskie pakalpojumi

Pārbaudes un kvalitātes kontrole

Pētniecības un izstrādes pakalpojumi

Rūpnieciskais dizains

Iekārtu tehniskā apkope un remonts

Ēku apsaimniekošana

Apsardzes dienesti

Uzkopšanas dienesti

Sabiedriskā ēdināšana

Ar vidi saistītie pakalpojumi/

atkritumu iznīcināšana

Elektroapgāde un ūdens apgāde

Nekustamie īpašumi (noliktavas)

3.3   Uzņēmējdarbības pakalpojumu vieta ekonomikā

Uzņēmējdarbības pakalpojumi ir svarīga Eiropas tirgus ekonomikas sastāvdaļa. Tomēr vissvarīgākā uzņēmējdarbības pakalpojumu iezīme ir tā, ka minētie pakalpojumi atrodas un ir integrēti katrā vērtību ķēdes posmā. Izaugsmi uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā parasti skaidro ar darbaspēka migrāciju no apstrādes rūpniecības uz pakalpojumu nozari, ko izraisa ārējo organizāciju piesaiste pakalpojumu funkciju veikšanai. Bet izaugsmes iemesli ir dažādi. Izmaiņas ražošanas sistēmās, lielāks elastīgums, asāka konkurence starptautiskajā tirgū, IKT un zināšanu pieaugošā nozīme, kā arī jaunu pakalpojumu veidu rašanās ir citi svarīgi faktori. “Atbilstoši uzņēmējdarbības strukturālajai statistikai ar uzņēmumiem saistīto pakalpojumu nozarē (neiekļaujot finanšu pakalpojumus) 2001. gadā [bija] nodarbināti 53 % no kopējā darbinieku skaita ES tirgus ekonomikā, bet rūpniecībā [bija] nodarbināti 29 % (vai apmēram 29 miljoni strādājošo) [...]. Ar uzņēmumiem saistīto pakalpojumu kopējā pievienotā vērtība 2001. gadā sasniedz [sasniedza] 54 % salīdzinājumā ar pievienoto vērtību rūpniecībā 34 % apmērā” (13).

| 3.4 | Mūsdienās aizvien vairāk ražošanas uzņēmumu uzdrošinās iesaistīties pakalpojumu sniegšanā. Tie ne vien piedāvā pakalpojumus pēc pārdošanas, bet aizvien vairāk atklāj pievienoto vērtību, uzņēmējdarbībā iekļaujot savas pieredzes pārdošanu citiem uzņēmumiem tehnisko pakalpojumu, izstrādes vai procesu inovācijas jomā. Parādās jauns uzņēmumu “hibrīdmodelis”, kas ietver uzņēmumus, kuri nodarbojas gan ar ražošanu, gan pakalpojumu sniegšanu. Klienti aizvien vairāk meklē ne tikai vienkārši produktus, bet gan “risinājumus”, un bieži vien tieši iespējas sniegt papildpakalpojumus padara ražošanas uzņēmumu konkurētspējīgāku. |
| --- | --- |

3.4

Mūsdienās aizvien vairāk ražošanas uzņēmumu uzdrošinās iesaistīties pakalpojumu sniegšanā. Tie ne vien piedāvā pakalpojumus pēc pārdošanas, bet aizvien vairāk atklāj pievienoto vērtību, uzņēmējdarbībā iekļaujot savas pieredzes pārdošanu citiem uzņēmumiem tehnisko pakalpojumu, izstrādes vai procesu inovācijas jomā. Parādās jauns uzņēmumu “hibrīdmodelis”, kas ietver uzņēmumus, kuri nodarbojas gan ar ražošanu, gan pakalpojumu sniegšanu. Klienti aizvien vairāk meklē ne tikai vienkārši produktus, bet gan “risinājumus”, un bieži vien tieši iespējas sniegt papildpakalpojumus padara ražošanas uzņēmumu konkurētspējīgāku.

| 3.5 | Īpašu statistikas datu trūkums par uzņēmējdarbības pakalpojumiem
   (14). Trūkst statistikas datu par pakalpojumu pieprasījumu. Dažādu nozaru savstarpējā saistība nav pietiekami dokumentēta. Cerams, ka informācija par pakalpojumiem un to ieguldījumu ES dalībvalstu ekonomikās tiks uzlabota, pārskatot NACE klasifikācijas sistēmu, ko paredzēts paveikt 2007. gadā. Pārstrādātā klasifikācija sniegs labāku ieskatu pakalpojumu nozares struktūrā un attīstībā (15). Trūkst informācijas arī par to, kādā apjomā rūpniecības uzņēmumi sniedz pakalpojumus. |
| --- | --- |

3.5

Īpašu statistikas datu trūkums par uzņēmējdarbības pakalpojumiem
   (14). Trūkst statistikas datu par pakalpojumu pieprasījumu. Dažādu nozaru savstarpējā saistība nav pietiekami dokumentēta. Cerams, ka informācija par pakalpojumiem un to ieguldījumu ES dalībvalstu ekonomikās tiks uzlabota, pārskatot NACE klasifikācijas sistēmu, ko paredzēts paveikt 2007. gadā. Pārstrādātā klasifikācija sniegs labāku ieskatu pakalpojumu nozares struktūrā un attīstībā (15). Trūkst informācijas arī par to, kādā apjomā rūpniecības uzņēmumi sniedz pakalpojumus.

| 3.6 | Ar uzņēmējdarbības pakalpojumiem saistītās informācijas un analīzes sadrumstalotība un nepietiekamība. EESK uzskata, ka nepieciešams izveidot Eiropas uzņēmējdarbības pakalpojumu novērošanas centru, lai savāktu informāciju, veicinātu zinātnisko izpēti, rosinātu diskusijas un uzraudzītu politiku ieteikumu īstenošanu. Novērošanas centra darbība vai līdzīga darbība radītu labāku izpratni par jaunajiem, straujajiem uzlabojumiem nozarē un noderētu kā tikšanās iespēja politiku izstrādātājiem un ieinteresētajām pusēm. |
| --- | --- |

3.6

Ar uzņēmējdarbības pakalpojumiem saistītās informācijas un analīzes sadrumstalotība un nepietiekamība. EESK uzskata, ka nepieciešams izveidot Eiropas uzņēmējdarbības pakalpojumu novērošanas centru, lai savāktu informāciju, veicinātu zinātnisko izpēti, rosinātu diskusijas un uzraudzītu politiku ieteikumu īstenošanu. Novērošanas centra darbība vai līdzīga darbība radītu labāku izpratni par jaunajiem, straujajiem uzlabojumiem nozarē un noderētu kā tikšanās iespēja politiku izstrādātājiem un ieinteresētajām pusēm.

| 3.7 | Pakalpojumu standartizācija. Turpmāka pakalpojumu brīvprātīgas standartizācijas paātrināšana, kas pamatojas uz tirgus vajadzībām un faktiem, ietver pamatdrošības, kvalitātes un snieguma paaugstināšanu, kā arī konkurences veicināšanu un inovāciju pakalpojumu piegādes jomā. Minētos jautājumus jārisina CEN, ISO un valsts standartizācijas organizācijām. Brīvprātīgo standartu attīstība pakalpojumu nozarē noteikti stimulētu pakalpojumu tirdzniecību pāri robežām un palīdzētu veicināt pakalpojumu iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

3.7

Pakalpojumu standartizācija. Turpmāka pakalpojumu brīvprātīgas standartizācijas paātrināšana, kas pamatojas uz tirgus vajadzībām un faktiem, ietver pamatdrošības, kvalitātes un snieguma paaugstināšanu, kā arī konkurences veicināšanu un inovāciju pakalpojumu piegādes jomā. Minētos jautājumus jārisina CEN, ISO un valsts standartizācijas organizācijām. Brīvprātīgo standartu attīstība pakalpojumu nozarē noteikti stimulētu pakalpojumu tirdzniecību pāri robežām un palīdzētu veicināt pakalpojumu iekšējo tirgu.

4.   Uzņēmējdarbības pakalpojumu iespējas uzlabot rūpniecības konkurētspēju (16).

| 4.1 | Uzņēmējdarbības pakalpojumi ir ļoti nozīmīgi, palīdzot MVU sektoram īstenot potenciālo ieguldījumu inovācijā un izaugsmē. Dati liecina par to, ka visdinamiskākie MVU ļoti plaši izmanto uzņēmējdarbības pakalpojumus. Internacionalizācijas spiediena dēļ jāveicina tas, lai šos pakalpojumus izmantotu plašāks MVU loks. |
| --- | --- |

4.1

Uzņēmējdarbības pakalpojumi ir ļoti nozīmīgi, palīdzot MVU sektoram īstenot potenciālo ieguldījumu inovācijā un izaugsmē. Dati liecina par to, ka visdinamiskākie MVU ļoti plaši izmanto uzņēmējdarbības pakalpojumus. Internacionalizācijas spiediena dēļ jāveicina tas, lai šos pakalpojumus izmantotu plašāks MVU loks.

| 4.2 | Valsts inovācijas iespējas.
  Valsts spēju radīt jaunas idejas un komercializēt inovatīvu tehnoloģiju plūsmu ilgākā laika periodā ietekmē vairāki faktori (17):






  — | visaptveroša inovāciju infrastruktūra; |
| --- | --- | --- |

4.2

Valsts inovācijas iespējas.

Valsts spēju radīt jaunas idejas un komercializēt inovatīvu tehnoloģiju plūsmu ilgākā laika periodā ietekmē vairāki faktori (17):

—

visaptveroša inovāciju infrastruktūra;

| — | būtiski pamatnosacījumi/papildpolitikas; |
| --- | --- |

—

būtiski pamatnosacījumi/papildpolitikas;

| — | visaptverošas inovāciju sistēmas savstarpējā saistība; |
| --- | --- |

—

visaptverošas inovāciju sistēmas savstarpējā saistība;

| — | vispārējas izglītības sistēmas. |
| --- | --- |

—

vispārējas izglītības sistēmas.

| 4.3 | 85 % ES pētījumu koncentrējas rūpniecības nozarē (ASV — 66 %), un nav ticamu datu par pētniecības un izstrādes pasākumiem sadalījumu pakalpojumu nozarē. No kopējiem pētījumiem un izstrādes rūpniecībā 87.5 % tiek veikti astoņās jomās (ķīmija, mašīnbūve, biroju iekārtas, elektriskās iekārtas, pusvadītāji un sakaru iekārtas, instrumenti, transportlīdzekļi, gaisa kuģi un kosmosa kuģi). |
| --- | --- |

4.3

85 % ES pētījumu koncentrējas rūpniecības nozarē (ASV — 66 %), un nav ticamu datu par pētniecības un izstrādes pasākumiem sadalījumu pakalpojumu nozarē. No kopējiem pētījumiem un izstrādes rūpniecībā 87.5 % tiek veikti astoņās jomās (ķīmija, mašīnbūve, biroju iekārtas, elektriskās iekārtas, pusvadītāji un sakaru iekārtas, instrumenti, transportlīdzekļi, gaisa kuģi un kosmosa kuģi).

| 4.4 | Kopējo izdevumu ziņā pētniecības un izstrādes jomā ES nav izdevies izlīdzināt atšķirības ar ASV; turklāt šīs atšķirības pēdējās desmitgades laikā palielinājušās. |
| --- | --- |

4.4

Kopējo izdevumu ziņā pētniecības un izstrādes jomā ES nav izdevies izlīdzināt atšķirības ar ASV; turklāt šīs atšķirības pēdējās desmitgades laikā palielinājušās.

| 4.5 | Lielāka uzmanība pētniecības un izstrādes finansēšanai augsto tehnoloģiju un zināšanietilpīgu (augstas peļņas) pakalpojumu jomā ir ļoti nozīmīga Eiropas rūpniecības konkurētspējai. “3 % mērķis” būtu vieglāk sasniedzams, ja valdības palielinātu finanšu saistības, un privāto sektoru mudinātu un atbalstītu, lai tiktu palielināti ieguldījumi, tajā skaitā uzņēmējdarbības pakalpojumos (18). |
| --- | --- |

4.5

Lielāka uzmanība pētniecības un izstrādes finansēšanai augsto tehnoloģiju un zināšanietilpīgu (augstas peļņas) pakalpojumu jomā ir ļoti nozīmīga Eiropas rūpniecības konkurētspējai. “3 % mērķis” būtu vieglāk sasniedzams, ja valdības palielinātu finanšu saistības, un privāto sektoru mudinātu un atbalstītu, lai tiktu palielināti ieguldījumi, tajā skaitā uzņēmējdarbības pakalpojumos (18).

| 4.6 | Eiropas Tehnoloģiju institūta izveide atbilstoši Eiropas Komisijas izteiktajam priekšlikumam nesenajā Komisijas Paziņojumā (19) ir lietderīga, tomēr tehnoloģijas jāpapildina ar efektīvām uzņēmējdarbības un organizatoriskām stratēģijām. |
| --- | --- |

4.6

Eiropas Tehnoloģiju institūta izveide atbilstoši Eiropas Komisijas izteiktajam priekšlikumam nesenajā Komisijas Paziņojumā (19) ir lietderīga, tomēr tehnoloģijas jāpapildina ar efektīvām uzņēmējdarbības un organizatoriskām stratēģijām.

| 4.7 | Zemāk skatāmajā tabulā minēta uzņēmējdarbības pakalpojumu inovatīvo funkciju ietekme.
  2. tabula   Uzņēmējdarbības pakalpojumu inovatīvās funkcijas (20)








  Inovatīvās funkcijas | Inovāciju pamatelementi | Uzņēmējdarbības pakalpojumi (dažas nozīmīgas nozares) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tehnoloģiskā inovācija | — | Tehnoloģijas plašāka integrācija |

4.7

Zemāk skatāmajā tabulā minēta uzņēmējdarbības pakalpojumu inovatīvo funkciju ietekme.

2. tabula   Uzņēmējdarbības pakalpojumu inovatīvās funkcijas (20)

Inovatīvās funkcijas

Inovāciju pamatelementi

Uzņēmējdarbības pakalpojumi (dažas nozīmīgas nozares)

Tehnoloģiskā inovācija

—

Tehnoloģijas plašāka integrācija

| — | Esošās tehnoloģijas izmantošana |
| --- | --- |

—

Esošās tehnoloģijas izmantošana

| — | Tehnoloģijas piemērošana uzņēmējdarbības vajadzībām |
| --- | --- |

—

Tehnoloģijas piemērošana uzņēmējdarbības vajadzībām

| — | Uzlabotu informācijas un saziņas pasākumu efektivitāte |
| --- | --- |

—

Uzlabotu informācijas un saziņas pasākumu efektivitāte

| — | Pastāvīgo procesu automatizācija |
| --- | --- |

—

Pastāvīgo procesu automatizācija

| — | Ražošanas struktūru elastīgums |
| --- | --- |

—

Ražošanas struktūru elastīgums

| — | Kvalitātes uzlabošana |
| --- | --- |

—

Kvalitātes uzlabošana

| — | IT pakalpojumi |
| --- | --- |

—

IT pakalpojumi

| — | Tehniskie pakalpojumi |
| --- | --- |

—

Tehniskie pakalpojumi

| — | Izstrādes pakalpojumi |
| --- | --- |

—

Izstrādes pakalpojumi

| — | Telekomunikāciju pakalpojumi |
| --- | --- |

—

Telekomunikāciju pakalpojumi

| — | elektronisko komunikāciju pakalpojumi tiešsaistes pakalpojumu veidā |
| --- | --- |

—

elektronisko komunikāciju pakalpojumi tiešsaistes pakalpojumu veidā

| — | Kvalitātes kontroles pakalpojumi |
| --- | --- |

—

Kvalitātes kontroles pakalpojumi

Organizatoriskā inovācija

| — | Iekšējās organizācijas efektivitāte |
| --- | --- |

—

Iekšējās organizācijas efektivitāte

| — | Kontroles un koordinācijas procesa mijiedarbība |
| --- | --- |

—

Kontroles un koordinācijas procesa mijiedarbība

| — | Cilvēciskā faktora uzlabošana atlasē, apmācībā un praksē |
| --- | --- |

—

Cilvēciskā faktora uzlabošana atlasē, apmācībā un praksē

| — | Uzlabojumi dažādajās funkcionālās specializācijas jomās |
| --- | --- |

—

Uzlabojumi dažādajās funkcionālās specializācijas jomās

| — | Vadības konsultācijas un vadība |
| --- | --- |

—

Vadības konsultācijas un vadība

| — | Revīzijas un juridiskie pakalpojumi |
| --- | --- |

—

Revīzijas un juridiskie pakalpojumi

| — | Personāla pakalpojumi (atlase, apmācība un pagaidu nodarbinātība) |
| --- | --- |

—

Personāla pakalpojumi (atlase, apmācība un pagaidu nodarbinātība)

Stratēģiskā inovācija

| — | Elastīgums dinamiskai videi |
| --- | --- |

—

Elastīgums dinamiskai videi

| — | Pozicionēšana sarežģītos tirgos |
| --- | --- |

—

Pozicionēšana sarežģītos tirgos

| — | Stratēģiskā informācija par aliansēm |
| --- | --- |

—

Stratēģiskā informācija par aliansēm

| — | Informācija par produktu pielāgošanu |
| --- | --- |

—

Informācija par produktu pielāgošanu

| — | Informācija par atrašanās vietu un tirgiem |
| --- | --- |

—

Informācija par atrašanās vietu un tirgiem

| — | Aizstāvība pretrunīgā juridiskā vidē |
| --- | --- |

—

Aizstāvība pretrunīgā juridiskā vidē

| — | Vadības pakalpojumi |
| --- | --- |

—

Vadības pakalpojumi

| — | Tiešsaistes pakalpojumi |
| --- | --- |

—

Tiešsaistes pakalpojumi

| — | Revīzijas pakalpojumi |
| --- | --- |

—

Revīzijas pakalpojumi

| — | Juridiskie pakalpojumi |
| --- | --- |

—

Juridiskie pakalpojumi

| — | Gadatirgi un izstādes |
| --- | --- |

—

Gadatirgi un izstādes

| — | Tirdzniecības pakalpojumi |
| --- | --- |

—

Tirdzniecības pakalpojumi

Komerciālā inovācija

| — | Konkurētspējīgs produktu dizains |
| --- | --- |

—

Konkurētspējīgs produktu dizains

| — | Inovatīva komercializācija |
| --- | --- |

—

Inovatīva komercializācija

| — | Iespēju izmantošana |
| --- | --- |

—

Iespēju izmantošana

| — | Klientu piesaiste un attiecības ar klientiem |
| --- | --- |

—

Klientu piesaiste un attiecības ar klientiem

| — | Inovatīva tirdzniecība |
| --- | --- |

—

Inovatīva tirdzniecība

| — | Rūpes par uzņēmuma tēlu |
| --- | --- |

—

Rūpes par uzņēmuma tēlu

| — | Dizaina pakalpojumi |
| --- | --- |

—

Dizaina pakalpojumi

| — | Gadatirgi un izstādes |
| --- | --- |

—

Gadatirgi un izstādes

| — | Atpazīstamība |
| --- | --- |

—

Atpazīstamība

| — | Tiešā tirdzniecība |
| --- | --- |

—

Tiešā tirdzniecība

| — | Sabiedriskās attiecības |
| --- | --- |

—

Sabiedriskās attiecības

| — | Pakalpojumi pēc pārdošanas |
| --- | --- |

—

Pakalpojumi pēc pārdošanas

Darbības inovācija

| — | Funkcionālā darba dalīšana |
| --- | --- |

—

Funkcionālā darba dalīšana

| — | Koncentrēšanās uz galvenajiem uzdevumiem |
| --- | --- |

—

Koncentrēšanās uz galvenajiem uzdevumiem

| — | Darbības spēja |
| --- | --- |

—

Darbības spēja

| — | Rūpes par uzņēmuma tēlu |
| --- | --- |

—

Rūpes par uzņēmuma tēlu

| — | Lingvistiskie pakalpojumi |
| --- | --- |

—

Lingvistiskie pakalpojumi

| — | Kurjerpakalpojumi |
| --- | --- |

—

Kurjerpakalpojumi

| — | Apsardzes dienesti |
| --- | --- |

—

Apsardzes dienesti

| — | Ekspluatācijas pakalpojumi |
| --- | --- |

—

Ekspluatācijas pakalpojumi

Avots: Rubalcaba (1999) “Uzņēmējdarbības pakalpojumi Eiropas rūpniecībā”(“Business services in European Industry”). Eiropas Komisija, Brisele.

| 4.8 | Daži no Eiropas visinovatīvākajiem uzņēmumiem darbojas uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā, bet kopumā pētniecības un izstrādes līmenis pakalpojumu nozarē ir pārāk zems un tās nav strukturētas. Jauni pakalpojumi un uzņēmējdarbības modeļi bieži vien rodas dārgu un laikietilpīgu mēģinājumu un atsevišķu uzņēmumu neveiksmju rezultātā. ES jāatbalsta zinātniska izpēte atsevišķās jomās, lai varētu atjaunināt uzņēmumu zināšanas pasaulē vadošo, visjaunāko tehnoloģiju jomā. |
| --- | --- |

4.8

Daži no Eiropas visinovatīvākajiem uzņēmumiem darbojas uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā, bet kopumā pētniecības un izstrādes līmenis pakalpojumu nozarē ir pārāk zems un tās nav strukturētas. Jauni pakalpojumi un uzņēmējdarbības modeļi bieži vien rodas dārgu un laikietilpīgu mēģinājumu un atsevišķu uzņēmumu neveiksmju rezultātā. ES jāatbalsta zinātniska izpēte atsevišķās jomās, lai varētu atjaunināt uzņēmumu zināšanas pasaulē vadošo, visjaunāko tehnoloģiju jomā.

| 4.9 | Ir svarīgi rast veidus, kā uzlabot MVU pieeju zinātniskās izpētes rezultātiem un sniegt tiem atbalstu īstermiņa produktu attīstībā. |
| --- | --- |

4.9

Ir svarīgi rast veidus, kā uzlabot MVU pieeju zinātniskās izpētes rezultātiem un sniegt tiem atbalstu īstermiņa produktu attīstībā.

| 4.10 | Ja uzņēmumiem vairāk jāiegulda inovācijā, pētniecībā un izstrādē, Eiropas Komisijai jānodrošina attiecīga intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība un jārīkojas, lai īstenotu iesniegto priekšlikumu par datorīstenotu izgudrojumu patentējamību. |
| --- | --- |

4.10

Ja uzņēmumiem vairāk jāiegulda inovācijā, pētniecībā un izstrādē, Eiropas Komisijai jānodrošina attiecīga intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība un jārīkojas, lai īstenotu iesniegto priekšlikumu par datorīstenotu izgudrojumu patentējamību.

| 4.11 | Nepieciešami kvalitatīvāki tiesību akti un regulējums. |
| --- | --- |

4.11

Nepieciešami kvalitatīvāki tiesību akti un regulējums.

5.   ES zināšanu radīšanas sistēma.

| 5.1 | ES zināšanu radīšanas sistēmā nepieciešamas radikālas pārmaiņas. Tās ietver:






  — | pētniecības un izstrādes pasākumu pārorientēšanu uz augsto tehnoloģiju IKT ražojošiem uzņēmumiem; |
| --- | --- | --- |

5.1

ES zināšanu radīšanas sistēmā nepieciešamas radikālas pārmaiņas. Tās ietver:

—

pētniecības un izstrādes pasākumu pārorientēšanu uz augsto tehnoloģiju IKT ražojošiem uzņēmumiem;

| — | intelektuālā darbaspēka emigrācijas apturēšanu no ES uz ASV (uz ASV dodas strādāt divreiz vairāk ES pētnieku nekā iebrauc ES valstīs; 40 % ASV pētniecības un izstrādes pasākumu veic ES izglītoti zinātnieki); |
| --- | --- |

—

intelektuālā darbaspēka emigrācijas apturēšanu no ES uz ASV (uz ASV dodas strādāt divreiz vairāk ES pētnieku nekā iebrauc ES valstīs; 40 % ASV pētniecības un izstrādes pasākumu veic ES izglītoti zinātnieki);

| — | kopējā finansējuma palielināšanu zinātniskajai izpētei, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijā noteiktos 3 % no IKP; |
| --- | --- |

—

kopējā finansējuma palielināšanu zinātniskajai izpētei, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijā noteiktos 3 % no IKP;

| — | IKT lietotāja prasmju, digitālās kompetences un elektronisko darījumu prasmju uzskatīšanu par ļoti būtiskām kompetencēm; IKT prasmju iekļaušanu jaunāko klašu mācību programmā; |
| --- | --- |

—

IKT lietotāja prasmju, digitālās kompetences un elektronisko darījumu prasmju uzskatīšanu par ļoti būtiskām kompetencēm; IKT prasmju iekļaušanu jaunāko klašu mācību programmā;

| — | modernus fiksētos un mobilos platjoslas sakarus kā šī gadsimta uz zināšanām balstītas ekonomikas infrastruktūra sastāvdaļu. Informācijas sabiedrības ģenerāldirektorāta izstrādātā iniciatīva “i2010” šajā sakarā ir ļoti nozīmīga. |
| --- | --- |

—

modernus fiksētos un mobilos platjoslas sakarus kā šī gadsimta uz zināšanām balstītas ekonomikas infrastruktūra sastāvdaļu. Informācijas sabiedrības ģenerāldirektorāta izstrādātā iniciatīva “i2010” šajā sakarā ir ļoti nozīmīga.

6.   “Pakalpojumu attīstības” nozīme.

| 6.1 | Pakalpojumu inovācija ir galvenokārt Vācijā plaši apspriests temats kopš 90. gadu vidus. “Pakalpojumu attīstība” radīja lielu stimulu gan zinātniskajam, gan praktiskajam darbam šajā jomā. Tā izveidojusies par tehnisku nozari, kuras ietvaros apskatīti pakalpojumu produktu sistemātiskas attīstības un izstrādes jautājumi, izmantojot piemērotus modeļus, metodes un līdzekļus. Lai gan “pakalpojumu attīstība” ietver arī pakalpojumu pārvaldību, galvenā uzmanība jāpievērš jaunu pakalpojumu produktu izveidei. Tajā pašā laikā “pakalpojumu attīstības” jomā ietilpst arī attīstības sistēmu izveide, vai, citiem vārdiem sakot, pētniecības un izstrādes un inovācijas vispārējās pārvaldības ar pakalpojumiem saistītie jautājumi. |
| --- | --- |

6.1

Pakalpojumu inovācija ir galvenokārt Vācijā plaši apspriests temats kopš 90. gadu vidus. “Pakalpojumu attīstība” radīja lielu stimulu gan zinātniskajam, gan praktiskajam darbam šajā jomā. Tā izveidojusies par tehnisku nozari, kuras ietvaros apskatīti pakalpojumu produktu sistemātiskas attīstības un izstrādes jautājumi, izmantojot piemērotus modeļus, metodes un līdzekļus. Lai gan “pakalpojumu attīstība” ietver arī pakalpojumu pārvaldību, galvenā uzmanība jāpievērš jaunu pakalpojumu produktu izveidei. Tajā pašā laikā “pakalpojumu attīstības” jomā ietilpst arī attīstības sistēmu izveide, vai, citiem vārdiem sakot, pētniecības un izstrādes un inovācijas vispārējās pārvaldības ar pakalpojumiem saistītie jautājumi.

| 6.2 | Plaši pētījumi jaunu uzņēmējdarbības modeļu, metožu un līdzekļu jomā sniegs “pakalpojumu attīstībai” vērtīgu stimulu. Integrēta pieeja preču, programmatūras un pakalpojumu vienotai izstrādei kļūs par vispāratzītu iezīmi. Visbeidzot, pieaugošā pakalpojumu standartu saskaņošana veicinās jaunu pakalpojumu specifikāciju un efektīvu attīstību (21). |
| --- | --- |

6.2

Plaši pētījumi jaunu uzņēmējdarbības modeļu, metožu un līdzekļu jomā sniegs “pakalpojumu attīstībai” vērtīgu stimulu. Integrēta pieeja preču, programmatūras un pakalpojumu vienotai izstrādei kļūs par vispāratzītu iezīmi. Visbeidzot, pieaugošā pakalpojumu standartu saskaņošana veicinās jaunu pakalpojumu specifikāciju un efektīvu attīstību (21).

| 6.3 | Pakalpojumu attīstība ir viena no jaunajām pakalpojuma sektora jomām, ko ievērojami pilnveidojusi zinātniskā izpēte Eiropā. Ciešāka integrācija starptautiskajos tīklos un patstāvīgas pakalpojumu attīstības nozares sistemātiska pilnveidošanās ir ļoti nozīmīga, lai nākotnē saglabātu vadošo lomu šajā jomā (22). |
| --- | --- |

6.3

Pakalpojumu attīstība ir viena no jaunajām pakalpojuma sektora jomām, ko ievērojami pilnveidojusi zinātniskā izpēte Eiropā. Ciešāka integrācija starptautiskajos tīklos un patstāvīgas pakalpojumu attīstības nozares sistemātiska pilnveidošanās ir ļoti nozīmīga, lai nākotnē saglabātu vadošo lomu šajā jomā (22).

7.   Pakalpojumu digitālās piegādes nozīme.

| 7.1 | Tiešsaistes piegādes intensifikācijas pieaugums. Tiek veltīta aizvien lielāka uzmanība informācijas tehnoloģiju un uzņēmējdarbības procesu pakalpojumu iegādes starptautiskajā tirgū, ko padara iespējami IKT, pieaugumam un ietekmei. Notiek pārorientācija uz uzņēmējdarbības pakalpojumu piegādi, izmantojot IKT, un intensīvākai tiešsaistes piegādei ir tendence pieaugt. Visplašāk pakalpojumu digitālā piegāde tiek izmantota tādās jomās kā programmatūras pakalpojumi, pētniecības un izstrādes un tehniskās pārbaudes pakalpojumi, konsultāciju pakalpojumi, personālvadības pakalpojumi un darbaspēka nodrošināšanas pakalpojumi. Galvenokārt to nosaka tirgus pieprasījums saistībā ar:






  — | jaunām klientu prasībām un vēlmēm; |
| --- | --- | --- |

7.1

Tiešsaistes piegādes intensifikācijas pieaugums. Tiek veltīta aizvien lielāka uzmanība informācijas tehnoloģiju un uzņēmējdarbības procesu pakalpojumu iegādes starptautiskajā tirgū, ko padara iespējami IKT, pieaugumam un ietekmei. Notiek pārorientācija uz uzņēmējdarbības pakalpojumu piegādi, izmantojot IKT, un intensīvākai tiešsaistes piegādei ir tendence pieaugt. Visplašāk pakalpojumu digitālā piegāde tiek izmantota tādās jomās kā programmatūras pakalpojumi, pētniecības un izstrādes un tehniskās pārbaudes pakalpojumi, konsultāciju pakalpojumi, personālvadības pakalpojumi un darbaspēka nodrošināšanas pakalpojumi. Galvenokārt to nosaka tirgus pieprasījums saistībā ar:

—

jaunām klientu prasībām un vēlmēm;

| — | tirgus apguves veicināšanu un tirgu paplašināšanu; |
| --- | --- |

—

tirgus apguves veicināšanu un tirgu paplašināšanu;

| — | kvalitātes uzlabošanu un klientu attiecību padziļināšanu; |
| --- | --- |

—

kvalitātes uzlabošanu un klientu attiecību padziļināšanu;

| — | ieguvumiem darbības efektivitātes un apjomradīto ietaupījumu jomā; |
| --- | --- |

—

ieguvumiem darbības efektivitātes un apjomradīto ietaupījumu jomā;

| — | izmaksu samazināšanos, uzlabojot un paplašinot zemo izmaksu produkcijas un piegādes iespējas. |
| --- | --- |

—

izmaksu samazināšanos, uzlabojot un paplašinot zemo izmaksu produkcijas un piegādes iespējas.

| 7.2 | No ārvalstīm pirkto pakalpojumu potenciālās priekšrocības ES ekonomikā. No jebkuras vietas pasaulē sniegtu ārpakalpojumu jomā jārisina aizvien vairāk problēmjautājumu. Tādēļ Eiropai jābūt gatavai sniegt augstas kvalitātes pakalpojumus un eksportēt tos uz citām valstīm. Pakalpojumu digitālajai piegādei un attiecīgajam elektronisko darījumu atbalstam ir tendence pieaugt. Ar uzņēmumiem saistītu pakalpojumu pirkšana ārvalstīs šobrīd galvenokārt notiek administratīvo funkciju nodrošināšanai (piemēram, IT pakalpojumi, finanšu un grāmatvedības pakalpojumi, kontaktu centru (call-centre) darbība). Pakalpojumos ar augstāku pievienoto vērtību, kā, piemēram, IT inženierija, izpēte un analīze, ES vēl aizvien izmanto dalībvalstu pakalpojumus. Tomēr tehnoloģiskā attīstība, kvalifikācijas pieejamība un attiecīgās izmaksas pasaules tirgū nākotnē noteikti vairāk ietekmēs Eiropas uzņēmumu lēmumus. Tas ir izaicinājums Eiropas darba tirgum — nodrošināt plašākas augsti kvalificēta darba iespējas un izvairīties no bezdarba (23). |
| --- | --- |

7.2

No ārvalstīm pirkto pakalpojumu potenciālās priekšrocības ES ekonomikā. No jebkuras vietas pasaulē sniegtu ārpakalpojumu jomā jārisina aizvien vairāk problēmjautājumu. Tādēļ Eiropai jābūt gatavai sniegt augstas kvalitātes pakalpojumus un eksportēt tos uz citām valstīm. Pakalpojumu digitālajai piegādei un attiecīgajam elektronisko darījumu atbalstam ir tendence pieaugt. Ar uzņēmumiem saistītu pakalpojumu pirkšana ārvalstīs šobrīd galvenokārt notiek administratīvo funkciju nodrošināšanai (piemēram, IT pakalpojumi, finanšu un grāmatvedības pakalpojumi, kontaktu centru (call-centre) darbība). Pakalpojumos ar augstāku pievienoto vērtību, kā, piemēram, IT inženierija, izpēte un analīze, ES vēl aizvien izmanto dalībvalstu pakalpojumus. Tomēr tehnoloģiskā attīstība, kvalifikācijas pieejamība un attiecīgās izmaksas pasaules tirgū nākotnē noteikti vairāk ietekmēs Eiropas uzņēmumu lēmumus. Tas ir izaicinājums Eiropas darba tirgum — nodrošināt plašākas augsti kvalificēta darba iespējas un izvairīties no bezdarba (23).

| 7.3 | Šķēršļi vispārējai pakalpojumu digitālajai piegādei. Pastāv šķēršļi pakalpojumu digitālajai piegādei, kas pamatīgi jāizpēta un jārod risinājumi, lai Eiropas uzņēmējdarbības pakalpojumu sniegšanas uzņēmumi var darboties enerģiskāk un paplašināt savu darbību ārpus ES robežām. Šie šķēršļi ietver standartu un savietojamības trūkumu, elektronisko darījumu drošību un uzticību tai, ieguldījumu trūkumu fiksēto un platjoslas sakaru infrastruktūrā un vēl aizvien pārāk lēno IKT izmantošanu MVU. |
| --- | --- |

7.3

Šķēršļi vispārējai pakalpojumu digitālajai piegādei. Pastāv šķēršļi pakalpojumu digitālajai piegādei, kas pamatīgi jāizpēta un jārod risinājumi, lai Eiropas uzņēmējdarbības pakalpojumu sniegšanas uzņēmumi var darboties enerģiskāk un paplašināt savu darbību ārpus ES robežām. Šie šķēršļi ietver standartu un savietojamības trūkumu, elektronisko darījumu drošību un uzticību tai, ieguldījumu trūkumu fiksēto un platjoslas sakaru infrastruktūrā un vēl aizvien pārāk lēno IKT izmantošanu MVU.

8.   Nodarbinātības potenciāls uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā.

| 8.1 | Nodarbinātības apjoms uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā pēdējo gadu desmitu laikā ievērojami pieaudzis. Ikgadējie izaugsmes rādītāji laika posmā no 1979. līdz 2002. gadam katru gadu bija apmēram 4,5 %, kas ievērojami pārsniedz rādītājus jebkurā citā tautsaimniecības nozarē. Nodarbinātības apjoms uzņēmējdarbības pakalpojumu nozarē 15 dalībvalstu ES veidoja 9 % 2003. gadā un 25 dalībvalstu ES — 8,6 % gadā. Pakalpojumu sektoram kopumā un uzņēmējdarbības pakalpojumiem jo īpaši būs ļoti svarīga nozīme, nākotnē nodrošinot jaunas darba vietas un kompensējot nodarbinātības samazināšanos ražošanas nozarēs. |
| --- | --- |

8.1

Nodarbinātības apjoms uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā pēdējo gadu desmitu laikā ievērojami pieaudzis. Ikgadējie izaugsmes rādītāji laika posmā no 1979. līdz 2002. gadam katru gadu bija apmēram 4,5 %, kas ievērojami pārsniedz rādītājus jebkurā citā tautsaimniecības nozarē. Nodarbinātības apjoms uzņēmējdarbības pakalpojumu nozarē 15 dalībvalstu ES veidoja 9 % 2003. gadā un 25 dalībvalstu ES — 8,6 % gadā. Pakalpojumu sektoram kopumā un uzņēmējdarbības pakalpojumiem jo īpaši būs ļoti svarīga nozīme, nākotnē nodrošinot jaunas darba vietas un kompensējot nodarbinātības samazināšanos ražošanas nozarēs.

| 8.2 | Nodarbinātības pieaugums uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā līdz 2002. gadam salīdzinājumā ar kopējo līmeni tautsaimniecībā parādīts 3. tabulā.
  3. tabula   Ikgadējie izaugsmes rādītāji nodarbinātībā uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā, 1979-2002 (24)














  Valsts | Tautsaimniecībā kopumā | Uzņēmēj-darbības pakalpojumi | Nekusta-mais īpašums | Izīrēšana | Profesionālie pakalpojumi | Pētniecības un izstrādes līgumi | IK Pakalpo-jumi | Darbības pakalpojumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LU | 2,6 | 7,6 | 5,2 | 4,4 | 7,5 | 6,5 | 12,4 | 7,4 |
| PT | 0,4 | 6,9 | 6,5 | 5,5 | 6,7 | 7,7 | 8,1 | 7,0 |
| IE | 2,0 | 6,4 | 5,3 | 4,6 | 6,0 | 0,8 | 10,5 | 6,5 |
| IT | 0,5 | 6,4 | 4,4 | 8,0 | 6,1 | 4,1 | 6,5 | 6,7 |
| DE | 0,6 | 5,3 | 4,2 | 3,4 | 4,5 | 2,9 | 6,5 | 5,8 |
| FI | 0,1 | 5,4 | 1,0 | 1,6 | 4,3 | 3,3 | 8,5 | 6,0 |
| ES | 1,1 | 5,4 | 3,7 | 6,0 | 4,9 | 3,2 | 7,4 | 5,8 |
| NL | 1,6 | 4,7 | 3,7 | 5,3 | 4,1 | 3,4 | 8,1 | 4,7 |
| AT | 0,3 | 4,8 | 1,4 | 2,6 | 4,3 | 4,0 | 9,6 | 4,8 |
| SE | 0,2 | 4,7 | 1,2 | 2,7 | 4,3 | 4,2 | 6,1 | 4,7 |
| EL | 0,8 | 4,6 | 5,9 | 3,4 | 4,2 | 4,0 | 8,1 | 4,8 |
| UK | 0,4 | 3,3 | 4,8 | 2,2 | 2,8 | -0,4 | 6,9 | 3,5 |
| FR | 0,5 | 3,2 | 1,3 | 4,1 | 2,5 | 1,7 | 4,7 | 3,8 |
| DK | 0,3 | 3,1 | 1,5 | 2,8 | 1,8 | -0,8 | 5,8 | 4,3 |
| BE | 0,3 | 3,6 | 3,9 | 0,9 | 3,2 | -1,7 | 5,0 | 4,0 |
| ES15 | 0,6 | 4,4 | 3,3 | 3,3 | 3,9 | 1,7 | 6,4 | 4,7 |
| ASV | 1,4 | 4,7 | 1,6 | 3,5 | 3,5 | 2,9 | 8,8 | 5,3 |

8.2

Nodarbinātības pieaugums uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā līdz 2002. gadam salīdzinājumā ar kopējo līmeni tautsaimniecībā parādīts 3. tabulā.

3. tabula   Ikgadējie izaugsmes rādītāji nodarbinātībā uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā, 1979-2002 (24)

Valsts

Tautsaimniecībā kopumā

Uzņēmēj-darbības pakalpojumi

Nekusta-mais īpašums

Izīrēšana

Profesionālie pakalpojumi

Pētniecības un izstrādes līgumi

IK Pakalpo-jumi

Darbības pakalpojumi

LU

2,6

7,6

5,2

4,4

7,5

6,5

12,4

7,4

PT

0,4

6,9

6,5

5,5

6,7

7,7

8,1

7,0

IE

2,0

6,4

5,3

4,6

6,0

0,8

10,5

6,5

IT

0,5

6,4

4,4

8,0

6,1

4,1

6,5

6,7

DE

0,6

5,3

4,2

3,4

4,5

2,9

6,5

5,8

FI

0,1

5,4

1,0

1,6

4,3

3,3

8,5

6,0

ES

1,1

5,4

3,7

6,0

4,9

3,2

7,4

5,8

NL

1,6

4,7

3,7

5,3

4,1

3,4

8,1

4,7

AT

0,3

4,8

1,4

2,6

4,3

4,0

9,6

4,8

SE

0,2

4,7

1,2

2,7

4,3

4,2

6,1

4,7

EL

0,8

4,6

5,9

3,4

4,2

4,0

8,1

4,8

UK

0,4

3,3

4,8

2,2

2,8

-0,4

6,9

3,5

FR

0,5

3,2

1,3

4,1

2,5

1,7

4,7

3,8

DK

0,3

3,1

1,5

2,8

1,8

-0,8

5,8

4,3

BE

0,3

3,6

3,9

0,9

3,2

-1,7

5,0

4,0

ES15

0,6

4,4

3,3

3,3

3,9

1,7

6,4

4,7

ASV

1,4

4,7

1,6

3,5

3,5

2,9

8,8

5,3

| 8.3 | Dinamisks nodarbinātības pieaugums pakalpojumu un zināšanietilpīgu uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā ir raksturīga modernas ekonomikas iezīme. Lai gan nodarbinātības līmenis uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā, kā arī izaugsmes rādītāji Eiropas valstīs ir atšķirīgi, var secināt, ka “nav nabadzīgas valsts, kurā sniegtu daudzus uzņēmējdarbības pakalpojumus, un bagātas valsts, kurā ir maz darba vietu uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā” (25). |
| --- | --- |

8.3

Dinamisks nodarbinātības pieaugums pakalpojumu un zināšanietilpīgu uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā ir raksturīga modernas ekonomikas iezīme. Lai gan nodarbinātības līmenis uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā, kā arī izaugsmes rādītāji Eiropas valstīs ir atšķirīgi, var secināt, ka “nav nabadzīgas valsts, kurā sniegtu daudzus uzņēmējdarbības pakalpojumus, un bagātas valsts, kurā ir maz darba vietu uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā” (25).

| 8.4 | Paredzams, ka nodarbinātības pieaugums pakalpojumu jomā un jo īpaši zināšanietilpīgu uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā turpināsies, lai gan nedaudz lēnākā tempā. Tomēr, atbilstoši 4. tabulā atspoguļotajam, rādītāji būs augstāki nekā tie, kas plānoti citās saimnieciskās darbības jomās. Paredzams, ka izaugsmes rādītāji būs ievērojami augstāki jaunajās dalībvalstīs, kur pakalpojumu attīstība sākusies no ievērojami zemāka absolūtā līmeņa.
  4. tabula   Nodarbinātības tendences Rietumeiropas uzņēmējdarbības nozarēs



  Piezīme: Rietumeiropa tiek definēta kā 15 dalībvalstu ES, Norvēģija un Šveice.
  Avots: “Cambridge Econometrics” paziņojums presei, “Kas noticis ar Lisabonas stratēģiju?” (“What has happened to the Lisbon agenda?”), 2005. gada novembris. |
| --- | --- |

8.4

Paredzams, ka nodarbinātības pieaugums pakalpojumu jomā un jo īpaši zināšanietilpīgu uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā turpināsies, lai gan nedaudz lēnākā tempā. Tomēr, atbilstoši 4. tabulā atspoguļotajam, rādītāji būs augstāki nekā tie, kas plānoti citās saimnieciskās darbības jomās. Paredzams, ka izaugsmes rādītāji būs ievērojami augstāki jaunajās dalībvalstīs, kur pakalpojumu attīstība sākusies no ievērojami zemāka absolūtā līmeņa.

4. tabula   Nodarbinātības tendences Rietumeiropas uzņēmējdarbības nozarēs

Image

Piezīme: Rietumeiropa tiek definēta kā 15 dalībvalstu ES, Norvēģija un Šveice.

Avots: “Cambridge Econometrics” paziņojums presei, “Kas noticis ar Lisabonas stratēģiju?” (“What has happened to the Lisbon agenda?”), 2005. gada novembris.

| 8.5 | Īpaša iezīme nodarbinātībai uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā ir augstais izglītības līmenis. Kā rāda ES darbaspēka pētījums, 2003. gadā augsti kvalificētu darbavietu skaits bija paaugstinājies līdz 41 % salīdzinājumā ar 38 % 1998. gadā. Bija 17 % zemas kvalifikācijas darbavietu, to skaits bija samazinājies salīdzinājumā ar 1998. gadu (25 %). oTas, ka uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā lielākoties nepieciešama augsta un vidēja līmeņa kvalifikācija, ir izaicinājums arī izglītības sistēmām Eiropā (īpaši mūžizglītības politikai), jo saistībā ar strukturālajam pārmaiņām Eiropas rūpniecības nozarēs būs nepieciešams, lai lielāks skaits citās jomās nodarbināto sāktu strādāt uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā. Šajā sakarā stingra ar Lisabonas stratēģijas ieviešanu saistītās programmas “Izglītība un apmācība 2010” piemērošana būs ļoti nozīmīga. Izglītības līmenis dažādās nozarēs parādīts 5. tabulā.
  5. tabula   Izglītības līmenis lielākajās tautsaimniecības nozarēs un uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā 15 dalībvalstu ES 2003. gadā (26) |
| --- | --- |

8.5

Īpaša iezīme nodarbinātībai uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā ir augstais izglītības līmenis. Kā rāda ES darbaspēka pētījums, 2003. gadā augsti kvalificētu darbavietu skaits bija paaugstinājies līdz 41 % salīdzinājumā ar 38 % 1998. gadā. Bija 17 % zemas kvalifikācijas darbavietu, to skaits bija samazinājies salīdzinājumā ar 1998. gadu (25 %). oTas, ka uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā lielākoties nepieciešama augsta un vidēja līmeņa kvalifikācija, ir izaicinājums arī izglītības sistēmām Eiropā (īpaši mūžizglītības politikai), jo saistībā ar strukturālajam pārmaiņām Eiropas rūpniecības nozarēs būs nepieciešams, lai lielāks skaits citās jomās nodarbināto sāktu strādāt uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā. Šajā sakarā stingra ar Lisabonas stratēģijas ieviešanu saistītās programmas “Izglītība un apmācība 2010” piemērošana būs ļoti nozīmīga. Izglītības līmenis dažādās nozarēs parādīts 5. tabulā.

5. tabula   Izglītības līmenis lielākajās tautsaimniecības nozarēs un uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā 15 dalībvalstu ES 2003. gadā (26)

Image

Briselē, 2006. gada 13. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  PTO tirdzniecības statistika, 2004. gads.

1

(2)  Luis Rubalcaba-Bermejo publikācija “Business Services in European Industry”, Eiropas Komisija, 1999.g.

2

Luis Rubalcaba-Bermejo

“Business Services in European Industry”

(3)  Kopsavilkuma ziņojums: “Konkurētspējīgu rūpniecības nozaru nozīme pakalpojumu sektora attīstībā” (“The significance of competitive manufacturing industries for the development of the services sectors”), Kalmbach un līdzautori, Brēmenes Universitāte, 2003. gada decembris.

3

The significance of competitive manufacturing industries for the development of the services sectors

Kalmbach

(4)  Skat. EESK atzinumu par tematu “Eiropas uzņēmumu konkurētspēja”, kurā uzsvērta atbilstošu sociālo apstākļu garantēšanas nozīme, cenšoties palielināt ražīgumu un konkurētspēju. Skat. jo īpaši 2.5 § līdz 2.5.3 §, piemēram, 2.5.2 § EESK uzsver, ka “Eiropu steidzami nepieciešams padarīt konkurētspējīgāku atbilstoši nosacījumiem, kas nodrošinātu tās ekonomisko un sociālo attīstību, kohēziju, darba vietas un vidi”.

4

(5)  Eurostat ziņu apskats 17/2006, 13.02.2006.

5

Eurostat

(6)  COM(2004) 274 galīgā redakcija. EESK atzinums pieņemts 15.12.2004 (ziņotājs — van Iersel kgs, līdzziņotājs — Legelius kgs), OV C 157, 28.06.2005., sākot ar 75. lpp.

6

van Iersel

Legelius

(7)  COM(2005) 474 galīgā redakcija. EESK atzinums pieņemts 20.04.2006 (ziņotājs — Ehnmark kgs), OV C 185, 08.08.2006., sākot ar 80. lpp. Skatīt arī CCMI papildu atzinumu (ziņotājs — Pezzini kgs).

7

Ehnmark

CCMI

Pezzini

(8)  EITO 2005., 263. lpp.

8

EITO

(9)  Ziņojums par elektroniskajiem darījumiem, 2005.g.

9

(10)  COM(2002) 441 galīgā redakcija, 30.07.2002.

10

(11)  Skat. Eiropas Komisijas Paziņojumu par tematu “Ar uzņēmumiem saistīto pakalpojumu konkurētspēja un šo pakalpojumu ieguldījums Eiropas uzņēmumu darbībā” (COM(2003) 747 galīgā redakcija, 04.12.2003), ko var atrast

11

Ar uzņēmumiem saistīto pakalpojumu konkurētspēja un šo pakalpojumu ieguldījums Eiropas uzņēmumu darbībā

http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/cnc/2003/com2003_0747en01.pdf (jo īpaši skat. I.2 § un 1. sadaļu).

(12)  Avots: “Ar uzņēmumiem saistītu pakalpojumu konkurētspēja un to ieguldījums Eiropas uzņēmumu darbībā” (COM(2003) 747 galīgā redakcija, I pielikums (“Pakalpojumu klasifikācija un papilddati”), ko var atrast

12

“Ar uzņēmumiem saistītu pakalpojumu konkurētspēja un to ieguldījums Eiropas uzņēmumu darbībā”

http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/cnc/2003/com2003_0747en01.pdf.

(13)  COM(2003) 747 galīgā redakcija, II.2. §, 11. lpp.

13

(14)  Skatīt pētījumu par tematu “Nozaru pētījums par uzņēmumu pārvietošanu: fakti” (jo īpaši 107. lpp. un no 177.–179. lpp.), ko ir pasūtījusi CCMI un ko tā ir izmantojusi par pamatu informatīvam ziņojumam par tematu “Nozaru pētījums par uzņēmumu pārvietošanu” (ziņotājs — van Iersel kgs, līdzziņotājs — Calvet Chambon kgs).

14

CCMI

van Iersel

Calvet Chambon

(15)  ES ar uzņēmējdarbības pakalpojumiem saistītā foruma ziņojums, 2005. gada jūnijs.

15

(16)  Skat. COM(1998) 534 galīgā redakcija un COM(2003) 747 galīgā redakcija.

16

(17)  Stern, Furman, Porter, 2002.g.

17

Stern, Furman, Porter

(18)  Skat. EESK atzinumu par 7. PTA pamatprogrammu: atbilstoši Lisabonas stratēģijai “2002. gada Barselonas Eiropadomes sanāksmē [izvirzīja] kvantitatīvus mērķus pētniecības darbību atbalstam: līdz 2010. gadam ES kopējam finansējumam minētajā jomā jāpieaug līdz 3 % no IKP, no kuriem divām trešdaļām jābūt privātā sektora ieguldījumiem (3 % mērķis). Komiteja tomēr norādīja, ka saistībā ar konkurenci pasaules mērogā tas ir “mainīgs mērķis”. Vilcinoties ar minētā mērķa īstenošanu, atpalicība aizvien palielinās” (2.5 §).

18

(19)  COM(2006) 77 galīgā redakcija.

19

(20)  Fragments no Luis Rubalcaba un Henk Kox publikācijas ar nosaukumu “The Contribution of Business Services to European Employment, Innovation and Productivity”, ko gatavojas izdot Palgrave-Macmillan izdevniecība.

20

Luis Rubalcaba

Henk Kox

The Contribution of Business Services to European Employment, Innovation and Productivity

Palgrave-Macmillan

(21)  Hans-Jorg Bullinger, Klaus-Peter Fahnrich, Thomas Meiren publikācija “Service engineering — methodical development of new service products”.

21

Hans-Jorg Bullinger, Klaus-Peter Fahnrich, Thomas Meiren

Service engineering

methodical development of new service products

(22)  Thomas Meiren, Fraunhofer Institute for Industrial Engineering, Štutgarte, Vācija.

22

Thomas Meiren, Fraunhofer Institute for Industrial Engineering

(23)  Ar uzņēmumiem saistītu pakalpojumu Eiropas forums, 2005. gada ziņojums.

23

(24)  Luis Rubalcaba un Henk Kox publikācija “The Contribution of Business Services to European Employment, Innovation and Productivity” (2006. gadā to publicēs izdevniecība Palgrave-Macmillan).

24

Luis Rubalcaba

Henk Kox

“The Contribution of Business Services to European Employment, Innovation and Productivity”

Palgrave-Macmillan

(25)  Rubalcaba, Kox, 2006.g., 42. lpp.

25

Rubalcaba, Kox

(26)  Avots: Rubalcaba un Kox (2006), pamatojoties uz Eurostat datiem, darbaspēka pētījums, 2004.g.

26

Rubalcaba un Kox

Eurostat

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/38 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/38

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi”

COM(2006) 91 galīgā redakcija — 2006/0033 (COD)

(2006/C 318/05)

Padome 2006. gada 27. martā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 159. panta 3. punktu 2006. gada 10. februārī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija savu atzinumu pieņēma 2006. gada 31. augustā. Ziņotājs — van Iersel kgs, līdzziņotājs — Gibellieri kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (13. septembra sēdē) ar 170 balsīm par, 10 — pret un 15 atturoties pieņēma šādu atzinumu.

1.   Kopsavilkums.

| 1.1 | EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda (turpmāk tekstā — EGF) izveidi. EESK piekrīt mērķim, proti, ar EGF līdzekļu palīdzību veikt pasākumus gadījumos, kad strādājošie tieši saskaras ar plašām sociālajām problēmām, kas radušās nopietnu un neparedzētu ekonomikas traucējumu dēļ. |
| --- | --- |

1.1

EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda (turpmāk tekstā — EGF) izveidi. EESK piekrīt mērķim, proti, ar EGF līdzekļu palīdzību veikt pasākumus gadījumos, kad strādājošie tieši saskaras ar plašām sociālajām problēmām, kas radušās nopietnu un neparedzētu ekonomikas traucējumu dēļ.

| 1.2 | EESK piekrīt tam, ka dalībvalstīm pašām jāuzņemas galvenā atbildība un EGF līdzekļus būtu jāpiešķir tikai pēc dalībvalsts lūguma un pēc tam, kad budžeta lēmējinstitūcija ir pieņēmusi attiecīgu lēmumu. Noteikumiem jābūt nepārprotamiem. |
| --- | --- |

1.2

EESK piekrīt tam, ka dalībvalstīm pašām jāuzņemas galvenā atbildība un EGF līdzekļus būtu jāpiešķir tikai pēc dalībvalsts lūguma un pēc tam, kad budžeta lēmējinstitūcija ir pieņēmusi attiecīgu lēmumu. Noteikumiem jābūt nepārprotamiem.

| 1.3 | Spēcīgu traucējumu laikā liela nozīme ir uz nākotni orientētai politikai, dinamiskai uzņēmējdarbībai, reģionālo iestāžu atbildībai un attiecīgo ieinteresēto personu — uzņēmumu, sociālo partneru, valdību, reģionālo pašvaldību un citu dalībnieku — savlaicīgi veiktiem pasākumiem un sadarbībai. EGF kā viens no ES solidaritātes instrumentiem veic papildinošu funkciju. Lai saglabātu ticamību, nedrīkst viest pārāk lielas cerības. |
| --- | --- |

1.3

Spēcīgu traucējumu laikā liela nozīme ir uz nākotni orientētai politikai, dinamiskai uzņēmējdarbībai, reģionālo iestāžu atbildībai un attiecīgo ieinteresēto personu — uzņēmumu, sociālo partneru, valdību, reģionālo pašvaldību un citu dalībnieku — savlaicīgi veiktiem pasākumiem un sadarbībai. EGF kā viens no ES solidaritātes instrumentiem veic papildinošu funkciju. Lai saglabātu ticamību, nedrīkst viest pārāk lielas cerības.

| 1.4 | Specifiskajiem, no EGF finansētajiem pasākumiem jāiekļaujas visu attiecīgo ieinteresēto personu vispārējos plānos. EGF nebūtu jāizmanto jomās, kas ir dalībvalstu ekskluzīvā kompetencē. Jāprecizē, ka fonds ir paredzēts, lai radītu īpašas nodarbinātības iespējas personām, kas negaidīti nonākušas smagā ekonomiskā situācijā. |
| --- | --- |

1.4

Specifiskajiem, no EGF finansētajiem pasākumiem jāiekļaujas visu attiecīgo ieinteresēto personu vispārējos plānos. EGF nebūtu jāizmanto jomās, kas ir dalībvalstu ekskluzīvā kompetencē. Jāprecizē, ka fonds ir paredzēts, lai radītu īpašas nodarbinātības iespējas personām, kas negaidīti nonākušas smagā ekonomiskā situācijā.

| 1.5 | EESK aicina Komisiju nodrošināt sociālo partneru aktīvu līdzdalību procesos, kas paredzēti darba vietu radīšanai atlaistajiem darbiniekiem. Lai sasniegtu mērķi, t.i., atlaisto darba ņēmēju “ātru reintegrāciju” darba tirgū, parasti ir veicams grūts darbs. Pieredze liecina, ka šādiem procesiem ir nepieciešams ilgs laika periods. |
| --- | --- |

1.5

EESK aicina Komisiju nodrošināt sociālo partneru aktīvu līdzdalību procesos, kas paredzēti darba vietu radīšanai atlaistajiem darbiniekiem. Lai sasniegtu mērķi, t.i., atlaisto darba ņēmēju “ātru reintegrāciju” darba tirgū, parasti ir veicams grūts darbs. Pieredze liecina, ka šādiem procesiem ir nepieciešams ilgs laika periods.

| 1.6 | Lai uzlabotu efektivitāti un saskaņotību, būtu jānodrošina dažādu pašreizējo instrumentu, īpaši EGF un struktūrfondu cieša koordinācija. |
| --- | --- |

1.6

Lai uzlabotu efektivitāti un saskaņotību, būtu jānodrošina dažādu pašreizējo instrumentu, īpaši EGF un struktūrfondu cieša koordinācija.

2.   Komisijas priekšlikums.

| 2.1 | Komisija 2006. gada martā iesniedza priekšlikumu par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (1). Tā mērķis ir sniegt vienreizēju finansiālu pabalstu, kas atvieglotu to darbinieku reģionos vai nozarēs, kuri cieš no ievērojamiem ekonomikas traucējumiem, reintegrāciju darba tirgū. |
| --- | --- |

2.1

Komisija 2006. gada martā iesniedza priekšlikumu par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (1). Tā mērķis ir sniegt vienreizēju finansiālu pabalstu, kas atvieglotu to darbinieku reģionos vai nozarēs, kuri cieš no ievērojamiem ekonomikas traucējumiem, reintegrāciju darba tirgū.

| 2.2 | Nopietni ekonomikas traucējumi var rasties gadījumos, kad uzņēmumus pārvieto uz trešām valstīm, būtiski palielinās importa apjoms vai pakāpeniski samazinās ES tirgus daļa attiecīgajā nozarē. Galvenais kritērijs ir nosacījums, ka reģionos, kur bezdarba līmenis ir augstāks par vidējo rādītāju, no darba uzņēmumā vai uzņēmumu grupā ir atlaisti vairāk nekā 1 000 darbinieki. |
| --- | --- |

2.2

Nopietni ekonomikas traucējumi var rasties gadījumos, kad uzņēmumus pārvieto uz trešām valstīm, būtiski palielinās importa apjoms vai pakāpeniski samazinās ES tirgus daļa attiecīgajā nozarē. Galvenais kritērijs ir nosacījums, ka reģionos, kur bezdarba līmenis ir augstāks par vidējo rādītāju, no darba uzņēmumā vai uzņēmumu grupā ir atlaisti vairāk nekā 1 000 darbinieki.

| 2.3 | Lai pasākumiem un darbībām piesaistītu EGF finansējumu, tām jārada priekšnoteikumus atlaisto personu ātrai reintegrācijai darba tirgū. Atbalsts ir paredzēts papildus valsts pasākumiem un speciālām reģionālajām programmām. Pasākumos jāiekļauj pārkvalificēšana, pārcelšanās atbalsts, kā arī atbalsts jaundibinātiem uzņēmumiem un papildus piemaksas pie algas. |
| --- | --- |

2.3

Lai pasākumiem un darbībām piesaistītu EGF finansējumu, tām jārada priekšnoteikumus atlaisto personu ātrai reintegrācijai darba tirgū. Atbalsts ir paredzēts papildus valsts pasākumiem un speciālām reģionālajām programmām. Pasākumos jāiekļauj pārkvalificēšana, pārcelšanās atbalsts, kā arī atbalsts jaundibinātiem uzņēmumiem un papildus piemaksas pie algas.

| 2.4 | EGF sniegs finansiālo atbalstu vienīgi pēc dalībvalsts lūguma. Summa, ko maksā ES, nedrīkst pārsniegt 50 % no kopējām novērtētām izmaksām, kas paredzētas dalībvalsts pasākumu kopumam. |
| --- | --- |

2.4

EGF sniegs finansiālo atbalstu vienīgi pēc dalībvalsts lūguma. Summa, ko maksā ES, nedrīkst pārsniegt 50 % no kopējām novērtētām izmaksām, kas paredzētas dalībvalsts pasākumu kopumam.

| 2.5 | Finanšu plānā nav paredzēti īpašs finansējums attiecībā uz fondu. Tas tiks finansēts no nepilnīgi izmantotiem līdzekļiem un tādiem līdzekļiem, kuriem ir atceltas izdevumu saistības. Par katru līdzekļu piešķiršanas gadījumu lems budžeta lēmējinstitūcija, tas nozīmē, ka visu atbildību uzņemsies Padome un EP. |
| --- | --- |

2.5

Finanšu plānā nav paredzēti īpašs finansējums attiecībā uz fondu. Tas tiks finansēts no nepilnīgi izmantotiem līdzekļiem un tādiem līdzekļiem, kuriem ir atceltas izdevumu saistības. Par katru līdzekļu piešķiršanas gadījumu lems budžeta lēmējinstitūcija, tas nozīmē, ka visu atbildību uzņemsies Padome un EP.

| 2.6 | Paredzēta ir detalizēta budžeta procedūra. Dalībvalstis uzņemas atbildību par EGF atbalstīto darbību pārvaldību. Komisija veic uzraudzības funkcijas. Gadījumos, kad summa netiek izlietota, tā ir jāatmaksā. |
| --- | --- |

2.6

Paredzēta ir detalizēta budžeta procedūra. Dalībvalstis uzņemas atbildību par EGF atbalstīto darbību pārvaldību. Komisija veic uzraudzības funkcijas. Gadījumos, kad summa netiek izlietota, tā ir jāatmaksā.

| 2.7 | Komisija pastāvīgi veic regulas rezultātu, kritēriju un efektivitātes novērtējumu, kā arī retrospektīvo novērtējumu. Sākot ar 2008. gadu Komisija iesniegs gada pārskatu par fonda ietvaros veiktajiem pasākumiem un to novērtējumus. |
| --- | --- |

2.7

Komisija pastāvīgi veic regulas rezultātu, kritēriju un efektivitātes novērtējumu, kā arī retrospektīvo novērtējumu. Sākot ar 2008. gadu Komisija iesniegs gada pārskatu par fonda ietvaros veiktajiem pasākumiem un to novērtējumus.

3.   EGF priekšvēsture.

| 3.1 | Priekšlikums, kas paredzēts, lai demonstrētu ES solidaritāti ar darbiniekiem, kuri ir atlaisti no darba pēc tam, kad ir notikušas negaidītas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, izstrādāts, pamatojoties uz Eiropadomes 2005. gada decembra secinājumiem. Tas ir kompromisa risinājums un tādējādi daļa no vienošanās par finanšu plānu. Tika veikts ietekmes novērtējums (2), kas ietver svarīgu informāciju par EGF būtību un darbības jomu. |
| --- | --- |

3.1

Priekšlikums, kas paredzēts, lai demonstrētu ES solidaritāti ar darbiniekiem, kuri ir atlaisti no darba pēc tam, kad ir notikušas negaidītas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, izstrādāts, pamatojoties uz Eiropadomes 2005. gada decembra secinājumiem. Tas ir kompromisa risinājums un tādējādi daļa no vienošanās par finanšu plānu. Tika veikts ietekmes novērtējums (2), kas ietver svarīgu informāciju par EGF būtību un darbības jomu.

| 3.2 | EGF pastāv atsevišķi no struktūrfondiem un ir viens no instrumentiem, kas nepieciešams, lai veicinātu Eiropas ekonomikas pielāgošanu un konkurētspēju (3). |
| --- | --- |

3.2

EGF pastāv atsevišķi no struktūrfondiem un ir viens no instrumentiem, kas nepieciešams, lai veicinātu Eiropas ekonomikas pielāgošanu un konkurētspēju (3).

| 3.3 | Struktūrfondu mērķis ir uz nākotni vērsti pasākumi, pamatojoties uz daudzgadu pieeju, savukārt EGF nav paredzēts pārstrukturēšanas mērķiem. Tas ir īpaši paredzēts, lai sniegtu atbalstu cilvēkiem reģionos, kurus skāruši nopietni triecieni, kas ietekmē pasaules tirdzniecības modeļus. Šādās reti sastopamās, bet izšķirošās situācijās var būt nepieciešams vienreizējs, laika ziņā ierobežots un konkrētām vajadzībām piemērots pabalsts. Daži EGF mērķi neatbilst struktūrfondu mērķiem. |
| --- | --- |

3.3

Struktūrfondu mērķis ir uz nākotni vērsti pasākumi, pamatojoties uz daudzgadu pieeju, savukārt EGF nav paredzēts pārstrukturēšanas mērķiem. Tas ir īpaši paredzēts, lai sniegtu atbalstu cilvēkiem reģionos, kurus skāruši nopietni triecieni, kas ietekmē pasaules tirdzniecības modeļus. Šādās reti sastopamās, bet izšķirošās situācijās var būt nepieciešams vienreizējs, laika ziņā ierobežots un konkrētām vajadzībām piemērots pabalsts. Daži EGF mērķi neatbilst struktūrfondu mērķiem.

| 3.4 | Zināmā mērā kā piemēru var minēt 1962. gadā izveidoto ASV Tirdzniecības pielāgošanas pabalsta (TAA — US Trade Adjustment Assistance) programmu. TAA mērķis ir izlīdzināt asimetriju, kas konkrētos gadījumos vai reģionos pastāv starp tirgus atvēršanas un starptautiskās liberalizācijas kaitīgo ietekmi un to vispārējo labumu. TAA un EGF tomēr nav viegli salīdzināt, jo ASV un ES pastāv kultūras atšķirības un ir izmantoti atšķirīgi kritēriji. |
| --- | --- |

3.4

Zināmā mērā kā piemēru var minēt 1962. gadā izveidoto ASV Tirdzniecības pielāgošanas pabalsta (TAA — US Trade Adjustment Assistance) programmu. TAA mērķis ir izlīdzināt asimetriju, kas konkrētos gadījumos vai reģionos pastāv starp tirgus atvēršanas un starptautiskās liberalizācijas kaitīgo ietekmi un to vispārējo labumu. TAA un EGF tomēr nav viegli salīdzināt, jo ASV un ES pastāv kultūras atšķirības un ir izmantoti atšķirīgi kritēriji.

| 3.5 | EGF būtu jāfunkcionē saskaņā ar ESAO ieteikumiem, kuros ir skaidri noteikts tirdzniecības ietekmē darbu zaudējušo darbinieku grupu iedalījums un paredzēts saskaņā ar izmaksu efektivitātes, pārredzamības un atbildības principiem piešķirt pabalstu noteiktiem laika periodiem. |
| --- | --- |

3.5

EGF būtu jāfunkcionē saskaņā ar ESAO ieteikumiem, kuros ir skaidri noteikts tirdzniecības ietekmē darbu zaudējušo darbinieku grupu iedalījums un paredzēts saskaņā ar izmaksu efektivitātes, pārredzamības un atbildības principiem piešķirt pabalstu noteiktiem laika periodiem.

| 3.6 | EGF ir paredzēts, lai Eiropas Savienībā veicinātu t.s. “elastīguma un drošības pieeju”, kurai raksturīgs līdzsvars starp elastīgumu un nodrošinātību ar darbu, un papildinātu struktūrfondu daudzgadu stratēģiskās prioritātes un politikas jomas. |
| --- | --- |

3.6

EGF ir paredzēts, lai Eiropas Savienībā veicinātu t.s. “elastīguma un drošības pieeju”, kurai raksturīgs līdzsvars starp elastīgumu un nodrošinātību ar darbu, un papildinātu struktūrfondu daudzgadu stratēģiskās prioritātes un politikas jomas.

4.   Vispārējas piezīmes.

| 4.1 | Regulas pamatā ir nostāja, ka globalizācija kopumā pozitīvi ietekmē izaugsmi un nodarbinātību ES. EESK tomēr atzīmē, ka vienlaicīgi iespējamas manāmas un nelabvēlīgas sekas reģionālā līmenī EGF būs īpašs instruments, kas paredzēts, lai veicinātu nodarbinātības iespējas tiem strādājošajiem, kurus skāruši nopietni ekonomikas traucējumi. Žēl, ka ne ietekmes novērtējumā (4), ne arī citos dokumentos nav veikta konkrētu gadījumu analīze. |
| --- | --- |

4.1

Regulas pamatā ir nostāja, ka globalizācija kopumā pozitīvi ietekmē izaugsmi un nodarbinātību ES. EESK tomēr atzīmē, ka vienlaicīgi iespējamas manāmas un nelabvēlīgas sekas reģionālā līmenī EGF būs īpašs instruments, kas paredzēts, lai veicinātu nodarbinātības iespējas tiem strādājošajiem, kurus skāruši nopietni ekonomikas traucējumi. Žēl, ka ne ietekmes novērtējumā (4), ne arī citos dokumentos nav veikta konkrētu gadījumu analīze.

| 4.2 | Ņemot vērā, ka regulas ceturtajā apsvērumā ir teikts, ka EGF darbībai “jābūt saskaņotai un salīdzināmai ar pārējo Kopienas politiku un jāatbilst tās acquis”, priekšlikumi būtu uzmanīgi jāizpēta daudziem Komisijas politikas veidošanā iesaistītajiem dalībniekiem, jo īpaši Konkurences ģenerāldirekcijai, lai nepieļautu nepamatotu valsts subsīdiju piešķiršanu. |
| --- | --- |

4.2

Ņemot vērā, ka regulas ceturtajā apsvērumā ir teikts, ka EGF darbībai “jābūt saskaņotai un salīdzināmai ar pārējo Kopienas politiku un jāatbilst tās acquis”, priekšlikumi būtu uzmanīgi jāizpēta daudziem Komisijas politikas veidošanā iesaistītajiem dalībniekiem, jo īpaši Konkurences ģenerāldirekcijai, lai nepieļautu nepamatotu valsts subsīdiju piešķiršanu.

| 4.3 | EGF izveide ir konkrēts Eiropas Savienības pasākums, lai novērstu ārējās tirdzniecības un globālā tirgus izraisīto nopietno traucējumu sekas. Nākotnē varētu apsvērt līdzīga instrumenta izveidi ar mērķi novērst iekšējās tirdzniecības un ES vienotā tirgus negatīvās sekas (piemēram, delokalizācija ES teritorijā, nodokļu politika). |
| --- | --- |

4.3

EGF izveide ir konkrēts Eiropas Savienības pasākums, lai novērstu ārējās tirdzniecības un globālā tirgus izraisīto nopietno traucējumu sekas. Nākotnē varētu apsvērt līdzīga instrumenta izveidi ar mērķi novērst iekšējās tirdzniecības un ES vienotā tirgus negatīvās sekas (piemēram, delokalizācija ES teritorijā, nodokļu politika).

4.4   Intervences kritēriji.

| 4.4.1 | Nepieciešami stingri intervences kritēriji. Diezgan neskaidrs tomēr ir 1. pantā minētais kritērijs, proti, “sniegt atbalstu darbiniekiem, kuri atlaisti lielo strukturālo izmaiņu pasaules tirdzniecības metodēs rezultātā, kur šīs izmaiņas ievērojami negatīvi ietekmē reģionālo vai vietējo ekonomiku”. Par fonda atbalsta pieteikumu iesniegšanu ir atbildīgas pirmām kārtām dalībvalstis. Komisijai būtu jānodrošina vienāda kritēriju piemērošana visos gadījumos un attiecībā uz visām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

4.4.1

Nepieciešami stingri intervences kritēriji. Diezgan neskaidrs tomēr ir 1. pantā minētais kritērijs, proti, “sniegt atbalstu darbiniekiem, kuri atlaisti lielo strukturālo izmaiņu pasaules tirdzniecības metodēs rezultātā, kur šīs izmaiņas ievērojami negatīvi ietekmē reģionālo vai vietējo ekonomiku”. Par fonda atbalsta pieteikumu iesniegšanu ir atbildīgas pirmām kārtām dalībvalstis. Komisijai būtu jānodrošina vienāda kritēriju piemērošana visos gadījumos un attiecībā uz visām dalībvalstīm.

| 4.4.2 | Pierādījumu, ka pieteikums ir pamatots, iesniedz dalībvalstis. Komisija, pamatojoties uz pamatnostādnēm, pārbaudīs un stingri uzraudzīs pieteikuma procedūru, un budžeta lēmējinstitūcija, izskatot katru gadījumu atsevišķi, piešķirs finansiālo atbalstu. Šajā sakarā Komisijai, dalībvalstīm un budžeta lēmējinstitūcijai būs jāmācās darba gaitā un no praktiskās pieredzes. Jāizvairās pieļaut neskaidrības, t.i., visā Savienībā jāpieņem un jāpiemēro vienādi noteikumi un pieeja. |
| --- | --- |

4.4.2

Pierādījumu, ka pieteikums ir pamatots, iesniedz dalībvalstis. Komisija, pamatojoties uz pamatnostādnēm, pārbaudīs un stingri uzraudzīs pieteikuma procedūru, un budžeta lēmējinstitūcija, izskatot katru gadījumu atsevišķi, piešķirs finansiālo atbalstu. Šajā sakarā Komisijai, dalībvalstīm un budžeta lēmējinstitūcijai būs jāmācās darba gaitā un no praktiskās pieredzes. Jāizvairās pieļaut neskaidrības, t.i., visā Savienībā jāpieņem un jāpiemēro vienādi noteikumi un pieeja.

| 4.4.3 | Attiecībā uz darba vietu skaita samazināšanās minimālo līmeni attiecīgajos reģionos 2. pantā ir skaidri definēti intervences kritēriji. Tomēr jāsaka, ka kritērijs “1 000 darbinieki” neattiecas tikai uz vienu uzņēmumu, bet ietver arī pakārtotus ražošanas uzņēmumus un piegādes uzņēmumus. |
| --- | --- |

4.4.3

Attiecībā uz darba vietu skaita samazināšanās minimālo līmeni attiecīgajos reģionos 2. pantā ir skaidri definēti intervences kritēriji. Tomēr jāsaka, ka kritērijs “1 000 darbinieki” neattiecas tikai uz vienu uzņēmumu, bet ietver arī pakārtotus ražošanas uzņēmumus un piegādes uzņēmumus.

| 4.4.4 | Parasti darbinieku skaita samazināšanas motīvi būs saistīti ar virkni faktoru, piemēram, modernizācija, racionalizācija, ražošanas metožu maiņa un, protams, starptautiskās tirdzniecības modeļi. Tikai retos gadījumos pilnībā dominēs viens konkrēts faktors. |
| --- | --- |

4.4.4

Parasti darbinieku skaita samazināšanas motīvi būs saistīti ar virkni faktoru, piemēram, modernizācija, racionalizācija, ražošanas metožu maiņa un, protams, starptautiskās tirdzniecības modeļi. Tikai retos gadījumos pilnībā dominēs viens konkrēts faktors.

| 4.4.5 | Amerikāņu TAA programma ir ņemta par piemēru. Komisijas aprakstā par TAA funkcionēšanu tomēr atkal ir diezgan neskaidri izklāstīts jautājums par saikni starp tirdzniecības modeļu izmaiņām un valsts pasākumiem ar mērķi mazināt to ietekmi uz atlaistajiem darbiniekiem. Turklāt TAA kritēriji un piemērošanas gaita būtiski atšķiras no tā, ko ir paredzējusi ES. |
| --- | --- |

4.4.5

Amerikāņu TAA programma ir ņemta par piemēru. Komisijas aprakstā par TAA funkcionēšanu tomēr atkal ir diezgan neskaidri izklāstīts jautājums par saikni starp tirdzniecības modeļu izmaiņām un valsts pasākumiem ar mērķi mazināt to ietekmi uz atlaistajiem darbiniekiem. Turklāt TAA kritēriji un piemērošanas gaita būtiski atšķiras no tā, ko ir paredzējusi ES.

| 4.4.6 | EGF līdzekļi tiks pieprasīti ekonomikas traucējumu un neparedzētu apstākļu gadījumā. Pārmaiņu tendences parasti tomēr ir jūtamas, pirms šīs izmaiņas atstāj reālu ietekmi. Laba uzņēmumu vadība nozīmē to, ka piemērotā brīdī tiek veikti priekšlaicīgi pasākumi. |
| --- | --- |

4.4.6

EGF līdzekļi tiks pieprasīti ekonomikas traucējumu un neparedzētu apstākļu gadījumā. Pārmaiņu tendences parasti tomēr ir jūtamas, pirms šīs izmaiņas atstāj reālu ietekmi. Laba uzņēmumu vadība nozīmē to, ka piemērotā brīdī tiek veikti priekšlaicīgi pasākumi.

| 4.4.7 | Iepriekš minētais nozīmē, ka jebkuros plānotos valsts un ES atbalsta pasākumos būs jāņem vērā tas, kādus pasākumus uzņēmumi un sociālie partneri paši ir veikuši, paredzot pārmaiņas. Piemēram, cik atbilstīgi ir atbalsta pasākumi, ja uzņēmums un sociālie partneri nevērības dēļ nav savlaicīgi atpazinuši pārmaiņas, kas varētu apdraudēt tirgus un/vai darba vietas? |
| --- | --- |

4.4.7

Iepriekš minētais nozīmē, ka jebkuros plānotos valsts un ES atbalsta pasākumos būs jāņem vērā tas, kādus pasākumus uzņēmumi un sociālie partneri paši ir veikuši, paredzot pārmaiņas. Piemēram, cik atbilstīgi ir atbalsta pasākumi, ja uzņēmums un sociālie partneri nevērības dēļ nav savlaicīgi atpazinuši pārmaiņas, kas varētu apdraudēt tirgus un/vai darba vietas?

4.5   Piemērotu darbību definīcija.

| 4.5.1 | Atšķirība starp struktūrfondiem un EGF ir trejāda: a) atšķiras to apjoms — 44 miljardi euro pret 500 miljoniem euro gadā nākamajā plānošanas periodā no 2007. līdz 2013. gadam; b) atsķirīga pieeja: ilgtermiņa un uz nākotni orientēta pieeja plašiem modernizācijas pasākumiem no vienas puses, un īslaicīgi, mērķtiecīgi pasākumi darbinieku ātrai reintegrēšanai darba tirgū, no otras puses; c) struktūrfondi to apjoma un darbības jomas dēļ ir saistīti ar birokrātiskām procedūrām, turpretī EGF gadījumā nav nepieciešama birokrātiska pieeja. |
| --- | --- |

4.5.1

Atšķirība starp struktūrfondiem un EGF ir trejāda: a) atšķiras to apjoms — 44 miljardi euro pret 500 miljoniem euro gadā nākamajā plānošanas periodā no 2007. līdz 2013. gadam; b) atsķirīga pieeja: ilgtermiņa un uz nākotni orientēta pieeja plašiem modernizācijas pasākumiem no vienas puses, un īslaicīgi, mērķtiecīgi pasākumi darbinieku ātrai reintegrēšanai darba tirgū, no otras puses; c) struktūrfondi to apjoma un darbības jomas dēļ ir saistīti ar birokrātiskām procedūrām, turpretī EGF gadījumā nav nepieciešama birokrātiska pieeja.

| 4.5.2 | Jānodrošina, lai struktūrfondi būtu nepārprotami nošķirti no EGF. Saskaņā ar definīciju EGF izmantošana notiek īslaicīgi un ierobežotā laika periodā, un ir paredzēta īpašiem gadījumiem. Ilgtermiņā un plašākā reģionālajā kontekstā var paredzēt papildu līdzekļus no struktūrfondiem. Gadījumos, kad pasākumi viens otru papildina, jāņem vērā katra fonda atšķirīgie principi un struktūra. |
| --- | --- |

4.5.2

Jānodrošina, lai struktūrfondi būtu nepārprotami nošķirti no EGF. Saskaņā ar definīciju EGF izmantošana notiek īslaicīgi un ierobežotā laika periodā, un ir paredzēta īpašiem gadījumiem. Ilgtermiņā un plašākā reģionālajā kontekstā var paredzēt papildu līdzekļus no struktūrfondiem. Gadījumos, kad pasākumi viens otru papildina, jāņem vērā katra fonda atšķirīgie principi un struktūra.

| 4.5.3 | Nebūs viegli radīt nosacījumus atlaisto darbinieku “ātrai” reintegrācijai darba tirgū, ja vide un apstākļi nebūs labvēlīgi, piemēram, galvenokārt reģionos, kuros dominē viena ražošanas nozare, kā arī ekonomiski atpalikušos reģionos vai arī tajās vietās, kur trūkst izglītības un pārkvalifikācijas iespēju uz vietas, u.c. Īpaša uzmanība jāpievērš vidējā un augstākā līmeņa vadībai, lai novērstu intelektuālā darbaspēka aizplūšanu. Šādos gadījumos, iespējams, būs nepieciešams apvienot gan struktūrfondu, gan EGF līdzekļus, kā arī iespējami lietderīgi izmantot EURES tīklu, lai sekmētu mobilitātes iespējas Eiropā. Efektīvas koordinācijas trūkums var radīt problēmas. Šajā sakarā īpaša uzmanība jāpievērš 5. panta 3. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

4.5.3

Nebūs viegli radīt nosacījumus atlaisto darbinieku “ātrai” reintegrācijai darba tirgū, ja vide un apstākļi nebūs labvēlīgi, piemēram, galvenokārt reģionos, kuros dominē viena ražošanas nozare, kā arī ekonomiski atpalikušos reģionos vai arī tajās vietās, kur trūkst izglītības un pārkvalifikācijas iespēju uz vietas, u.c. Īpaša uzmanība jāpievērš vidējā un augstākā līmeņa vadībai, lai novērstu intelektuālā darbaspēka aizplūšanu. Šādos gadījumos, iespējams, būs nepieciešams apvienot gan struktūrfondu, gan EGF līdzekļus, kā arī iespējami lietderīgi izmantot EURES tīklu, lai sekmētu mobilitātes iespējas Eiropā. Efektīvas koordinācijas trūkums var radīt problēmas. Šajā sakarā īpaša uzmanība jāpievērš 5. panta 3. punkta noteikumiem.

| 4.5.4 | Noteikumi par piemērotām darbībām, kas minētas 3. pantā, jāskata kopā ar 5. un 6. panta noteikumiem, īpaši attiecībā uz reģionālo, valstu un ES pasākumu savstarpējo saistību un mijiedarbību. Tā kā ES darbības papildina reģionālā un valstu līmenī veiktos pasākumus, noderīga būtu ES iepriekš gūtā pieredze, piemēram saistībā ar RESIDER, RECHAR un RETEX, kā arī citās situācijās, ņemot vērā, ka EGF nav piešķirts pārstrukturēšanas uzdevums. |
| --- | --- |

4.5.4

Noteikumi par piemērotām darbībām, kas minētas 3. pantā, jāskata kopā ar 5. un 6. panta noteikumiem, īpaši attiecībā uz reģionālo, valstu un ES pasākumu savstarpējo saistību un mijiedarbību. Tā kā ES darbības papildina reģionālā un valstu līmenī veiktos pasākumus, noderīga būtu ES iepriekš gūtā pieredze, piemēram saistībā ar RESIDER, RECHAR un RETEX, kā arī citās situācijās, ņemot vērā, ka EGF nav piešķirts pārstrukturēšanas uzdevums.

| 4.5.5 | Īpašos gadījumos var būt lietderīga modernajā rūpniecības politikā analīžu pārbaudīšanai un izmantojamo instrumentu noteikšanai izmantotā sektorālā pieeja. |
| --- | --- |

4.5.5

Īpašos gadījumos var būt lietderīga modernajā rūpniecības politikā analīžu pārbaudīšanai un izmantojamo instrumentu noteikšanai izmantotā sektorālā pieeja.

| 4.5.6 | Vairākas dalībvalstis pievērš īpašu uzmanību tam, lai ar ienākumu jautājumiem saistītā politika un darba tirgus politika paliktu valstu kompetencē un Komisija nevarētu iejaukties valstu kompetencēs. Tādēļ attiecībā uz dalībvalstu izstrādāto pasākumu kopumu īpašu krīzes situāciju risināšanai, ES ieguldījums skaidri jākoncentrē uz konkrētām personām un uz atlaisto darbinieku reintegrēšanu darba tirgū. Šajā sakarā EESK norāda uz kritērijiem, kas minēti Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līguma kādreizējā sociālo jautājumu nodaļā un var palīdzēt, lai nepieļautu iestāžu darba pārklāšanos un iestāžu konfliktus. |
| --- | --- |

4.5.6

Vairākas dalībvalstis pievērš īpašu uzmanību tam, lai ar ienākumu jautājumiem saistītā politika un darba tirgus politika paliktu valstu kompetencē un Komisija nevarētu iejaukties valstu kompetencēs. Tādēļ attiecībā uz dalībvalstu izstrādāto pasākumu kopumu īpašu krīzes situāciju risināšanai, ES ieguldījums skaidri jākoncentrē uz konkrētām personām un uz atlaisto darbinieku reintegrēšanu darba tirgū. Šajā sakarā EESK norāda uz kritērijiem, kas minēti Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līguma kādreizējā sociālo jautājumu nodaļā un var palīdzēt, lai nepieļautu iestāžu darba pārklāšanos un iestāžu konfliktus.

| 4.6 | Budžeta lēmējinstitūcijai ir ļoti liela nozīme. Mēs atzinīgi vērtējam to, ka regulā ir pienācīgi un detalizēti aprakstītas finansēšanas procedūras, kas ir jāievēro. |
| --- | --- |

4.6

Budžeta lēmējinstitūcijai ir ļoti liela nozīme. Mēs atzinīgi vērtējam to, ka regulā ir pienācīgi un detalizēti aprakstītas finansēšanas procedūras, kas ir jāievēro.

| 4.7 | Regula ir paredzēta īpašiem ārkārtas gadījumiem, kuros parasti ir nepieciešama ātra un efektīva rīcība. Tas nozīmē, ka attiecībā uz noteikumu piemērošanu, protams, jāsamazina birokrātija, tomēr tajā pašā laikā nepieciešama pienācīga piesardzība. Būtu jāsaglabā mērķis, proti, efektīva atbalsta nodrošinājums pēc iespējas īsākā laikā. |
| --- | --- |

4.7

Regula ir paredzēta īpašiem ārkārtas gadījumiem, kuros parasti ir nepieciešama ātra un efektīva rīcība. Tas nozīmē, ka attiecībā uz noteikumu piemērošanu, protams, jāsamazina birokrātija, tomēr tajā pašā laikā nepieciešama pienācīga piesardzība. Būtu jāsaglabā mērķis, proti, efektīva atbalsta nodrošinājums pēc iespējas īsākā laikā.

| 4.8 | Vairākos, pat sarežģītos gadījumos (nesenā) pagātnē ir veiksmīgi veikta pārstrukturēšana. Lai gan katrs atsevišķs gadījums ir unikāls, pārstrukturēšanas lielā dažādība liecina, ka tādi kopīgie visu ieinteresēto personu centieni reģionālajā līmenī, ko bieži vien atbalsta valdība un kas ir orientēti uz nosacījumu veidošanu, lai dibinātu jaunus vai atkal nostiprinātu jau esošos rūpniecības un uz pakalpojumiem orientētos uzņēmumus un veiktu reoganizāciju, ir guvuši panākumus. |
| --- | --- |

4.8

Vairākos, pat sarežģītos gadījumos (nesenā) pagātnē ir veiksmīgi veikta pārstrukturēšana. Lai gan katrs atsevišķs gadījums ir unikāls, pārstrukturēšanas lielā dažādība liecina, ka tādi kopīgie visu ieinteresēto personu centieni reģionālajā līmenī, ko bieži vien atbalsta valdība un kas ir orientēti uz nosacījumu veidošanu, lai dibinātu jaunus vai atkal nostiprinātu jau esošos rūpniecības un uz pakalpojumiem orientētos uzņēmumus un veiktu reoganizāciju, ir guvuši panākumus.

| 4.9 | Vairumā gadījumu ekonomiskie un sociālie plāni tika izveidoti, cieši sadarbojoties valsts valdībai, reģionālajām pašvaldībām un sociālajiem partneriem, kas organizēja galvenokārt apaļā galda sarunas un iesaistīja visas reģionā esošās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

4.9

Vairumā gadījumu ekonomiskie un sociālie plāni tika izveidoti, cieši sadarbojoties valsts valdībai, reģionālajām pašvaldībām un sociālajiem partneriem, kas organizēja galvenokārt apaļā galda sarunas un iesaistīja visas reģionā esošās ieinteresētās personas.

| 4.10 | Attiecībā uz jauno EGF jāparedz un jāveic līdzīgas procedūras, lai fondu varētu veiksmīgi izmantot. Šim nolūkam Komisijas pārstāvjiem tieši jāpiedalās šādās reģionālā un vietējā līmeņa pārstāvju tikšanās reizēs un sanāksmēs. |
| --- | --- |

4.10

Attiecībā uz jauno EGF jāparedz un jāveic līdzīgas procedūras, lai fondu varētu veiksmīgi izmantot. Šim nolūkam Komisijas pārstāvjiem tieši jāpiedalās šādās reģionālā un vietējā līmeņa pārstāvju tikšanās reizēs un sanāksmēs.

5.   Īpašas piezīmes.

| 5.1 | Lai gan budžeta līdzekļu piešķīrumu EGF 500 miljonu euro apmērā Komisija noteica ar statistiskās imitācijas palīdzību, pamatojoties uz konkrētiem gadījumiem, piešķirtā summa jānovērtē un, iespējams, jākoriģē katru gadu atbilstoši attiecīgajai situācijai un atsauksmēm par fonda līdzekļu izlietojumu. |
| --- | --- |

5.1

Lai gan budžeta līdzekļu piešķīrumu EGF 500 miljonu euro apmērā Komisija noteica ar statistiskās imitācijas palīdzību, pamatojoties uz konkrētiem gadījumiem, piešķirtā summa jānovērtē un, iespējams, jākoriģē katru gadu atbilstoši attiecīgajai situācijai un atsauksmēm par fonda līdzekļu izlietojumu.

| 5.2 | Priekšlikuma regulai 2. pantā ir teikts, ka EGF finansētie pasākumi tiek veikti nopietna ekonomikas traucējuma gadījumā. EESK aicina Padomi pirms regulas spēkā stāšanās apspriest 2. panta pirmajā rindkopā minēto parādību definīcijas. Pārāk plašu definīciju dēļ budžeta lēmējinstitūcijai vēlāk varētu rasties grūtības efektīvu lēmumu pieņemšanā. Arī pārāk šauras definīcijas var izraisīt tādu pašu efektu. Diskusija Padomē var būt noderīga, lai atrisinātu dilemmu un atrastu vidusceļu. Šāda diskusija varētu sniegt lietderīgu ieguldījumu arī Komisijas pamatnostādņu izstrādē. |
| --- | --- |

5.2

Priekšlikuma regulai 2. pantā ir teikts, ka EGF finansētie pasākumi tiek veikti nopietna ekonomikas traucējuma gadījumā. EESK aicina Padomi pirms regulas spēkā stāšanās apspriest 2. panta pirmajā rindkopā minēto parādību definīcijas. Pārāk plašu definīciju dēļ budžeta lēmējinstitūcijai vēlāk varētu rasties grūtības efektīvu lēmumu pieņemšanā. Arī pārāk šauras definīcijas var izraisīt tādu pašu efektu. Diskusija Padomē var būt noderīga, lai atrisinātu dilemmu un atrastu vidusceļu. Šāda diskusija varētu sniegt lietderīgu ieguldījumu arī Komisijas pamatnostādņu izstrādē.

| 5.3 | Skaidri jānorāda intervences iemesli. Jāņem vērā uzņēmumu pašu, kā arī sociālo partneru un citu ieinteresēto personu priekšlaicīgi veiktie pasākumi. Arī minēto aspektu varētu iekļaut Komisijas pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

5.3

Skaidri jānorāda intervences iemesli. Jāņem vērā uzņēmumu pašu, kā arī sociālo partneru un citu ieinteresēto personu priekšlaicīgi veiktie pasākumi. Arī minēto aspektu varētu iekļaut Komisijas pamatnostādnēs.

| 5.4 | Ikgadējā novērtējuma ietvaros un arī sakarā ar iespējamiem grozījumiem saskaņā ar 20. panta noteikumiem būtu jāapsver iespēja veikt 2. pantā minēto intervences kritēriju (iesaistīto darbinieku skaits, teritoriālā dimensija un nodarbinātības rādītāji) novērtējumu, lai nodrošinātu to, ka intervences kritēriji ir pietiekami elastīgi, lai nodrošinātu atbilstību konkrētu reģionu īpatnībām, pirmām kārtām mazās valstīs, kurās darbojas galvenokārt mazie un vidējie uzņēmumi. |
| --- | --- |

5.4

Ikgadējā novērtējuma ietvaros un arī sakarā ar iespējamiem grozījumiem saskaņā ar 20. panta noteikumiem būtu jāapsver iespēja veikt 2. pantā minēto intervences kritēriju (iesaistīto darbinieku skaits, teritoriālā dimensija un nodarbinātības rādītāji) novērtējumu, lai nodrošinātu to, ka intervences kritēriji ir pietiekami elastīgi, lai nodrošinātu atbilstību konkrētu reģionu īpatnībām, pirmām kārtām mazās valstīs, kurās darbojas galvenokārt mazie un vidējie uzņēmumi.

| 5.5 | Priekšlikuma regulai 3. panta a) un b) punktos ir minēti pasākumi, kuru veikšanai var izmantot EGF finansējumu. EESK piebilst, ka tādas ar ienākumu jautājumiem saistītas jomas kā tiesības saņemt pensiju un sociālos pabalstus ir dalībvalstu ekskluzīvā kompetencē. EGF būtu jāizmanto tikai dažāda veida izglītības un apmācības iespēju un pamatnosacījumu finansēšanai. Īpašos apstākļos var piešķirt algas piemaksu personām, kam ir darba vieta vai kas to meklē. |
| --- | --- |

5.5

Priekšlikuma regulai 3. panta a) un b) punktos ir minēti pasākumi, kuru veikšanai var izmantot EGF finansējumu. EESK piebilst, ka tādas ar ienākumu jautājumiem saistītas jomas kā tiesības saņemt pensiju un sociālos pabalstus ir dalībvalstu ekskluzīvā kompetencē. EGF būtu jāizmanto tikai dažāda veida izglītības un apmācības iespēju un pamatnosacījumu finansēšanai. Īpašos apstākļos var piešķirt algas piemaksu personām, kam ir darba vieta vai kas to meklē.

| 5.6 | Dokumenta 10. panta 1. punktā noteikts, ka EGF maksimālais iegulfījums nedrīkst pārsniegt 50 % no dalībvalsts paredzēto pasākumu kopuma. EESK nevēlas apstrīdēt šī procentuālā apjoma atbilstību. Komiteja tomēr norāda, ka pastāv saikne starp EGF finansiālā pabalsta apmēru un izskatāmo gadījumu skaitu un apjomu. |
| --- | --- |

5.6

Dokumenta 10. panta 1. punktā noteikts, ka EGF maksimālais iegulfījums nedrīkst pārsniegt 50 % no dalībvalsts paredzēto pasākumu kopuma. EESK nevēlas apstrīdēt šī procentuālā apjoma atbilstību. Komiteja tomēr norāda, ka pastāv saikne starp EGF finansiālā pabalsta apmēru un izskatāmo gadījumu skaitu un apjomu.

| 5.7 | Attiecībā uz 12. pantu EESK ierosina grozīt 1. punkta b) apakšpunktu šādi: “apliecinājums, ka 2. pantā izklāstītie kritēriju un 6. pantā noteiktās prasības ir izpildītas”. |
| --- | --- |

5.7

Attiecībā uz 12. pantu EESK ierosina grozīt 1. punkta b) apakšpunktu šādi: “apliecinājums, ka 2. pantā izklāstītie kritēriju un 6. pantā noteiktās prasības ir izpildītas”.

| 5.8 | EESK uzskata, ka visos EGF līdzekļu piešķiršanas procedūras posmos jāiesaista sociālie partneri un citas reģiona ieinteresētās personas. Komisijai būtu jāinformē arī EESK un Reģionu komiteja. |
| --- | --- |

5.8

EESK uzskata, ka visos EGF līdzekļu piešķiršanas procedūras posmos jāiesaista sociālie partneri un citas reģiona ieinteresētās personas. Komisijai būtu jāinformē arī EESK un Reģionu komiteja.

| 5.9 | Sākot ar 2008. gadu, Komisija iesniegs gada pārskatu par EGF. Šādu retrospektīvu novērtējumu varētu apspriest Padomē. Priekšlikuma 20. pantā ir paredzēts formāli pārskatīt regulu līdz 2013. gada decembrim. EESK ierosina Komisijai iekļaut EGF novērtējumu arī Baltajā grāmatā, kas sagaidāma 2009. gadā, lai sagatavotu starpposma diskusiju par ES budžetu. |
| --- | --- |

5.9

Sākot ar 2008. gadu, Komisija iesniegs gada pārskatu par EGF. Šādu retrospektīvu novērtējumu varētu apspriest Padomē. Priekšlikuma 20. pantā ir paredzēts formāli pārskatīt regulu līdz 2013. gada decembrim. EESK ierosina Komisijai iekļaut EGF novērtējumu arī Baltajā grāmatā, kas sagaidāma 2009. gadā, lai sagatavotu starpposma diskusiju par ES budžetu.

Briselē, 2006. gada 13. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Priekšlikums regulai par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi, 2006. gada marts, COM(2006) 91 galīgā redakcija, 2006/0033 (COD).

1

(2)  Ietekmes novērtējums attiecībā uz iepriekš minēto regulu, SEC (2006) 274/2.

2

(3)  ES konkurētspēja un rūpnieciskās darbības atrašanās vieta (EU Competitiveness and Industrial Location), Komisijas padomdevēju birojs ES politikas jautājumos, BEPA (2005), 2005. gada 26. oktobris.

3

(4)  SEC(2006) 274.

4

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/42 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/42

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par akcionāru balsstiesību izmantošanu sabiedrībās, kuru juridiskā adrese ir dalībvalstī un kuru akcijas atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2004/109/EK”

COM (2005) 685 galīgā redakcija — 2005/0265 (COD)

(2006/C 318/06)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pantu 2006. gada 31. janvārī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2006. gada 20. jūlijā. Ziņotājs — Cassidy kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (13. septembra sēdē), ar 83 balsīm par, 9 balsīm pret un 18 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   EESK secinājumi un ieteikumi.

| 1.1 | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu, jo šķēršļi pārrobežu balsošanai rada traucējumus vienotajā tirgū. |
| --- | --- |

1.1

EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu, jo šķēršļi pārrobežu balsošanai rada traucējumus vienotajā tirgū.

| 1.2 | Vairākās ES valstīs joprojām pastāv akciju bloķēšana, tas ir, pienākums deponēt vai bloķēt akcijas dažas dienas pirms kopsapulces, lai iegūtu tiesības balsot. Dažās valstīs šī darbība ir obligāta. Tā ir dārga prakse, kas liedz akcionāriem pirkt un pārdot savas akcijas pirms kopsapulces. Lielākā daļa institucionālo ieguldītāju arī uzskata, ka tas ir viens no lielākajiem šķēršļiem balsošanai. Ierosinātās direktīvas 7. pants noraida jebkuru priekšlikumu “bloķēt” akcijas, kas izpaužas prasībā tās deponēt pirms kopsapulces. EESK to vērtē īpaši atzinīgi, lai arī apzinās, ka to valstu skaits, kur šāda prasība joprojām ir atļauta, ir ierobežots. |
| --- | --- |

1.2

Vairākās ES valstīs joprojām pastāv akciju bloķēšana, tas ir, pienākums deponēt vai bloķēt akcijas dažas dienas pirms kopsapulces, lai iegūtu tiesības balsot. Dažās valstīs šī darbība ir obligāta. Tā ir dārga prakse, kas liedz akcionāriem pirkt un pārdot savas akcijas pirms kopsapulces. Lielākā daļa institucionālo ieguldītāju arī uzskata, ka tas ir viens no lielākajiem šķēršļiem balsošanai. Ierosinātās direktīvas 7. pants noraida jebkuru priekšlikumu “bloķēt” akcijas, kas izpaužas prasībā tās deponēt pirms kopsapulces. EESK to vērtē īpaši atzinīgi, lai arī apzinās, ka to valstu skaits, kur šāda prasība joprojām ir atļauta, ir ierobežots.

| 1.3 | EESK uzskata, ka direktīvai būtu jāapliecina vēlme pēc labāka regulējuma, un īpaši vērš uzmanību uz 2003. gada decembra Iestāžu nolīguma par tiesību aktu labāku izstrādi 34. pantu, kurš rosina dalībvalstis “savās un Kopienas interesēs izveidot un darīt pieejamas sabiedrībai pārskata tabulas, kurās, cik vien tas iespējams, parādītu šīs direktīvas un valsts veikto transponēšanas pasākumu savstarpējo saistību”. |
| --- | --- |

1.3

EESK uzskata, ka direktīvai būtu jāapliecina vēlme pēc labāka regulējuma, un īpaši vērš uzmanību uz 2003. gada decembra Iestāžu nolīguma par tiesību aktu labāku izstrādi 34. pantu, kurš rosina dalībvalstis “savās un Kopienas interesēs izveidot un darīt pieejamas sabiedrībai pārskata tabulas, kurās, cik vien tas iespējams, parādītu šīs direktīvas un valsts veikto transponēšanas pasākumu savstarpējo saistību”.

| 1.4 | Lai palielinātu pārredzamību un veicinātu akcionāru dalību, EESK vēlētos redzēt plašāku elektroniskās balsošanas izmantošanu, taču uzskata, ka par to būtu jālemj attiecīgajiem uzņēmumiem. Tā tomēr vēlas, lai dalībvalstis atturētos no šķēršļu radīšanas attiecībā uz plašāku elektronisku dalību kopsapulcēs. |
| --- | --- |

1.4

Lai palielinātu pārredzamību un veicinātu akcionāru dalību, EESK vēlētos redzēt plašāku elektroniskās balsošanas izmantošanu, taču uzskata, ka par to būtu jālemj attiecīgajiem uzņēmumiem. Tā tomēr vēlas, lai dalībvalstis atturētos no šķēršļu radīšanas attiecībā uz plašāku elektronisku dalību kopsapulcēs.

| 1.5 | Ievērojot iepriekšējā punktā teikto, EESK sagaida drošu Internet sakaru plašāku izmantošanu balsošanā, varbūt ieskaitot arī īsziņu (SMS) izmantošanu. Ar EK direktīvas palīdzību tas būtu jāveicina, bet ne jāuzspiež. |
| --- | --- |

1.5

Ievērojot iepriekšējā punktā teikto, EESK sagaida drošu Internet sakaru plašāku izmantošanu balsošanā, varbūt ieskaitot arī īsziņu (SMS) izmantošanu. Ar EK direktīvas palīdzību tas būtu jāveicina, bet ne jāuzspiež.

| 1.6 | EESK īpaši atzinīgi vērtē 10. pantā iekļautos priekšlikumus par balsošanu uz pilnvaras pamata. Sevišķi atzinīgi Komiteja vērtē ierobežojumu atcelšanu balsošanai uz pilnvaras pamata, sakarā ar kuru dažās dalībvalstīs pilnvaras drīkst nodot tikai akcionāru radiniekiem. |
| --- | --- |

1.6

EESK īpaši atzinīgi vērtē 10. pantā iekļautos priekšlikumus par balsošanu uz pilnvaras pamata. Sevišķi atzinīgi Komiteja vērtē ierobežojumu atcelšanu balsošanai uz pilnvaras pamata, sakarā ar kuru dažās dalībvalstīs pilnvaras drīkst nodot tikai akcionāru radiniekiem.

| 1.7 | EESK atbalsta nodomu par to, ka dalībvalstis, norādot noteiktu dienu skaitu pirms kopsapulces, drīkst noteikt konkrētu datumu, paredzot, ka uzņēmumam nav pienākums atbildēt uz jautājumiem, kas iesniegti pēc šī datuma. |
| --- | --- |

1.7

EESK atbalsta nodomu par to, ka dalībvalstis, norādot noteiktu dienu skaitu pirms kopsapulces, drīkst noteikt konkrētu datumu, paredzot, ka uzņēmumam nav pienākums atbildēt uz jautājumiem, kas iesniegti pēc šī datuma.

| 1.8 | EESK vēlētos 5. panta nosacījumu nostiprināšanu, kas saistīti ar informācijas sniegšanu akcionāriem pirms kopsapulces. |
| --- | --- |

1.8

EESK vēlētos 5. panta nosacījumu nostiprināšanu, kas saistīti ar informācijas sniegšanu akcionāriem pirms kopsapulces.

2.   Komisijas priekšlikums.

Tas pievēršas pārrobežu balsošanas šķēršļiem attiecībā uz akcionāriem.

| 2.1 | Sakarā ar vairākiem nesen notikušajiem ar uzņēmumu pārvaldi saistītajiem skandāliem ES un ASV ir nepieciešams rosināt akcionārus ieņemt aktīvāku nostāju, izmantojot savas balsstiesības kopsapulcēs. Apspriežamā priekšlikuma mērķis ir ne tikai ES, bet arī jebkur citur pasaulē dzīvojošo akcionāru tiesību aizsardzība. |
| --- | --- |

2.1

Sakarā ar vairākiem nesen notikušajiem ar uzņēmumu pārvaldi saistītajiem skandāliem ES un ASV ir nepieciešams rosināt akcionārus ieņemt aktīvāku nostāju, izmantojot savas balsstiesības kopsapulcēs. Apspriežamā priekšlikuma mērķis ir ne tikai ES, bet arī jebkur citur pasaulē dzīvojošo akcionāru tiesību aizsardzība.

| 2.2 | Šī priekšlikuma mērķis ir uzlabot ES biržu sarakstos iekļauto uzņēmumu pārvaldi, paplašinot akcionāru tiesības, kuras viņi var izmantot uzņēmumu sapulcēs. Priekšlikumā ietvertie nosacījumi nodrošina, ka akcionāri, kam pieder citās dalībvalstīs reģistrētu un biržas sarakstos iekļautu uzņēmumu akcijas, bez grūtībām drīkst balsot uzņēmuma sapulcēs. |
| --- | --- |

2.2

Šī priekšlikuma mērķis ir uzlabot ES biržu sarakstos iekļauto uzņēmumu pārvaldi, paplašinot akcionāru tiesības, kuras viņi var izmantot uzņēmumu sapulcēs. Priekšlikumā ietvertie nosacījumi nodrošina, ka akcionāri, kam pieder citās dalībvalstīs reģistrētu un biržas sarakstos iekļautu uzņēmumu akcijas, bez grūtībām drīkst balsot uzņēmuma sapulcēs.

| 2.3 | Direktīvas projekts pievēršas šādiem četriem svarīgiem jautājumiem:






  (a) | “akciju bloķēšanas” izskaušana, |
| --- | --- | --- |

2.3

Direktīvas projekts pievēršas šādiem četriem svarīgiem jautājumiem:

(a)

“akciju bloķēšanas” izskaušana,

| (b) | pietiekami savlaicīga informēšana par sapulcēm (ieskaitot prasību akcionāru kopsapulci izziņot vismaz 30 dienas iepriekš), |
| --- | --- |

(b)

pietiekami savlaicīga informēšana par sapulcēm (ieskaitot prasību akcionāru kopsapulci izziņot vismaz 30 dienas iepriekš),

| (c) | juridisko šķēršļu atcelšana elektroniskai dalībai, |
| --- | --- |

(c)

juridisko šķēršļu atcelšana elektroniskai dalībai,

| (d) | iespēja balsot, neapmeklējot sapulci. |
| --- | --- |

(d)

iespēja balsot, neapmeklējot sapulci.

| 2.4 | Šis priekšlikums ir viens no īstermiņa pasākumiem, kas ierosināti Komisijas 2003. gada 21. maija paziņojumā (1) Padomei un Eiropas Parlamentam ar nosaukumu “Uzņēmējdarbības tiesību modernizēšana un korporatīvās vadības uzlabošana Eiropas Savienībā — plāns virzībai uz priekšu”. |
| --- | --- |

2.4

Šis priekšlikums ir viens no īstermiņa pasākumiem, kas ierosināti Komisijas 2003. gada 21. maija paziņojumā (1) Padomei un Eiropas Parlamentam ar nosaukumu “Uzņēmējdarbības tiesību modernizēšana un korporatīvās vadības uzlabošana Eiropas Savienībā — plāns virzībai uz priekšu”.

| 2.5 | Komisija atzīmē, ka balsošanas norise uzņēmumu kopsapulcēs dažādās dalībvalstīs ir ļoti atšķirīga un bieži vien sarežģīta procedūra. Tā ir vēl sarežģītāka, ja akciju īpašnieki ir no dažādām ES valstīm. |
| --- | --- |

2.5

Komisija atzīmē, ka balsošanas norise uzņēmumu kopsapulcēs dažādās dalībvalstīs ir ļoti atšķirīga un bieži vien sarežģīta procedūra. Tā ir vēl sarežģītāka, ja akciju īpašnieki ir no dažādām ES valstīm.

| 2.6 | Komisija uzskata, ka ES līmenī spēkā esošie tiesību akti nepietiekami pievēršas pārrobežu balsošanas problēmai. Šobrīd saskaņā ar “Atklātības direktīvas” (2004/109/EK) 17. pantu uzņēmumiem ir pienākums darīt pieejamu ierobežotu ar uzņēmuma sapulcēm saistītās informācijas apjomu. Tomēr “Atklātības direktīva” nepievēršas akcionāru balsošanas procesam. |
| --- | --- |

2.6

Komisija uzskata, ka ES līmenī spēkā esošie tiesību akti nepietiekami pievēršas pārrobežu balsošanas problēmai. Šobrīd saskaņā ar “Atklātības direktīvas” (2004/109/EK) 17. pantu uzņēmumiem ir pienākums darīt pieejamu ierobežotu ar uzņēmuma sapulcēm saistītās informācijas apjomu. Tomēr “Atklātības direktīva” nepievēršas akcionāru balsošanas procesam.

| 2.7 | Balsošana var būt sarežģīts process. Investoru uzdevumā akciju turētāji bieži ir starpnieki. Šādos gadījumos balsošanā var būt iesaistīta virkne darbību, kas aptver uzņēmumus, reģistrus, akciju glabātājas bankas, ieguldījumu pārvaldniekus, centrālos vērtspapīru depozitārijus un aģentūras, kas pilnvarotas balsot. |
| --- | --- |

2.7

Balsošana var būt sarežģīts process. Investoru uzdevumā akciju turētāji bieži ir starpnieki. Šādos gadījumos balsošanā var būt iesaistīta virkne darbību, kas aptver uzņēmumus, reģistrus, akciju glabātājas bankas, ieguldījumu pārvaldniekus, centrālos vērtspapīru depozitārijus un aģentūras, kas pilnvarotas balsot.

3.   Iespējas.

| 3.1 | Nav drošības par to, ka tirgus reaģēs pietiekami ātri, lai uzlabotu akcionāru tiesības, ne arī par to, ka dalībvalstis veiks atbilstošus grozījumus tiesību aktos, lai risinātu balsošanas procesa sarežģītības problēmu. |
| --- | --- |

3.1

Nav drošības par to, ka tirgus reaģēs pietiekami ātri, lai uzlabotu akcionāru tiesības, ne arī par to, ka dalībvalstis veiks atbilstošus grozījumus tiesību aktos, lai risinātu balsošanas procesa sarežģītības problēmu.

| 3.2 | Komisijas ieteikumam nav tiesiska spēka, taču tas piedāvātu dalībvalstīm rīcības brīvību ieviest ieteikumu valstu sistēmās, pamatojoties uz Komisijas pamatnostādnēm.
  Ieteikums nenodrošinātu minimālo standartu ieviešanu galvenajās jomās kā, piemēram, akciju bloķēšana, kuras saistītas ar pārrobežu balsošanas problēmām un paaugstinātām izmaksām, līdz ar to investorus atbaida iespēja, ka šāda prasība varētu pastāvēt valsts līmenī. |
| --- | --- |

3.2

Komisijas ieteikumam nav tiesiska spēka, taču tas piedāvātu dalībvalstīm rīcības brīvību ieviest ieteikumu valstu sistēmās, pamatojoties uz Komisijas pamatnostādnēm.

Ieteikums nenodrošinātu minimālo standartu ieviešanu galvenajās jomās kā, piemēram, akciju bloķēšana, kuras saistītas ar pārrobežu balsošanas problēmām un paaugstinātām izmaksām, līdz ar to investorus atbaida iespēja, ka šāda prasība varētu pastāvēt valsts līmenī.

| 3.3 | Regula ieviestu vienlīdzīgu attieksmi neatkarīgi no dalībvalstu tiesiskajām normām. Tā arī nodrošinātu cieša, kopīga pamata ieviešanu attiecībā uz pārrobežu jautājumiem. Papildu ieguvums būtu iespēja izvairīties no tā, ka dalībvalstis “uzlabo” direktīvu.
  Komisija uzskata, ka regulas izmaksas varētu būt ievērojamas, jo nebūtu iespējams nodrošināt elastību attiecībā uz atšķirībām, kas raksturo tiesiskās tradīcijas ES dalībvalstīs. |
| --- | --- |

3.3

Regula ieviestu vienlīdzīgu attieksmi neatkarīgi no dalībvalstu tiesiskajām normām. Tā arī nodrošinātu cieša, kopīga pamata ieviešanu attiecībā uz pārrobežu jautājumiem. Papildu ieguvums būtu iespēja izvairīties no tā, ka dalībvalstis “uzlabo” direktīvu.

Komisija uzskata, ka regulas izmaksas varētu būt ievērojamas, jo nebūtu iespējams nodrošināt elastību attiecībā uz atšķirībām, kas raksturo tiesiskās tradīcijas ES dalībvalstīs.

| 3.4 | Direktīva pieļautu atšķirības dalībvalstu praksē, tādējādi novēršot nevienlīdzību starp dažādām akciju kategorijām un akcionāriem, tajā pašā laikā nodrošinot minimālos pamata standartus. |
| --- | --- |

3.4

Direktīva pieļautu atšķirības dalībvalstu praksē, tādējādi novēršot nevienlīdzību starp dažādām akciju kategorijām un akcionāriem, tajā pašā laikā nodrošinot minimālos pamata standartus.

4.   Izmaksas un ieguvumi.

4.1   Ieguvumi.

| 4.1.1 | Skatoties īstermiņā, lielākie ieguvēji no šī priekšlikuma būs institucionālie investori, kuru ieguldījumu portfeļos patlaban ietilpst pārrobežu akcijas. Izmaksas, kas ir saistītas ar pārrobežu balsošanas šķēršļiem, nozīmē, ka investoriem nav iespēju iesaistīties uzņēmumu pārvaldē tik aktīvi, kā viņi to varētu vēlēties. |
| --- | --- |

4.1.1

Skatoties īstermiņā, lielākie ieguvēji no šī priekšlikuma būs institucionālie investori, kuru ieguldījumu portfeļos patlaban ietilpst pārrobežu akcijas. Izmaksas, kas ir saistītas ar pārrobežu balsošanas šķēršļiem, nozīmē, ka investoriem nav iespēju iesaistīties uzņēmumu pārvaldē tik aktīvi, kā viņi to varētu vēlēties.

| 4.1.2 | Ilgākā laika posmā priekšlikums var iedrošināt mazos investorus, kurus šobrīd no ieguldījumiem pārrobežu akcijās attur augstās izmaksas, kas saistītas ar balsošanu, palielināt savus ieguldījumus šādās akcijās. Tas ļaus viņiem vairāk diversificēt savus ieguldījumu portfeļus, tādējādi mazinot risku. Kopumā priekšlikumam ilgtermiņā būtu jāsekmē lielāka likviditāte Eiropas kapitāla tirgos. |
| --- | --- |

4.1.2

Ilgākā laika posmā priekšlikums var iedrošināt mazos investorus, kurus šobrīd no ieguldījumiem pārrobežu akcijās attur augstās izmaksas, kas saistītas ar balsošanu, palielināt savus ieguldījumus šādās akcijās. Tas ļaus viņiem vairāk diversificēt savus ieguldījumu portfeļus, tādējādi mazinot risku. Kopumā priekšlikumam ilgtermiņā būtu jāsekmē lielāka likviditāte Eiropas kapitāla tirgos.

| 4.1.3 | Pašlaik attiecībā uz pārrobežu balsošanu pastāv virkne šķēršļu. Akciju bloķēšana dažās valstīs joprojām ir problēma, un daudzi investori uzskata, ka tas ir nopietns šķērslis balsošanai. Šajā izpratnē tā nozīmē kavēkli efektīvai pārrobežu kapitāla tirgu darbībai. Turklāt investoru vidū valda apmulsums, kas saistīts ar bloķēšanas nosacījumu precīzu raksturojumu dažādās ES valstīs. Arī tas nozīmē ievērojamas izmaksas investoriem, kuras direktīvas projekts samazinātu. |
| --- | --- |

4.1.3

Pašlaik attiecībā uz pārrobežu balsošanu pastāv virkne šķēršļu. Akciju bloķēšana dažās valstīs joprojām ir problēma, un daudzi investori uzskata, ka tas ir nopietns šķērslis balsošanai. Šajā izpratnē tā nozīmē kavēkli efektīvai pārrobežu kapitāla tirgu darbībai. Turklāt investoru vidū valda apmulsums, kas saistīts ar bloķēšanas nosacījumu precīzu raksturojumu dažādās ES valstīs. Arī tas nozīmē ievērojamas izmaksas investoriem, kuras direktīvas projekts samazinātu.

| 4.1.4 | Pastāv netaisnīga atšķirība starp vietējiem un pārrobežu akcionāriem attiecībā uz pārrobežu akcionāru pieeju informācijai par kopsapulcēm. Komisijas priekšlikums nodrošina to, ka pietiekama un laicīga informācija ir pieejama visos tirgos, un tādējādi tam būtu jāpalīdz šo problēmu mazināt. |
| --- | --- |

4.1.4

Pastāv netaisnīga atšķirība starp vietējiem un pārrobežu akcionāriem attiecībā uz pārrobežu akcionāru pieeju informācijai par kopsapulcēm. Komisijas priekšlikums nodrošina to, ka pietiekama un laicīga informācija ir pieejama visos tirgos, un tādējādi tam būtu jāpalīdz šo problēmu mazināt.

| 4.1.5 | Eiropas Kopienu Tiesas (EKT) prakse uzsver nepieciešamību dalībvalstīm izvairīties no situācijas, kad vienas akcionāru grupas ļaunprātīga rīcība nodara kaitējumu citai akcionāru grupai. |
| --- | --- |

4.1.5

Eiropas Kopienu Tiesas (EKT) prakse uzsver nepieciešamību dalībvalstīm izvairīties no situācijas, kad vienas akcionāru grupas ļaunprātīga rīcība nodara kaitējumu citai akcionāru grupai.

| 4.1.6 | Balsošanai uz pilnvaras pamata un pārreģistrācijas prasībām bieži ir augstas izmaksas un, pamatojoties uz Komisijas ietekmes novērtējumu, pastāv daži pierādījumi, kas liek domāt, ka šīs izmaksas patiešām attur neliela kapitāla turētājus no balsošanas. Komisijas priekšlikumam būtu jāvienkāršo pilnvarnieku iecelšanas kārtība un jāprecizē, kuras personas var iecelt par pilnvarniekiem, kā arī jāpaplašina pilnvarnieku tiesības atsevišķās valstīs. |
| --- | --- |

4.1.6

Balsošanai uz pilnvaras pamata un pārreģistrācijas prasībām bieži ir augstas izmaksas un, pamatojoties uz Komisijas ietekmes novērtējumu, pastāv daži pierādījumi, kas liek domāt, ka šīs izmaksas patiešām attur neliela kapitāla turētājus no balsošanas. Komisijas priekšlikumam būtu jāvienkāršo pilnvarnieku iecelšanas kārtība un jāprecizē, kuras personas var iecelt par pilnvarniekiem, kā arī jāpaplašina pilnvarnieku tiesības atsevišķās valstīs.

| 4.1.7 | Gadījumos, kad sapulces vadītājs ir arī akcionāru pilnvarnieks, viņam/viņai būtu obligāti jābalso, precīzi ievērojot attiecīgo akcionāru vēlmes. |
| --- | --- |

4.1.7

Gadījumos, kad sapulces vadītājs ir arī akcionāru pilnvarnieks, viņam/viņai būtu obligāti jābalso, precīzi ievērojot attiecīgo akcionāru vēlmes.

4.2   Izmaksas.

| 4.2.1 | Tāds vienots paziņošanas termiņš, kāds tas ir ierosināts, ieviestu neelastības aspektu attiecībā uz tām dalībvalstīm, kuras pieprasa tikai 14 dienu paziņošanas termiņu pirms ārkārtas kopsapulces sasaukšanas. |
| --- | --- |

4.2.1

Tāds vienots paziņošanas termiņš, kāds tas ir ierosināts, ieviestu neelastības aspektu attiecībā uz tām dalībvalstīm, kuras pieprasa tikai 14 dienu paziņošanas termiņu pirms ārkārtas kopsapulces sasaukšanas.

| 4.2.2 | Prasība sniegt rakstiskas atbildes uz akcionāru rakstiskiem jautājumiem ir būtiski svarīga. |
| --- | --- |

4.2.2

Prasība sniegt rakstiskas atbildes uz akcionāru rakstiskiem jautājumiem ir būtiski svarīga.

| 4.2.3 | Direktīvas projekta 5. un 7. pants nosaka 30 dienu termiņu no reģistrācijas datuma līdz sapulces norises datumam, lai tādējādi palīdzētu akcionāriem izmantot viņu balsstiesības. |
| --- | --- |

4.2.3

Direktīvas projekta 5. un 7. pants nosaka 30 dienu termiņu no reģistrācijas datuma līdz sapulces norises datumam, lai tādējādi palīdzētu akcionāriem izmantot viņu balsstiesības.

5.   Īpašas piezīmes.

| 5.1 | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu, jo šķēršļi pārrobežu balsošanai rada traucējumus vienotajā tirgū. |
| --- | --- |

5.1

EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu, jo šķēršļi pārrobežu balsošanai rada traucējumus vienotajā tirgū.

| 5.2 | Tā kā finanšu nozarei ir ievērojama ietekme uz ekonomiku un uz nodarbinātības izaugsmi, būtu jānovērš jebkas, kas kavē akcionāru piedalīšanos. Tāds ir Komisijas priekšlikuma mērķis. |
| --- | --- |

5.2

Tā kā finanšu nozarei ir ievērojama ietekme uz ekonomiku un uz nodarbinātības izaugsmi, būtu jānovērš jebkas, kas kavē akcionāru piedalīšanos. Tāds ir Komisijas priekšlikuma mērķis.

| 5.3 | Piemērs tirgus izkropļojumam ir tas, ka šobrīd pārrobežu balsošana a priori ir dārgāka tiem akcionāriem, kas nav attiecīgās valsts iedzīvotāji, salīdzinājumā ar akcionāriem, kuri ir tās valsts iedzīvotāji, kurā kotē attiecīgā uzņēmuma akcijas. |
| --- | --- |

5.3

Piemērs tirgus izkropļojumam ir tas, ka šobrīd pārrobežu balsošana a priori ir dārgāka tiem akcionāriem, kas nav attiecīgās valsts iedzīvotāji, salīdzinājumā ar akcionāriem, kuri ir tās valsts iedzīvotāji, kurā kotē attiecīgā uzņēmuma akcijas.

| 5.4 | Komiteja uzskata, ka šobrīd pastāv pārāk daudz ierobežojumu, kas dažās dalībvalstīs padara balsošanu uz pilnvaras pamata pārmērīgi apgrūtinātu. |
| --- | --- |

5.4

Komiteja uzskata, ka šobrīd pastāv pārāk daudz ierobežojumu, kas dažās dalībvalstīs padara balsošanu uz pilnvaras pamata pārmērīgi apgrūtinātu.

| 5.5 | Vairākās ES valstīs joprojām pastāv akciju bloķēšana, tas ir, pienākums deponēt vai bloķēt akcijas dažas dienas pirms kopsapulces, lai iegūtu tiesības balsot. Dažās valstīs šāda prakse tik tiešām ir obligāta. Tā ir dārga prakse, kas liedz akcionāriem atsavināt savas akcijas līdz pat vairākām nedēļām pirms kopsapulces. Lielākā daļa institucionālo ieguldītāju arī uzskata, ka tas ir viens no lielākajiem šķēršļiem balsošanai. |
| --- | --- |

5.5

Vairākās ES valstīs joprojām pastāv akciju bloķēšana, tas ir, pienākums deponēt vai bloķēt akcijas dažas dienas pirms kopsapulces, lai iegūtu tiesības balsot. Dažās valstīs šāda prakse tik tiešām ir obligāta. Tā ir dārga prakse, kas liedz akcionāriem atsavināt savas akcijas līdz pat vairākām nedēļām pirms kopsapulces. Lielākā daļa institucionālo ieguldītāju arī uzskata, ka tas ir viens no lielākajiem šķēršļiem balsošanai.

| 5.6 | EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka novēlota ar kopsapulci saistītās informācijas pieejamība vai šīs informācijas nepilnīgums, kā arī lēmumi kopsavilkuma formā vai īsi paziņošanas termiņi pieskaitāmi galvenajiem šķēršļiem, ar ko saskaras nerezidenti, cenšoties izmantot savas tiesības kā akcionāri. Visiem attiecīgajiem dokumentiem, ieskaitot revidentu ziņojumus, atbildes uz akcionāru jautājumiem, paziņojumus par kopsapulču sasaukšanu, kā arī šajās sapulcēs iesniedzamos priekšlikumus, būtu jābūt pieejamiem kā elektroniski, tā arī papīra formā. |
| --- | --- |

5.6

EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka novēlota ar kopsapulci saistītās informācijas pieejamība vai šīs informācijas nepilnīgums, kā arī lēmumi kopsavilkuma formā vai īsi paziņošanas termiņi pieskaitāmi galvenajiem šķēršļiem, ar ko saskaras nerezidenti, cenšoties izmantot savas tiesības kā akcionāri. Visiem attiecīgajiem dokumentiem, ieskaitot revidentu ziņojumus, atbildes uz akcionāru jautājumiem, paziņojumus par kopsapulču sasaukšanu, kā arī šajās sapulcēs iesniedzamos priekšlikumus, būtu jābūt pieejamiem kā elektroniski, tā arī papīra formā.

| 5.7 | 8. panta temats ir piedalīšanās kopsapulcē, izmantojot elektroniskos līdzekļus. Tā kā tehnoloģijas attīstās tik ātri, Komisija ierosina noteikt, ka dalībvalstis “nedrīkst aizliegt akcionāru dalību kopsapulcē ar elektronisko līdzekļu palīdzību”. |
| --- | --- |

5.7

8. panta temats ir piedalīšanās kopsapulcē, izmantojot elektroniskos līdzekļus. Tā kā tehnoloģijas attīstās tik ātri, Komisija ierosina noteikt, ka dalībvalstis “nedrīkst aizliegt akcionāru dalību kopsapulcē ar elektronisko līdzekļu palīdzību”.

| 5.8 | Komisijas tekstā nav īpaši apskatīta “uzrādītāja” akciju problēma, saziņa ar šo akciju turētājiem pašlaik galvenokārt norisinās ar avīžu sludinājumu starpniecību. EESK uzskata, ka elektroniska saziņa ir mūsdienīgāka, ātrāka un noteikti lētāka. |
| --- | --- |

5.8

Komisijas tekstā nav īpaši apskatīta “uzrādītāja” akciju problēma, saziņa ar šo akciju turētājiem pašlaik galvenokārt norisinās ar avīžu sludinājumu starpniecību. EESK uzskata, ka elektroniska saziņa ir mūsdienīgāka, ātrāka un noteikti lētāka.

| 5.9 | 10. pants precizē kārtību balsošanai uz pilnvaras pamata un atceļ nosacījumus, saskaņā ar kuriem atsevišķi uzņēmumi piemēro ierobežojumus personām, kurām var izsniegt pilnvaru. |
| --- | --- |

5.9

10. pants precizē kārtību balsošanai uz pilnvaras pamata un atceļ nosacījumus, saskaņā ar kuriem atsevišķi uzņēmumi piemēro ierobežojumus personām, kurām var izsniegt pilnvaru.

| 5.10 | Iespēja nedarīt neko vai, citiem vārdiem izsakoties, saglabāt šobrīd pastāvošo situāciju, EESK nešķiet ieteicama. Šķēršļi padara pārrobežu balsošanu pārmērīgi dārgu mazajiem akcionāriem un ir saistīti ar ļoti ievērojamām izmaksām institucionālajiem investoriem. |
| --- | --- |

5.10

Iespēja nedarīt neko vai, citiem vārdiem izsakoties, saglabāt šobrīd pastāvošo situāciju, EESK nešķiet ieteicama. Šķēršļi padara pārrobežu balsošanu pārmērīgi dārgu mazajiem akcionāriem un ir saistīti ar ļoti ievērojamām izmaksām institucionālajiem investoriem.

Briselē, 2006. gada 13. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  COM (2003) 284 galīgā redakcija, “Uzņēmējdarbības tiesību modernizēšana un korporatīvās vadības uzlabošana Eiropas Savienībā — plāns virzībai uz priekšu”.

1

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/45 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/45

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem pamatinformācijas par pirktspējas paritātēm sniegšanai un to aprēķināšanai un izplatīšanai”

COM(2006) 135 galīgā redakcija — 2006/0042 (COD)

(2006/C 318/07)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2006. gada 20. jūlijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ekonomikas un monetārās savienības un ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2006. gada 20. jūlijā. Ziņotājs — Santillán kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (13. septembra sēdē), ar 182 balsīm par, 3 balsīm pret un 12 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi.

| 1.1 | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu regulai, ar kuru izveido tiesisku pamatu pirktspējas paritātes (PP) īstenošanai, jo tā uzlabos visa PP procesa caurskatāmību, termiņu ievērošanu un kvalitāti gan Kopienas, gan atsevišķu valstu līmenī. |
| --- | --- |

1.1

EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu regulai, ar kuru izveido tiesisku pamatu pirktspējas paritātes (PP) īstenošanai, jo tā uzlabos visa PP procesa caurskatāmību, termiņu ievērošanu un kvalitāti gan Kopienas, gan atsevišķu valstu līmenī.

| 1.2 | Ņemot vērā šajā priekšlikumā aplūkotā jautājuma nozīmīgumu un nepieciešamību izstrādāt saistošus noteikumus, ar kuriem definē Komisijas un dalībvalstu kompetenci un izveido vienotu pamatu pamatinformācijas par pirktspējas paritāti sniegšanai un šīs paritātes aprēķināšanai, Komiteja iesaka nekavējoties pieņemt regulas projektu. |
| --- | --- |

1.2

Ņemot vērā šajā priekšlikumā aplūkotā jautājuma nozīmīgumu un nepieciešamību izstrādāt saistošus noteikumus, ar kuriem definē Komisijas un dalībvalstu kompetenci un izveido vienotu pamatu pamatinformācijas par pirktspējas paritāti sniegšanai un šīs paritātes aprēķināšanai, Komiteja iesaka nekavējoties pieņemt regulas projektu.

| 1.3 | Tomēr EESK atzīmē, ka izmaksu dēļ Komisija (Eiropas Kopienu Statistikas birojs) šobrīd aprēķina valstu, nevis reģionu pirktspējas paritāti. (1) Minētos aprēķinus izmanto cita starpā, lai novērtētu arī reģionu ekonomikas rādītājus. Pieejamā informācija liecina, ka dalībvalstīs dažkārt pastāv ievērojamas atšķirības preču un pakalpojumu cenām dažādos reģionos. Lai gan statistikas institūti, kas apkopo pamatinformāciju, piemēro teritoriālus korekcijas koeficientus, ir būtiski, lai šādi koeficienti atbilstoši novērstu kropļojumus, kas rodas, aprēķinot PP. Tādēļ ieteicams, lai dalībvalstis veiktu visus iespējamos pasākumus — gan ekonomiskus, gan tehniskus, lai nodrošinātu, ka teritoriālie korekcijas koeficienti pēc iespējas precīzi atspoguļotu iespējamās ģeogrāfiskās cenu atšķirības. |
| --- | --- |

1.3

Tomēr EESK atzīmē, ka izmaksu dēļ Komisija (Eiropas Kopienu Statistikas birojs) šobrīd aprēķina valstu, nevis reģionu pirktspējas paritāti. (1) Minētos aprēķinus izmanto cita starpā, lai novērtētu arī reģionu ekonomikas rādītājus. Pieejamā informācija liecina, ka dalībvalstīs dažkārt pastāv ievērojamas atšķirības preču un pakalpojumu cenām dažādos reģionos. Lai gan statistikas institūti, kas apkopo pamatinformāciju, piemēro teritoriālus korekcijas koeficientus, ir būtiski, lai šādi koeficienti atbilstoši novērstu kropļojumus, kas rodas, aprēķinot PP. Tādēļ ieteicams, lai dalībvalstis veiktu visus iespējamos pasākumus — gan ekonomiskus, gan tehniskus, lai nodrošinātu, ka teritoriālie korekcijas koeficienti pēc iespējas precīzi atspoguļotu iespējamās ģeogrāfiskās cenu atšķirības.

| 1.4 | Iepriekš minēto iemeslu dēļ teritoriālo koeficientu pārskatīšanas minimālais laiks, proti, seši gadi, ir pārāk ilgs un būtu jāsamazina. Līdzīgā kārtā būtu vēlams — ja tas ir iespējams — ievākt informāciju par cenām ik pēc diviem gadiem (2) (regulas projektā ierosināts noteikt minimālo pamatinformācijas sniegšanas biežumu un ierosināts noteikt, ka minimālais biežums (3) ir viena reize trīs gados). |
| --- | --- |

1.4

Iepriekš minēto iemeslu dēļ teritoriālo koeficientu pārskatīšanas minimālais laiks, proti, seši gadi, ir pārāk ilgs un būtu jāsamazina. Līdzīgā kārtā būtu vēlams — ja tas ir iespējams — ievākt informāciju par cenām ik pēc diviem gadiem (2) (regulas projektā ierosināts noteikt minimālo pamatinformācijas sniegšanas biežumu un ierosināts noteikt, ka minimālais biežums (3) ir viena reize trīs gados).

| 1.5 | Vispār jānorāda, ka ir jāpieliek pūles, lai uzlabotu ES statistikas sistēmas, proti, gan tehnisko, gan cilvēkresursu efektivitāti un koordināciju starp Eiropas Kopienu Statistikas biroju un dalībvalstu statistikas iestādēm, kam ir svarīgas funkcijas PP aprēķināšanā. |
| --- | --- |

1.5

Vispār jānorāda, ka ir jāpieliek pūles, lai uzlabotu ES statistikas sistēmas, proti, gan tehnisko, gan cilvēkresursu efektivitāti un koordināciju starp Eiropas Kopienu Statistikas biroju un dalībvalstu statistikas iestādēm, kam ir svarīgas funkcijas PP aprēķināšanā.

2.   Pirktspējas paritātes (PP).

| 2.1 | Eurostat un ESAO Pirktspējas paritātes programmu izveidoja astoņdesmito gadu sākumā ar mērķi regulāri un savlaicīgi veikt Eiropas Savienības dalībvalstu IKP un ESAO valstu IKP salīdzinājumu (4). PP ir valūtas pārrēķina likmes, kas pārvērš nominālās valstu valūtās izteiktos ekonomiskos rādītājus vienotā mākslīgā valūtā, ko sauc par pirktspējas līmeni (PSL), kurš vienādo dažādu valstu valūtu pirktspēju. |
| --- | --- |

2.1

Eurostat un ESAO Pirktspējas paritātes programmu izveidoja astoņdesmito gadu sākumā ar mērķi regulāri un savlaicīgi veikt Eiropas Savienības dalībvalstu IKP un ESAO valstu IKP salīdzinājumu (4). PP ir valūtas pārrēķina likmes, kas pārvērš nominālās valstu valūtās izteiktos ekonomiskos rādītājus vienotā mākslīgā valūtā, ko sauc par pirktspējas līmeni (PSL), kurš vienādo dažādu valstu valūtu pirktspēju.

| 2.2 | Ekonomikas summāro rādītāju apjomu PSL iegūst, dalot to sākotnējo vērtību valsts valūtas vienībās ar attiecīgo PP. Tādējādi valstu IKP, kas izteikts PSL, par pārrēķina koeficientu izmantojot PP, atspoguļo tīro apjoma salīdzinājumu, jo ir likvidēta cenu līmeņa komponente. |
| --- | --- |

2.2

Ekonomikas summāro rādītāju apjomu PSL iegūst, dalot to sākotnējo vērtību valsts valūtas vienībās ar attiecīgo PP. Tādējādi valstu IKP, kas izteikts PSL, par pārrēķina koeficientu izmantojot PP, atspoguļo tīro apjoma salīdzinājumu, jo ir likvidēta cenu līmeņa komponente.

| 2.3 | PP ir gan cenu deflatori, gan valūtas konvertētāji. Līdz ar euro ieviešanu euro zonas dalībvalstīs pirmo reizi cenas šajās valstīs var salīdzināt tieši, lai gan euro ir atšķirīga pirktspēja, kas atkarīga no attiecīgās valsts cenu līmeņa. Tādējādi valstīs, kuras neietilpst euro zonā, PP ir valūtas konvertētājas, kas likvidē atšķirīgā cenu līmeņa ietekmi, bet euro zonas valstīs tām ir tikai cenas deflatoru funkcija. |
| --- | --- |

2.3

PP ir gan cenu deflatori, gan valūtas konvertētāji. Līdz ar euro ieviešanu euro zonas dalībvalstīs pirmo reizi cenas šajās valstīs var salīdzināt tieši, lai gan euro ir atšķirīga pirktspēja, kas atkarīga no attiecīgās valsts cenu līmeņa. Tādējādi valstīs, kuras neietilpst euro zonā, PP ir valūtas konvertētājas, kas likvidē atšķirīgā cenu līmeņa ietekmi, bet euro zonas valstīs tām ir tikai cenas deflatoru funkcija.

| 2.4 | PP aprēķina, pamatojoties uz salīdzināmu preču un pakalpojumu grozu un cita starpā ievērojot Individuālā patēriņa klasifikāciju pēc mērķa (5) (Classification of Individual Consumption by Purpose (COICOP)) un Preču klasifikāciju pēc saimniecības nozarēm (Classification of Products by Activity (CPA)). Aprēķinus veic vienā vai vairākās attiecīgajā ekonomiskajā teritorijā esošās pilsētās (principā — tikai dalībvalstu galvaspilsētās). Vairums dalībvalstu izmanto teritoriālus korekcijas koeficientus, lai ņemtu vērā reģionālas atšķirības, tomēr dažas dalībvalstis ņem vērā tikai datus par galvaspilsētu, jo to ģeogrāfiskā platība ir neliela un tādēļ nav reģionālu atšķirību. |
| --- | --- |

2.4

PP aprēķina, pamatojoties uz salīdzināmu preču un pakalpojumu grozu un cita starpā ievērojot Individuālā patēriņa klasifikāciju pēc mērķa (5) (Classification of Individual Consumption by Purpose (COICOP)) un Preču klasifikāciju pēc saimniecības nozarēm (Classification of Products by Activity (CPA)). Aprēķinus veic vienā vai vairākās attiecīgajā ekonomiskajā teritorijā esošās pilsētās (principā — tikai dalībvalstu galvaspilsētās). Vairums dalībvalstu izmanto teritoriālus korekcijas koeficientus, lai ņemtu vērā reģionālas atšķirības, tomēr dažas dalībvalstis ņem vērā tikai datus par galvaspilsētu, jo to ģeogrāfiskā platība ir neliela un tādēļ nav reģionālu atšķirību.

3.   PP un iekšzemes kopprodukts (IKP).

| 3.1 | IKP atspoguļo visu ekonomikas dalībnieku darbības rezultātus kādā konkrētā ekonomiskajā teritorijā un konkrētā laika posmā, kas parasti ir viens gads. IKP aprēķina saskaņā ar nacionālo kontu sistēmu, kas ES ir Eiropas integrēto tautsaimniecības kontu sistēma 1995 (EKS 95). IKP var mērīt ražošanas, izdevumu un ieņēmumu rakursā. PP vajadzībām īpaši svarīgi ir izdevumu mērījumi. Tie atsedz, kādā mērā kādas valsts tautsaimniecības saražotās (vai importētās) preces un pakalpojumi tiek izmantoti privātajam patēriņam, sabiedriskajam patēriņam, kapitālieguldījumiem vai eksportam. |
| --- | --- |

3.1

IKP atspoguļo visu ekonomikas dalībnieku darbības rezultātus kādā konkrētā ekonomiskajā teritorijā un konkrētā laika posmā, kas parasti ir viens gads. IKP aprēķina saskaņā ar nacionālo kontu sistēmu, kas ES ir Eiropas integrēto tautsaimniecības kontu sistēma 1995 (EKS 95). IKP var mērīt ražošanas, izdevumu un ieņēmumu rakursā. PP vajadzībām īpaši svarīgi ir izdevumu mērījumi. Tie atsedz, kādā mērā kādas valsts tautsaimniecības saražotās (vai importētās) preces un pakalpojumi tiek izmantoti privātajam patēriņam, sabiedriskajam patēriņam, kapitālieguldījumiem vai eksportam.

| 3.2 | Tāpēc, lai iegūtu apjomu faktisku salīdzinājumu, ir svarīgi izmantot pārrēķinu koeficientus (telpas deflatorus), kas atspoguļo cenu līmeņa atšķirības valstu starpā. Valūtas kursus nevar izmantot, jo tie parasti atspoguļo ne tikai cenu starpības, bet arī citus elementus. |
| --- | --- |

3.2

Tāpēc, lai iegūtu apjomu faktisku salīdzinājumu, ir svarīgi izmantot pārrēķinu koeficientus (telpas deflatorus), kas atspoguļo cenu līmeņa atšķirības valstu starpā. Valūtas kursus nevar izmantot, jo tie parasti atspoguļo ne tikai cenu starpības, bet arī citus elementus.

| 3.3 | Tādēļ PP starp dažādu valstu valūtām ir konkrēti izstrādāti tā, lai tos varētu izmantot par telpas pārrēķinu koeficientiem. |
| --- | --- |

3.3

Tādēļ PP starp dažādu valstu valūtām ir konkrēti izstrādāti tā, lai tos varētu izmantot par telpas pārrēķinu koeficientiem.

4.   PP izmantošanas veidi.

| 4.1 | Sākotnēji PP izmantoja galvenokārt tādas starptautiskas organizācijas kā Eiropas Kopienu Statistikas birojs, SVF, ESAO, Pasaules banka un Apvienoto Nāciju Organizācija. Tomēr ar laiku PP statistiku sāka izmantot arvien plašāk un tagad tai ir daudz lietotāju — valdības aģentūras, universitātes, zinātniskās pētniecības institūti, kā arī publiski un privāti uzņēmumi. Bankas izmanto PP, lai veiktu ekonomikas analīzi un pārraudzītu maiņas kursus, bet privātpersonas un to darba devēji PP izmanto, lai aprēķinātu atalgojumu gadījumos, kad privātpersonas pārceļas uz citu valsti.
  PP ir iespējams izmantot arī gadījumos, kad tiek veiktas starptautiska mēroga sarunas par darba koplīgumā noteiktām algām. |
| --- | --- |

4.1

Sākotnēji PP izmantoja galvenokārt tādas starptautiskas organizācijas kā Eiropas Kopienu Statistikas birojs, SVF, ESAO, Pasaules banka un Apvienoto Nāciju Organizācija. Tomēr ar laiku PP statistiku sāka izmantot arvien plašāk un tagad tai ir daudz lietotāju — valdības aģentūras, universitātes, zinātniskās pētniecības institūti, kā arī publiski un privāti uzņēmumi. Bankas izmanto PP, lai veiktu ekonomikas analīzi un pārraudzītu maiņas kursus, bet privātpersonas un to darba devēji PP izmanto, lai aprēķinātu atalgojumu gadījumos, kad privātpersonas pārceļas uz citu valsti.

PP ir iespējams izmantot arī gadījumos, kad tiek veiktas starptautiska mēroga sarunas par darba koplīgumā noteiktām algām.

| 4.2 | PP ir ekonomiskā un politiskā ziņā svarīgi ES indikatori. Pirmkārt saskaņā ar noteikumiem tie ir obligāti jāizmanto, lai noteiktu, vai ir tiesības saņemt atbalstu no struktūrfondiem. (6) Otrkārt tie ir obligāts kritērijs līdzekļu piešķiršanai no Kohēzijas fonda (7). Tomēr jānorāda, ka pirmajā gadījumā (struktūrfondi) aprēķins pamatojas uz iekšzemes kopproduktu (IKP) uz vienu iedzīvotāju, bet otrajā gadījumā (Kohēzijas fonds) tas pamatojas uz nacionālo kopproduktu (NKP). Apspriežamajā regulas projektā ir atsauce tikai uz NKP (8). |
| --- | --- |

4.2

PP ir ekonomiskā un politiskā ziņā svarīgi ES indikatori. Pirmkārt saskaņā ar noteikumiem tie ir obligāti jāizmanto, lai noteiktu, vai ir tiesības saņemt atbalstu no struktūrfondiem. (6) Otrkārt tie ir obligāts kritērijs līdzekļu piešķiršanai no Kohēzijas fonda (7). Tomēr jānorāda, ka pirmajā gadījumā (struktūrfondi) aprēķins pamatojas uz iekšzemes kopproduktu (IKP) uz vienu iedzīvotāju, bet otrajā gadījumā (Kohēzijas fonds) tas pamatojas uz nacionālo kopproduktu (NKP). Apspriežamajā regulas projektā ir atsauce tikai uz NKP (8).

| 4.3 | PP arī izmanto, nosakot korekcijas koeficientus, ko piemēro Eiropas Kopienu ierēdņu un citu darbinieku atlīdzībai un pensijām (9). |
| --- | --- |

4.3

PP arī izmanto, nosakot korekcijas koeficientus, ko piemēro Eiropas Kopienu ierēdņu un citu darbinieku atlīdzībai un pensijām (9).

5.   Priekšlikums regulai.

| 5.1 | Ierosinātās regulas mērķis ir novērst tiesiskā regulējuma trūkumu, nosakot PP aprēķināšanas tiesisko regulējumu. Regulas mērķis ir pārredzamības palielināšana un dalībvalstu sniegto datu kvalitātes uzlabošana, ieviešot kopīgus noteikumus attiecībā uz pamatinformācijas sniegšanu (1. pants). Ja tiks sasniegts iecerētais mērķis, ieguvējs būs ne vien Eiropas Kopienu Statistikas birojs kā rezultātu koordinators, bet arī visu dalībvalstu statistikas iestādes. |
| --- | --- |

5.1

Ierosinātās regulas mērķis ir novērst tiesiskā regulējuma trūkumu, nosakot PP aprēķināšanas tiesisko regulējumu. Regulas mērķis ir pārredzamības palielināšana un dalībvalstu sniegto datu kvalitātes uzlabošana, ieviešot kopīgus noteikumus attiecībā uz pamatinformācijas sniegšanu (1. pants). Ja tiks sasniegts iecerētais mērķis, ieguvējs būs ne vien Eiropas Kopienu Statistikas birojs kā rezultātu koordinators, bet arī visu dalībvalstu statistikas iestādes.

| 5.2 | Pienākumu un kompetences definējums. Komisija ar Eiropas Kopienu statistikas biroja starpniecību atbild par pamatinformācijas koordināciju, PP aprēķināšanu un publicēšanu, kā arī metodikas pielāgošanu saziņā ar dalībvalstīm (4. panta 1. punkts), savukārt dalībvalstīs sniedz pamatinformāciju, rakstiski apstiprina apsekojuma rezultātus un nodrošina datu pareizību (4. panta 2. punkts). |
| --- | --- |

5.2

Pienākumu un kompetences definējums. Komisija ar Eiropas Kopienu statistikas biroja starpniecību atbild par pamatinformācijas koordināciju, PP aprēķināšanu un publicēšanu, kā arī metodikas pielāgošanu saziņā ar dalībvalstīm (4. panta 1. punkts), savukārt dalībvalstīs sniedz pamatinformāciju, rakstiski apstiprina apsekojuma rezultātus un nodrošina datu pareizību (4. panta 2. punkts).

| 5.3 | Dalībvalstu statistikas iestādes pārsūta Eiropas Kopienu Statistikas birojam kopējiem parametriem atbilstošu un kopējā tehniskajā formā sagatavotu pamatinformāciju (5. pants un I pielikums). |
| --- | --- |

5.3

Dalībvalstu statistikas iestādes pārsūta Eiropas Kopienu Statistikas birojam kopējiem parametriem atbilstošu un kopējā tehniskajā formā sagatavotu pamatinformāciju (5. pants un I pielikums).

| 5.4 | Statistikas vienības ir definētas Padomes Regulā (EK) Nr. 696/1993 vai citos dokumentos, kas jāizstrādā vēlāk (6. pants), un Komisijai un dalībvalstīm jāizveido kvalitātes kontroles sistēma (7. pants). |
| --- | --- |

5.4

Statistikas vienības ir definētas Padomes Regulā (EK) Nr. 696/1993 vai citos dokumentos, kas jāizstrādā vēlāk (6. pants), un Komisijai un dalībvalstīm jāizveido kvalitātes kontroles sistēma (7. pants).

| 5.5 | Eiropas Kopienu Statistikas birojs aprēķina PP vienu reizi gadā (8. pants) un iegūtos rezultātus publicē apkopotā līmenī par katru dalībvalsti (9. pants). |
| --- | --- |

5.5

Eiropas Kopienu Statistikas birojs aprēķina PP vienu reizi gadā (8. pants) un iegūtos rezultātus publicē apkopotā līmenī par katru dalībvalsti (9. pants).

| 5.6 | Priekšlikumā regulai nav pieprasīts, lai dalībvalstis veiktu apsekojumus tikai tādēļ, lai noteiktu korekcijas koeficientus, kas piemērojami Kopienas ierēdņu un citu darbinieku atalgojumam un pensijām (10. pants). |
| --- | --- |

5.6

Priekšlikumā regulai nav pieprasīts, lai dalībvalstis veiktu apsekojumus tikai tādēļ, lai noteiktu korekcijas koeficientus, kas piemērojami Kopienas ierēdņu un citu darbinieku atalgojumam un pensijām (10. pants).

| 5.7 | Laika korekcijas koeficienti un teritorijas korekcijas koeficienti. PP aprēķina, pamatojoties uz valsts ikgadējām vidējām preču un pakalpojumu cenām (2. panta 2. punkts). Ņemot vērā to, ka “datu vākšanu var ierobežot līdz vienam vai vairākiem ekonomiskās teritorijas punktiem” un arī to, ka “datu vākšanu var ierobežot līdz konkrētam laika posmam”, dalībvalstīm jāpiemēro laika korekcijas koeficients (ne vairāk kā vienu gadu vecs) un teritorijas korekcijas koeficients (ne vairāk kā sešus gadus vecs) (I pielikums “Metodika”, 2. — 4. iedaļa). |
| --- | --- |

5.7

Laika korekcijas koeficienti un teritorijas korekcijas koeficienti. PP aprēķina, pamatojoties uz valsts ikgadējām vidējām preču un pakalpojumu cenām (2. panta 2. punkts). Ņemot vērā to, ka “datu vākšanu var ierobežot līdz vienam vai vairākiem ekonomiskās teritorijas punktiem” un arī to, ka “datu vākšanu var ierobežot līdz konkrētam laika posmam”, dalībvalstīm jāpiemēro laika korekcijas koeficients (ne vairāk kā vienu gadu vecs) un teritorijas korekcijas koeficients (ne vairāk kā sešus gadus vecs) (I pielikums “Metodika”, 2. — 4. iedaļa).

Briselē, 2006. gada 13. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Pavisam ir 254 NUTS 2 reģioni. Regula (EK) Nr. 1059/2003, 1. pielikums.

1

NUTS 2

(2)  Tas attiecas uz “patēriņa preču un pakalpojumu cenām un attiecīgajiem reprezentativitātes indikatoriem”, “ražošanas līdzekļu cenām” un “būvprojektu cenām”.

2

(3)  Regulas priekšlikuma I pielikums “Metodika”, 2. panta 1. punkts.

3

(4)  Tomēr starptautisko cenu un IKP summāro rādītāju salīdzināšanas pirmsākumi meklējami Eiropas Ekonomiskās sadarbības organizācijas (OEEC) veiktajos salīdzinājumos 20. gs. piecdesmitajos gados.

4

(5)  Sistēma, ko izmanto starptautiskas institūcijas (Apvienoto Nāciju Organizācija, SVF utt.).

5

(6)  Saskaņā ar Padomes Regulu Nr. 1260/1999 atbalstu no struktūrfondiem var saņemt tie reģioni, kuros IKP uz vienu iedzīvotāju (IKP, kas mērīts atbilstoši PP) ir mazāks nekā 75 % no Kopienas vidējā IKP. Tas attiecas arī uz valstīm, kas ir pievienojušās ES vēlāk (2003. gada Pievienošanās akta II pielikums).

6

(7)  Attiecībā uz Kohēzijas fondu Padomes Regulas (EK) Nr. 1164/1994 (1994. gada 25. maijs) 2. panta 1. punktā ir noteikts, ka fonds sniedz atbalstu “tajās dalībvalstīs, kuru nacionālais kopprodukts (NKP) uz vienu iedzīvotāju nesasniedz 90 % no Kopienas vidējā kopprodukta”.

7

(8)  Priekšlikuma regulai 3. pantā iekļauta šāda definīcija: ““Pirktspējas paritātes” jeb PPP ir telpas deflatori un valūtas konvertētāji, kas novērš valstu cenu līmeņu atšķirību ietekmi un tādējādi ļauj veikt IKP komponentu apjoma salīdzinājumus un cenu līmeņu salīdzinājumus”.

8

(9)  Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumi un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība, XI pielikuma 1. pants (“Pirktspējas paritāti aprēķina tā, lai katru pamatelementu var pārbaudīt ik pēc pieciem gadiem, veicot tiešu apsekojumu.”).

9

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/47 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/47

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Eiropas Parlamenta un Padomes lēmuma priekšlikums par elektronisku vidi muitā un tirdzniecībā”

COM(2005) 609 galīgā redakcija — 2005/0247 (COD)

(2006/C 318/08)

Eiropas Savienības Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pantu 2006. gada 17. janvārī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2006. gada 12. jūlijā. Ziņotājs — BURANI kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (13. septembra sēdē), ar 190 balsīm par un 3 atturoties, pieņēma šo atzinumu:

1.   Ievads.

| 1.1 | Komisijas priekšlikums attiecas uz jauno muitas sistēmas datorizācijas projektu, kuram galarezultātā vajadzētu izveidot automātisku, sadarbspējīgu, drošu, pieejamu un labi funkcionējošu Eiropas muitas sistēmu pilnīgi uz elektroniska pamata, bez papīra izmantošanas. Tas ir nepieciešamais papildinājums jaunā Kopienas muitas kodeksa ieviešanai, kuru piedāvā Komisija (1) un par kuru EESK jau pauda savu viedukli atsevišķā atzinumā. |
| --- | --- |

1.1

Komisijas priekšlikums attiecas uz jauno muitas sistēmas datorizācijas projektu, kuram galarezultātā vajadzētu izveidot automātisku, sadarbspējīgu, drošu, pieejamu un labi funkcionējošu Eiropas muitas sistēmu pilnīgi uz elektroniska pamata, bez papīra izmantošanas. Tas ir nepieciešamais papildinājums jaunā Kopienas muitas kodeksa ieviešanai, kuru piedāvā Komisija (1) un par kuru EESK jau pauda savu viedukli atsevišķā atzinumā.

| 1.2 | Piedāvātās datorizētās sistēmas ieviešana ir visu dalībvalstu kopīgi un koordinēti centieni ne vien attiecībā uz muitu, bet arī uz robežkontroles struktūrām, kuras nav muita un kurām jāuzņemas īstenot dzīvē “vienotas nodokļu deklarācijas” (“Single Window”) un “centralizētas elektronisko komunikāciju sistēmas” (“One-Stop-Shop”) koncepcijas. Šie divi mērķi ļaus uzņēmējiem veikt vienkāršākas, ātrākas un lētākas muitošanas darbības, savukārt muitai dos iespēju veikt efektīvākas kontroles riska pārvaldībai. |
| --- | --- |

1.2

Piedāvātās datorizētās sistēmas ieviešana ir visu dalībvalstu kopīgi un koordinēti centieni ne vien attiecībā uz muitu, bet arī uz robežkontroles struktūrām, kuras nav muita un kurām jāuzņemas īstenot dzīvē “vienotas nodokļu deklarācijas” (“Single Window”) un “centralizētas elektronisko komunikāciju sistēmas” (“One-Stop-Shop”) koncepcijas. Šie divi mērķi ļaus uzņēmējiem veikt vienkāršākas, ātrākas un lētākas muitošanas darbības, savukārt muitai dos iespēju veikt efektīvākas kontroles riska pārvaldībai.

| 1.3 | Dalībvalstis jau izdarījušas ievērojamus ieguldījumus datorizētu muitas sistēmu ieviešanā, tomēr starp tām pastāv ievērojamas atšķirības gan IT sistēmu attīstības līmeņa ziņā, gan attiecībā uz noteikumiem un datu izmantošanu. Līdz ar to līdz šim veiktā saskaņošana ir nepietiekama, un klāt nāk arī vēl svarīgāka problēma, kas pagaidām nav atrisināta, proti, sistēmu sadarbspējas trūkums. |
| --- | --- |

1.3

Dalībvalstis jau izdarījušas ievērojamus ieguldījumus datorizētu muitas sistēmu ieviešanā, tomēr starp tām pastāv ievērojamas atšķirības gan IT sistēmu attīstības līmeņa ziņā, gan attiecībā uz noteikumiem un datu izmantošanu. Līdz ar to līdz šim veiktā saskaņošana ir nepietiekama, un klāt nāk arī vēl svarīgāka problēma, kas pagaidām nav atrisināta, proti, sistēmu sadarbspējas trūkums.

| 1.4 | Sadarbspēja ļaus dažādu valstu pārvaldēm apmainīties ar informāciju. Apliecinot uzmanību pret pilsoņiem, projekts paredz iespēju nodrošināt saskarnes ar uzņēmējiem, lai īstenotu centralizētas elektronisko komunikāciju sistēmas principu, kā arī nodrošinātu informācijas apmaiņu. Kad tā būs pilnīgi ieviesta, jaunā datorizētā sistēma— vismaz no muitas viedokļa — būs ievērojams sasniegums vienota iekšējā tirgus izveidošanā, kur būs tikai ārējās robežas. Turklāt jāatceras, ka tirgus globālā dimensija liek ņemt vērā attiecības ar trešajām valstīm. Šis aspekts nav pieminēts Komisijas dokumentā. |
| --- | --- |

1.4

Sadarbspēja ļaus dažādu valstu pārvaldēm apmainīties ar informāciju. Apliecinot uzmanību pret pilsoņiem, projekts paredz iespēju nodrošināt saskarnes ar uzņēmējiem, lai īstenotu centralizētas elektronisko komunikāciju sistēmas principu, kā arī nodrošinātu informācijas apmaiņu. Kad tā būs pilnīgi ieviesta, jaunā datorizētā sistēma— vismaz no muitas viedokļa — būs ievērojams sasniegums vienota iekšējā tirgus izveidošanā, kur būs tikai ārējās robežas. Turklāt jāatceras, ka tirgus globālā dimensija liek ņemt vērā attiecības ar trešajām valstīm. Šis aspekts nav pieminēts Komisijas dokumentā.

2.   Vispārējas piezīmes.

| 2.1 | Komisija atzīmē, ka datorizācijas, kas balstās uz sadarbspējīgām sistēmām, mērķus varētu sasniegt arī, izveidojot centralizētu muitas sistēmu. Tā tomēr norāda, ka šāds risinājums nav iespējams dažādu iemeslu dēļ, citu starpā minot grūtības nodot dalībvalstu darbības kompetences Komisijai, tādejādi pārkāpjot proporcionalitātes un subsidiaritātes principus. Tomēr ir iespējams, ka īstais iemesls šādai nespējai slēpjas dalībvalstu pretestībā zaudēt to priekšrocības, kaut arī zinot, ka daļa no muitas ieņēmumiem ir tiešā Kopienas budžeta kompetencē. EESK uzskata, ka Kopienas muitas pārvaldībai jābūt vienam no Eiropas Savienības ilgtermiņa mērķiem. Šāda veida pārvaldībai ir priekšrocības vienkāršības, drošuma un izmaksu ziņā, kā arī raugoties no starpsavienojumu iespējām ar citām ES un trešo valstu sistēmām. Ņemot vērā to, ka ir iespējama to pamatsistēmu, ko izstrādājušas visas 25 dalībvalstis, ieviešanas aizkavēšanās, ir jāapsver, vai nebūtu vēlamāk ieviest pilnībā automatizētas sistēmas, piemēram, automatizēto importa sistēmu un automatizēto eksporta sistēmu, kas savstarpēji saistītas ar vienotas Eiropas piekļuves vietnes palīdzību (Single European Access Point). |
| --- | --- |

2.1

Komisija atzīmē, ka datorizācijas, kas balstās uz sadarbspējīgām sistēmām, mērķus varētu sasniegt arī, izveidojot centralizētu muitas sistēmu. Tā tomēr norāda, ka šāds risinājums nav iespējams dažādu iemeslu dēļ, citu starpā minot grūtības nodot dalībvalstu darbības kompetences Komisijai, tādejādi pārkāpjot proporcionalitātes un subsidiaritātes principus. Tomēr ir iespējams, ka īstais iemesls šādai nespējai slēpjas dalībvalstu pretestībā zaudēt to priekšrocības, kaut arī zinot, ka daļa no muitas ieņēmumiem ir tiešā Kopienas budžeta kompetencē. EESK uzskata, ka Kopienas muitas pārvaldībai jābūt vienam no Eiropas Savienības ilgtermiņa mērķiem. Šāda veida pārvaldībai ir priekšrocības vienkāršības, drošuma un izmaksu ziņā, kā arī raugoties no starpsavienojumu iespējām ar citām ES un trešo valstu sistēmām. Ņemot vērā to, ka ir iespējama to pamatsistēmu, ko izstrādājušas visas 25 dalībvalstis, ieviešanas aizkavēšanās, ir jāapsver, vai nebūtu vēlamāk ieviest pilnībā automatizētas sistēmas, piemēram, automatizēto importa sistēmu un automatizēto eksporta sistēmu, kas savstarpēji saistītas ar vienotas Eiropas piekļuves vietnes palīdzību (Single European Access Point).

| 2.2 | Komisijas iniciatīva pirmām kārtām ir nepieciešams solis, jo jaunā Muitas kodeksa ieviešanas procedūrām jāatbilst jaunajiem noteikumiem. Turklāt tā ir daļa no virknes citu iniciatīvu, kas pieņemtas dažādās jomās “e–Eiropas” un “e–pārvaldības” (2) ietvaros, un ir turpinājums 2003. gadā Komisijas paziņojumā Padomei “Par vienkāršu un elektronisku vidi muitā un tirdzniecībā” (3) pieņemtajām saistībām. No otras puses, vismaz attiecībā uz elektroniskās vides ieviešanu, šīs saistības jau bija iezīmētas programmā “Muita 2007” (4) un vēlreiz atkārtotas sakarā ar 2004. gadā veiktajām Muitas kodeksa izmaiņām (5). |
| --- | --- |

2.2

Komisijas iniciatīva pirmām kārtām ir nepieciešams solis, jo jaunā Muitas kodeksa ieviešanas procedūrām jāatbilst jaunajiem noteikumiem. Turklāt tā ir daļa no virknes citu iniciatīvu, kas pieņemtas dažādās jomās “e–Eiropas” un “e–pārvaldības” (2) ietvaros, un ir turpinājums 2003. gadā Komisijas paziņojumā Padomei “Par vienkāršu un elektronisku vidi muitā un tirdzniecībā” (3) pieņemtajām saistībām. No otras puses, vismaz attiecībā uz elektroniskās vides ieviešanu, šīs saistības jau bija iezīmētas programmā “Muita 2007” (4) un vēlreiz atkārtotas sakarā ar 2004. gadā veiktajām Muitas kodeksa izmaiņām (5).

| 2.3 | EESK var tikai apsveikt svarīgākos jauninājumus, kurus ievieš Komisijas piedāvātā sistēma: valstu sistēmu starpsavienojums, vienotas saskarnes ieviešana uzņēmējiem ar centralizētas elektronisko komunikāciju sistēmas palīdzību, iespēja elektroniski iesniegt muitošanas pieprasījumus un integrēta risku pārvaldība ir nenoliedzams sasniegums, ar nosacījumu, ka izmaksas būs pieņemamas sabiedrībai un uzņēmējiem. Tamdēļ būtu lietderīgi apsvērt šo pārmaiņu sekas attiecībā uz muitas personālu (līdzekļi, izglītība, karjera, pielāgošanās). |
| --- | --- |

2.3

EESK var tikai apsveikt svarīgākos jauninājumus, kurus ievieš Komisijas piedāvātā sistēma: valstu sistēmu starpsavienojums, vienotas saskarnes ieviešana uzņēmējiem ar centralizētas elektronisko komunikāciju sistēmas palīdzību, iespēja elektroniski iesniegt muitošanas pieprasījumus un integrēta risku pārvaldība ir nenoliedzams sasniegums, ar nosacījumu, ka izmaksas būs pieņemamas sabiedrībai un uzņēmējiem. Tamdēļ būtu lietderīgi apsvērt šo pārmaiņu sekas attiecībā uz muitas personālu (līdzekļi, izglītība, karjera, pielāgošanās).

| 2.4 | Tomēr EESK jāizsaka dažas piezīmes par IT sistēmu apvienošanu un savietojamību. Komisija cer panākt muitas sistēmu pilnīgu sadarbspēju: muitas pārvaldes spēs apmainīties ar informāciju savā starpā, kā arī ar “citām iestādēm, kuras ir iesaistītas starptautiskajā preču apritē”. Šajā formulējumā noteikti nav iekļautas iestādes, kas atbildīgas par PVN iekasēšanu; tomēr saikne starp muitu un PVN ieņēmuma dienestiem būtu noderīga, lai kontrolētu, vismaz dažos gadījumos un atsevišķām precēm, ražotāja firmas zīmju viltošanu. Runa nav par jaunu faktu, bet par parādību, kas turpina vērsties plašumā. Bieži vien preces, kas ievestas no trešajām valstīm, nonāk apritē (samaksājot PVN) Kopienas iekšienē ar Eiropas ražotāja firmas zīmi vai kā viltotas “Eiropas” firmas zīmes. |
| --- | --- |

2.4

Tomēr EESK jāizsaka dažas piezīmes par IT sistēmu apvienošanu un savietojamību. Komisija cer panākt muitas sistēmu pilnīgu sadarbspēju: muitas pārvaldes spēs apmainīties ar informāciju savā starpā, kā arī ar “citām iestādēm, kuras ir iesaistītas starptautiskajā preču apritē”. Šajā formulējumā noteikti nav iekļautas iestādes, kas atbildīgas par PVN iekasēšanu; tomēr saikne starp muitu un PVN ieņēmuma dienestiem būtu noderīga, lai kontrolētu, vismaz dažos gadījumos un atsevišķām precēm, ražotāja firmas zīmju viltošanu. Runa nav par jaunu faktu, bet par parādību, kas turpina vērsties plašumā. Bieži vien preces, kas ievestas no trešajām valstīm, nonāk apritē (samaksājot PVN) Kopienas iekšienē ar Eiropas ražotāja firmas zīmi vai kā viltotas “Eiropas” firmas zīmes.

| 2.5 | Turklāt EESK vēlas vērst uzmanību uz lēmuma priekšlikuma otro apsvērumu: “Eiropas iniciatīvas īstenošanai elektroniskās pārvaldības jomā nepieciešami pasākumi, kas palīdzētu efektīvāk apkarot krāpšanu, organizēto noziedzību un terorismu”. Nodoms ir skaidrs; mazāka skaidrība ir par to, kā priekšlikumā esošie noteikumi var sasniegt mērķi. Muitas datu vākšanu nevar izmantot citiem mērķiem, ja viena sistēma nav sadarbspējīga ar citām. |
| --- | --- |

2.5

Turklāt EESK vēlas vērst uzmanību uz lēmuma priekšlikuma otro apsvērumu: “Eiropas iniciatīvas īstenošanai elektroniskās pārvaldības jomā nepieciešami pasākumi, kas palīdzētu efektīvāk apkarot krāpšanu, organizēto noziedzību un terorismu”. Nodoms ir skaidrs; mazāka skaidrība ir par to, kā priekšlikumā esošie noteikumi var sasniegt mērķi. Muitas datu vākšanu nevar izmantot citiem mērķiem, ja viena sistēma nav sadarbspējīga ar citām.

| 2.5.1 | Pamatojoties uz 2004. gada 14. oktobra Komisijas vērtējumu (6) un EP ieteikumu, Padome 2004. gada decembrī pieņēma “Hāgas programmu”. Šī programma noteica virkni pasākumu un iniciatīvu, lai nostiprinātu ES drošību un, jo sevišķi, lai “īstenotu policijas, muitas un tiesas sadarbību”. Nākamajā 2005. gada 10. jūnija dokumentā tika izstrādāts darbības plāns Hāgas programmas īstenošanai, kas atsaucās uz 2004. gada 30. marta Tieslietu un iekšlietu padomē pieņemto rezolūciju par sadarbību muitas jomā, kā arī paziņojumu par cīņu pret ierobežotas izplatīšanas vai aizliegtu preču pārrobežu kontrabandu. Tam sekojošajā dokumentā (7) sadarbība muitas jomā tika no jauna minēta kā viena no prioritātēm. Visi iepriekš minētajos dokumentos paredzētie pasākumi balstās uz informācijas pieejamību apkarošanas pasākumu veikšanai, kas ir arī minēts Hāgas programmā. Ņemot vērā iepriekš minēto un iesākto projektu raksturu, EESK uzskata par acīmredzamu, ka, veidojot datorizētu muitas sistēmu, kurai vajadzētu būt ilglaicīgai, ir jāparedz, ka tās īstenošanas brīdī vai turpmāk muitas datu bāzei ir jābūt sadarbspējīgai ar citām sistēmām, jo sevišķi ar Eiropas un trešo valstu iekšējās drošības sistēmām. Saprotams, ka prasība ievērot privātās dzīves neaizskaramību, profesionālo noslēpumu un datu aizsardzību paliek spēkā. |
| --- | --- |

2.5.1

Pamatojoties uz 2004. gada 14. oktobra Komisijas vērtējumu (6) un EP ieteikumu, Padome 2004. gada decembrī pieņēma “Hāgas programmu”. Šī programma noteica virkni pasākumu un iniciatīvu, lai nostiprinātu ES drošību un, jo sevišķi, lai “īstenotu policijas, muitas un tiesas sadarbību”. Nākamajā 2005. gada 10. jūnija dokumentā tika izstrādāts darbības plāns Hāgas programmas īstenošanai, kas atsaucās uz 2004. gada 30. marta Tieslietu un iekšlietu padomē pieņemto rezolūciju par sadarbību muitas jomā, kā arī paziņojumu par cīņu pret ierobežotas izplatīšanas vai aizliegtu preču pārrobežu kontrabandu. Tam sekojošajā dokumentā (7) sadarbība muitas jomā tika no jauna minēta kā viena no prioritātēm. Visi iepriekš minētajos dokumentos paredzētie pasākumi balstās uz informācijas pieejamību apkarošanas pasākumu veikšanai, kas ir arī minēts Hāgas programmā. Ņemot vērā iepriekš minēto un iesākto projektu raksturu, EESK uzskata par acīmredzamu, ka, veidojot datorizētu muitas sistēmu, kurai vajadzētu būt ilglaicīgai, ir jāparedz, ka tās īstenošanas brīdī vai turpmāk muitas datu bāzei ir jābūt sadarbspējīgai ar citām sistēmām, jo sevišķi ar Eiropas un trešo valstu iekšējās drošības sistēmām. Saprotams, ka prasība ievērot privātās dzīves neaizskaramību, profesionālo noslēpumu un datu aizsardzību paliek spēkā.

| 2.5.2 | Šie jautājumi nav skarti Komisijas dokumentā, izņemot 2.5.1. punktā citēto. Turklāt Komisija nepiemin Hāgas programmu pat ne savā ievadziņojumā — nodaļā “Saskaņa ar citām Eiropas Savienības politikas jomām un mērķiem” tiek minētas vienīgi Lisabonas stratēģija un “e-Eiropas” un “e-pārvaldības” iniciatīvas. Pat ja ņem vērā 3. panta d) punktu, kas tiks minēts vēlāk, tik svarīgs izlaidums nevar būt nejaušs, un Komisijai vajadzētu paskaidrot tā iemeslus. Jebkurā gadījumā ir skaidrs, ka nebūtu pieņemama iniciatīvas, kuru vajadzētu pieņemt tagad, atlikšana uz nenoteiktu laiku. |
| --- | --- |

2.5.2

Šie jautājumi nav skarti Komisijas dokumentā, izņemot 2.5.1. punktā citēto. Turklāt Komisija nepiemin Hāgas programmu pat ne savā ievadziņojumā — nodaļā “Saskaņa ar citām Eiropas Savienības politikas jomām un mērķiem” tiek minētas vienīgi Lisabonas stratēģija un “e-Eiropas” un “e-pārvaldības” iniciatīvas. Pat ja ņem vērā 3. panta d) punktu, kas tiks minēts vēlāk, tik svarīgs izlaidums nevar būt nejaušs, un Komisijai vajadzētu paskaidrot tā iemeslus. Jebkurā gadījumā ir skaidrs, ka nebūtu pieņemama iniciatīvas, kuru vajadzētu pieņemt tagad, atlikšana uz nenoteiktu laiku.

| 2.5.3 | Dokumenta sagatavošanas periodā divu gadu laikā Komisija noorganizēja sešus seminārus, aptaujāja lietotājus, apsprieda jautājumu Muitas kodeksa komitejā, muitas politikas grupā, grupā “Muita 2007”, kas sagatavo pāreju uz elektronisku vidi, kā arī tirdzniecības sakaru grupā. Savukārt nav pat pieminēti kontakti ar Europol, Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF) vai ar citiem Komisijas direktorātiem. Sistēmu nevar ieviest, ņemot vērā tikai tās tiešo lietotāju vajadzības. Ja tai jābūt saistītai ar citām sistēmām, tad pienākums ir pārzināt to iezīmes un vajadzības. EESK ir iespaids, ka pašlaik apstiprinās jau iepriekš atzinumā par Kopienas muitas kodeksu izteiktās iebildes attiecībā uz reālas izpratnes trūkumu par dažādu valsts pārvaldes struktūru savstarpējo atkarību cīņā pret kriminālajām parādībām. |
| --- | --- |

2.5.3

Dokumenta sagatavošanas periodā divu gadu laikā Komisija noorganizēja sešus seminārus, aptaujāja lietotājus, apsprieda jautājumu Muitas kodeksa komitejā, muitas politikas grupā, grupā “Muita 2007”, kas sagatavo pāreju uz elektronisku vidi, kā arī tirdzniecības sakaru grupā. Savukārt nav pat pieminēti kontakti ar Europol, Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF) vai ar citiem Komisijas direktorātiem. Sistēmu nevar ieviest, ņemot vērā tikai tās tiešo lietotāju vajadzības. Ja tai jābūt saistītai ar citām sistēmām, tad pienākums ir pārzināt to iezīmes un vajadzības. EESK ir iespaids, ka pašlaik apstiprinās jau iepriekš atzinumā par Kopienas muitas kodeksu izteiktās iebildes attiecībā uz reālas izpratnes trūkumu par dažādu valsts pārvaldes struktūru savstarpējo atkarību cīņā pret kriminālajām parādībām.

| 2.5.4 | Pieejas pilnīga maiņa saskaņā ar iepriekšējā punktā teikto droši vien ir apgrūtināta, ņemot vērā pārāk īsos ieviešanas termiņus, kas ir noteikti programmā. Tomēr nešķiet neiespējami jau tagad paredzēt drošības pasākumus attiecībā uz “paaugstināta riska precēm” (ieročiem, sprāgstvielām, kodolmateriāliem, ķīmijas, kara un kodolrūpniecības aparātiem un iekārtām, narkotikām, alkoholu, tabakas izstrādājumiem). Šie pasākumi varētu būt datu savākšana un tālāknodošana, automātiski vai saskaņā ar pieprasījumu, šajās nozarēs kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

2.5.4

Pieejas pilnīga maiņa saskaņā ar iepriekšējā punktā teikto droši vien ir apgrūtināta, ņemot vērā pārāk īsos ieviešanas termiņus, kas ir noteikti programmā. Tomēr nešķiet neiespējami jau tagad paredzēt drošības pasākumus attiecībā uz “paaugstināta riska precēm” (ieročiem, sprāgstvielām, kodolmateriāliem, ķīmijas, kara un kodolrūpniecības aparātiem un iekārtām, narkotikām, alkoholu, tabakas izstrādājumiem). Šie pasākumi varētu būt datu savākšana un tālāknodošana, automātiski vai saskaņā ar pieprasījumu, šajās nozarēs kompetentajām iestādēm.

| 2.6 | Saskaņā ar subsidiaritātes principu, sistēmu sadarbspējas nodrošināšanai, vienotas nodokļu deklarācijas un muitas portālu ieviešanai nepieciešamos izdevumus sedz no Kopienas budžeta. Šie izdevumi tiek lēsti 180 miljonu eiro apmērā, sadalot tos pakāpeniski pieaugošos ikgadējos maksājumos — no 4 miljoniem eiro 2006. gadā līdz 111 miljoniem eiro, sākot ar 2011. gadu. EESK izsaka savu piekrišanu, bet neizprot lēmumu segt no Kopienas budžeta izdevumus, kas saistīti ar valstu portāliem, pat ja tie principā ir pieejami visiem uzņēmējiem — gan savas valsts, gan citu ES valstu —, tomēr var paredzēt, ka galvenokārt tos izmantos valstu uzņēmēji. Tādējādi, šķiet, ir daudz lietderīgāk, ka šādu portālu izdevumus sedz katra dalībvalsts pati, nevis Kopiena. Protams, nosacījumi būtu savādāki, ja Komisija atsauktos uz Eiropas portāliem, kuri gan nav nepārprotami pieminēti. |
| --- | --- |

2.6

Saskaņā ar subsidiaritātes principu, sistēmu sadarbspējas nodrošināšanai, vienotas nodokļu deklarācijas un muitas portālu ieviešanai nepieciešamos izdevumus sedz no Kopienas budžeta. Šie izdevumi tiek lēsti 180 miljonu eiro apmērā, sadalot tos pakāpeniski pieaugošos ikgadējos maksājumos — no 4 miljoniem eiro 2006. gadā līdz 111 miljoniem eiro, sākot ar 2011. gadu. EESK izsaka savu piekrišanu, bet neizprot lēmumu segt no Kopienas budžeta izdevumus, kas saistīti ar valstu portāliem, pat ja tie principā ir pieejami visiem uzņēmējiem — gan savas valsts, gan citu ES valstu —, tomēr var paredzēt, ka galvenokārt tos izmantos valstu uzņēmēji. Tādējādi, šķiet, ir daudz lietderīgāk, ka šādu portālu izdevumus sedz katra dalībvalsts pati, nevis Kopiena. Protams, nosacījumi būtu savādāki, ja Komisija atsauktos uz Eiropas portāliem, kuri gan nav nepārprotami pieminēti.

| 2.7 | Attiecībā uz īstenošanas tempiem Komisija izstrādāja termiņu kalendāru, kas ir obligāti visām dalībvalstīm un stājas spēkā, sākot no publicēšanas datuma OV: trīs gadi, lai izveidotu automātiskas un sadarbspējīgas muitošanas sistēmas, reģistrācijas sistēmas uzņēmējiem un informācijas portālus; pieci gadi, lai izveidotu vienotas piekļuves vietas un Kopienas standartiem atbilstīgu tarifu vide; seši gadi, lai nodrošinātu vienotas nodokļu deklarācijas pakalpojumus. EESK uzskata, ka šie termiņi, īpaši pirmais, ir noteikti ar zināmu optimismu: trīs gadi nav daudz, ņemot vērā, ka daži mēneši jāparedz programmu un mijiedarbības ar citiem dalībniekiem pārbaudei. Turklāt ne visas dalībvalstis ir vienādā līmenī attiecībā uz informātikas tehnikas un finanšu un cilvēkresursu pieejamību. Sistēmas darbībai, bet jo īpaši tās ticamībai būtu kaitīgi, ja vienas vai vairāku dalībvalstu nespēja ievērot termiņus piespiestu Komisiju piešķirt pagarinājumu. Tādēļ jāpārstrādā pašreizējais Daudzgadu stratēģiskais plāns, ņemot vērā šādus aspektus:






  — | nepieciešamība, lai sistēma pirms tās ekspluatācijas uzsākšanas būtu dalībvalstīs pilnībā ieviesta; |
| --- | --- | --- |

2.7

Attiecībā uz īstenošanas tempiem Komisija izstrādāja termiņu kalendāru, kas ir obligāti visām dalībvalstīm un stājas spēkā, sākot no publicēšanas datuma OV: trīs gadi, lai izveidotu automātiskas un sadarbspējīgas muitošanas sistēmas, reģistrācijas sistēmas uzņēmējiem un informācijas portālus; pieci gadi, lai izveidotu vienotas piekļuves vietas un Kopienas standartiem atbilstīgu tarifu vide; seši gadi, lai nodrošinātu vienotas nodokļu deklarācijas pakalpojumus. EESK uzskata, ka šie termiņi, īpaši pirmais, ir noteikti ar zināmu optimismu: trīs gadi nav daudz, ņemot vērā, ka daži mēneši jāparedz programmu un mijiedarbības ar citiem dalībniekiem pārbaudei. Turklāt ne visas dalībvalstis ir vienādā līmenī attiecībā uz informātikas tehnikas un finanšu un cilvēkresursu pieejamību. Sistēmas darbībai, bet jo īpaši tās ticamībai būtu kaitīgi, ja vienas vai vairāku dalībvalstu nespēja ievērot termiņus piespiestu Komisiju piešķirt pagarinājumu. Tādēļ jāpārstrādā pašreizējais Daudzgadu stratēģiskais plāns, ņemot vērā šādus aspektus:

—

nepieciešamība, lai sistēma pirms tās ekspluatācijas uzsākšanas būtu dalībvalstīs pilnībā ieviesta;

| — | laiks — vismaz 12 mēneši, kas vajadzīgs uzņēmumiem, lai pēc visu attiecīgās dalībvalsts muitas prasību saņemšanas sagatavotu sistēmas. Nav ieteicams pieprasīt, lai rūpniecības un tirdzniecības uzņēmumi iesniedz importa un eksporta apkopoto deklarāciju pirms vienotas sistēmas pilnīgas ieviešanas. |
| --- | --- |

—

laiks — vismaz 12 mēneši, kas vajadzīgs uzņēmumiem, lai pēc visu attiecīgās dalībvalsts muitas prasību saņemšanas sagatavotu sistēmas. Nav ieteicams pieprasīt, lai rūpniecības un tirdzniecības uzņēmumi iesniedz importa un eksporta apkopoto deklarāciju pirms vienotas sistēmas pilnīgas ieviešanas.

3.   Īpašas piezīmes.

| 3.1 | 2. pants: mērķi. Kā viens no mērķiem priekšlikumā ir minēta kopīgas pieejas meklēšana attiecībā uz bīstamu un neatļautu preču kontroli. Ja ņem vērā EESK ieteikumus, kas izteikti 2.5.4. punktā, tad šim mērķim jābūt formulētam savādāk. |
| --- | --- |

3.1

2. pants: mērķi. Kā viens no mērķiem priekšlikumā ir minēta kopīgas pieejas meklēšana attiecībā uz bīstamu un neatļautu preču kontroli. Ja ņem vērā EESK ieteikumus, kas izteikti 2.5.4. punktā, tad šim mērķim jābūt formulētam savādāk.

| 3.2 | 3. pants: datu apmaiņa. Panta d) punktā paredzēts, ka muitas sistēmām jābūt spējīgām nodrošināt informācijas apmaiņu ar “citām iestādēm vai aģentūrām, kas ir iesaistītas starptautiskajā preču apritē”. EESK jau plaši izskaidroja savu viedokli attiecībā uz šī formulējuma ierobežotību (skatīt 2.4. punktu un tālāk). Ja ierosinājums iekļaut Hāgas programmu sadaļā “Saskaņa ar citām Kopienas politikas jomām” tiks ņemts vērā, tad šī punkta formulējums attiecīgi būs jāmaina. Jebkurā gadījumā ir jāpadara skaidrāka teksta redakcija, kas ietekmē tā izpratni: vai nu runa ir par “iestādēm, kas ir iesaistītas starptautiskajā preču apritē” kā alternatīvu “aģentūrām”, vai arī par “iestādēm” vispār, bet tādā gadījumā vajadzētu precizēt, ka ar šo lēmumu Komisija vēlējās panākt saskaņotu saikni ar Hāgas programmu. Nenoteiktais formulējums un līdz ar to tā interpretācija rada lielu neskaidrību. |
| --- | --- |

3.2

3. pants: datu apmaiņa. Panta d) punktā paredzēts, ka muitas sistēmām jābūt spējīgām nodrošināt informācijas apmaiņu ar “citām iestādēm vai aģentūrām, kas ir iesaistītas starptautiskajā preču apritē”. EESK jau plaši izskaidroja savu viedokli attiecībā uz šī formulējuma ierobežotību (skatīt 2.4. punktu un tālāk). Ja ierosinājums iekļaut Hāgas programmu sadaļā “Saskaņa ar citām Kopienas politikas jomām” tiks ņemts vērā, tad šī punkta formulējums attiecīgi būs jāmaina. Jebkurā gadījumā ir jāpadara skaidrāka teksta redakcija, kas ietekmē tā izpratni: vai nu runa ir par “iestādēm, kas ir iesaistītas starptautiskajā preču apritē” kā alternatīvu “aģentūrām”, vai arī par “iestādēm” vispār, bet tādā gadījumā vajadzētu precizēt, ka ar šo lēmumu Komisija vēlējās panākt saskaņotu saikni ar Hāgas programmu. Nenoteiktais formulējums un līdz ar to tā interpretācija rada lielu neskaidrību.

| 3.3 | 4. pants: sistēmas, pakalpojumi un grafiks. Kā tika minēts 2.7. punktā, sistēmas ieviešanas tempi šķiet pārāk optimistiski. Komisijai vajadzētu par to tehnisko pusi vēl apspriesties ar dalībvalstīm un tieši ieinteresētajiem dienestiem, lai būtu droši, ka visi var nepārprotami garantēt, ka ir spējīgi izpildīt saistības noteiktos termiņos. |
| --- | --- |

3.3

4. pants: sistēmas, pakalpojumi un grafiks. Kā tika minēts 2.7. punktā, sistēmas ieviešanas tempi šķiet pārāk optimistiski. Komisijai vajadzētu par to tehnisko pusi vēl apspriesties ar dalībvalstīm un tieši ieinteresētajiem dienestiem, lai būtu droši, ka visi var nepārprotami garantēt, ka ir spējīgi izpildīt saistības noteiktos termiņos.

| 3.4 | 9. pants: resursi. Pants sadala starp Komisiju un dalībvalstīm nepieciešamos cilvēkresursus, budžeta un tehniskos līdzekļus — Komisija ir atbildīga par Kopienas daļām, bet dalībvalstis par valstu daļām. Šī panta redakcija ir pareiza, bet saistīta ar 10. pantu attiecībā uz jēdzienu “Kopienas daļas” un “valstu daļas” nozīmi un saturu. |
| --- | --- |

3.4

9. pants: resursi. Pants sadala starp Komisiju un dalībvalstīm nepieciešamos cilvēkresursus, budžeta un tehniskos līdzekļus — Komisija ir atbildīga par Kopienas daļām, bet dalībvalstis par valstu daļām. Šī panta redakcija ir pareiza, bet saistīta ar 10. pantu attiecībā uz jēdzienu “Kopienas daļas” un “valstu daļas” nozīmi un saturu.

| 3.5 | 10. pants: finanšu noteikumi. No redakcijas viedokļa arī pret šo pantu nav iebildumu, bet pastāv risks tā skaidrojumā. Trešais punkts nosaka, ka dalībvalstis uzņemas segt izdevumus, kas saistīti ar valstu daļām, “tostarp saskarnes ar citām valsts iestādēm un uzņēmējiem”. Vajadzētu pieņemt, ka portāli, kas parasti ir izveidoti valsts valodā un saskaņā ar valsts uzņēmēju vajadzībām, ir iekļauti starp valsts daļām. Tomēr paskaidrojuma rakstā ir norādīts (skatīt 2.6. punktu), ka tie ir iekļauti starp Kopienas daļām — skaidrojums, kas paliktu nepamanīts, ja kāds lasītu tikai panta tekstu. EESK uzskata, ka šo punktu vajadzētu pārskatīt: no satura viedokļa, ja tiek pieņemti tās aizrādījumi, vai — pretējā gadījumā — vismaz pēc formas, lai būtu ievērots pārredzamības princips. |
| --- | --- |

3.5

10. pants: finanšu noteikumi. No redakcijas viedokļa arī pret šo pantu nav iebildumu, bet pastāv risks tā skaidrojumā. Trešais punkts nosaka, ka dalībvalstis uzņemas segt izdevumus, kas saistīti ar valstu daļām, “tostarp saskarnes ar citām valsts iestādēm un uzņēmējiem”. Vajadzētu pieņemt, ka portāli, kas parasti ir izveidoti valsts valodā un saskaņā ar valsts uzņēmēju vajadzībām, ir iekļauti starp valsts daļām. Tomēr paskaidrojuma rakstā ir norādīts (skatīt 2.6. punktu), ka tie ir iekļauti starp Kopienas daļām — skaidrojums, kas paliktu nepamanīts, ja kāds lasītu tikai panta tekstu. EESK uzskata, ka šo punktu vajadzētu pārskatīt: no satura viedokļa, ja tiek pieņemti tās aizrādījumi, vai — pretējā gadījumā — vismaz pēc formas, lai būtu ievērots pārredzamības princips.

| 3.6 | 12. pants: ziņojumi. Līdz katra gada 31. decembrim dalībvalstīm jāiesniedz ziņojums par darba virzību un sasniegtajiem rezultātiem. Savukārt Komisija līdz katra gada 31. martam nosūta dalībvalstīm konsolidētu ziņojumu, kurā vajadzētu būt iekļautiem varbūtējo uzraudzības vizīšu un citu pārbaužu rezultātiem. Tas nav nekas ārkārtējs, tomēr EESK gribētu zināt, kādas būs sekas šīm “uzraudzības vizītēm” un kas notiks, ja to rezultāti tiks darīti zināmi atklātībai. |
| --- | --- |

3.6

12. pants: ziņojumi. Līdz katra gada 31. decembrim dalībvalstīm jāiesniedz ziņojums par darba virzību un sasniegtajiem rezultātiem. Savukārt Komisija līdz katra gada 31. martam nosūta dalībvalstīm konsolidētu ziņojumu, kurā vajadzētu būt iekļautiem varbūtējo uzraudzības vizīšu un citu pārbaužu rezultātiem. Tas nav nekas ārkārtējs, tomēr EESK gribētu zināt, kādas būs sekas šīm “uzraudzības vizītēm” un kas notiks, ja to rezultāti tiks darīti zināmi atklātībai.

| 3.7 | 13. pants: apspriešanās ar uzņēmējiem. Komisija un dalībvalstis “regulāri” apspriežas ar uzņēmējiem visos sistēmu un pakalpojumu sagatavošanas, attīstības un ieviešanas posmos. Konsultēšanās notiktu, izmantojot apspriežu mehānismu, ar kura palīdzību regulāri satiekas reprezentatīva uzņēmēju izlase. EESK uzskata, ka šāda veida mehānisms ir saskaņā ar parasto Kopienas praksi, ievērojot apspriešanās un pārredzamības principus. Tomēr, ņemot vērā iepriekšējo pieredzi, ir nepieciešams panākt, lai apspriešanās gaitā neparādās daudzas atšķirīgas prasības vai pretrunīgas tendences, kas var radīt šķēršļus, kuru pārvarēšanai būtu vajadzīgs ilgs laiks un nelietderīgi kompromisi. Līdz ar to ir nepieciešams, lai konsultāciju posms būtu tik tālu padziļināts, ka atbilstu nepieciešamībai pieņemt lēmumus bez kavēšanās. |
| --- | --- |

3.7

13. pants: apspriešanās ar uzņēmējiem. Komisija un dalībvalstis “regulāri” apspriežas ar uzņēmējiem visos sistēmu un pakalpojumu sagatavošanas, attīstības un ieviešanas posmos. Konsultēšanās notiktu, izmantojot apspriežu mehānismu, ar kura palīdzību regulāri satiekas reprezentatīva uzņēmēju izlase. EESK uzskata, ka šāda veida mehānisms ir saskaņā ar parasto Kopienas praksi, ievērojot apspriešanās un pārredzamības principus. Tomēr, ņemot vērā iepriekšējo pieredzi, ir nepieciešams panākt, lai apspriešanās gaitā neparādās daudzas atšķirīgas prasības vai pretrunīgas tendences, kas var radīt šķēršļus, kuru pārvarēšanai būtu vajadzīgs ilgs laiks un nelietderīgi kompromisi. Līdz ar to ir nepieciešams, lai konsultāciju posms būtu tik tālu padziļināts, ka atbilstu nepieciešamībai pieņemt lēmumus bez kavēšanās.

| 3.8 | 14. pants: pievienošanās procesā esošās valstis un kandidātvalstis. Šis pants paredz, ka Komisija informē šīs valstis par uzsāktajām iniciatīvām un par dažādos posmos sasniegtajiem rezultātiem, atļaujot tām ņemt līdzdalību. Formulējums ir neskaidrs: nav pateikts, vai šīs valstis var piedalīties kā aktīvi locekļi vai vienīgi kā novērotāji, vai tās ir tiesīgas, ņemot vērā to pievienošanos, veidot paralēlas muitas sistēmas un vai šādā gadījumā tās var saņemt ieguldījumus no Kopienas budžeta. EESK lūdz šo pantu formulēt pārredzamāk. |
| --- | --- |

3.8

14. pants: pievienošanās procesā esošās valstis un kandidātvalstis. Šis pants paredz, ka Komisija informē šīs valstis par uzsāktajām iniciatīvām un par dažādos posmos sasniegtajiem rezultātiem, atļaujot tām ņemt līdzdalību. Formulējums ir neskaidrs: nav pateikts, vai šīs valstis var piedalīties kā aktīvi locekļi vai vienīgi kā novērotāji, vai tās ir tiesīgas, ņemot vērā to pievienošanos, veidot paralēlas muitas sistēmas un vai šādā gadījumā tās var saņemt ieguldījumus no Kopienas budžeta. EESK lūdz šo pantu formulēt pārredzamāk.

Briselē, 2006. gada 13. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  COM(2005) 608 galīgā redakcija.

1

(2)  Komisijas Paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par “e-pārvaldības nozīmi Eiropas nākotnē”, COM(2003) 567 galīgā redakcija, 26.09.2003.

2

(3)  COM(2003) 452 galīgā redakcija, 24.07.2003. Citēts atzinumā par Muitas kodeksu.

3

(4)  COM(2002) 26 galīgā redakcija, 21.03.2002. EESK atzinums: OV C 241, 07.10.2002.

4

(5)  COM(2003) 452 galīgā redakcija, 24.07.2003. EESK atzinums: OV C 110, 30.04.2004.

5

(6)  COM(2004) 401 galīgā redakcija.

6

(7)  COM(2005) 184 galīgā redakcija.

7

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/51 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/51

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Kopienas Lisabonas programmas ieviešana: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū un par Direktīvas 97/7/EK, 2000/12/EK un 2002/65/EK grozīšanu”

COM (2005) 603 galīgā redakcija — 2005/0245 (COD)

(2006/C 318/09)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 47. panta 2. punktu un 95. pantu 2006. gada 18. janvārī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2006. gada 12. jūlijā. Ziņotājs: FRANK VON FÜRSTENWERTH kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (13. septembra sēdē), ar 191 balsi par, 1 balsi pret un 3 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Kopsavilkums.

| 1.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) piekrīt Eiropas Komisijas viedoklim, ka iekšējo tirgu iespējams izveidot tikai tad, ja ES tiks likvidētas visas iekšējās robežas, lai atļautu preču, personu, pakalpojumu un kapitāla brīvu kustību. Tādēļ ir būtiski, lai pareizi darbotos maksājumu pakalpojumu vienotais tirgus, tomēr šobrīd šāda tirgus vēl nav. EESK aicina pēc euro veiksmīgas ieviešanas izveidot arī vienotu euro maksājumu zonu (Single Euro Payments Area — SEPA). |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) piekrīt Eiropas Komisijas viedoklim, ka iekšējo tirgu iespējams izveidot tikai tad, ja ES tiks likvidētas visas iekšējās robežas, lai atļautu preču, personu, pakalpojumu un kapitāla brīvu kustību. Tādēļ ir būtiski, lai pareizi darbotos maksājumu pakalpojumu vienotais tirgus, tomēr šobrīd šāda tirgus vēl nav. EESK aicina pēc euro veiksmīgas ieviešanas izveidot arī vienotu euro maksājumu zonu (Single Euro Payments Area — SEPA).

| 1.2 | EESK atbalsta Komisijas centienus radīt vienotas euro maksājumu zonas juridiskos priekšnoteikumus un uzskata, ka priekšlikums direktīvai ir solis šajā virzienā. |
| --- | --- |

1.2

EESK atbalsta Komisijas centienus radīt vienotas euro maksājumu zonas juridiskos priekšnoteikumus un uzskata, ka priekšlikums direktīvai ir solis šajā virzienā.

| 1.3 | Komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas un Eiropas kreditēšanas pakalpojumu nozares jau uzsāktās iniciatīvas, kas saistītas ar vienotas euro maksājumu zonas izveidi — tas noteikti ir tālejošs mērķis, un šādas zonas uzdevums ir nodrošināt, lai Eiropas iekšējā tirgū pārrobežu maksājumus euro būtu iespējams veikt vienkārši, ērti, droši un lēti. |
| --- | --- |

1.3

Komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas un Eiropas kreditēšanas pakalpojumu nozares jau uzsāktās iniciatīvas, kas saistītas ar vienotas euro maksājumu zonas izveidi — tas noteikti ir tālejošs mērķis, un šādas zonas uzdevums ir nodrošināt, lai Eiropas iekšējā tirgū pārrobežu maksājumus euro būtu iespējams veikt vienkārši, ērti, droši un lēti.

| 1.4 | Komiteja tomēr vērš uzmanību uz to, ka Eiropas Komisija, ierosinot priekšlikumu direktīvai, ir izvēlējusies tādu regulēšanas metodi, kas ir ļoti plaša, turklāt ir skaidri redzams, ka tā ir plašāka par pārrobežu maksājumu pakalpojumu veikšanai vajadzīgo tiesiskā regulējuma sistēmu. Tādēļ, ņemot vērā arī to, cik daudz laika direktīvas izpildei ir vajadzīgs dalībvalstīm, kā arī maksājumu pakalpojumu piedāvātājiem un izmantotājiem, EESK ir norūpējusies par to, ka mērķis, proti, vienotas euro maksājumu zonas izveide 2008. gadā, varētu netikt sasniegts, jo izvēlētais regulējuma veids ir pārmērīgs un tā mērogs neatbilst vajadzībām. Komiteja aicina vairāk ņemt vērā pašregulācijas un kopregulācijas instrumentus. |
| --- | --- |

1.4

Komiteja tomēr vērš uzmanību uz to, ka Eiropas Komisija, ierosinot priekšlikumu direktīvai, ir izvēlējusies tādu regulēšanas metodi, kas ir ļoti plaša, turklāt ir skaidri redzams, ka tā ir plašāka par pārrobežu maksājumu pakalpojumu veikšanai vajadzīgo tiesiskā regulējuma sistēmu. Tādēļ, ņemot vērā arī to, cik daudz laika direktīvas izpildei ir vajadzīgs dalībvalstīm, kā arī maksājumu pakalpojumu piedāvātājiem un izmantotājiem, EESK ir norūpējusies par to, ka mērķis, proti, vienotas euro maksājumu zonas izveide 2008. gadā, varētu netikt sasniegts, jo izvēlētais regulējuma veids ir pārmērīgs un tā mērogs neatbilst vajadzībām. Komiteja aicina vairāk ņemt vērā pašregulācijas un kopregulācijas instrumentus.

| 1.5 | Lai sasniegtu Eiropas Komisijas izvirzīto mērķi, proti, 2008. gadā uzsāktu vienotas euro maksājumu zonas darbību, būtu tikai jārada pārrobežu tiešā debeta juridiskais pamats un jāpārstrādā vajadzīgais tiesiskais regulējums, kas iekļauts priekšlikuma direktīvai II sadaļā (“Maksājumu pakalpojumu sniedzēji”) un IV sadaļā (“Tiesības un pienākumi saistībā ar maksājumu pakalpojumu sniegšanu un izmantošanu”) — tostarp IV sadaļā iekļautie noteikumi, kas attiecas uz tiešā debeta autorizāciju, iespēju šādu debetu atsaukt un kompensācijām. Tādējādi būtu iespējams laicīgi, proti, 2008. gadā, sākt vienotas euro maksājumu zonas darbību. |
| --- | --- |

1.5

Lai sasniegtu Eiropas Komisijas izvirzīto mērķi, proti, 2008. gadā uzsāktu vienotas euro maksājumu zonas darbību, būtu tikai jārada pārrobežu tiešā debeta juridiskais pamats un jāpārstrādā vajadzīgais tiesiskais regulējums, kas iekļauts priekšlikuma direktīvai II sadaļā (“Maksājumu pakalpojumu sniedzēji”) un IV sadaļā (“Tiesības un pienākumi saistībā ar maksājumu pakalpojumu sniegšanu un izmantošanu”) — tostarp IV sadaļā iekļautie noteikumi, kas attiecas uz tiešā debeta autorizāciju, iespēju šādu debetu atsaukt un kompensācijām. Tādējādi būtu iespējams laicīgi, proti, 2008. gadā, sākt vienotas euro maksājumu zonas darbību.

| 1.6 | EESK uzskata, ka, arī ņemot vērā tiesību aktus, kas jau ir pieņemti, uzmanības koncentrēšana uz jautājumiem, kam regulējums tiešām ir vajadzīgs, atbilst “labāka regulējuma” principam. Ierosinātās direktīvas vadmotīvam ir jābūt maksājumu veicināšanai un atvieglošanai pakalpojumu izmantotāju un piedāvātāju interesēs, nevis maksājumu apgrūtināšanai tādu birokrātisku pasākumu rezultātā, kuru dēļ pieaug sistēmas izmaksas un mazinās lietotāju atbalsts minētajai sistēmai. |
| --- | --- |

1.6

EESK uzskata, ka, arī ņemot vērā tiesību aktus, kas jau ir pieņemti, uzmanības koncentrēšana uz jautājumiem, kam regulējums tiešām ir vajadzīgs, atbilst “labāka regulējuma” principam. Ierosinātās direktīvas vadmotīvam ir jābūt maksājumu veicināšanai un atvieglošanai pakalpojumu izmantotāju un piedāvātāju interesēs, nevis maksājumu apgrūtināšanai tādu birokrātisku pasākumu rezultātā, kuru dēļ pieaug sistēmas izmaksas un mazinās lietotāju atbalsts minētajai sistēmai.

| 1.7 | EESK norāda, ka saistībā ar maksājumu pakalpojumu iekšējā tirgus izveidi rodas arī citi jautājumi, uz kuriem vēl nav iespējams atbildēt šajā dokumentā. Pirmām kārtām tie ir jautājumi, kas attiecas uz elektronisko maksājumu drošību un citiem ar to saistītiem aspektiem. Otrām kārtām ir jānorāda arī uz to, ka dalībvalstīs arvien svarīgāki kļūst jautājumi, kas saistīti ar maksājumu konta pieejamību, pašlaik bez šāda konta gandrīz nav iespējams veikt saimniecisko darbību. |
| --- | --- |

1.7

EESK norāda, ka saistībā ar maksājumu pakalpojumu iekšējā tirgus izveidi rodas arī citi jautājumi, uz kuriem vēl nav iespējams atbildēt šajā dokumentā. Pirmām kārtām tie ir jautājumi, kas attiecas uz elektronisko maksājumu drošību un citiem ar to saistītiem aspektiem. Otrām kārtām ir jānorāda arī uz to, ka dalībvalstīs arvien svarīgāki kļūst jautājumi, kas saistīti ar maksājumu konta pieejamību, pašlaik bez šāda konta gandrīz nav iespējams veikt saimniecisko darbību.

| 1.8 | Attiecībā uz konkrētiem aspektiem EESK iesaka priekšlikumā direktīvai veikt virkni labojumu. |
| --- | --- |

1.8

Attiecībā uz konkrētiem aspektiem EESK iesaka priekšlikumā direktīvai veikt virkni labojumu.

2.   Priekšlikuma direktīvai saturs.

| 2.1 | Priekšlikumā direktīvai ir paredzēts izveidot SEPA vienotu tiesisku regulējumu, kas pirmām kārtām atvieglotu pārrobežu maksājumu veikšanu. Priekšlikuma mērķis ir saskaņot dažādus dalībvalstīs spēkā esošus tiesību aktus, lai tādējādi:






  — | veicinātu konkurenci starp valstu tirgiem, radot vienādas sākumpozīcijas, |
| --- | --- | --- |

2.1

Priekšlikumā direktīvai ir paredzēts izveidot SEPA vienotu tiesisku regulējumu, kas pirmām kārtām atvieglotu pārrobežu maksājumu veikšanu. Priekšlikuma mērķis ir saskaņot dažādus dalībvalstīs spēkā esošus tiesību aktus, lai tādējādi:

—

veicinātu konkurenci starp valstu tirgiem, radot vienādas sākumpozīcijas,

| — | palielinātu tirgus pārredzamību maksājumu pakalpojumu piedāvātājiem un izmantotājiem, |
| --- | --- |

—

palielinātu tirgus pārredzamību maksājumu pakalpojumu piedāvātājiem un izmantotājiem,

| — | unificētu maksājumu pakalpojumu sniedzēju un izmantotāju tiesības un pienākumus. |
| --- | --- |

—

unificētu maksājumu pakalpojumu sniedzēju un izmantotāju tiesības un pienākumus.

Būtiskākie priekšlikumā direktīvai iekļautie noteikumi ir šādi:

2.2   Tiesības sniegt sabiedrībai maksājumu pakalpojumus (II sadaļa).

| 2.2.1 | Tirgus piekļuves prasību saskaņošana maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, kas nav kredītiestādes, ir vērsta uz to, lai radītu vienādus konkurences nosacījumus, veicinātu lielāku konkurenci valstu tirgos un atspoguļotu tirgus virzību pēdējos gados, dodot impulsu jaunas pakalpojumu sniedzēju paaudzes, proti, maksājumu iestāžu, ienākšanai tirgū. |
| --- | --- |

2.2.1

Tirgus piekļuves prasību saskaņošana maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, kas nav kredītiestādes, ir vērsta uz to, lai radītu vienādus konkurences nosacījumus, veicinātu lielāku konkurenci valstu tirgos un atspoguļotu tirgus virzību pēdējos gados, dodot impulsu jaunas pakalpojumu sniedzēju paaudzes, proti, maksājumu iestāžu, ienākšanai tirgū.

2.3   Prasības attiecībā uz pārskatāmību un informāciju (III sadaļa).

| 2.3.1 | Skaidri un konsekventi noteikumi attiecībā uz maksājumu pakalpojumu pārskatāmību palielinātu konkurenci, paplašinātu patērētāju izvēles iespējas un pastiprinātu aizsardzību. Eiropas Komisija ierosina maksājumu pakalpojumu jomā ieviest tādas prasības attiecībā uz informāciju, kas aizstātu dažādo valstu noteikumus. |
| --- | --- |

2.3.1

Skaidri un konsekventi noteikumi attiecībā uz maksājumu pakalpojumu pārskatāmību palielinātu konkurenci, paplašinātu patērētāju izvēles iespējas un pastiprinātu aizsardzību. Eiropas Komisija ierosina maksājumu pakalpojumu jomā ieviest tādas prasības attiecībā uz informāciju, kas aizstātu dažādo valstu noteikumus.

2.4   Maksājumu pakalpojumu lietotāju un pakalpojumu sniedzēju tiesības un pienākumi (IV sadaļa).

| 2.4.1 | Priekšlikumā direktīvai ir formulētas maksājumu pakalpojumu lietotāju un pakalpojumu sniedzēju pamattiesības un pienākumi. Noteikumu mērķis ir vairot lietotāju uzticēšanos elektronisko norēķinu sistēmai, tādējādi nodrošinot šādu sistēmu efektivitāti un to, ka šādas sistēmas tiek atzītas. |
| --- | --- |

2.4.1

Priekšlikumā direktīvai ir formulētas maksājumu pakalpojumu lietotāju un pakalpojumu sniedzēju pamattiesības un pienākumi. Noteikumu mērķis ir vairot lietotāju uzticēšanos elektronisko norēķinu sistēmai, tādējādi nodrošinot šādu sistēmu efektivitāti un to, ka šādas sistēmas tiek atzītas.

3.   Vispārīgas piezīmes.

| 3.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atbalsta direktīvas priekšlikuma mērķi, proti, to, ka ir jāizveido vienota euro maksājumu zona pirmām kārtām pārrobežu maksājumu pakalpojumiem. Maksājumu pakalpojumu iekšējais tirgus ir vajadzīgs jau sen. Plānots, ka to varētu izveidot 2008. gadā. |
| --- | --- |

3.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atbalsta direktīvas priekšlikuma mērķi, proti, to, ka ir jāizveido vienota euro maksājumu zona pirmām kārtām pārrobežu maksājumu pakalpojumiem. Maksājumu pakalpojumu iekšējais tirgus ir vajadzīgs jau sen. Plānots, ka to varētu izveidot 2008. gadā.

| 3.2 | Eiropas Komisijas izvēlētā regulējuma metode ir ļoti plaša. Direktīvā paredzētais regulējums daļēji pārkāpj tā tiesiskā regulējuma ietvarus, kāds vajadzīgs vienotai euro maksājumu zonai. Turklāt attiecībā uz pārskaitījumiem jau ir ieviests saskaņots tiesiskais regulējums — tas ir iekļauts ES Direktīvā par pārrobežu pārskaitījumiem (97/5/EK), Direktīvā par patēriņa finanšu pakalpojumu tālpārdošanu (2002/65/EK) un Direktīvā par elektronisko naudu (2000/46/EK). |
| --- | --- |

3.2

Eiropas Komisijas izvēlētā regulējuma metode ir ļoti plaša. Direktīvā paredzētais regulējums daļēji pārkāpj tā tiesiskā regulējuma ietvarus, kāds vajadzīgs vienotai euro maksājumu zonai. Turklāt attiecībā uz pārskaitījumiem jau ir ieviests saskaņots tiesiskais regulējums — tas ir iekļauts ES Direktīvā par pārrobežu pārskaitījumiem (97/5/EK), Direktīvā par patēriņa finanšu pakalpojumu tālpārdošanu (2002/65/EK) un Direktīvā par elektronisko naudu (2000/46/EK).

| 3.3 | Pārbaudītu, kā arī izmaksu ziņā izdevīgu un efektīvu procedūru saglabāšana nav traucēklis vienotai euro maksājumu zonai. Gluži pretēji — pamatojoties uz šādām procedūrām, ir iespējams īstenot standartizācijas metodes, ar kuru palīdzību ir iespējams gan garantēt drošības un efektivitātes līmeni, gan, nodrošinot augsti attīstītu saskarnes vadību, izveidot vienotu euro maksājumu zonu, kas ir ļoti kvalitatīva. Uzskatot, ka ir jāievēro “labāka regulējuma” princips, EESK iestājas par to, ka paredzētā regulējuma darbības joma ir jāierobežo, proti, jāpieņem tikai tādi noteikumi, kas vajadzīgi maksājumu sistēmas uzlabošanai ES iekšējā tirgū, un aicina vairāk ņemt vērā pašregulācijas un kopregulācijas instrumentus. |
| --- | --- |

3.3

Pārbaudītu, kā arī izmaksu ziņā izdevīgu un efektīvu procedūru saglabāšana nav traucēklis vienotai euro maksājumu zonai. Gluži pretēji — pamatojoties uz šādām procedūrām, ir iespējams īstenot standartizācijas metodes, ar kuru palīdzību ir iespējams gan garantēt drošības un efektivitātes līmeni, gan, nodrošinot augsti attīstītu saskarnes vadību, izveidot vienotu euro maksājumu zonu, kas ir ļoti kvalitatīva. Uzskatot, ka ir jāievēro “labāka regulējuma” princips, EESK iestājas par to, ka paredzētā regulējuma darbības joma ir jāierobežo, proti, jāpieņem tikai tādi noteikumi, kas vajadzīgi maksājumu sistēmas uzlabošanai ES iekšējā tirgū, un aicina vairāk ņemt vērā pašregulācijas un kopregulācijas instrumentus.

| 3.4 | EESK uzskata, ka ES vienotā maksājumu zona ir svarīgs visas ES mērogā veiktas pārredzamas produktu izstrādes priekšnoteikums maksājumu pakalpojumu sniedzēju brīvas konkurences apstākļos, kas atbilst klientu interesēm. Turklāt EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai patērētājiem arī turpmāk tiktu saglabāta iespēja brīvi izvēlēties maksājumu instrumentus un lai tādējādi tiktu ņemtas vērā klientu vēlmes. |
| --- | --- |

3.4

EESK uzskata, ka ES vienotā maksājumu zona ir svarīgs visas ES mērogā veiktas pārredzamas produktu izstrādes priekšnoteikums maksājumu pakalpojumu sniedzēju brīvas konkurences apstākļos, kas atbilst klientu interesēm. Turklāt EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai patērētājiem arī turpmāk tiktu saglabāta iespēja brīvi izvēlēties maksājumu instrumentus un lai tādējādi tiktu ņemtas vērā klientu vēlmes.

| 3.5 | Problemātiska ir tādu maksājumu iestāžu piekļuve maksājumu sistēmām, kam nav licences bankas pakalpojumu sniegšanai. Lai šajā jomā nodrošinātu godīgu konkurenci, ir vajadzīgs vienots uzraudzības tiesiskais regulējums. Pretējā gadījumā var rasties konkurences izkropļojumi, kā arī var tikt apdraudēta maksājumu un maksājumu pakalpojumu piedāvātāju funkcionēšana un drošība, piemēram, var iestāties maksātnespēja. |
| --- | --- |

3.5

Problemātiska ir tādu maksājumu iestāžu piekļuve maksājumu sistēmām, kam nav licences bankas pakalpojumu sniegšanai. Lai šajā jomā nodrošinātu godīgu konkurenci, ir vajadzīgs vienots uzraudzības tiesiskais regulējums. Pretējā gadījumā var rasties konkurences izkropļojumi, kā arī var tikt apdraudēta maksājumu un maksājumu pakalpojumu piedāvātāju funkcionēšana un drošība, piemēram, var iestāties maksātnespēja.

| 3.6 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja iesaka aprobežoties tikai ar tiem noteikumiem, kas vajadzīgi ES turpmākajai tiešā debeta sistēmai un ir iekļauti priekšlikuma direktīvai II sadaļā (“Maksājumu pakalpojumu sniedzēji”) un IV sadaļā (“Tiesības un pienākumi saistībā ar maksājumu pakalpojumu sniegšanu un izmantošanu”), tostarp — noteikumiem, kas attiecas uz tiešā debeta autorizāciju, iespēju šādu debetu atsaukt un uz kompensācijām. Tādā gadījumā vēl būtu iespējams gan pieņemt direktīvu, gan to pārņemt dalībvalstu tiesību aktos atbilstoši paredzētajam grafikam, un būtu iespējams uzsākt vienotās euro maksājumu zonas darbību no 2008. gada, ieviešot vienotus noteikumus maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, kā arī visā ES vienotu tiešo debetu (SEPA direct debit). |
| --- | --- |

3.6

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja iesaka aprobežoties tikai ar tiem noteikumiem, kas vajadzīgi ES turpmākajai tiešā debeta sistēmai un ir iekļauti priekšlikuma direktīvai II sadaļā (“Maksājumu pakalpojumu sniedzēji”) un IV sadaļā (“Tiesības un pienākumi saistībā ar maksājumu pakalpojumu sniegšanu un izmantošanu”), tostarp — noteikumiem, kas attiecas uz tiešā debeta autorizāciju, iespēju šādu debetu atsaukt un uz kompensācijām. Tādā gadījumā vēl būtu iespējams gan pieņemt direktīvu, gan to pārņemt dalībvalstu tiesību aktos atbilstoši paredzētajam grafikam, un būtu iespējams uzsākt vienotās euro maksājumu zonas darbību no 2008. gada, ieviešot vienotus noteikumus maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, kā arī visā ES vienotu tiešo debetu (SEPA direct debit).

| 3.7 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ļoti atzinīgi vērtē to, ka priekšlikumā direktīvai (79. pantā) ir paredzēts, ka Eiropas Komisija ne vēlāk kā divu gadu laikā pēc direktīvas pieņemšanas iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, kā arī Ekonomikas un sociālo lietu komitejai pārskatu par minētās direktīvas īstenošanu. |
| --- | --- |

3.7

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ļoti atzinīgi vērtē to, ka priekšlikumā direktīvai (79. pantā) ir paredzēts, ka Eiropas Komisija ne vēlāk kā divu gadu laikā pēc direktīvas pieņemšanas iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, kā arī Ekonomikas un sociālo lietu komitejai pārskatu par minētās direktīvas īstenošanu.

4.   Īpašas piezīmes.

| 4.1 | Komiteja vēlas izteikt šādas īpašas piezīmes par priekšlikumu regulai: |
| --- | --- |

4.1

Komiteja vēlas izteikt šādas īpašas piezīmes par priekšlikumu regulai:

4.2   Priekšlikuma direktīvai 2. panta 1. rindkopa — nebūtu ieteicams iekļaut atsauci uz trešām valstīm.

| 4.2.1 | Direktīvas 2. panta 1. rindkopā ir paredzēts direktīvu attiecināt uz maksājumiem, kas veikti ārpus ES un no valstīm, kas nav Eiropas Savienībā un Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstis (no trešām valstīm), proti, direktīvas darbības joma tās teritoriālajā aspektā skaidri pārsniedz mērķi, kas ir vienotas normatīvās vides izveide ES iekšējā tirgū. Turklāt šāds regulējums arī neietilptu Eiropas likumdevēju kompetencē un radītu problēmas, jo Eiropas likumdevēja iestāde nespēj nodrošināt to, lai trešās valstis pieņemtu atbilstošas reglamentējošās normas. Tādēļ būtu pilnīgi nepareizi, piemēram, noteikt (kā tas paredzēts 67. pantā), ka maksājumu pakalpojumu sniedzējs ir atbildīgs par pakalpojumu lietotāja maksājumu veikšanu trešās valstīs, kaut arī tajās nav atbilstīgu reglamentējošo normu. |
| --- | --- |

4.2.1

Direktīvas 2. panta 1. rindkopā ir paredzēts direktīvu attiecināt uz maksājumiem, kas veikti ārpus ES un no valstīm, kas nav Eiropas Savienībā un Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstis (no trešām valstīm), proti, direktīvas darbības joma tās teritoriālajā aspektā skaidri pārsniedz mērķi, kas ir vienotas normatīvās vides izveide ES iekšējā tirgū. Turklāt šāds regulējums arī neietilptu Eiropas likumdevēju kompetencē un radītu problēmas, jo Eiropas likumdevēja iestāde nespēj nodrošināt to, lai trešās valstis pieņemtu atbilstošas reglamentējošās normas. Tādēļ būtu pilnīgi nepareizi, piemēram, noteikt (kā tas paredzēts 67. pantā), ka maksājumu pakalpojumu sniedzējs ir atbildīgs par pakalpojumu lietotāja maksājumu veikšanu trešās valstīs, kaut arī tajās nav atbilstīgu reglamentējošo normu.

| 4.2.2 | EESK iesaka ierobežot direktīvas darbības jomu un direktīvu attiecināt tikai uz maksājumu pakalpojumiem ES iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

4.2.2

EESK iesaka ierobežot direktīvas darbības jomu un direktīvu attiecināt tikai uz maksājumu pakalpojumiem ES iekšējā tirgū.

4.3   Priekšlikuma direktīvai 5. pants un turpmākie panti — vienots uzraudzības tiesiskais regulējums ir godīgas konkurences priekšnoteikums.

| 4.3.1 | Prasībām, kas saistītas ar piekļuvi tirgum, kā arī šīs jomas uzraudzību, un kas attiecas uz tādām maksājumu iestādēm, kas nav saņēmušas licenci bankas pakalpojumu sniegšanai (5. pants un turpmākie panti), no banku nozarē spēkā esošajām ar uzraudzību saistītajām prasībām būtu jāatšķiras tikai tajos aspektos, kuros maksājumu iestāde nav pilnībā pielīdzināma kredītiestādei, kam ir licence visu bankas pakalpojumu sniegšanai. Pretējā gadījumā radīsies konkurences izkropļojumi, kas kaitēs kredītiestādēm, un maksājumu sistēmu funkcionēšana būs ievērojami apdraudēta. Turklāt gadījumā, ja attiecībā uz riska kapitālu un pašu kapitālu, uzņēmuma vadītāju profesionālo piemērotību un uzticamību, uzņēmējdarbības plānu, uzņēmuma organizatorisko uzbūvi, kā arī nepārtrauktu uzņēmuma uzraudzību, tostarp — iespējām vērst pret šādu uzņēmumu sankcijas, neizvirzīs prasības, kas ir vienādas maksājumu iestādēm, kas nav saņēmušas licenci bankas operācijām, un kredītiestādēm, un ja tādu maksājumu iestāžu piekļuvi maksājumu sistēmām, kam nav bankas darbības licences, ieviesīs piespiedu kārtā, varētu būt apdraudēta ES pašreizējās tiešā debeta sistēmas integritāte un funkcionalitāte. Ja netiks nodrošināta atbilstīga līmeņa uzraudzība, pirmām kārtām uz ilgu laiku būtu zaudēta patērētāju uzticība SEPA. Tas attiecas arī uz aizsardzību maksātnespējas gadījumā un pasākumiem, kas vajadzīgi, lai glabātu klientu naudu atsevišķi. |
| --- | --- |

4.3.1

Prasībām, kas saistītas ar piekļuvi tirgum, kā arī šīs jomas uzraudzību, un kas attiecas uz tādām maksājumu iestādēm, kas nav saņēmušas licenci bankas pakalpojumu sniegšanai (5. pants un turpmākie panti), no banku nozarē spēkā esošajām ar uzraudzību saistītajām prasībām būtu jāatšķiras tikai tajos aspektos, kuros maksājumu iestāde nav pilnībā pielīdzināma kredītiestādei, kam ir licence visu bankas pakalpojumu sniegšanai. Pretējā gadījumā radīsies konkurences izkropļojumi, kas kaitēs kredītiestādēm, un maksājumu sistēmu funkcionēšana būs ievērojami apdraudēta. Turklāt gadījumā, ja attiecībā uz riska kapitālu un pašu kapitālu, uzņēmuma vadītāju profesionālo piemērotību un uzticamību, uzņēmējdarbības plānu, uzņēmuma organizatorisko uzbūvi, kā arī nepārtrauktu uzņēmuma uzraudzību, tostarp — iespējām vērst pret šādu uzņēmumu sankcijas, neizvirzīs prasības, kas ir vienādas maksājumu iestādēm, kas nav saņēmušas licenci bankas operācijām, un kredītiestādēm, un ja tādu maksājumu iestāžu piekļuvi maksājumu sistēmām, kam nav bankas darbības licences, ieviesīs piespiedu kārtā, varētu būt apdraudēta ES pašreizējās tiešā debeta sistēmas integritāte un funkcionalitāte. Ja netiks nodrošināta atbilstīga līmeņa uzraudzība, pirmām kārtām uz ilgu laiku būtu zaudēta patērētāju uzticība SEPA. Tas attiecas arī uz aizsardzību maksātnespējas gadījumā un pasākumiem, kas vajadzīgi, lai glabātu klientu naudu atsevišķi.

| 4.3.2 | Tādēļ EESK uzskata, ka ir jāizvirza visām maksājumu iestādēm vienādas prasības attiecībā uz maksājumu riska un apdraudējuma uzraudzību un ka attiecīgajām uzraudzības iestādēm ir jāpiešķir vajadzīgās pilnvaras. |
| --- | --- |

4.3.2

Tādēļ EESK uzskata, ka ir jāizvirza visām maksājumu iestādēm vienādas prasības attiecībā uz maksājumu riska un apdraudējuma uzraudzību un ka attiecīgajām uzraudzības iestādēm ir jāpiešķir vajadzīgās pilnvaras.

4.4   Priekšlikuma direktīvai 30. pants un turpmākie panti — prasības par informācijas sniegšanu nedrīkst būt pārāk formalizētas.

| 4.4.1 | EESK piekrīt Komisijai, ka gan patērētājiem, gan tādēļ, lai panāktu SEPA atzīšanu, ir ļoti svarīgi skaidri, saskaņoti noteikumi attiecībā uz pārredzamību. Informācijai jābūt skaidrai, saprotamai un izlasāmai. Tomēr tad, ja informācija ir pārāk daudzveidīga un tās ir par daudz, var rasties pretējs rezultāts, un pārredzamība nevis pieaug, bet samazinās. Turklāt privātajiem SEPA lietotājiem ir vajadzīga citādāka informācija nekā uzņēmējiem. Mulsinoši ir arī tas, ka Komisija līdzīgos gadījumos ir paredzējusi noteikt atšķirīgas prasības par pārredzamību, turklāt šāda pieeja saistīta ar papildu izdevumiem. Šajā sakarā ir jo īpaši jānorāda uz Direktīvā par patēriņa finanšu pakalpojumu tālpārdošanu iekļautajām prasībām attiecībā uz pārredzamību. |
| --- | --- |

4.4.1

EESK piekrīt Komisijai, ka gan patērētājiem, gan tādēļ, lai panāktu SEPA atzīšanu, ir ļoti svarīgi skaidri, saskaņoti noteikumi attiecībā uz pārredzamību. Informācijai jābūt skaidrai, saprotamai un izlasāmai. Tomēr tad, ja informācija ir pārāk daudzveidīga un tās ir par daudz, var rasties pretējs rezultāts, un pārredzamība nevis pieaug, bet samazinās. Turklāt privātajiem SEPA lietotājiem ir vajadzīga citādāka informācija nekā uzņēmējiem. Mulsinoši ir arī tas, ka Komisija līdzīgos gadījumos ir paredzējusi noteikt atšķirīgas prasības par pārredzamību, turklāt šāda pieeja saistīta ar papildu izdevumiem. Šajā sakarā ir jo īpaši jānorāda uz Direktīvā par patēriņa finanšu pakalpojumu tālpārdošanu iekļautajām prasībām attiecībā uz pārredzamību.

| 4.4.2 | Izvēlētā saskaņošanas metode, proti, pilnīga saskaņošana un savstarpēja atzīšana, noteikti radītu problēmas gan patērētājiem, gan saistībā ar patērētāju aizsardzību. Piemēram, dažās dalībvalstīs var samazināties jau sasniegtais patērētāju aizsardzības līmenis. |
| --- | --- |

4.4.2

Izvēlētā saskaņošanas metode, proti, pilnīga saskaņošana un savstarpēja atzīšana, noteikti radītu problēmas gan patērētājiem, gan saistībā ar patērētāju aizsardzību. Piemēram, dažās dalībvalstīs var samazināties jau sasniegtais patērētāju aizsardzības līmenis.

| 4.4.3 | Būtu jāvienkāršo 30. pantā iekļautie noteikumi par informācijas sniegšanas veidu. Jo īpaši būtu jācenšas saglabāt pašreizējo, patērētājiem izmaksu ziņā izdevīgo kārtību gadījumos, kad lietotājus informē par izmaiņām līguma nosacījumos (33. pants), kā arī par maksājumu darījuma izpildīšanu (36. pants) un par naudas līdzekļu saņemšanu (37. pants), minētajos gadījumos darot informāciju pieejamu konta izraksta veidā vai ar internetbankas palīdzību, ja tāda ir vispārpieņemtā prakse un ja puses ir par to vienojušās. Tāpat arī būtu jādod iespēja izpildīt prasību par informācijas sniegšanu, to iekļaujot cenrādī vai publicējot internetā. Skaidrāk būtu jāformulē tas (31. pants un 37. pants), ka klients ir jāinformē par kopējo cenu veidojošām dažādu pakalpojuma elementu cenām tikai tādā gadījumā, ja šie pakalpojuma elementi ir pieejami kā atsevišķi produkti vai citās produktu kombinācijās. |
| --- | --- |

4.4.3

Būtu jāvienkāršo 30. pantā iekļautie noteikumi par informācijas sniegšanas veidu. Jo īpaši būtu jācenšas saglabāt pašreizējo, patērētājiem izmaksu ziņā izdevīgo kārtību gadījumos, kad lietotājus informē par izmaiņām līguma nosacījumos (33. pants), kā arī par maksājumu darījuma izpildīšanu (36. pants) un par naudas līdzekļu saņemšanu (37. pants), minētajos gadījumos darot informāciju pieejamu konta izraksta veidā vai ar internetbankas palīdzību, ja tāda ir vispārpieņemtā prakse un ja puses ir par to vienojušās. Tāpat arī būtu jādod iespēja izpildīt prasību par informācijas sniegšanu, to iekļaujot cenrādī vai publicējot internetā. Skaidrāk būtu jāformulē tas (31. pants un 37. pants), ka klients ir jāinformē par kopējo cenu veidojošām dažādu pakalpojuma elementu cenām tikai tādā gadījumā, ja šie pakalpojuma elementi ir pieejami kā atsevišķi produkti vai citās produktu kombinācijās.

| 4.4.4 | Lietotājiem ir svarīgi, lai attiecībā uz ienākošiem un izejošiem maksājumiem tiktu sniegtas ne vien skaidras ziņas par maksātāju un maksājuma saņēmēju, bet arī pilnīgi uzziņu dati par maksājumu. Tikai tā iespējams nodrošināt pilnībā automatizētu korelāciju ar neizdarītajiem maksājumiem, proti, maksājamām summām. |
| --- | --- |

4.4.4

Lietotājiem ir svarīgi, lai attiecībā uz ienākošiem un izejošiem maksājumiem tiktu sniegtas ne vien skaidras ziņas par maksātāju un maksājuma saņēmēju, bet arī pilnīgi uzziņu dati par maksājumu. Tikai tā iespējams nodrošināt pilnībā automatizētu korelāciju ar neizdarītajiem maksājumiem, proti, maksājamām summām.

4.5   Priekšlikuma direktīvai 41. panta 2. teikums — jāatļauj veikt autorizāciju visos iespējamos veidos.

| 4.5.1 | EESK piekrīt Komisijai, ka maksājums uzskatāms par autorizētu tikai tad, ja maksātājs ir apstiprinājis maksājumu pakalpojumu sniedzējam adresēto maksājuma uzdevumu. Priekšlikuma direktīvai 41. panta 2. teikumā norādīts, ka maksātāja atļaujai jābūt “skaidri izteiktai” un ka tās rezultātā jāveic “maksājumu darījums vai darījumu virkne”. Šāds formulējums ir neskaidrs. Ja attiecībā uz ikvienu tiešā debeta procedūru, kas notiek atbilstoši noslēgtam līgumam, būtu jāpieprasa skaidri izteikta piekrišana, efektīvajai un izmaksu ziņā izdevīgajai tiešā debeta procedūrai rastos ievērojami ierobežojumi. |
| --- | --- |

4.5.1

EESK piekrīt Komisijai, ka maksājums uzskatāms par autorizētu tikai tad, ja maksātājs ir apstiprinājis maksājumu pakalpojumu sniedzējam adresēto maksājuma uzdevumu. Priekšlikuma direktīvai 41. panta 2. teikumā norādīts, ka maksātāja atļaujai jābūt “skaidri izteiktai” un ka tās rezultātā jāveic “maksājumu darījums vai darījumu virkne”. Šāds formulējums ir neskaidrs. Ja attiecībā uz ikvienu tiešā debeta procedūru, kas notiek atbilstoši noslēgtam līgumam, būtu jāpieprasa skaidri izteikta piekrišana, efektīvajai un izmaksu ziņā izdevīgajai tiešā debeta procedūrai rastos ievērojami ierobežojumi.

| 4.5.2 | Lai būtu iespējams izmantot lietotāju pārbaudītas un viņiem finansiāli izdevīgas procedūras, piemēram, tiešā debeta procedūru, direktīvā būtu jāparedz minimāla koordinācija, nevis pilnīga saskaņošana bez izņēmumiem. |
| --- | --- |

4.5.2

Lai būtu iespējams izmantot lietotāju pārbaudītas un viņiem finansiāli izdevīgas procedūras, piemēram, tiešā debeta procedūru, direktīvā būtu jāparedz minimāla koordinācija, nevis pilnīga saskaņošana bez izņēmumiem.

4.6   Priekšlikuma direktīvai 48. panta 2. un 3. punkts — ar pierādījumu sniegšanu saistītais slogs strīdīgu maksājumu gadījumā nav sadalīts vienādi.

| 4.6.1 | Lietotāji nepieņems SEPA, ja viņiem strīdīgos autorizācijas gadījumos būs nepārvaramas grūtības sniegt pierādījumus. EESK atbalsta Komisijas centienus lietotājiem atvieglot pierādīšanas procedūru. |
| --- | --- |

4.6.1

Lietotāji nepieņems SEPA, ja viņiem strīdīgos autorizācijas gadījumos būs nepārvaramas grūtības sniegt pierādījumus. EESK atbalsta Komisijas centienus lietotājiem atvieglot pierādīšanas procedūru.

| 4.6.2 | Tomēr šāda pieeja nedrīkst novest pie tā, ka maksājumu pakalpojumu sniedzējam nav nekādu iespēju sniegt pretpierādījumus lietotāja rupjas nolaidības gadījumā. Priekšlikuma direktīvai 48. panta 2. punktā tomēr iekļauti noteikumi, kas traucē maksājumu pakalpojumu sniedzējus pierādīt lietotāja rupju nolaidību vai pat noziedzīgu nodomu. Ja nav iespējams pierādīt, ka maksājumu pakalpojumu lietotājs pieļāvis rupju nolaidību vai pat rīkojies ar noziedzīgu nodomu, rodas arī kārdinājums ignorēt jebkādas parastās prasības attiecībā uz drošību vai rīkoties ļaunprātīgi. Šāda noteikuma sekas ir arī tādas, ka dažas elektronisko maksājumu metodes piedāvā ļoti ierobežotā veidā. |
| --- | --- |

4.6.2

Tomēr šāda pieeja nedrīkst novest pie tā, ka maksājumu pakalpojumu sniedzējam nav nekādu iespēju sniegt pretpierādījumus lietotāja rupjas nolaidības gadījumā. Priekšlikuma direktīvai 48. panta 2. punktā tomēr iekļauti noteikumi, kas traucē maksājumu pakalpojumu sniedzējus pierādīt lietotāja rupju nolaidību vai pat noziedzīgu nodomu. Ja nav iespējams pierādīt, ka maksājumu pakalpojumu lietotājs pieļāvis rupju nolaidību vai pat rīkojies ar noziedzīgu nodomu, rodas arī kārdinājums ignorēt jebkādas parastās prasības attiecībā uz drošību vai rīkoties ļaunprātīgi. Šāda noteikuma sekas ir arī tādas, ka dažas elektronisko maksājumu metodes piedāvā ļoti ierobežotā veidā.

| 4.6.3 | EESK uzskata, ka slogs jāsadala godīgi. Ja rīkojas atbilstoši šādam principam, maksājumu pakalpojumu sniedzējam ir jāpierāda, ka pats maksājumu pārbaudes instrumenta īpašnieks ir licis veikt maksājumu. Gadījumā, ja maksājums ir veikts, izmantojot īpašas pazīmes, kas atzītas par drošām pret ļaunprātīgu izmantošanu, tas būtu jāuzskata par neapgāžamu pierādījumu tam, ka maksājumu pakalpojumu lietotājs ir vai nu pats autorizējis maksājumu, vai arī pieļāvis rupju nolaidību. Turklāt nebūtu ieteicams pārliecīgi ierobežot valsts tiesu pilnvaras novērtēt pierādījumus, jo īpaši tādēļ, ka dalībvalstu civilprocesa tiesību normas nav saskaņotas. |
| --- | --- |

4.6.3

EESK uzskata, ka slogs jāsadala godīgi. Ja rīkojas atbilstoši šādam principam, maksājumu pakalpojumu sniedzējam ir jāpierāda, ka pats maksājumu pārbaudes instrumenta īpašnieks ir licis veikt maksājumu. Gadījumā, ja maksājums ir veikts, izmantojot īpašas pazīmes, kas atzītas par drošām pret ļaunprātīgu izmantošanu, tas būtu jāuzskata par neapgāžamu pierādījumu tam, ka maksājumu pakalpojumu lietotājs ir vai nu pats autorizējis maksājumu, vai arī pieļāvis rupju nolaidību. Turklāt nebūtu ieteicams pārliecīgi ierobežot valsts tiesu pilnvaras novērtēt pierādījumus, jo īpaši tādēļ, ka dalībvalstu civilprocesa tiesību normas nav saskaņotas.

4.7   Priekšlikuma direktīvai 49. pants — nosakot vienādu kompensācijas pieprasīšanas termiņu, jānodrošina juridiska noteiktība attiecībā uz neatļautiem maksājumiem.

| 4.7.1 | Eiropas Komisija priekšlikuma pamatojumā ir norādījusi, ka Kopienā katru gadu notiek aptuveni 231 miljards darījumu, kas tiek īstenoti kā maksājumu pakalpojumi. Jau no tā vien kļūst skaidrs, ka kādā zināmā brīdī rodas vajadzība pēc juridiskās noteiktības gadījumos, kad jānosaka, vai darījums ir vai nav bijis autorizēts. Lai nodrošinātu atbilstīgu tiesisko noteiktību, būtu jānosaka laika ierobežojums attiecībā uz maksājumu pakalpojumu lietotāja tiesībām neautorizēta maksājuma gadījumā pieprasīt kompensāciju. Minētais termiņš jānosaka godīgi. EESK uzskata, ka viens gads ir pietiekami ilgs termiņš. |
| --- | --- |

4.7.1

Eiropas Komisija priekšlikuma pamatojumā ir norādījusi, ka Kopienā katru gadu notiek aptuveni 231 miljards darījumu, kas tiek īstenoti kā maksājumu pakalpojumi. Jau no tā vien kļūst skaidrs, ka kādā zināmā brīdī rodas vajadzība pēc juridiskās noteiktības gadījumos, kad jānosaka, vai darījums ir vai nav bijis autorizēts. Lai nodrošinātu atbilstīgu tiesisko noteiktību, būtu jānosaka laika ierobežojums attiecībā uz maksājumu pakalpojumu lietotāja tiesībām neautorizēta maksājuma gadījumā pieprasīt kompensāciju. Minētais termiņš jānosaka godīgi. EESK uzskata, ka viens gads ir pietiekami ilgs termiņš.

| 4.7.2 | Priekšlikuma 45. pantā pamatoti noteikts, ka maksājumu pakalpojumu lietotājam ir pienākums regulāri pārbaudīt savā kontā veiktos maksājumus un nekavējoties iebilst pret neatļautiem maksājumiem. Tādēļ, nosakot maksājumu pakalpojumu lietotājiem vienu gadu ilgu termiņu attiecībā uz kompensācijas pieprasīšanu neautorizētu maksājumu gadījumā, tiktu īstenota konsekventa un līdzsvarota pieeja. Tādējādi gan maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, gan šo pakalpojumu lietotājiem tiktu nodrošināta vajadzīgā juridiskā noteiktība attiecībā uz to, ka pēc minētā termiņa beigām maksājums ir uzskatāms par galīgu. Turklāt vienu gadu ilgs termiņš būtu tāds pats kā 44. pantā noteiktais ierakstu glabāšanas termiņš. |
| --- | --- |

4.7.2

Priekšlikuma 45. pantā pamatoti noteikts, ka maksājumu pakalpojumu lietotājam ir pienākums regulāri pārbaudīt savā kontā veiktos maksājumus un nekavējoties iebilst pret neatļautiem maksājumiem. Tādēļ, nosakot maksājumu pakalpojumu lietotājiem vienu gadu ilgu termiņu attiecībā uz kompensācijas pieprasīšanu neautorizētu maksājumu gadījumā, tiktu īstenota konsekventa un līdzsvarota pieeja. Tādējādi gan maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, gan šo pakalpojumu lietotājiem tiktu nodrošināta vajadzīgā juridiskā noteiktība attiecībā uz to, ka pēc minētā termiņa beigām maksājums ir uzskatāms par galīgu. Turklāt vienu gadu ilgs termiņš būtu tāds pats kā 44. pantā noteiktais ierakstu glabāšanas termiņš.

4.8   Priekšlikuma direktīvai 49. un 50. pants — būtu ieteicams vēlreiz apdomāt atbildības sadalījumu.

| 4.8.1 | EESK uzskata, ka ir vajadzīgs pareizs atbildības sadalījums starp maksājumu pakalpojumu sniedzējiem un lietotājiem. Tikai tad patērētāji izmantos šo maksājumu pakalpojumu, un tikai tādā gadījumā maksājumu pakalpojumu sniedzēji spēs piedāvāt pakalpojumu par atbilstīgu cenu. |
| --- | --- |

4.8.1

EESK uzskata, ka ir vajadzīgs pareizs atbildības sadalījums starp maksājumu pakalpojumu sniedzējiem un lietotājiem. Tikai tad patērētāji izmantos šo maksājumu pakalpojumu, un tikai tādā gadījumā maksājumu pakalpojumu sniedzēji spēs piedāvāt pakalpojumu par atbilstīgu cenu.

| 4.8.2 | Priekšlikuma 49. pantā paredzēto maksājumu pakalpojumu sniedzēja stingro atbildību par neautorizētiem maksājumiem EESK uzskata par lietderīgu, ja lietotājs ar maksājumu pārbaudes instrumentu rīkojas rūpīgi un atbilstoši līgumam. |
| --- | --- |

4.8.2

Priekšlikuma 49. pantā paredzēto maksājumu pakalpojumu sniedzēja stingro atbildību par neautorizētiem maksājumiem EESK uzskata par lietderīgu, ja lietotājs ar maksājumu pārbaudes instrumentu rīkojas rūpīgi un atbilstoši līgumam.

| 4.8.3 | EESK uzskata, ka ir pareizi ierobežot lietotāja atbildību, nosakot, ka tās maksimālais apmērs ir 150 EUR, kā tas paredzēts priekšlikuma 50. pantā attiecībā uz gadījumiem, kad lietotājs, kaut arī ir rīkojies rūpīgi, nav pamanījis, ka ir pazaudējis maksājuma pārbaudes instrumentu, tomēr brīdī, kad to atklājis, nekavējoties ir par šo faktu ziņojis. Tomēr nebūtu jāierobežo tāda lietotāja atbildība, kas nekavējoties neinformē par pazaudēšanu, kaut arī atbilstoši priekšlikuma 46. pantam viņam ir pienākums to darīt, un kas tādējādi nedod maksājumu pakalpojumu sniedzējam iespēju novērst vai ierobežot kaitējumu, pretējā gadījumā šādam lietotājam tiktu nodrošinātas privilēģijas salīdzinājumā ar lietotājiem, kas rīkojas rūpīgi. |
| --- | --- |

4.8.3

EESK uzskata, ka ir pareizi ierobežot lietotāja atbildību, nosakot, ka tās maksimālais apmērs ir 150 EUR, kā tas paredzēts priekšlikuma 50. pantā attiecībā uz gadījumiem, kad lietotājs, kaut arī ir rīkojies rūpīgi, nav pamanījis, ka ir pazaudējis maksājuma pārbaudes instrumentu, tomēr brīdī, kad to atklājis, nekavējoties ir par šo faktu ziņojis. Tomēr nebūtu jāierobežo tāda lietotāja atbildība, kas nekavējoties neinformē par pazaudēšanu, kaut arī atbilstoši priekšlikuma 46. pantam viņam ir pienākums to darīt, un kas tādējādi nedod maksājumu pakalpojumu sniedzējam iespēju novērst vai ierobežot kaitējumu, pretējā gadījumā šādam lietotājam tiktu nodrošinātas privilēģijas salīdzinājumā ar lietotājiem, kas rīkojas rūpīgi.

4.9   Priekšlikuma direktīvai 53. pants — būtu skaidri jānosaka kompensācijas pieprasīšanas termiņš.

| 4.9.1 | Kompensācijas pieprasīšanas termiņš ir viena no galvenajām ES tiešā debeta procedūras pazīmēm. Šajā sakarā būtiski ir tas, lai visas maksājumā iesaistītās personas spētu precīzi noteikt, kad beidzas kompensācijas par autorizētiem maksājumiem pieprasīšanas termiņš. Tomēr tas nav panākts, jo priekšlikuma 53. panta 1. punkta pirmajā teikumā noteikts, ka termiņa sākuma datums ir diena, kad maksātājs ir ticis informēts, tomēr ne maksājuma saņēmējs, ne viņa maksājumu pakalpojumu sniedzējs nezina, tieši kurā brīdī maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs patiesi ir informējis maksātāju par maksājumu, kas veikts no viņa konta. |
| --- | --- |

4.9.1

Kompensācijas pieprasīšanas termiņš ir viena no galvenajām ES tiešā debeta procedūras pazīmēm. Šajā sakarā būtiski ir tas, lai visas maksājumā iesaistītās personas spētu precīzi noteikt, kad beidzas kompensācijas par autorizētiem maksājumiem pieprasīšanas termiņš. Tomēr tas nav panākts, jo priekšlikuma 53. panta 1. punkta pirmajā teikumā noteikts, ka termiņa sākuma datums ir diena, kad maksātājs ir ticis informēts, tomēr ne maksājuma saņēmējs, ne viņa maksājumu pakalpojumu sniedzējs nezina, tieši kurā brīdī maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs patiesi ir informējis maksātāju par maksājumu, kas veikts no viņa konta.

| 4.9.2 | Iemesls ir tāds, ka praksē konta izraksta sniegšanas biežums ir ļoti atšķirīgs. Dažreiz konta izrakstus izsniedz tikai reizi kvartālā, bet citos gadījumos — reizi nedēļā vai pat katru dienu. Tas ir atkarīgs no lietotāja vēlmēm un izmaksām. Tādēļ, pamatojoties uz piemēros minēto informācijas sniegšanas intervālu, kompensācijas pieprasīšanas termiņš būtu 3 mēneši plus 4 nedēļas, 1 nedēļa plus 4 nedēļas vai pat 1 diena plus 4 nedēļas. Gandrīz nav iespējams noteikt, kad maksājums kļūst galīgs, un tādēļ sagatavošanas procesā esošajai ES tiešā debeta procedūrai rastos šķērslis, kas diez vai ir pārvarams, un šīs procedūras īstenošana būtu nopietni apdraudēta. |
| --- | --- |

4.9.2

Iemesls ir tāds, ka praksē konta izraksta sniegšanas biežums ir ļoti atšķirīgs. Dažreiz konta izrakstus izsniedz tikai reizi kvartālā, bet citos gadījumos — reizi nedēļā vai pat katru dienu. Tas ir atkarīgs no lietotāja vēlmēm un izmaksām. Tādēļ, pamatojoties uz piemēros minēto informācijas sniegšanas intervālu, kompensācijas pieprasīšanas termiņš būtu 3 mēneši plus 4 nedēļas, 1 nedēļa plus 4 nedēļas vai pat 1 diena plus 4 nedēļas. Gandrīz nav iespējams noteikt, kad maksājums kļūst galīgs, un tādēļ sagatavošanas procesā esošajai ES tiešā debeta procedūrai rastos šķērslis, kas diez vai ir pārvarams, un šīs procedūras īstenošana būtu nopietni apdraudēta.

| 4.9.3 | Tādēļ EESK ierosina noteikt, ka priekšlikuma 53. panta 1. punktā minētais 4 nedēļas ilgais termiņš sākas no brīža, kad klientam sniegta informācija, tomēr jebkurā gadījumā beidzas tad, kad pagājušas 8 nedēļas no brīža, kad maksātāja kontā veikts debeta ieraksts. |
| --- | --- |

4.9.3

Tādēļ EESK ierosina noteikt, ka priekšlikuma 53. panta 1. punktā minētais 4 nedēļas ilgais termiņš sākas no brīža, kad klientam sniegta informācija, tomēr jebkurā gadījumā beidzas tad, kad pagājušas 8 nedēļas no brīža, kad maksātāja kontā veikts debeta ieraksts.

4.10   Priekšlikuma direktīvai 60., 61. un 67. pants — būtu skaidri jānodala darījuma veikšanā iesaistīto maksājuma pakalpojumu sniedzēju pienākumi.

| 4.10.1 | Priekšlikuma 60., 61. un 67. pantā noteikts, ka maksājums uzskatāms par izdarītu no brīža, kad attiecīgā summa ir ieskaitīta maksājuma saņēmēja kontā. Tādējādi bez skaidri saprotama iemesla tiek pārtraukta līdzšinējā ES tiesību aktos par pārskaitījumiem noteiktā prakse. Maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzēja līgumsaistības nav nodalītas no maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzēja līgumsaistībām. Maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējam tiktu noteikti pienākumi, kas ietilpst tikai maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzēja līgumsaistībās un kuru izpildi maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs nevar pārbaudīt. |
| --- | --- |

4.10.1

Priekšlikuma 60., 61. un 67. pantā noteikts, ka maksājums uzskatāms par izdarītu no brīža, kad attiecīgā summa ir ieskaitīta maksājuma saņēmēja kontā. Tādējādi bez skaidri saprotama iemesla tiek pārtraukta līdzšinējā ES tiesību aktos par pārskaitījumiem noteiktā prakse. Maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzēja līgumsaistības nav nodalītas no maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzēja līgumsaistībām. Maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējam tiktu noteikti pienākumi, kas ietilpst tikai maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzēja līgumsaistībās un kuru izpildi maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs nevar pārbaudīt.

| 4.10.2 | Tādēļ EESK ierosina saglabāt maksājumu tiesiskā regulējuma līdzšinējo principu, kas pamatojas uz ES direktīvu par pārskaitījumiem un ir vienāds visās ES dalībvalstīs. Saskaņā ar minēto principu maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs ir atbildīgs par maksājumu līdz brīdim, kad maksājums sasniedz maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzēju. Par maksājuma norisi no brīža, kad tas ir saņemts, līdz brīdim, kad maksājumu ieskaita maksājuma saņēmēja kontā, atbild maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs. |
| --- | --- |

4.10.2

Tādēļ EESK ierosina saglabāt maksājumu tiesiskā regulējuma līdzšinējo principu, kas pamatojas uz ES direktīvu par pārskaitījumiem un ir vienāds visās ES dalībvalstīs. Saskaņā ar minēto principu maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs ir atbildīgs par maksājumu līdz brīdim, kad maksājums sasniedz maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzēju. Par maksājuma norisi no brīža, kad tas ir saņemts, līdz brīdim, kad maksājumu ieskaita maksājuma saņēmēja kontā, atbild maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs.

4.11   Priekšlikuma direktīvai 60., 61. un 67. pants — izpildes termiņiem jābūt tādiem, kurus iespējams ievērot.

| 4.11.1 | EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai tiktu noteikti tādi izpildes termiņi, kas gan ievērojami sekmētu pašreizējā stāvokļa uzlabošanos, gan nebūtu saistīti ar tādām nesamērīgi lielām izmaksām, kuru dēļ pieaugtu maksājumu veikšanas cena. |
| --- | --- |

4.11.1

EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai tiktu noteikti tādi izpildes termiņi, kas gan ievērojami sekmētu pašreizējā stāvokļa uzlabošanos, gan nebūtu saistīti ar tādām nesamērīgi lielām izmaksām, kuru dēļ pieaugtu maksājumu veikšanas cena.

| 4.11.2 | Priekšlikuma 60. un 61. pantā noteiktais vienu bankas darba dienu ilgais termiņš (viena bankas darba diena pēc maksājuma pieņemšanas brīža) pašreizējā situācijā joprojām varētu būt pārāk īss. Pašlaik ir spēkā termiņš, kas noteikts ES direktīvā par pārrobežu pārskaitījumiem un kura ilgums ir 6 bankas darba dienas (pieņemšanas diena plus 5 bankas darba dienas plus 1 diena summas ieskaitīšanai kontā = 5 dienas ilgs termiņš maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējam, lai summu pārskaitītu maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējam, un 1 dienu ilgs termiņš maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējam, lai summu ieskaitītu maksājuma saņēmēja kontā), tomēr ir iespējami izņēmumi, uz kuriem minētais termiņš neattiecas. Daudzi reģionālā mērogā strādājoši un nelieli maksājumu pakalpojumu sniedzēji ir paziņojuši, ka nespēj ievērot šos noteikumus. Paredzētais maksimālais izpildes termiņš (1 diena maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējam, lai summu pārskaitītu maksājuma saņēmējam) būtu viena sestā daļa no pašlaik atļautā termiņa. Maksājumu pakalpojumu sniedzēji ir izteikušies, ka šā noteikuma izpildes tehniskais aspekts būtu saistīts ar nesamērīgi lielām izmaksām un neizbēgami izraisītu maksājumu veikšanas cenas pieaugumu. Eiropas kreditēšanas nozares uzņēmumi ir brīvprātīgi apņēmušies (“Credeuro” konvencija) maksājumus euro veikt ne ilgāk kā trīs bankas darba dienu laikā, bet attiecībā uz maksājumiem Eiropas pārējās valūtās ievērot standarta termiņu, kura ilgums ir trīs bankas darba dienas. |
| --- | --- |

4.11.2

Priekšlikuma 60. un 61. pantā noteiktais vienu bankas darba dienu ilgais termiņš (viena bankas darba diena pēc maksājuma pieņemšanas brīža) pašreizējā situācijā joprojām varētu būt pārāk īss. Pašlaik ir spēkā termiņš, kas noteikts ES direktīvā par pārrobežu pārskaitījumiem un kura ilgums ir 6 bankas darba dienas (pieņemšanas diena plus 5 bankas darba dienas plus 1 diena summas ieskaitīšanai kontā = 5 dienas ilgs termiņš maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējam, lai summu pārskaitītu maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējam, un 1 dienu ilgs termiņš maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējam, lai summu ieskaitītu maksājuma saņēmēja kontā), tomēr ir iespējami izņēmumi, uz kuriem minētais termiņš neattiecas. Daudzi reģionālā mērogā strādājoši un nelieli maksājumu pakalpojumu sniedzēji ir paziņojuši, ka nespēj ievērot šos noteikumus. Paredzētais maksimālais izpildes termiņš (1 diena maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējam, lai summu pārskaitītu maksājuma saņēmējam) būtu viena sestā daļa no pašlaik atļautā termiņa. Maksājumu pakalpojumu sniedzēji ir izteikušies, ka šā noteikuma izpildes tehniskais aspekts būtu saistīts ar nesamērīgi lielām izmaksām un neizbēgami izraisītu maksājumu veikšanas cenas pieaugumu. Eiropas kreditēšanas nozares uzņēmumi ir brīvprātīgi apņēmušies (“Credeuro” konvencija) maksājumus euro veikt ne ilgāk kā trīs bankas darba dienu laikā, bet attiecībā uz maksājumiem Eiropas pārējās valūtās ievērot standarta termiņu, kura ilgums ir trīs bankas darba dienas.

| 4.11.3 | Gadījumā, ja reģionālā mērogā strādājošiem un nelieliem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem radīsies neizdevīgi konkurences apstākļi, EESK pārejas periodā iesaka noteikt piemērotu maksājuma izpildes standarta termiņu, kura ilgums ir trīs dienas. Tomēr šis ieteikums neattiecas uz priekšlikuma 64. panta noteikumu par to, ka ir atļauts paredzēt īsāku maksimāli pieļaujamo izpildes laiku attiecībā uz tādiem maksājuma darījumiem, ko veic tikai valsts ietvaros. |
| --- | --- |

4.11.3

Gadījumā, ja reģionālā mērogā strādājošiem un nelieliem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem radīsies neizdevīgi konkurences apstākļi, EESK pārejas periodā iesaka noteikt piemērotu maksājuma izpildes standarta termiņu, kura ilgums ir trīs dienas. Tomēr šis ieteikums neattiecas uz priekšlikuma 64. panta noteikumu par to, ka ir atļauts paredzēt īsāku maksimāli pieļaujamo izpildes laiku attiecībā uz tādiem maksājuma darījumiem, ko veic tikai valsts ietvaros.

Briselē, 2006. gada 13. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/56 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/56

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām (Romas I regula)”

COM (2005) 650 galīgā redakcija — 2005/0261 (COD)

(2006/C 318/10)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2006. gada 24. februārī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2006 gada 26. jūlijā. Ziņotājs — FRANK VON FÜRSTENWERTH kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (13. septembra sēdē), ar 191 balsīm par, 1 balsi pret un 5 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumu kopsavilkums un ieteikums.

| 1.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi vērtē Komisijas nodomu ar Eiropas regulas palīdzību reglamentēt kolīziju tiesības līgumsaistību jomā. Šādā veidā Eiropas kolīziju tiesības tiek mērķtiecīgi pilnveidotas un novērstas nepilnības līdzšinējā Kopienas tiesību sistēmā. Regula ir lietderīga un nepieciešama vienotas Eiropas tiesiskās telpas izveidošanai, jo ir nepieciešams modernizēt līdz šim brīdim šos jautājumus regulējošo 1980. gadā pieņemto konvenciju (1) par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām (Romas konvencija), taču šāda modernizācija, ievērojot konvencijas kā daudzpusēja nolīguma būtību, būtu apgrūtināta un, ja vispār iespējama, tad tikai ilgstošu pārrunu rezultātā. |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi vērtē Komisijas nodomu ar Eiropas regulas palīdzību reglamentēt kolīziju tiesības līgumsaistību jomā. Šādā veidā Eiropas kolīziju tiesības tiek mērķtiecīgi pilnveidotas un novērstas nepilnības līdzšinējā Kopienas tiesību sistēmā. Regula ir lietderīga un nepieciešama vienotas Eiropas tiesiskās telpas izveidošanai, jo ir nepieciešams modernizēt līdz šim brīdim šos jautājumus regulējošo 1980. gadā pieņemto konvenciju (1) par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām (Romas konvencija), taču šāda modernizācija, ievērojot konvencijas kā daudzpusēja nolīguma būtību, būtu apgrūtināta un, ja vispār iespējama, tad tikai ilgstošu pārrunu rezultātā.

| 1.2 | Komiteja iedrošina un vienlaicīgi arī aicina Komisiju, ievērojot iesniegtos priekšlikumus, pēc iespējas ātrāk īstenot tās nodomu un līdz ar to panākt regulas spēkā stāšanos. |
| --- | --- |

1.2

Komiteja iedrošina un vienlaicīgi arī aicina Komisiju, ievērojot iesniegtos priekšlikumus, pēc iespējas ātrāk īstenot tās nodomu un līdz ar to panākt regulas spēkā stāšanos.

| 1.3 | Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas centienus ar pilnīgas saskaņošanas palīdzību novērst līdz šim pastāvošo tiesību jaunrades deficītu kolīziju tiesībās līgumsaistību jomā, kura iemesls ir dalībvalstīm saistoša Eiropas tiesību akta trūkums. Tas tiesību piemērotājam rada būtiskus atvieglojumus. Nākotnē viņš var rēķināties ar tādu normatīvo aktu, kurš ir vienāds visās dalībvalstīs, ievērojot regulas tiešo piemērojamību. Regula ir kā nepieciešams papildinājums ierosinātajai Romas II regulai (2), kura drīzumā likumdošanas procesā ir jāapstiprina. Pateicoties šīm abām regulām, Savienībā pirmo reizi būs (visumā) pilnvērtīgs kolīziju tiesību regulējums līgumsaistību jomā. |
| --- | --- |

1.3

Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas centienus ar pilnīgas saskaņošanas palīdzību novērst līdz šim pastāvošo tiesību jaunrades deficītu kolīziju tiesībās līgumsaistību jomā, kura iemesls ir dalībvalstīm saistoša Eiropas tiesību akta trūkums. Tas tiesību piemērotājam rada būtiskus atvieglojumus. Nākotnē viņš var rēķināties ar tādu normatīvo aktu, kurš ir vienāds visās dalībvalstīs, ievērojot regulas tiešo piemērojamību. Regula ir kā nepieciešams papildinājums ierosinātajai Romas II regulai (2), kura drīzumā likumdošanas procesā ir jāapstiprina. Pateicoties šīm abām regulām, Savienībā pirmo reizi būs (visumā) pilnvērtīgs kolīziju tiesību regulējums līgumsaistību jomā.

| 1.4 | Komiteja rosina Kopienas likumdošanas iestādes ievērot šādus grozījumu priekšlikumus:






  — | 3. panta 1. punkta 3. teikums būtu jāpārveido par interpretācijas normu, |
| --- | --- | --- |

1.4

Komiteja rosina Kopienas likumdošanas iestādes ievērot šādus grozījumu priekšlikumus:

—

3. panta 1. punkta 3. teikums būtu jāpārveido par interpretācijas normu,

| — | 3. panta 3. punkts būtu jāpapildina tādējādi, lai varētu izvēlēties patērētāju līgumiem piemērojamās tiesības pēc tam, kad ir izveidojies strīds, |
| --- | --- |

—

3. panta 3. punkts būtu jāpapildina tādējādi, lai varētu izvēlēties patērētāju līgumiem piemērojamās tiesības pēc tam, kad ir izveidojies strīds,

| — | būtu jāpārbauda, vai īpašos izņēmuma gadījumos lietderīgāka varētu būt elastīgāka piemērojamo tiesību noteikšanas kritēriju piemērošana nekā noteikts 4. panta 1. punktā, |
| --- | --- |

—

būtu jāpārbauda, vai īpašos izņēmuma gadījumos lietderīgāka varētu būt elastīgāka piemērojamo tiesību noteikšanas kritēriju piemērošana nekā noteikts 4. panta 1. punktā,

| — | būtu jāpārbauda, vai un ar kādiem priekšnosacījumiem 5. pantā noteiktā tiesību izvēles brīvība ir pieļaujama arī tādos gadījumos, kad uzņēmējs savu darbību ir veicis patērētāja valstī vai šī valsts ir bijusi darbības mērķis, |
| --- | --- |

—

būtu jāpārbauda, vai un ar kādiem priekšnosacījumiem 5. pantā noteiktā tiesību izvēles brīvība ir pieļaujama arī tādos gadījumos, kad uzņēmējs savu darbību ir veicis patērētāja valstī vai šī valsts ir bijusi darbības mērķis,

| — | 22. panta c) apakšpunkts būtu jāsvītro. |
| --- | --- |

—

22. panta c) apakšpunkts būtu jāsvītro.

Ar regulu saistītie darbi būtu jāpabeidz pēc iespējas ātrāk, lai regula varētu stāties spēkā.

| 1.5 | Komiteja ar gandarījumu pieņem zināšanai, ka Īrija brīvprātīgi vēlas pievienoties regulai. Komiteja izsaka nožēlu par to, ka tā nebūs saistoša Apvienotajā Karalistē un Dānijā, jo tādējādi saskaņošanas ietekme būs mazāka nekā tas būtu iespējams. Komiteja lūdz Komisiju darīt visu iespējamo, lai vēl panāktu regulas stāšanos spēkā šajās abās valstīs vai arī tās normu ieviešanu šo valstu likumdošanā. |
| --- | --- |

1.5

Komiteja ar gandarījumu pieņem zināšanai, ka Īrija brīvprātīgi vēlas pievienoties regulai. Komiteja izsaka nožēlu par to, ka tā nebūs saistoša Apvienotajā Karalistē un Dānijā, jo tādējādi saskaņošanas ietekme būs mazāka nekā tas būtu iespējams. Komiteja lūdz Komisiju darīt visu iespējamo, lai vēl panāktu regulas stāšanos spēkā šajās abās valstīs vai arī tās normu ieviešanu šo valstu likumdošanā.

2.   Vispārējas piezīmes.

2.1   Priekšlikuma pamatojums.

| 2.1.1 | Ar regulu Komisija rada Eiropas Savienībā vienotas kolīziju tiesības līgumsaistību jomā. Zināmā mērā gan šādas kolīziju tiesības pastāv jau kopš 1980. gada, kad lielākā daļa Rietumeiropas valstu nolēma noslēgt Romas konvenciju. Konvencijai ir pievienojušās arī citas valstis. Daudzpusēja nolīguma forma tika izvēlēta tādēļ, ka EEK Līgums tolaik neietvēra juridisko pamatu atbilstoša EK tiesību akta pieņemšanai. Pēc vairāk nekā ceturtdaļgadsimtu ilgstošas Romas konvencijas piemērošanas ir nostiprinājusies atziņa, ka tā bija patiesi progresīva un ka tajā ietvertie risinājumi kopumā ir izmantojami arī šodien. Tomēr pastāv nepieciešamība šo konvenciju pārstrādāt un modernizēt, lai novērstu atklātās nepilnības. Ņemot vērā Romas konvencijas kā daudzpusēja nolīguma būtību, tas būtu iespējams tikai jaunu sarunu, kas būtu ilgstošas un kuru iznākums nebūtu prognozējams, ceļā. Tas vairs nav nepieciešams, jo EK Līgums šobrīd satur juridisko pamatu atbilstoša EK normatīva akta pieņemšanai (EK Līguma 61. panta c) apakšpunkts un 65. panta b) apakšpunkts). Lai atvieglotu tiesību piemērošanu, turpmāk regulējumam būtu jābūt identiskam visās Eiropas Savienības dalībvalstīs. Šim mērķim kā tiesiskais līdzeklis ir piemērota vienīgi regula. |
| --- | --- |

2.1.1

Ar regulu Komisija rada Eiropas Savienībā vienotas kolīziju tiesības līgumsaistību jomā. Zināmā mērā gan šādas kolīziju tiesības pastāv jau kopš 1980. gada, kad lielākā daļa Rietumeiropas valstu nolēma noslēgt Romas konvenciju. Konvencijai ir pievienojušās arī citas valstis. Daudzpusēja nolīguma forma tika izvēlēta tādēļ, ka EEK Līgums tolaik neietvēra juridisko pamatu atbilstoša EK tiesību akta pieņemšanai. Pēc vairāk nekā ceturtdaļgadsimtu ilgstošas Romas konvencijas piemērošanas ir nostiprinājusies atziņa, ka tā bija patiesi progresīva un ka tajā ietvertie risinājumi kopumā ir izmantojami arī šodien. Tomēr pastāv nepieciešamība šo konvenciju pārstrādāt un modernizēt, lai novērstu atklātās nepilnības. Ņemot vērā Romas konvencijas kā daudzpusēja nolīguma būtību, tas būtu iespējams tikai jaunu sarunu, kas būtu ilgstošas un kuru iznākums nebūtu prognozējams, ceļā. Tas vairs nav nepieciešams, jo EK Līgums šobrīd satur juridisko pamatu atbilstoša EK normatīva akta pieņemšanai (EK Līguma 61. panta c) apakšpunkts un 65. panta b) apakšpunkts). Lai atvieglotu tiesību piemērošanu, turpmāk regulējumam būtu jābūt identiskam visās Eiropas Savienības dalībvalstīs. Šim mērķim kā tiesiskais līdzeklis ir piemērota vienīgi regula.

| 2.1.2 | Pamatojoties uz 2003. gadā pieņemto Zaļo grāmatu (3), Komisija 2004. gadā sarīkoja publisku uzklausīšanu. Vairums uzklausīšanas sēdes dalībnieku atbalstīja regulas pieņemšanu. Arī EESK (4) un EP (5) pauda atbalstu Romas konvencijas pārveidošanai par Eiropas regulu un tās modernizācijai. |
| --- | --- |

2.1.2

Pamatojoties uz 2003. gadā pieņemto Zaļo grāmatu (3), Komisija 2004. gadā sarīkoja publisku uzklausīšanu. Vairums uzklausīšanas sēdes dalībnieku atbalstīja regulas pieņemšanu. Arī EESK (4) un EP (5) pauda atbalstu Romas konvencijas pārveidošanai par Eiropas regulu un tās modernizācijai.

2.2   Tiesiski politiskais konteksts.

| 2.2.1 | Regula ir pieskaitāma Komisijas civiltiesību un civilprocesuālo tiesību jomā veiktajiem pasākumiem, kas kalpo vienotas Eiropas tiesiskās telpas izveidošanai un iedzīvotāju tiesību izmantošanas atvieglošanai. Komisija savos atzinumos ir atkārtoti izteikusies par virkni Komisijas priekšlikumu (6). |
| --- | --- |

2.2.1

Regula ir pieskaitāma Komisijas civiltiesību un civilprocesuālo tiesību jomā veiktajiem pasākumiem, kas kalpo vienotas Eiropas tiesiskās telpas izveidošanai un iedzīvotāju tiesību izmantošanas atvieglošanai. Komisija savos atzinumos ir atkārtoti izteikusies par virkni Komisijas priekšlikumu (6).

| 2.2.2 | Nodomam par regulas pieņemšanu ir īpaša saistība ar Komisijas darbu materiālo kolīziju tiesību jomā, proti ar Komisijas ierosināto Romas II regulu. Tā ir Romas I regulas papildinājums un tās organisks turpinājums. |
| --- | --- |

2.2.2

Nodomam par regulas pieņemšanu ir īpaša saistība ar Komisijas darbu materiālo kolīziju tiesību jomā, proti ar Komisijas ierosināto Romas II regulu. Tā ir Romas I regulas papildinājums un tās organisks turpinājums.

2.3   Juridiskais pamats/proporcionalitāte/subsidiaritāte/juridiskā forma.

| 2.3.1 | Regulas mērķis ir kolīzijas normu saskaņošana līgumsaistības regulējošo tiesību jomā. Juridiskais pamats kolīziju normu saskaņošanai ir EK Līguma 61. panta c) apakšpunkts kopā ar 65. panta b) apakšpunktu. Turklāt Komisija iegūst attiecīgas pilnvaras, ja tas ir nepieciešams iekšējā tirgus efektīvas darbības nodrošināšanai. Komiteja uzskata, ka šobrīd tāda nepieciešamība pastāv, jo kolīzijas normu saskaņošana palīdz nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret Kopienas ekonomiskajās norisēs starpvalstu līmenī iesaistītajām personām, paaugstināt tiesisko paļāvību, vienkāršot tiesību piemērošanu un līdz ar to arī veicināt gatavību veikt pārrobežu darījumus. Tādējādi tiek sekmēta tiesību aktu savstarpēja atzīšana, jo citu dalībvalstu iedzīvotājiem kļūst redzama to saturiskā atbilstība. |
| --- | --- |

2.3.1

Regulas mērķis ir kolīzijas normu saskaņošana līgumsaistības regulējošo tiesību jomā. Juridiskais pamats kolīziju normu saskaņošanai ir EK Līguma 61. panta c) apakšpunkts kopā ar 65. panta b) apakšpunktu. Turklāt Komisija iegūst attiecīgas pilnvaras, ja tas ir nepieciešams iekšējā tirgus efektīvas darbības nodrošināšanai. Komiteja uzskata, ka šobrīd tāda nepieciešamība pastāv, jo kolīzijas normu saskaņošana palīdz nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret Kopienas ekonomiskajās norisēs starpvalstu līmenī iesaistītajām personām, paaugstināt tiesisko paļāvību, vienkāršot tiesību piemērošanu un līdz ar to arī veicināt gatavību veikt pārrobežu darījumus. Tādējādi tiek sekmēta tiesību aktu savstarpēja atzīšana, jo citu dalībvalstu iedzīvotājiem kļūst redzama to saturiskā atbilstība.

| 2.3.2 | Šie mērķi nav sasniedzami ar atsevišķu dalībvalstu pasākumiem. Tiem ir nepieciešama Savienības mēroga rīcība. Šāds risinājums atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principam (EK Līguma 5. pants). |
| --- | --- |

2.3.2

Šie mērķi nav sasniedzami ar atsevišķu dalībvalstu pasākumiem. Tiem ir nepieciešama Savienības mēroga rīcība. Šāds risinājums atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principam (EK Līguma 5. pants).

| 2.4 | Komisija pamatoti ir izvēlējusies regulas tiesisko formu, jo tādējādi dalībvalstīm netiek atstāta interpretācijas brīvība ieviešanas procesā, kā tas ir direktīvas gadījumā. Šādas interpretācijas brīvības sekas būtu tiesiskā nenoteiktība, no kuras ir jāizvairās. |
| --- | --- |

2.4

Komisija pamatoti ir izvēlējusies regulas tiesisko formu, jo tādējādi dalībvalstīm netiek atstāta interpretācijas brīvība ieviešanas procesā, kā tas ir direktīvas gadījumā. Šādas interpretācijas brīvības sekas būtu tiesiskā nenoteiktība, no kuras ir jāizvairās.

3.   Īpašas piezīmes.

3.1   Materiālā piemērošanas joma, trešo valstu tiesību piemērošana (1. un 2. pants).

| 3.1.1 | Regulu paredzēts piemērot kolīziju tiesībām līgumsaistību jomā attiecībā uz civiltiesībām un komerctiesībām (1. panta 1. punkts). Likumdevējs tādējādi var izmantot Regulas Nr. 44/2001/EK (Briseles I regula) 1. pantā lietoto terminoloģiju, kura ir atrodama arī ierosinātajā Romas II regulā, jo tās saturs ir pilnībā izstrādāts. No tā likumsakarīgi izriet nodokļu, muitas un administratīvi tiesisko lietu neiekļaušana. Šīs neiekļaušanas pieminēšana tādēļ ir lieka, taču neietekmē kvalitāti. |
| --- | --- |

3.1.1

Regulu paredzēts piemērot kolīziju tiesībām līgumsaistību jomā attiecībā uz civiltiesībām un komerctiesībām (1. panta 1. punkts). Likumdevējs tādējādi var izmantot Regulas Nr. 44/2001/EK (Briseles I regula) 1. pantā lietoto terminoloģiju, kura ir atrodama arī ierosinātajā Romas II regulā, jo tās saturs ir pilnībā izstrādāts. No tā likumsakarīgi izriet nodokļu, muitas un administratīvi tiesisko lietu neiekļaušana. Šīs neiekļaušanas pieminēšana tādēļ ir lieka, taču neietekmē kvalitāti.

| 3.1.2 | Regulas mērķis nav regulēt visas civiltiesiskās kolīziju tiesības, mērķis nav arī izmantot tās atsevišķā gadījumā, lai izvērtētu kādu ar līgumsaistību tiesībām saistītu gadījumu. Likumdevējam būtu ieteicams atteikties no pārmērīgas godkāres, lai ar to neapdraudētu šī nodoma īstenošanu. Tādēļ ir pamatota personas statusa tiesību izslēgšana (tiesībspēja un rīcībspēja — 1. panta 2. punkta a) apakšpunkts), jo šī jautājuma sabiedriski politiskās nozīmes dēļ kolīziju tiesībās to tradicionāli regulē ar atsevišķu instrumentu (līdz šim gandrīz tikai ar daudzpusējiem nolīgumiem (7)) palīdzību. Saistību, kas rodas no ģimenes attiecībām un uzturēšanas pienākuma, ar īpašumu saistītām attiecībām, kā arī no laulību, mantojuma un testamentārām lietām (1. panta 2. punkta b) un c) apakšpunkts), izslēgšana ir lietderīga līdzīgu iemeslu dēļ, vai arī šādas saistības jāregulē ar patstāvīgu tiesisko instrumentu palīdzību. |
| --- | --- |

3.1.2

Regulas mērķis nav regulēt visas civiltiesiskās kolīziju tiesības, mērķis nav arī izmantot tās atsevišķā gadījumā, lai izvērtētu kādu ar līgumsaistību tiesībām saistītu gadījumu. Likumdevējam būtu ieteicams atteikties no pārmērīgas godkāres, lai ar to neapdraudētu šī nodoma īstenošanu. Tādēļ ir pamatota personas statusa tiesību izslēgšana (tiesībspēja un rīcībspēja — 1. panta 2. punkta a) apakšpunkts), jo šī jautājuma sabiedriski politiskās nozīmes dēļ kolīziju tiesībās to tradicionāli regulē ar atsevišķu instrumentu (līdz šim gandrīz tikai ar daudzpusējiem nolīgumiem (7)) palīdzību. Saistību, kas rodas no ģimenes attiecībām un uzturēšanas pienākuma, ar īpašumu saistītām attiecībām, kā arī no laulību, mantojuma un testamentārām lietām (1. panta 2. punkta b) un c) apakšpunkts), izslēgšana ir lietderīga līdzīgu iemeslu dēļ, vai arī šādas saistības jāregulē ar patstāvīgu tiesisko instrumentu palīdzību.

| 3.1.3 | No vekseļiem, čekiem un vērtspapīriem radušos saistību (1. panta 2. punkta d) apakšpunkts) neiekļaušana ir pamatota ar šīs jomas pietiekami labo regulējumu īpašos nolīgumos (8), kas pārsniedz Kopienas kompetences robežas un kuru pastāvēšanu nebūtu vēlams apdraudēt. |
| --- | --- |

3.1.3

No vekseļiem, čekiem un vērtspapīriem radušos saistību (1. panta 2. punkta d) apakšpunkts) neiekļaušana ir pamatota ar šīs jomas pietiekami labo regulējumu īpašos nolīgumos (8), kas pārsniedz Kopienas kompetences robežas un kuru pastāvēšanu nebūtu vēlams apdraudēt.

| 3.1.4 | Vienošanos par vēršanos šķīrējtiesā un tiesas izvēli (1. panta 2. punkta e) apakšpunkts) neiekļaušana pamatota ar šo jautājumu piederību starptautisko civilprocesa tiesību nozarei, kuras ietvaros tie ir labāk atrisināmi un daļēji arī ir regulēti nolīgumos, kuri pārsniedz Kopienas kompetences robežas. Tas pats attiecas arī uz pierādījumiem un procesuāliem jautājumiem (1. panta 2. punkta h) apakšpunkts). |
| --- | --- |

3.1.4

Vienošanos par vēršanos šķīrējtiesā un tiesas izvēli (1. panta 2. punkta e) apakšpunkts) neiekļaušana pamatota ar šo jautājumu piederību starptautisko civilprocesa tiesību nozarei, kuras ietvaros tie ir labāk atrisināmi un daļēji arī ir regulēti nolīgumos, kuri pārsniedz Kopienas kompetences robežas. Tas pats attiecas arī uz pierādījumiem un procesuāliem jautājumiem (1. panta 2. punkta h) apakšpunkts).

| 3.1.5 | Apvienību un komercsabiedrību tiesību, tātad juridisku personu tiesību jautājumu izslēgšana no regulas piemērošanas jomas ar 1. panta 2. punkta f) apakšpunkta palīdzību ir nenovēršama, jo ar tiem saistītie jautājumi ir tik cieši saistīti ar uzņēmumu struktūru, ka tam būtu nepieciešams atsevišķs regulējums. “Trasts” ir īpašs anglosakšu tiesību sistēmas jautājums. Šis jautājums jau tika izslēgts no Romas konvencijas (1. panta 2. punkta g) apakšpunkts). Atbilstoši tam tas ir izslēgts arī no regulas piemērošanas jomas (1. panta 2. punkta g) apakšpunkts). |
| --- | --- |

3.1.5

Apvienību un komercsabiedrību tiesību, tātad juridisku personu tiesību jautājumu izslēgšana no regulas piemērošanas jomas ar 1. panta 2. punkta f) apakšpunkta palīdzību ir nenovēršama, jo ar tiem saistītie jautājumi ir tik cieši saistīti ar uzņēmumu struktūru, ka tam būtu nepieciešams atsevišķs regulējums. “Trasts” ir īpašs anglosakšu tiesību sistēmas jautājums. Šis jautājums jau tika izslēgts no Romas konvencijas (1. panta 2. punkta g) apakšpunkts). Atbilstoši tam tas ir izslēgts arī no regulas piemērošanas jomas (1. panta 2. punkta g) apakšpunkts).

| 3.1.6 | Pirms līguma noslēgšanas radušos tiesisko attiecību izslēgšana (1. panta 2. punkta i) apakšpunkts) attiecināma uz saistībām, kas rodas no neatļautas darbības. Sistemātiskā izpratnē šīs attiecības iekļaujas Romas II regulā un tādēļ izslēgtas pamatoti. |
| --- | --- |

3.1.6

Pirms līguma noslēgšanas radušos tiesisko attiecību izslēgšana (1. panta 2. punkta i) apakšpunkts) attiecināma uz saistībām, kas rodas no neatļautas darbības. Sistemātiskā izpratnē šīs attiecības iekļaujas Romas II regulā un tādēļ izslēgtas pamatoti.

| 3.1.7 | Komiteja ar gandarījumu pieņem zināšanai, ka Īrija brīvprātīgi vēlas pievienoties regulai.Tā pauž nožēlu par to, ka par šādu soli nespēj izšķirties arī Apvienotā Karaliste. Regula nebūs spēkā Dānijā (1. panta 3. punkts), kamēr netiks noslēgts atbilstošs Dānijas un Kopienas nolīgums, ar kuru būs panākta vienošanās par regulas stāšanos spēkā, vai kamēr Dānija brīvprātīgi neieviesīs valsts likumdošanā regulas nosacījumus. Komiteja lūdz Komisiju darīt visu iespējamo, lai vēl panāktu regulas stāšanos spēkā šajās abās valstīs vai arī tās normu ieviešanu šo valstu likumdošanā. Līdz ar atsevišķu dalībvalstu atturēšanos no regulas piemērošanas tiktu grauts regulā iecerētais kolīziju tiesību saskaņošanas mērķis visas Eiropas līmenī. Kā neveiksme būtu jāvērtē tas, ka attiecībā uz šīm valstīm arī turpmāk būtu jāpiemēro Romas konvencija, jo Romas konvencija un Romas I regula būs saturiski atšķirīgas. Atkarībā no tā, kuras valsts tiesā lietu izskatīs, ko zināmā mērā izšķir nejaušība, neskatoties uz Briseles I regulas, Briseles konvencijas par piekritību un nolēmumu izpildi civillietās un komerclietās (Briseles konvencija) un Lugāno konvencijas spēkā esamību, ir iespējams, ka viena un tā pati lieta būtu jāizšķir dažādi. Kopienā būtu grūti pieņemt šādu situāciju. |
| --- | --- |

3.1.7

Komiteja ar gandarījumu pieņem zināšanai, ka Īrija brīvprātīgi vēlas pievienoties regulai.Tā pauž nožēlu par to, ka par šādu soli nespēj izšķirties arī Apvienotā Karaliste. Regula nebūs spēkā Dānijā (1. panta 3. punkts), kamēr netiks noslēgts atbilstošs Dānijas un Kopienas nolīgums, ar kuru būs panākta vienošanās par regulas stāšanos spēkā, vai kamēr Dānija brīvprātīgi neieviesīs valsts likumdošanā regulas nosacījumus. Komiteja lūdz Komisiju darīt visu iespējamo, lai vēl panāktu regulas stāšanos spēkā šajās abās valstīs vai arī tās normu ieviešanu šo valstu likumdošanā. Līdz ar atsevišķu dalībvalstu atturēšanos no regulas piemērošanas tiktu grauts regulā iecerētais kolīziju tiesību saskaņošanas mērķis visas Eiropas līmenī. Kā neveiksme būtu jāvērtē tas, ka attiecībā uz šīm valstīm arī turpmāk būtu jāpiemēro Romas konvencija, jo Romas konvencija un Romas I regula būs saturiski atšķirīgas. Atkarībā no tā, kuras valsts tiesā lietu izskatīs, ko zināmā mērā izšķir nejaušība, neskatoties uz Briseles I regulas, Briseles konvencijas par piekritību un nolēmumu izpildi civillietās un komerclietās (Briseles konvencija) un Lugāno konvencijas spēkā esamību, ir iespējams, ka viena un tā pati lieta būtu jāizšķir dažādi. Kopienā būtu grūti pieņemt šādu situāciju.

| 3.1.8 | Regula nosaka piemērojamās tiesības neatkarīgi no tā, vai tās ir kādas dalībvalsts vai trešās valsts tiesības (2. pants). Līdz ar to regulā ievērots kolīziju tiesībās atzītais standarts, kurš noliedz citu tiesību sistēmu diskrimināciju. Komiteja to vērtē atzinīgi. Ja piemērojamo tiesību noteikšanas kritēriji kāda tiesiska strīda izlemšanai norāda uz noteiktu tiesību sistēmu, tad nav būtiski tas, vai tā ir kādas dalībvalsts vai arī trešās valsts tiesību sistēma. |
| --- | --- |

3.1.8

Regula nosaka piemērojamās tiesības neatkarīgi no tā, vai tās ir kādas dalībvalsts vai trešās valsts tiesības (2. pants). Līdz ar to regulā ievērots kolīziju tiesībās atzītais standarts, kurš noliedz citu tiesību sistēmu diskrimināciju. Komiteja to vērtē atzinīgi. Ja piemērojamo tiesību noteikšanas kritēriji kāda tiesiska strīda izlemšanai norāda uz noteiktu tiesību sistēmu, tad nav būtiski tas, vai tā ir kādas dalībvalsts vai arī trešās valsts tiesību sistēma.

3.2   Vispārēji tiesību normu noteikšanas kritēriji (3. un 4. pants).

| 3.2.1 | 3. panta 1. punkts pamatā atzīst par piemērojamām tās tiesības, kuras izvēlējušās līgumslēdzējas puses. Komisija šo nosacījumu vērtē atzinīgi, jo tas atbilst līgumsaistību tiesību svarīgākajam principam par līgumu slēgšanas brīvību, kā arī atzītam starptautisko privāttiesību standartam. Šis nosacījums atbilst Romas konvencijas 3. panta 1. punkta noteikumiem, kas kopumā ir atzīti par pareiziem. Komiteja to vērtē atzinīgi. Tomēr Komiteja saskata draudus, ka, praktiski piemērojot šo normu, tiesas varētu mēģināt saskatīt pušu iespējamo gribu arī gadījumos, kad tam nebūtu pietiekams pamatojums. No tā būtu jāizvairās. Būtu lietderīgi šo jautājumu precizēt apsvērumos (7. punkts). 3. panta 3. punktā piemērojamo tiesību izvēles brīvība uzsvērta tik plašā izpratnē, ka līgumslēdzējas puses jebkurā laikā var izvēlēties jaunas piemērojamās tiesības. Visumā Komiteja to atbalsta, tomēr saskata iespējamus draudus patērētāju aizsardzībai, kuri varbūt pilnībā neapzinās šāda soļa sekas. Komiteja ierosina šādu vēlāku piemērojamu tiesību izvēli — tāpat kā tas ir attiecībā uz vienošanās par tiesas izvēli noteikumiem (Briseles I regulas 17. panta 1. punkts) — pieļaut tikai jau pēc strīda rašanās, jo tad patērētāja uzmanība būs pievērsta šai problēmai, un viņš būs savā rīcībā piesardzīgāks. |
| --- | --- |

3.2.1

3. panta 1. punkts pamatā atzīst par piemērojamām tās tiesības, kuras izvēlējušās līgumslēdzējas puses. Komisija šo nosacījumu vērtē atzinīgi, jo tas atbilst līgumsaistību tiesību svarīgākajam principam par līgumu slēgšanas brīvību, kā arī atzītam starptautisko privāttiesību standartam. Šis nosacījums atbilst Romas konvencijas 3. panta 1. punkta noteikumiem, kas kopumā ir atzīti par pareiziem. Komiteja to vērtē atzinīgi. Tomēr Komiteja saskata draudus, ka, praktiski piemērojot šo normu, tiesas varētu mēģināt saskatīt pušu iespējamo gribu arī gadījumos, kad tam nebūtu pietiekams pamatojums. No tā būtu jāizvairās. Būtu lietderīgi šo jautājumu precizēt apsvērumos (7. punkts). 3. panta 3. punktā piemērojamo tiesību izvēles brīvība uzsvērta tik plašā izpratnē, ka līgumslēdzējas puses jebkurā laikā var izvēlēties jaunas piemērojamās tiesības. Visumā Komiteja to atbalsta, tomēr saskata iespējamus draudus patērētāju aizsardzībai, kuri varbūt pilnībā neapzinās šāda soļa sekas. Komiteja ierosina šādu vēlāku piemērojamu tiesību izvēli — tāpat kā tas ir attiecībā uz vienošanās par tiesas izvēli noteikumiem (Briseles I regulas 17. panta 1. punkts) — pieļaut tikai jau pēc strīda rašanās, jo tad patērētāja uzmanība būs pievērsta šai problēmai, un viņš būs savā rīcībā piesardzīgāks.

| 3.2.2 | 3. panta 1. punkta 3. teikumā ietverts no līgumslēdzēju pušu vienošanās par tiesas izvēli izrietošs pieņēmums (ja nav izdarīta skaidra piemērojamo tiesību izvēle), ka puses ir vēlējušās vienoties arī par tās valsts tiesību aktu piemērošanu, kurā atrodas attiecīgā tiesa. Šis noteikums atspoguļo centienus panākt to, ka tiesā tiek piemērotas tās valsts tiesības, kurā izskata lietu. Šī valsts, kuras tiesības piemēro un kuras tiesā skata lietu, atbilstības sekas ir tiesas nolēmuma pieņemšanas vienkāršošana. Komiteja tomēr šaubās, vai pārlieku netiek ierobežota pušu griba, šo noteikumu formulējot tik strikti. Būtu piemērotāk to izteikt mazāk kategoriskā veidā un 2. teikuma ietvaros formulēt tikai kā interpretācijas palīglīdzekli, piemēram šādi:

  “Šajā sakarā ir īpaši jāņem vērā pušu vienošanās par tiesas izvēli”. |
| --- | --- |

3.2.2

3. panta 1. punkta 3. teikumā ietverts no līgumslēdzēju pušu vienošanās par tiesas izvēli izrietošs pieņēmums (ja nav izdarīta skaidra piemērojamo tiesību izvēle), ka puses ir vēlējušās vienoties arī par tās valsts tiesību aktu piemērošanu, kurā atrodas attiecīgā tiesa. Šis noteikums atspoguļo centienus panākt to, ka tiesā tiek piemērotas tās valsts tiesības, kurā izskata lietu. Šī valsts, kuras tiesības piemēro un kuras tiesā skata lietu, atbilstības sekas ir tiesas nolēmuma pieņemšanas vienkāršošana. Komiteja tomēr šaubās, vai pārlieku netiek ierobežota pušu griba, šo noteikumu formulējot tik strikti. Būtu piemērotāk to izteikt mazāk kategoriskā veidā un 2. teikuma ietvaros formulēt tikai kā interpretācijas palīglīdzekli, piemēram šādi:

“Šajā sakarā ir īpaši jāņem vērā pušu vienošanās par tiesas izvēli”.

| 3.2.3 | Vienu aspektu — iespējamo Eiropas Kopienas “izvēles instrumenta” (

  optional instrument

  ) vai 26. režīma izveidi — Komiteja vēlas apskatīt tuvāk, jo tas ir īpaši svarīgs Eiropas tiesiskās telpas nākotnei. Ar to ir jāsaprot Kopienas civillikums, kura piemērošanu puses var brīvi izvēlēties un kura izveidošana pašlaik tiek apspriesta, pirmais solis šajā virzienā varētu būt Kopīgais principu kopums (Common Frame of Reference — CFR), kas ir izstrādes stadijā. 3. panta 2. punktā ir ietverta atruna, kas pusēm nosaka tiesības izvēlēties šādas pārnacionālas tiesības. Starptautiskajās privāttiesībās šāda prakse līdz šim nebija pašsaprotama, un Komiteja to vērtē ļoti atzinīgi. Līgumslēdzējas puses tādā gadījumā pirmo reizi varētu tiešām plaši izmantot vienota parauga Eiropas līgumus, kas nozīmētu būtisku soli ceļā uz iekšējā tirgus pilnīgu ieviešanu. (9) |
| --- | --- |

3.2.3

Vienu aspektu — iespējamo Eiropas Kopienas “izvēles instrumenta” (

  optional instrument

  ) vai 26. režīma izveidi — Komiteja vēlas apskatīt tuvāk, jo tas ir īpaši svarīgs Eiropas tiesiskās telpas nākotnei. Ar to ir jāsaprot Kopienas civillikums, kura piemērošanu puses var brīvi izvēlēties un kura izveidošana pašlaik tiek apspriesta, pirmais solis šajā virzienā varētu būt Kopīgais principu kopums (Common Frame of Reference — CFR), kas ir izstrādes stadijā. 3. panta 2. punktā ir ietverta atruna, kas pusēm nosaka tiesības izvēlēties šādas pārnacionālas tiesības. Starptautiskajās privāttiesībās šāda prakse līdz šim nebija pašsaprotama, un Komiteja to vērtē ļoti atzinīgi. Līgumslēdzējas puses tādā gadījumā pirmo reizi varētu tiešām plaši izmantot vienota parauga Eiropas līgumus, kas nozīmētu būtisku soli ceļā uz iekšējā tirgus pilnīgu ieviešanu. (9)

| 3.2.4 | 4. panta 1. punkts satur piemērojamo tiesību noteikšanas kritērijus virknei saistību līgumu, un šie kritēriji veido no Romas konvencijas pārņemtā 4. panta 2. punktā esošā regulējuma saturu. Piemērojot Romas konvenciju, piemērojamo tiesību noteikšanas kritēriji būtu nosakāmi tikai, interpretējot 4. panta 2. punktu. Lai arī Komisijas ierosinātajā regulējumā iespējams saskatīt ieguvumu tiesiskajai paļāvībai, tomēr tās cena ir stīvs un neelastīgs tiesiskais režīms, kas nepieļauj atkāpes arī tad, kad atsevišķos gadījumos tas varētu būt lietderīgi. Komiteja izsaka bažas, ka šis solis atpakaļ salīdzinājumā ar Romas konvenciju var izpausties negatīvi, jo ir iespējami gadījumi, kad projektā paredzētie striktie piemērojamo tiesību noteikšanas kritēriji izņēmuma gadījumā var novest pie lietas nepareizas izskatīšanas. Jādomā, ka šādos izņēmuma gadījumos pieņemamāks risinājums varētu būt iespēja tiesnesim piemērot situācijai atbilstošākas tiesību normas. Protams, šāda atkāpe nekādā gadījumā nedrīkst novest pie patvaļīgas piemērojamo tiesību noteikšanas, tādēļ tā būs ļoti rūpīgi jāapsver un spriedumā jāpamato ar būtiskiem argumentiem, lai panāktu atbilstību tiesiskās paļāvības mērķim un tiesiskajai paredzamībai attiecībā uz piemērojamajām tiesību normām. Komiteja rosina pārbaudīt, vai saistībā ar šiem apsvērumiem varētu būt lietderīga attiecīgā noteikuma grozīšana. |
| --- | --- |

3.2.4

4. panta 1. punkts satur piemērojamo tiesību noteikšanas kritērijus virknei saistību līgumu, un šie kritēriji veido no Romas konvencijas pārņemtā 4. panta 2. punktā esošā regulējuma saturu. Piemērojot Romas konvenciju, piemērojamo tiesību noteikšanas kritēriji būtu nosakāmi tikai, interpretējot 4. panta 2. punktu. Lai arī Komisijas ierosinātajā regulējumā iespējams saskatīt ieguvumu tiesiskajai paļāvībai, tomēr tās cena ir stīvs un neelastīgs tiesiskais režīms, kas nepieļauj atkāpes arī tad, kad atsevišķos gadījumos tas varētu būt lietderīgi. Komiteja izsaka bažas, ka šis solis atpakaļ salīdzinājumā ar Romas konvenciju var izpausties negatīvi, jo ir iespējami gadījumi, kad projektā paredzētie striktie piemērojamo tiesību noteikšanas kritēriji izņēmuma gadījumā var novest pie lietas nepareizas izskatīšanas. Jādomā, ka šādos izņēmuma gadījumos pieņemamāks risinājums varētu būt iespēja tiesnesim piemērot situācijai atbilstošākas tiesību normas. Protams, šāda atkāpe nekādā gadījumā nedrīkst novest pie patvaļīgas piemērojamo tiesību noteikšanas, tādēļ tā būs ļoti rūpīgi jāapsver un spriedumā jāpamato ar būtiskiem argumentiem, lai panāktu atbilstību tiesiskās paļāvības mērķim un tiesiskajai paredzamībai attiecībā uz piemērojamajām tiesību normām. Komiteja rosina pārbaudīt, vai saistībā ar šiem apsvērumiem varētu būt lietderīga attiecīgā noteikuma grozīšana.

| 3.2.5 | Komiteja izprot apsvērumus, pamatojoties uz kuriem Komisija ir izveidojusi 4. panta 1. punkta f) apakšpunktu. Tomēr Komiteja vēlas vērst uzmanību uz to, ka daudzas rūpnieciskā īpašuma aizsardzības tiesības to pamatojuma veida dēļ ir nododamas, ievērojot citus nosacījumus, nevis tās valsts tiesību aktus, kurā pastāvīgā atrašanās vieta ir tiesību īpašniekam. Tā kā 4. panta 1. punkts nesatur norādi uz tās valsts tiesībām, kurā tiesisko attiecību rašanās brīdī ir tiesību īpašnieka pastāvīgā dzīves vieta, piemērojamo tiesību normu maiņa sakarā ar vēlāku tiesību īpašnieka pastāvīgās atrašanās vietas maiņu šādos gadījumos varētu nonākt pretrunā ar aizsargājamo tiesību juridisko pamatu. Komiteja mudina Komisiju pievērsties šai problēmai un ierosināt piemērotu risinājumu. |
| --- | --- |

3.2.5

Komiteja izprot apsvērumus, pamatojoties uz kuriem Komisija ir izveidojusi 4. panta 1. punkta f) apakšpunktu. Tomēr Komiteja vēlas vērst uzmanību uz to, ka daudzas rūpnieciskā īpašuma aizsardzības tiesības to pamatojuma veida dēļ ir nododamas, ievērojot citus nosacījumus, nevis tās valsts tiesību aktus, kurā pastāvīgā atrašanās vieta ir tiesību īpašniekam. Tā kā 4. panta 1. punkts nesatur norādi uz tās valsts tiesībām, kurā tiesisko attiecību rašanās brīdī ir tiesību īpašnieka pastāvīgā dzīves vieta, piemērojamo tiesību normu maiņa sakarā ar vēlāku tiesību īpašnieka pastāvīgās atrašanās vietas maiņu šādos gadījumos varētu nonākt pretrunā ar aizsargājamo tiesību juridisko pamatu. Komiteja mudina Komisiju pievērsties šai problēmai un ierosināt piemērotu risinājumu.

3.3   Sevišķie piemērojamo tiesību noteikšanas kritēriji (5. — 17. pants).

| 3.3.1 | 5. pants ietver fundamentālas izmaiņas salīdzinājumā ar Romas konvencijas patērētāju līgumus regulējošajiem noteikumiem, kurus bieži uzskata par grūti saprotamiem un par tādiem, kas ir jāpārstrādā. Komiteja uzskata, ka Komisija ir izvēlējusies pareizo ceļu, jo nākotnē būs iespēja izvairīties no sarežģītas divu dažādu tiesību sistēmu piemērošanas vienā un tajā pašā lietā, kā to nosaka Romas konvencijas 5. pants. Patērētājam, kas slēdz līgumus ar uzņēmēju, protams, ir nepieciešama aizsardzība arī no kolīziju tiesību viedokļa Pamatā tāda ir nodrošināta ar tās valsts, kurā ir patērētāja pastāvīgā atrašanās vieta (5. panta 1. punkts), tiesību piemērošanu, jo tā ir tiesību sistēma, ko patērētājs (labākajā gadījumā) pārzina, kurā lietoto valodu viņš pārvalda, un attiecībā uz kuru viņam visvienkāršāk ir pieejama profesionāla palīdzība. Iesniegtajā tekstā arī ietverta prasība, ka uzņēmējdarbībai ir jābūt vērstai uz patērētāja pastāvīgās atrašanās vietas valsti vai arī ka uzņēmējdarbība jāveic šajā valstī. Šādi ir ņemtas vērā (saskaņā ar Romas konvenciju) uzņēmēju, kuri parasti vēlēsies vienoties par savas valsts tiesību piemērošanu, intereses, jo savas valsts tiesību izvēle uzņēmējiem ir ērtāka, un pārējos gadījumos tas viņiem arī tiek atļauts. Tomēr Komitejai rodas jautājums, vai tiešām ir nepieciešams patērētāju līgumu jomā 2. punkta izpratnē atņemt pusēm jebkādas tiesību normu izvēles iespējas. Komiteja drīzāk uzskata, ka arī patērētāji varētu iegūt no tiesību normu izvēles iespējas, ja vien tiek veikti zināmi aizsardzības pasākumi, kas patērētājiem kā vājākajai un mazāk pieredzējušajai līguma pusei noteikti ir nepieciešami. Tādēļ Komiteja iesaka Komisijai, ievērojot iepriekšējos apsvērumus, vēlreiz pārskatīt attiecīgo regulējumu. |
| --- | --- |

3.3.1

5. pants ietver fundamentālas izmaiņas salīdzinājumā ar Romas konvencijas patērētāju līgumus regulējošajiem noteikumiem, kurus bieži uzskata par grūti saprotamiem un par tādiem, kas ir jāpārstrādā. Komiteja uzskata, ka Komisija ir izvēlējusies pareizo ceļu, jo nākotnē būs iespēja izvairīties no sarežģītas divu dažādu tiesību sistēmu piemērošanas vienā un tajā pašā lietā, kā to nosaka Romas konvencijas 5. pants. Patērētājam, kas slēdz līgumus ar uzņēmēju, protams, ir nepieciešama aizsardzība arī no kolīziju tiesību viedokļa Pamatā tāda ir nodrošināta ar tās valsts, kurā ir patērētāja pastāvīgā atrašanās vieta (5. panta 1. punkts), tiesību piemērošanu, jo tā ir tiesību sistēma, ko patērētājs (labākajā gadījumā) pārzina, kurā lietoto valodu viņš pārvalda, un attiecībā uz kuru viņam visvienkāršāk ir pieejama profesionāla palīdzība. Iesniegtajā tekstā arī ietverta prasība, ka uzņēmējdarbībai ir jābūt vērstai uz patērētāja pastāvīgās atrašanās vietas valsti vai arī ka uzņēmējdarbība jāveic šajā valstī. Šādi ir ņemtas vērā (saskaņā ar Romas konvenciju) uzņēmēju, kuri parasti vēlēsies vienoties par savas valsts tiesību piemērošanu, intereses, jo savas valsts tiesību izvēle uzņēmējiem ir ērtāka, un pārējos gadījumos tas viņiem arī tiek atļauts. Tomēr Komitejai rodas jautājums, vai tiešām ir nepieciešams patērētāju līgumu jomā 2. punkta izpratnē atņemt pusēm jebkādas tiesību normu izvēles iespējas. Komiteja drīzāk uzskata, ka arī patērētāji varētu iegūt no tiesību normu izvēles iespējas, ja vien tiek veikti zināmi aizsardzības pasākumi, kas patērētājiem kā vājākajai un mazāk pieredzējušajai līguma pusei noteikti ir nepieciešami. Tādēļ Komiteja iesaka Komisijai, ievērojot iepriekšējos apsvērumus, vēlreiz pārskatīt attiecīgo regulējumu.

| 3.3.2 | Darba līgumu regulējuma (6. pants) iemesls ir darbinieku īpašās aizsardzības nepieciešamība. Regulējums ir pārņemts no Romas konvencijas 6. panta, un to papildina noteikumi, kas ir piemēroti darbinieku un darba devēju attiecību attīstībai. Vārdu “vai no kuras” pievienošana ir pamatota ar atbilstību EKT praksei lietās, kas attiecas uz Briseles konvencijas 18. pantu. Tomēr, ievērojot patiešām precīzas definīcijas trūkumu pašā regulā vai paskaidrojumu trūkumu tās pamatojumā, Komitejai rodas jautājums, kas ir jāsaprot ar vārdiem “uz laiku” veikt darbu citā valstī (6. panta 2. punkta a) apakšpunkts). Šī nepilnība noteikti ir jālabo, jo apstāklim, ka darbu veic “uz laiku”, kā piemērojamo tiesību noteikšanas kritērijam ir izšķiroša nozīme. Šo nepilnību arī nav iespējams novērst, izmantojot direktīvas (10) par darba ņēmēju norīkošanu darbā 2. pantu, jo arī tā nesatur precīzu definīciju. Turklāt Komitejai ir grūti iedomāties, kādēļ ir nepieciešams regulējums par teritorijām, “kas nav pakļautas nevienas valsts jurisdikcijai” (6. panta 2. punkta b) apakšpunkts). Iespējams, ka ar to ir domātas naftas platformas starptautiskajos ūdeņos. Tas būtu jāpaskaidro vismaz paskaidrojuma rakstā. |
| --- | --- |

3.3.2

Darba līgumu regulējuma (6. pants) iemesls ir darbinieku īpašās aizsardzības nepieciešamība. Regulējums ir pārņemts no Romas konvencijas 6. panta, un to papildina noteikumi, kas ir piemēroti darbinieku un darba devēju attiecību attīstībai. Vārdu “vai no kuras” pievienošana ir pamatota ar atbilstību EKT praksei lietās, kas attiecas uz Briseles konvencijas 18. pantu. Tomēr, ievērojot patiešām precīzas definīcijas trūkumu pašā regulā vai paskaidrojumu trūkumu tās pamatojumā, Komitejai rodas jautājums, kas ir jāsaprot ar vārdiem “uz laiku” veikt darbu citā valstī (6. panta 2. punkta a) apakšpunkts). Šī nepilnība noteikti ir jālabo, jo apstāklim, ka darbu veic “uz laiku”, kā piemērojamo tiesību noteikšanas kritērijam ir izšķiroša nozīme. Šo nepilnību arī nav iespējams novērst, izmantojot direktīvas (10) par darba ņēmēju norīkošanu darbā 2. pantu, jo arī tā nesatur precīzu definīciju. Turklāt Komitejai ir grūti iedomāties, kādēļ ir nepieciešams regulējums par teritorijām, “kas nav pakļautas nevienas valsts jurisdikcijai” (6. panta 2. punkta b) apakšpunkts). Iespējams, ka ar to ir domātas naftas platformas starptautiskajos ūdeņos. Tas būtu jāpaskaidro vismaz paskaidrojuma rakstā.

| 3.3.3 | 7. pants pievēršas pārstāvībai saistību tiesībās (starpniecībai), kura Romas konvencijā ir regulēta tikai daļēji, proti, neregulējot tiesiskās attiecības starp starpnieku un trešo personu. Šīs nepilnības novēršana, šķiet, atbilst šodienas (7. panta 2. punkts) prasībām. Ir grūti atbildēt uz jautājumu, kādas tiesību normas šeit būtu jāpiemēro, jo tiek skartas kā starpnieka, tā arī trešo personu intereses. Trešām personām tiesiskā aizsardzības varētu būt nepieciešama pastāvīgas pilnvarojuma pārsniegšanas vai rīcības bez pilnvarojuma gadījumā. Ierosinātajā tekstā izpaužas centieni ievērot abu pušu intereses, un tādēļ Komiteja to atbalsta. |
| --- | --- |

3.3.3

7. pants pievēršas pārstāvībai saistību tiesībās (starpniecībai), kura Romas konvencijā ir regulēta tikai daļēji, proti, neregulējot tiesiskās attiecības starp starpnieku un trešo personu. Šīs nepilnības novēršana, šķiet, atbilst šodienas (7. panta 2. punkts) prasībām. Ir grūti atbildēt uz jautājumu, kādas tiesību normas šeit būtu jāpiemēro, jo tiek skartas kā starpnieka, tā arī trešo personu intereses. Trešām personām tiesiskā aizsardzības varētu būt nepieciešama pastāvīgas pilnvarojuma pārsniegšanas vai rīcības bez pilnvarojuma gadījumā. Ierosinātajā tekstā izpaužas centieni ievērot abu pušu intereses, un tādēļ Komiteja to atbalsta.

| 3.3.4 | Imperatīvo normu joma ir sarežģīts jautājums, jo līgumslēdzēju pušu tiesību normu izvēli vajadzētu ietekmēt ne vairāk kā tas obligāti nepieciešams, un tiesību piemērošanu vajadzētu pēc iespējas mazāk apgrūtināt ar normām, kas nepieder līgumā abpusēji izvēlētajām tiesībām. 8. pants visumā atbilst Romas konvencijas 7. panta 2. punktam. Ievērojot atbilstošo EKT praksi (11), regula sniedz imperatīvo normu tiesisko definīciju un piešķir tām tiesisku spēku. Tiesību normu piemērotājam šādi gadījumi ir saistīti ar grūtībām — vienota piemērojamo tiesību noteikšanas pamata kādā konkrētā lietā trūkumu vai ar problēmu, ka jāpiemēro un savstarpēji jāsaskaņo nesaskaņotas vai pat pretrunīgas normas. Tas ir laikietilpīgi, tiesiski sarežģīti un mazina tiesisko paļāvību. Tomēr, ievērojot valstu tiesību saskaņošanas attīstības līmeni, Komiteja nesaskata iespēju no imperatīvo normu lietošanas pilnībā atteikties, jo vairāk tāpēc, ka arī zinātne pārsvarā atbalsta šādu normu piemērošanu ar kolīziju tiesībām saistītos gadījumos. |
| --- | --- |

3.3.4

Imperatīvo normu joma ir sarežģīts jautājums, jo līgumslēdzēju pušu tiesību normu izvēli vajadzētu ietekmēt ne vairāk kā tas obligāti nepieciešams, un tiesību piemērošanu vajadzētu pēc iespējas mazāk apgrūtināt ar normām, kas nepieder līgumā abpusēji izvēlētajām tiesībām. 8. pants visumā atbilst Romas konvencijas 7. panta 2. punktam. Ievērojot atbilstošo EKT praksi (11), regula sniedz imperatīvo normu tiesisko definīciju un piešķir tām tiesisku spēku. Tiesību normu piemērotājam šādi gadījumi ir saistīti ar grūtībām — vienota piemērojamo tiesību noteikšanas pamata kādā konkrētā lietā trūkumu vai ar problēmu, ka jāpiemēro un savstarpēji jāsaskaņo nesaskaņotas vai pat pretrunīgas normas. Tas ir laikietilpīgi, tiesiski sarežģīti un mazina tiesisko paļāvību. Tomēr, ievērojot valstu tiesību saskaņošanas attīstības līmeni, Komiteja nesaskata iespēju no imperatīvo normu lietošanas pilnībā atteikties, jo vairāk tāpēc, ka arī zinātne pārsvarā atbalsta šādu normu piemērošanu ar kolīziju tiesībām saistītos gadījumos.

| 3.3.5 | Turpmākie panti — no 10. —17. pantam — no Komitejas viedokļa problēmas kopumā nerada, un tiem nav nepieciešami atsevišķi paskaidrojumi, sevišķi tur, kur ir tikai pārņemti Romas konvencijas noteikumi. |
| --- | --- |

3.3.5

Turpmākie panti — no 10. —17. pantam — no Komitejas viedokļa problēmas kopumā nerada, un tiem nav nepieciešami atsevišķi paskaidrojumi, sevišķi tur, kur ir tikai pārņemti Romas konvencijas noteikumi.

| 3.3.6 | Ievērojot pieaugošo distances līgumu skaitu, 10. panta (līguma formālā spēkā esamība) nosacījumi atbilst nepieciešamībai pēc līgumu vai vienpusēju darījumu formālās spēkā esamības prasību vienkāršošanas, kas tiek panākts, ieviešot papildu piemērojamo tiesību noteikšanas kritērijus. |
| --- | --- |

3.3.6

Ievērojot pieaugošo distances līgumu skaitu, 10. panta (līguma formālā spēkā esamība) nosacījumi atbilst nepieciešamībai pēc līgumu vai vienpusēju darījumu formālās spēkā esamības prasību vienkāršošanas, kas tiek panākts, ieviešot papildu piemērojamo tiesību noteikšanas kritērijus.

| 3.3.7 | Prasījumu cesija un dažās tiesību sistēmās pazīstamā kreditora un trešās personas, kas izpilda saistības, tiesiska vienošanās par kreditora statusa pāreju uz saistību izpildītāju (līgumiska regresa prasība) ekonomiskā izpratnē kalpo vienam un tam pašam mērķim (12). Ir pareizi abas šīs darbības regulēt kopīgi 13. pantā. 3. punktā ir ieviesta jauna kolīzijas norma, kas nosaka, pēc kādām tiesību normām ir izlemjams jautājums par to, vai cesijas prasība ir vēršama pret trešo personu. Tā pamatoti seko risinājumam, kas noteikts 2001. gada 12. decembra“ANO konvencijā par parādu cesiju starptautiskajā tirdzniecībā”. |
| --- | --- |

3.3.7

Prasījumu cesija un dažās tiesību sistēmās pazīstamā kreditora un trešās personas, kas izpilda saistības, tiesiska vienošanās par kreditora statusa pāreju uz saistību izpildītāju (līgumiska regresa prasība) ekonomiskā izpratnē kalpo vienam un tam pašam mērķim (12). Ir pareizi abas šīs darbības regulēt kopīgi 13. pantā. 3. punktā ir ieviesta jauna kolīzijas norma, kas nosaka, pēc kādām tiesību normām ir izlemjams jautājums par to, vai cesijas prasība ir vēršama pret trešo personu. Tā pamatoti seko risinājumam, kas noteikts 2001. gada 12. decembra“ANO konvencijā par parādu cesiju starptautiskajā tirdzniecībā”.

| 3.3.8 | 14. pantā apskatīts kolīzijas tiesību regulējums likumiskai prasījuma tiesību pārejai (likumiska regresa prasība). Tā ir pazīstama lielākajā daļā tiesību sistēmu. Tādēļ ir nepieciešams kolīziju normu regulējums. 15. pants papildina 14. pantu ar kolīziju tiesību regulējumu attiecībā uz vairāku parādnieku solidārām saistībām likumisku prasījuma tiesību pārejas gadījumā. 14. un 15. panta apvienošana vienā pantā būtu likumsakarīga, tomēr nav katrā ziņā nepieciešama. |
| --- | --- |

3.3.8

14. pantā apskatīts kolīzijas tiesību regulējums likumiskai prasījuma tiesību pārejai (likumiska regresa prasība). Tā ir pazīstama lielākajā daļā tiesību sistēmu. Tādēļ ir nepieciešams kolīziju normu regulējums. 15. pants papildina 14. pantu ar kolīziju tiesību regulējumu attiecībā uz vairāku parādnieku solidārām saistībām likumisku prasījuma tiesību pārejas gadījumā. 14. un 15. panta apvienošana vienā pantā būtu likumsakarīga, tomēr nav katrā ziņā nepieciešama.

3.4   Citi noteikumi/nobeiguma noteikumi (18. — 24. pants).

| 3.4.1 | Regulas III un IV nodaļā apskatītās tēmas pārsvarā nosaka atbilstošus tehniskos noteikumus vispārējām kolīziju tiesībām, un tām nav nepieciešami atsevišķi komentāri. Tas īpaši attiecas uz 19. pantu (atgriezeniskās saites nepiemērojamība), kas atbilst Romas konvencijas 15. pantam, uz 21. pantu (valstis ar vairākām tiesību sistēmām), kas atbilst Romas konvencijas 19. pantam, uz 20. pantu (“Ordre public”), kas atbilst Romas konvencijas 16. pantam, un uz 23. pantu (attiecības ar starptautiskām konvencijām), kas atbilst Romas konvencijas 21. pantam. |
| --- | --- |

3.4.1

Regulas III un IV nodaļā apskatītās tēmas pārsvarā nosaka atbilstošus tehniskos noteikumus vispārējām kolīziju tiesībām, un tām nav nepieciešami atsevišķi komentāri. Tas īpaši attiecas uz 19. pantu (atgriezeniskās saites nepiemērojamība), kas atbilst Romas konvencijas 15. pantam, uz 21. pantu (valstis ar vairākām tiesību sistēmām), kas atbilst Romas konvencijas 19. pantam, uz 20. pantu (“Ordre public”), kas atbilst Romas konvencijas 16. pantam, un uz 23. pantu (attiecības ar starptautiskām konvencijām), kas atbilst Romas konvencijas 21. pantam.

| 3.4.2 | Personas pastāvīgajai dzīves/atrašanās vietai (18. pants) mūsdienu starptautiskajās privāttiesībās ir galvenā nozīme piemērojamo tiesību noteikšanas kontekstā. Ja fizisku personu pastāvīgās atrašanās vietas noteikšana problēmas nesagādā, tad tās var rasties attiecībā uz juridiskām personām. Regula novērš šādas šaubas piemērotā veidā, nosakot par galveno kritēriju galvenās pārvaldes atrašanās vietu. Briseles I regulas 60. panta pārņemšana nebūtu bijusi piemērota, jo šīs regulas galvenais kritērijs ir dzīves vieta un nevis pastāvīgā atrašanās vieta. Turklāt šajā regulā piedāvātā trīskāršā risinājuma iznākums būtu mazāka tiesiskā paļāvība. |
| --- | --- |

3.4.2

Personas pastāvīgajai dzīves/atrašanās vietai (18. pants) mūsdienu starptautiskajās privāttiesībās ir galvenā nozīme piemērojamo tiesību noteikšanas kontekstā. Ja fizisku personu pastāvīgās atrašanās vietas noteikšana problēmas nesagādā, tad tās var rasties attiecībā uz juridiskām personām. Regula novērš šādas šaubas piemērotā veidā, nosakot par galveno kritēriju galvenās pārvaldes atrašanās vietu. Briseles I regulas 60. panta pārņemšana nebūtu bijusi piemērota, jo šīs regulas galvenais kritērijs ir dzīves vieta un nevis pastāvīgā atrašanās vieta. Turklāt šajā regulā piedāvātā trīskāršā risinājuma iznākums būtu mazāka tiesiskā paļāvība.

| 3.4.3 | 22. panta c) apakšpunkts ir grūti saprotams. Šķiet, ka tā nolūks ir noteikt, ka nepieciešamības gadījumā Kopienas vēlāk pieņemami tiesību akti var saturēt paši savas kolīziju normas, kam ir augstāks juridiskais spēks nekā pašai regulai. Tomēr sasniegtais starptautisko privāttiesību saskaņošanas līmenis būtu jāsaglabā arī nākotnē. Ir jāizvairās no sadalījuma vairākos tiesību avotos ar saturiski atšķirīgiem noteikumiem. Ja nākotnē rastos nepieciešamība pēc īpašiem noteikumiem, tad tos būtu vēlāk jāiekļauj regulā.
  Komiteja ierosina svītrot c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

3.4.3

22. panta c) apakšpunkts ir grūti saprotams. Šķiet, ka tā nolūks ir noteikt, ka nepieciešamības gadījumā Kopienas vēlāk pieņemami tiesību akti var saturēt paši savas kolīziju normas, kam ir augstāks juridiskais spēks nekā pašai regulai. Tomēr sasniegtais starptautisko privāttiesību saskaņošanas līmenis būtu jāsaglabā arī nākotnē. Ir jāizvairās no sadalījuma vairākos tiesību avotos ar saturiski atšķirīgiem noteikumiem. Ja nākotnē rastos nepieciešamība pēc īpašiem noteikumiem, tad tos būtu vēlāk jāiekļauj regulā.

Komiteja ierosina svītrot c) apakšpunktu.

3.5   I pielikums.

| 3.5.1 | Pielikuma 3. un 4. ievilkums satur norādes uz “Otro direktīvu par tiešo apdrošināšanu, kas nav dzīvības apdrošināšana”, un uz “Otro direktīvu par tiešo dzīvības apdrošināšanu”. Neskatoties uz apstākli, ka pēdējā nosauktā direktīva ir atzīta par spēkā neesošu un, visticamāk, domāta ir tās vietā spēkā stājusies “Direktīva par dzīvības apdrošināšanu” (13), abi šie ievilkumi var radīt problēmas. Komiteja gan neiet tik tālu un nepieprasa abus ievilkumus svītrot. Tomēr Komiteja vēlas Komisijai īpaši norādīt uz būtiskajām priekšlikuma radītajām problēmām. Tādējādi ir palaista garām lieliska izdevība panākt kolīziju tiesību vienkāršošanu, to saskaņošanu un iesaistīto nozaru problēmu risinājumu. Kopsakarībā ar 22. panta a) apakšpunktu I pielikuma 3. un 4. ievilkuma interpretācijas rezultāts būtu tāds, ka regula nebūtu piemērojama kolīziju tiesībām attiecībā uz (tiešās vai sākotnējās) (14) apdrošināšanas līgumiem, kuru līguma priekšmets ir riska apdrošināšana Kopienas teritorijā, jo to regulē minētās direktīvas. |
| --- | --- |

3.5.1

Pielikuma 3. un 4. ievilkums satur norādes uz “Otro direktīvu par tiešo apdrošināšanu, kas nav dzīvības apdrošināšana”, un uz “Otro direktīvu par tiešo dzīvības apdrošināšanu”. Neskatoties uz apstākli, ka pēdējā nosauktā direktīva ir atzīta par spēkā neesošu un, visticamāk, domāta ir tās vietā spēkā stājusies “Direktīva par dzīvības apdrošināšanu” (13), abi šie ievilkumi var radīt problēmas. Komiteja gan neiet tik tālu un nepieprasa abus ievilkumus svītrot. Tomēr Komiteja vēlas Komisijai īpaši norādīt uz būtiskajām priekšlikuma radītajām problēmām. Tādējādi ir palaista garām lieliska izdevība panākt kolīziju tiesību vienkāršošanu, to saskaņošanu un iesaistīto nozaru problēmu risinājumu. Kopsakarībā ar 22. panta a) apakšpunktu I pielikuma 3. un 4. ievilkuma interpretācijas rezultāts būtu tāds, ka regula nebūtu piemērojama kolīziju tiesībām attiecībā uz (tiešās vai sākotnējās) (14) apdrošināšanas līgumiem, kuru līguma priekšmets ir riska apdrošināšana Kopienas teritorijā, jo to regulē minētās direktīvas.

| 3.5.2 | Tomēr tādiem apdrošināšanas līgumiem, kuru līguma priekšmets ir riska apdrošināšana ārpus Savienības teritorijas un tādiem apdrošināšanas līgumiem, kuru līguma priekšmets ir riska apdrošināšana Savienības teritorijā (taču tikai tad, ja līgums ir noslēgts ar ārpus ES reģistrētu apdrošinātāju), kā arī pārapdrošināšanas līgumiem piemērojamās kolīziju tiesības katrā ziņā ietilpst regulas piemērošanas jomā. Tādējādi tiktu saglabāts stāvoklis, kas jau pašlaik tiesību piemērotājiem rada jucekli (15) Apdrošināšanas līgumiem piemērojamais kolīziju tiesību regulējums kopš apdrošināšanas direktīvu pieņemšanas ir saturiski atšķirīgs no vispārējām līgumsaistību kolīziju tiesībām (Romas konvencijas 1. panta 3. punkts), lai gan apdrošināšanas līgumi arī ir saistību līgumi. Tam nebija objektīva pamatojuma — iemesls bija saistīts ar to, ka Romas konvencijas noslēgšanas laikā darbs pie otrās paaudzes apdrošināšanas direktīvām vēl nebija uzsākts, un pirms kolīziju tiesību regulējuma ieviešanas bija vēlme nogaidīt un uzzināt, kāds būs apdrošināšanas uzraudzības regulējums (16). Šāds pamatojums vairs nepastāv. |
| --- | --- |

3.5.2

Tomēr tādiem apdrošināšanas līgumiem, kuru līguma priekšmets ir riska apdrošināšana ārpus Savienības teritorijas un tādiem apdrošināšanas līgumiem, kuru līguma priekšmets ir riska apdrošināšana Savienības teritorijā (taču tikai tad, ja līgums ir noslēgts ar ārpus ES reģistrētu apdrošinātāju), kā arī pārapdrošināšanas līgumiem piemērojamās kolīziju tiesības katrā ziņā ietilpst regulas piemērošanas jomā. Tādējādi tiktu saglabāts stāvoklis, kas jau pašlaik tiesību piemērotājiem rada jucekli (15) Apdrošināšanas līgumiem piemērojamais kolīziju tiesību regulējums kopš apdrošināšanas direktīvu pieņemšanas ir saturiski atšķirīgs no vispārējām līgumsaistību kolīziju tiesībām (Romas konvencijas 1. panta 3. punkts), lai gan apdrošināšanas līgumi arī ir saistību līgumi. Tam nebija objektīva pamatojuma — iemesls bija saistīts ar to, ka Romas konvencijas noslēgšanas laikā darbs pie otrās paaudzes apdrošināšanas direktīvām vēl nebija uzsākts, un pirms kolīziju tiesību regulējuma ieviešanas bija vēlme nogaidīt un uzzināt, kāds būs apdrošināšanas uzraudzības regulējums (16). Šāds pamatojums vairs nepastāv.

| 3.5.3 | Uz uzraudzības tiesībām vērstajās direktīvās starptautisko privāttiesību normas bija grūti iekļaujamas. Tiesību piemērotājam bez priekšzināšanām tās šajās direktīvās būtu grūti pamanīt. Apdrošināšanai piemērojamās starptautiskās privāttiesības tiek padarītas sarežģītas, tās iedalot dažādos horizontālos un uz atsevišķām nozarēm attiecināmos tiesību avotos. Ievērojot ar tiesību sistēmu saistītus iemeslus, īpašo noteikumu vietā būtu vēlams ieviest visām nozarēm vienotas starptautiskās privāttiesības. |
| --- | --- |

3.5.3

Uz uzraudzības tiesībām vērstajās direktīvās starptautisko privāttiesību normas bija grūti iekļaujamas. Tiesību piemērotājam bez priekšzināšanām tās šajās direktīvās būtu grūti pamanīt. Apdrošināšanai piemērojamās starptautiskās privāttiesības tiek padarītas sarežģītas, tās iedalot dažādos horizontālos un uz atsevišķām nozarēm attiecināmos tiesību avotos. Ievērojot ar tiesību sistēmu saistītus iemeslus, īpašo noteikumu vietā būtu vēlams ieviest visām nozarēm vienotas starptautiskās privāttiesības.

| 3.5.4 | Nešķiet lietderīga starptautisko privāttiesību direktīvās iekļauto starptautisko privāttiesību pārņemšana Romas I regulā bez jebkādām izmaiņām saturā. Tādējādi saglabātos situācija, ka attiecībā uz apdrošināšanas līgumiem, kuru līguma priekšmets ir riska apdrošināšana Savienības teritorijā vai ārpus tās, bez objektīva pamata pastāv dažādi tiesiskie režīmi. To nevar attaisnot ar norādi uz uzraudzības tiesībām: apdrošinātāju uzraudzība notiek atbilstoši atrašanās vietas valsts principam, un pārrobežu darījumu gadījumā uzraudzības kompetences teritorija parasti nesakrīt ar apdrošinātajam riskam noteikto teritoriju. Tas vienlīdz attiecināms uz apdrošināšanas līgumiem, kas skar risku gan ES teritorijā, gan arī ārpus ES. Ir lietderīga regulas vispārējo piemērojamo tiesību noteikšanas kritēriju attiecināšana uz apdrošināšanas līgumiem, kuru līguma priekšmets ir riska apdrošināšana Kopienas teritorijā. Tā kā regula paredz piemērojamo tiesību izvēli, apdrošināšanas sabiedrībām un to klientiem jomā, kas nav saistīta ar patērētāju tiesību aizsardzību, nākotnē tiktu piedāvātas atzinīgi vērtējamas un paplašinātas tiesību normu izvēles iespējas. Pateicoties saprātīgai no apdrošināšanas līgumu tiesiskā viedokļa piemērojamo tiesību izvēlei, kļūtu iespējams piedāvāt vienādus pakalpojumus visā Eiropā, līdz ar ko būtiski mazinātos nepieciešamība pēc atsevišķu pakalpojumu attīstīšanas. Šī nepieciešamība pagātnē noteica to, ka apdrošināšanas pakalpojumu sniegšanas brīvība gandrīz netika izmantota, izņemot lielāko risku apdrošināšanu. Kas attiecas uz piemērojamo tiesību izvēles brīvību, arī apdrošināšanas jomā plaša tiesiskā aizsardzība ir nepieciešama tikai patērētājiem. Līdz šim salīdzinoši mazākā mērā aizsargātajām uzņēmēju un pašnodarbināto personu grupām, kuru tiesības brīvi izvēlēties piemērojamās tiesības ir ierobežotas, nav nepieciešama īpaša aizsardzība. Viņiem ir pietiekama uzņēmējdarbības pieredze, lai izprastu, kādas ir iespējamās viņu darbības ārpus pastāvīgās uzturēšanās valsts tiesību sistēmas sekas, piemēram, lai saprastu, ka viņiem ir nepieciešama juridiska konsultācija. |
| --- | --- |

3.5.4

Nešķiet lietderīga starptautisko privāttiesību direktīvās iekļauto starptautisko privāttiesību pārņemšana Romas I regulā bez jebkādām izmaiņām saturā. Tādējādi saglabātos situācija, ka attiecībā uz apdrošināšanas līgumiem, kuru līguma priekšmets ir riska apdrošināšana Savienības teritorijā vai ārpus tās, bez objektīva pamata pastāv dažādi tiesiskie režīmi. To nevar attaisnot ar norādi uz uzraudzības tiesībām: apdrošinātāju uzraudzība notiek atbilstoši atrašanās vietas valsts principam, un pārrobežu darījumu gadījumā uzraudzības kompetences teritorija parasti nesakrīt ar apdrošinātajam riskam noteikto teritoriju. Tas vienlīdz attiecināms uz apdrošināšanas līgumiem, kas skar risku gan ES teritorijā, gan arī ārpus ES. Ir lietderīga regulas vispārējo piemērojamo tiesību noteikšanas kritēriju attiecināšana uz apdrošināšanas līgumiem, kuru līguma priekšmets ir riska apdrošināšana Kopienas teritorijā. Tā kā regula paredz piemērojamo tiesību izvēli, apdrošināšanas sabiedrībām un to klientiem jomā, kas nav saistīta ar patērētāju tiesību aizsardzību, nākotnē tiktu piedāvātas atzinīgi vērtējamas un paplašinātas tiesību normu izvēles iespējas. Pateicoties saprātīgai no apdrošināšanas līgumu tiesiskā viedokļa piemērojamo tiesību izvēlei, kļūtu iespējams piedāvāt vienādus pakalpojumus visā Eiropā, līdz ar ko būtiski mazinātos nepieciešamība pēc atsevišķu pakalpojumu attīstīšanas. Šī nepieciešamība pagātnē noteica to, ka apdrošināšanas pakalpojumu sniegšanas brīvība gandrīz netika izmantota, izņemot lielāko risku apdrošināšanu. Kas attiecas uz piemērojamo tiesību izvēles brīvību, arī apdrošināšanas jomā plaša tiesiskā aizsardzība ir nepieciešama tikai patērētājiem. Līdz šim salīdzinoši mazākā mērā aizsargātajām uzņēmēju un pašnodarbināto personu grupām, kuru tiesības brīvi izvēlēties piemērojamās tiesības ir ierobežotas, nav nepieciešama īpaša aizsardzība. Viņiem ir pietiekama uzņēmējdarbības pieredze, lai izprastu, kādas ir iespējamās viņu darbības ārpus pastāvīgās uzturēšanās valsts tiesību sistēmas sekas, piemēram, lai saprastu, ka viņiem ir nepieciešama juridiska konsultācija.

Briselē, 2006. gada 13. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Romas 1980. gada 19. jūnija konvencija par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām. Spēkā esošā redakcija: OV C 27, 26.01.1998., 36. lpp.

1

(2)  Dokuments COM (2006) 83 galīgā redakcija, 2003/0168 (COD).

2

(3)  Dokuments COM (2002) 654 galīgā redakcija.

3

(4)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par Zaļo grāmatu par Romas 1980. gada konvencijas par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām, pārveidošanu par Kopienas instrumentu un šīs konvencijas modernizāciju. INT/176, 29.01.2004.

4

INT

(5)  Eiropas Parlamenta rezolūcija par procesuālo tiesību aktu noteikumu tuvināšanas iespējām civillietās Eiropas Savienībā (COM (2002) 654 — COM(2002) 746 — C5-0201/2003 — 2003/2087(INI)), A5-0041/2004.

5

(6)  Kā piemērus var minēt:

6

| | Briseles 1968. gada konvencijas pārveidošana par regulu (Briseles I regula), Padomes 2000. gada 22. decembra Regula Nr. 44/2001/EK par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās, OV L 12, 16.01.2001., 1. lpp. EESK atzinums par šo tematu, OV C 117, 26.04.2000., 6. lpp. (ziņotājs Malosse). |
| --- | --- |

Briseles 1968. gada konvencijas pārveidošana par regulu (Briseles I regula), Padomes 2000. gada 22. decembra Regula Nr. 44/2001/EK par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās, OV L 12, 16.01.2001., 1. lpp. EESK atzinums par šo tematu, OV C 117, 26.04.2000., 6. lpp. (ziņotājs Malosse).

Malosse

| | Regula par Eiropas izpilddokumenta ieviešanu bezstrīdus lietās, Eiropas Parlamenta un Padomes 21.04.2004. Regula (EK) Nr. 805/2004/EK par Eiropas izpilddraksta ieviešanu bezstrīdus lietās, OV L 143, 30.04.2004., 15. lpp. EESK atzinums par šo tematu, OV C 85, 08.04.2003., 1. lpp. (ziņotājs Ravoet). |
| --- | --- |

Regula par Eiropas izpilddokumenta ieviešanu bezstrīdus lietās, Eiropas Parlamenta un Padomes 21.04.2004. Regula (EK) Nr. 805/2004/EK par Eiropas izpilddraksta ieviešanu bezstrīdus lietās, OV L 143, 30.04.2004., 15. lpp. EESK atzinums par šo tematu, OV C 85, 08.04.2003., 1. lpp. (ziņotājs Ravoet).

Ravoet

| | Regula par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu dalībvalstīs, Padomes 2000. gada 29. maija Regula Nr. 1348/2000/EK par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu dalībvalstīs, OV L 160, 30.06.2000., 37. lpp. EESK atzinums par šo tematu, OV C 368, 20.12.1999., 47. lpp. (ziņotājs Hernįndez Bataller). |
| --- | --- |

Regula par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu dalībvalstīs, Padomes 2000. gada 29. maija Regula Nr. 1348/2000/EK par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu dalībvalstīs, OV L 160, 30.06.2000., 37. lpp. EESK atzinums par šo tematu, OV C 368, 20.12.1999., 47. lpp. (ziņotājs Hernįndez Bataller).

Hernįndez Bataller

| | Regula par sadarbību starp dalībvalstu tiesām pierādījumu iegūšanā civillietās un komerclietās, Padomes 2001. gada 28. maija Regula Nr. 1206/2001/EK par sadarbību starp dalībvalstu tiesām pierādījumu iegūšanā civillietās un komerclietās, OV L 174, 27.06.2001., 1. lpp. EESK atzinums par šo tematu, OV C 139, 11.05.2001., 10. lpp. (ziņotājs Hernįndez Bataller). |
| --- | --- |

Regula par sadarbību starp dalībvalstu tiesām pierādījumu iegūšanā civillietās un komerclietās, Padomes 2001. gada 28. maija Regula Nr. 1206/2001/EK par sadarbību starp dalībvalstu tiesām pierādījumu iegūšanā civillietās un komerclietās, OV L 174, 27.06.2001., 1. lpp. EESK atzinums par šo tematu, OV C 139, 11.05.2001., 10. lpp. (ziņotājs Hernįndez Bataller).

Hernįndez Bataller

| | Padomes 29.05.2000. Regula (EK) Nr. 1346/2000/EK par maksātnespējas procesu, OV L 160, 30.06.2000., 1. lpp. EESK atzinums par šo tematu, OV C 75, 15.03.2000., 1. lpp. (ziņotājs Ravoet). |
| --- | --- |

Padomes 29.05.2000. Regula (EK) Nr. 1346/2000/EK par maksātnespējas procesu, OV L 160, 30.06.2000., 1. lpp. EESK atzinums par šo tematu, OV C 75, 15.03.2000., 1. lpp. (ziņotājs Ravoet).

Ravoet

| | Direktīva par patērētāju aizdevumiem, (KOM (2002) 443 galīgā redakcija 11.09.2002). EESK atzinums par šo tematu, OV C 234, 30.09.2003, 1. lpp. (ziņotājs Pegado Liz). |
| --- | --- |

Direktīva par patērētāju aizdevumiem, (KOM (2002) 443 galīgā redakcija 11.09.2002). EESK atzinums par šo tematu, OV C 234, 30.09.2003, 1. lpp. (ziņotājs Pegado Liz).

Pegado Liz

| | Direktīva par negodīgiem nosacījumiem patērētāju līgumos, OV L 95, 21.04.1993., 29. lpp. EESK atzinums par šo tematu, OV C 159, 17.06.1991., 35. lpp. (ziņotājs Hilkens). |
| --- | --- |

Direktīva par negodīgiem nosacījumiem patērētāju līgumos, OV L 95, 21.04.1993., 29. lpp. EESK atzinums par šo tematu, OV C 159, 17.06.1991., 35. lpp. (ziņotājs Hilkens).

Hilkens

| | Zaļā grāmata par Eiropas maksājumu piedziņas procedūru un par pasākumiem neliela apjoma prasību izskatīšanas procesa vienkāršošanai un paātrināšanai (COM (2002) 746 galīgā redakcija). EESK atzinums par šo tematu, OV C 220, 16.09.2003., 5. lpp. (ziņotājs Dr. von Fürstenwerth). |
| --- | --- |

Zaļā grāmata par Eiropas maksājumu piedziņas procedūru un par pasākumiem neliela apjoma prasību izskatīšanas procesa vienkāršošanai un paātrināšanai (COM (2002) 746 galīgā redakcija). EESK atzinums par šo tematu, OV C 220, 16.09.2003., 5. lpp. (ziņotājs Dr. von Fürstenwerth).

von Fürstenwerth

| | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas maksājumu piedziņas procedūras izveidi. EESK atzinums par šo tematu, OV C 221, 08.09.2006. (ziņotājs Pegado Liz). |
| --- | --- |

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas maksājumu piedziņas procedūras izveidi. EESK atzinums par šo tematu, OV C 221, 08.09.2006. (ziņotājs Pegado Liz).

Pegado Liz

(7)  skat. dažādās Hāgas konvencijas, piemēram, par tiesību piemērošanas apjomu attiecībā uz likumiem par laulībām (12.06.1902.), par tiesībām, kas piemērojamas attiecībā uz bērnu uzturēšanas pienākumu (24.10.1956.), par tiesībām, kas piemērojamas sakarā ar uzturēšanas saistībām (02.10.1973.), u.c.

7

(8)  Ženēvas 1930. gada 7. jūnija konvencija par noteikumiem vekseļu starptautisko privāttiesību jomā un Ženēvas 1931. gada 19. marta konvencija par noteikumiem čeku starptautisko privāttiesību jomā.

8

(9)  Ja tiešām tiks ieviests “izvēles instruments”/26. režīms, to varētu uzskatīt par labāko visu iedomājamo normatīvo aktu civiltiesību jomā. Ievērojot vienošanos par šo normu piemērošanu, vairs nebūtu nepieciešama to saskaņošana vai iejaukšanās ar atsevišķu valstu imperatīvo normu palīdzību (vai izmantojot atsaukšanos uz valsts sabiedrisko kārtību (“ordré public”) — 20. pants). “Izvēles instrumenta” izmantošanas rezultātam drīzāk ir jābūt pilnībā neierobežotai šo normu kopuma piemērošanai, jo tas atspoguļos Eiropas Savienībā vispār atzīto standartu. Tā kā 3. panta 2. punktā jau principā ir noteikta šādas tiesību izvēles iespēja, likumsakarīgi būtu arī šeit nodrošināt priekšnosacījumus “izvēles instrumenta” priekšrocību īstenošanai. Būtu skaidri jānosaka, ka, vienojoties par kādas pārnacionālas tiesību sistēmas izmantošanu, 8. pants zaudē tā regulējuma priekšmetu (tas pats attiecas uz “ordré public” — 20. pants).

9

“ordré public”

20. pants

8. pants

“ordré public”

20. pants

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 16. decembra Direktīva Nr. 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā, OV L 18, 21.01.1997., 1. lpp.

10

(11)  Lieta C-369/96 un C-374/96, 23.11.1999.

11

(12)  Piezīme: Tas ir saprotams tikai no priekšlikuma teksta franču valodā un nav iztulkots vācu valodā, jo Vācijas tiesību sistēmā nepastāv atbilstošs tiesiskais institūts. Lai teksts būtu pilnvērtīgs, būtu nepieciešams vismaz aprakstošs skaidrojums.

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 5. novembra Direktīva 2002/83/EK par dzīvības apdrošināšanu, OV L 345, 19.12.2002., 1.

13

(14)  Pretstatā pārapdrošināšanas līgumiem.

14

(15)  Pašlaik situācija ir šāda: saskaņā ar Romas konvencijas 1. panta 3. punktu konvencija nav piemērojama apdrošināšanas līgumiem, ja tie ir tiešās apdrošināšanas līgumi, taču tikai tad, ja to līguma priekšmets ir riska apdrošināšana ES teritorijā. Atbilstību šiem kritērijiem nenosaka pati Romas konvencija, bet gan apdrošināšanas direktīvas. Ja ir iesaistīti pārapdrošināšanas līgumi vai ja līguma priekšmets ir riska apdrošināšana ārpus ES teritorijas, tad tomēr ir piemērojama Romas konvencija.

15

(16)  Giuliano/Lagarde, ziņojums par konvenciju par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām, OV C 282, 31.10.1980., 13. lpp.

16

Giuliano/Lagarde,

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/62 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/62

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisiju un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta informācijai, ar ko groza Direktīvu 72/306/EEK un Direktīvu .../.../EK”

COM(2005) 683 galīgā redakcija — 2005/0282 (COD)

(2006/C 318/11)

Padome saskaņā ar EK Līguma 95. pantu 2006. gada 31. janvārī nolēma apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju paraugstāk minēto tematu.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2006. gada 12. jūlijā. Ziņotājs —
  Ranocchiari

  kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (13. septembra sēdē), ar 180 balsīm par, 3 balsīm pret un 11 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi.

| 1.1 | EESK piekrīt, ka ir nepieciešams nepārtraukti uzlabot transportlīdzekļu emisiju līmeņus ar tiesību aktiem, pakāpeniski ieviešot aizvien vērienīgāk mērķus. Komiteja tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu, kas iezīmē pavērsienu šajā virzienā. |
| --- | --- |

1.1

EESK piekrīt, ka ir nepieciešams nepārtraukti uzlabot transportlīdzekļu emisiju līmeņus ar tiesību aktiem, pakāpeniski ieviešot aizvien vērienīgāk mērķus. Komiteja tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu, kas iezīmē pavērsienu šajā virzienā.

| 1.2 | EESK arī atbalsta Komisijas lēmumu pieņemt regulu, bet ne direktīvu, kā arī izvēlēto likumdošanas procedūru, kas paredz regulu uz koplēmuma pamata, ko papildina ar regulatīvās komitejas palīdzību sagatavota regula par tehniskākiem aspektiem (regula par komitoloģijas procedūru). |
| --- | --- |

1.2

EESK arī atbalsta Komisijas lēmumu pieņemt regulu, bet ne direktīvu, kā arī izvēlēto likumdošanas procedūru, kas paredz regulu uz koplēmuma pamata, ko papildina ar regulatīvās komitejas palīdzību sagatavota regula par tehniskākiem aspektiem (regula par komitoloģijas procedūru).

| 1.3 | Komitejai tomēr jāuzsver, ka regulas projekts pašreizējā formā rada ievērojamas problēmas rūpniecībai, kā arī dalībvalstu valdību struktūrām, kas ir atbildīgas par transportlīdzekļu tipa apstiprinājumu un reģistrāciju. |
| --- | --- |

1.3

Komitejai tomēr jāuzsver, ka regulas projekts pašreizējā formā rada ievērojamas problēmas rūpniecībai, kā arī dalībvalstu valdību struktūrām, kas ir atbildīgas par transportlīdzekļu tipa apstiprinājumu un reģistrāciju.

| 1.3.1 | EESK jo īpaši iesaka mainīt datumus, kad stājas spēkā jaunie noteikumi piedāvātajā regulā, uz 2010. gada 1. janvāri (tipa apstiprinājumam jauniem transportlīdzekļu tipiem) un 2011. gada 1. janvāri (jaunai reģistrācijai) jeb attiecīgi 36 mēnešus un 48 mēnešus pēc jauno regulu publicēšanas ES Oficiālajā Vēstnesī. EESK iesaka arī saglabāt viena gada pagarinājumu II un III klases N1 transportlīdzekļiem (1). |
| --- | --- |

1.3.1

EESK jo īpaši iesaka mainīt datumus, kad stājas spēkā jaunie noteikumi piedāvātajā regulā, uz 2010. gada 1. janvāri (tipa apstiprinājumam jauniem transportlīdzekļu tipiem) un 2011. gada 1. janvāri (jaunai reģistrācijai) jeb attiecīgi 36 mēnešus un 48 mēnešus pēc jauno regulu publicēšanas ES Oficiālajā Vēstnesī. EESK iesaka arī saglabāt viena gada pagarinājumu II un III klases N1 transportlīdzekļiem (1).

| 1.3.2 | EESK atbalsta robežvērtības, kas noteiktas transportlīdzekļiem ar dīzeļmotoriem. Komiteja tomēr šaubās par nepieciešamību turpmāk paaugstināt robežvērtības transportlīdzekļiem ar dzinējiem, ko darbina ar benzīnu vai gāzi. |
| --- | --- |

1.3.2

EESK atbalsta robežvērtības, kas noteiktas transportlīdzekļiem ar dīzeļmotoriem. Komiteja tomēr šaubās par nepieciešamību turpmāk paaugstināt robežvērtības transportlīdzekļiem ar dzinējiem, ko darbina ar benzīnu vai gāzi.

| 1.3.3 | EESK uzskata, ka būtu jāsaglabā atbrīvojums, kas ļauj atsevišķus M1 pasažieru transportlīdzekļus (2), ar kuriem veic īpašas funkcijas vai kurus izmanto darbam (piemēram, minibusus), apstiprināt saskaņā ar vieglajiem kravas automobiļiem (N1) noteiktām robežvērtībām Komiteja tādēļ lūdz Komisiju dot šādiem transportlīdzekļiem precīzāku un stingrāku definīciju nekā pašreizējā direktīvā. |
| --- | --- |

1.3.3

EESK uzskata, ka būtu jāsaglabā atbrīvojums, kas ļauj atsevišķus M1 pasažieru transportlīdzekļus (2), ar kuriem veic īpašas funkcijas vai kurus izmanto darbam (piemēram, minibusus), apstiprināt saskaņā ar vieglajiem kravas automobiļiem (N1) noteiktām robežvērtībām Komiteja tādēļ lūdz Komisiju dot šādiem transportlīdzekļiem precīzāku un stingrāku definīciju nekā pašreizējā direktīvā.

| 1.3.4 | EESK iesaka piedāvātajā regulā neiekļaut noteikumus, kas jau paredzēti citās spēkā esošās regulās un direktīvās. |
| --- | --- |

1.3.4

EESK iesaka piedāvātajā regulā neiekļaut noteikumus, kas jau paredzēti citās spēkā esošās regulās un direktīvās.

| 1.3.5 | EESK visbeidzot lūdz Komisiju pārskatīt piedāvātajā tekstā punktus, kas varētu radīt administratīvas neskaidrības, pilnībā iesaistot valstu ekspertus, kas ikdienā nodarbojas ar transportlīdzekļu tipa apstiprināšanu un reģistrēšanu. |
| --- | --- |

1.3.5

EESK visbeidzot lūdz Komisiju pārskatīt piedāvātajā tekstā punktus, kas varētu radīt administratīvas neskaidrības, pilnībā iesaistot valstu ekspertus, kas ikdienā nodarbojas ar transportlīdzekļu tipa apstiprināšanu un reģistrēšanu.

2.   Pamatojums un pastāvošie normatīvie akti.

| 2.1 | Līdz šim emisijas no vieglajiem automobiļiem (M1 transportlīdzekļiem) un vieglajiem kravas automobiļiem regulēja ar Direktīvu 70/220/EEK un attiecīgiem grozījumiem. Jaunākie grozījumi, ko parasti sauc par Euro 4
   (3), stājās spēkā 2005. gada 1. janvārī (par jauniem transportlīdzekļu tipiem) un, 2006. gada 1. janvārī (par jaunām reģistrācijām). |
| --- | --- |

2.1

Līdz šim emisijas no vieglajiem automobiļiem (M1 transportlīdzekļiem) un vieglajiem kravas automobiļiem regulēja ar Direktīvu 70/220/EEK un attiecīgiem grozījumiem. Jaunākie grozījumi, ko parasti sauc par Euro 4
   (3), stājās spēkā 2005. gada 1. janvārī (par jauniem transportlīdzekļu tipiem) un, 2006. gada 1. janvārī (par jaunām reģistrācijām).

| 2.2 | Šis priekšlikums paredz padarīt stingrākus noteikumus par transportlīdzekļu emisijām, pieņemot regulu, kas aizvietos esošo direktīvu. Šīs juridiskā instrumenta izvēles pamatojums ir tāds, ka regulu un līdz ar to tās mērķus tieši piemēros dalībvalstīs bez nepieciešamības transponēt valsts tiesību aktos, kā tas ir direktīvas gadījumā. Esošās direktīvas tiek atsauktas. |
| --- | --- |

2.2

Šis priekšlikums paredz padarīt stingrākus noteikumus par transportlīdzekļu emisijām, pieņemot regulu, kas aizvietos esošo direktīvu. Šīs juridiskā instrumenta izvēles pamatojums ir tāds, ka regulu un līdz ar to tās mērķus tieši piemēros dalībvalstīs bez nepieciešamības transponēt valsts tiesību aktos, kā tas ir direktīvas gadījumā. Esošās direktīvas tiek atsauktas.

| 2.3 | Komisija ierosina paralēlu likumdošanas pieeju:






  a) | ar koplēmuma procedūru (“koplēmuma priekšlikums”) apstiprina Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko nosaka vispārējos principus; |
| --- | --- | --- |

2.3

Komisija ierosina paralēlu likumdošanas pieeju:

a)

ar koplēmuma procedūru (“koplēmuma priekšlikums”) apstiprina Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko nosaka vispārējos principus;

| b) | Komisija ar EESK palīdzību pieņem regulu, ar ko nosaka tehniskās specifikācijas, lai nodrošinātu pielāgošanos tehnikas progresam (“komitoloģijas priekšlikums”). |
| --- | --- |

b)

Komisija ar EESK palīdzību pieņem regulu, ar ko nosaka tehniskās specifikācijas, lai nodrošinātu pielāgošanos tehnikas progresam (“komitoloģijas priekšlikums”).

| 2.4 | Turklāt ir publicēts piedāvātās regulas ekonomiskās ietekmes novērtējums, kurā iekļautas izmaksu aplēses pasākumiem, lai panāktu transportlīdzekļu atbilstību plānotajiem samazināto emisiju līmeņiem. |
| --- | --- |

2.4

Turklāt ir publicēts piedāvātās regulas ekonomiskās ietekmes novērtējums, kurā iekļautas izmaksu aplēses pasākumiem, lai panāktu transportlīdzekļu atbilstību plānotajiem samazināto emisiju līmeņiem.

3.   Priekšlikuma saturs.

| 3.1 | Kopienas žargonā par Euro 5 saukto regulas projektu piemēro vieglajiem automobiļiem un vieglajiem kravas automobiļiem, ko darbina ar benzīnu, gāzi, sašķidrinātu naftas gāzi (LPG) un dīzeļdegvielu. Ar to nosaka robežvērtības piesārņojošo vielu emisijām, ko Komisija sākotnēji uzskatīja par prioritāti — cietajām daļiņām (PM), slāpekļa oksīdiem (NOx) oglekļa monoksīdam (CO) un ogļūdeņražiem (HC). |
| --- | --- |

3.1

Kopienas žargonā par Euro 5 saukto regulas projektu piemēro vieglajiem automobiļiem un vieglajiem kravas automobiļiem, ko darbina ar benzīnu, gāzi, sašķidrinātu naftas gāzi (LPG) un dīzeļdegvielu. Ar to nosaka robežvērtības piesārņojošo vielu emisijām, ko Komisija sākotnēji uzskatīja par prioritāti — cietajām daļiņām (PM), slāpekļa oksīdiem (NOx) oglekļa monoksīdam (CO) un ogļūdeņražiem (HC).

| 3.2 | Priekšlikums specifiski paredz šādus izpūtēja emisiju ierobežojumus dzirksteļaizdedzes (benzīna un gāzveida degvielu) un ar dīzeļdegvielu darbināmiem transportlīdzekļiem:






  — | dzinējiem, ko darbina ar benzīnu un gāzveida degvielu, piedāvā samazināt NOx un ogļūdeņražu emisijas par 25 %; |
| --- | --- | --- |

3.2

Priekšlikums specifiski paredz šādus izpūtēja emisiju ierobežojumus dzirksteļaizdedzes (benzīna un gāzveida degvielu) un ar dīzeļdegvielu darbināmiem transportlīdzekļiem:

—

dzinējiem, ko darbina ar benzīnu un gāzveida degvielu, piedāvā samazināt NOx un ogļūdeņražu emisijas par 25 %;

| — | dzinējiem, ko darbina ar dīzeļdegvielu, piedāvā samazināt daļiņu emisijas par 80 %, uzstādot dīzeļdegvielas daļiņu filtrus (DDF); Plānots arī par 20 % samazināt NOx emisijas; |
| --- | --- |

—

dzinējiem, ko darbina ar dīzeļdegvielu, piedāvā samazināt daļiņu emisijas par 80 %, uzstādot dīzeļdegvielas daļiņu filtrus (DDF); Plānots arī par 20 % samazināt NOx emisijas;

| — | Komisija papildina savus priekšlikumus par izpūtēja emisiju robežvērtībām ar noteikumiem par emisiju testēšanas sistēmu ilgmūžību, lietošanas atbilstības kontroli, iebūvētām diagnostikas sistēmām (OBD), iztvaikošanas emisijām, emisijām brīvgaitā, kartera emisijām, izplūdes gāzu dūmainību un degvielas patēriņa mērīšanu. |
| --- | --- |

—

Komisija papildina savus priekšlikumus par izpūtēja emisiju robežvērtībām ar noteikumiem par emisiju testēšanas sistēmu ilgmūžību, lietošanas atbilstības kontroli, iebūvētām diagnostikas sistēmām (OBD), iztvaikošanas emisijām, emisijām brīvgaitā, kartera emisijām, izplūdes gāzu dūmainību un degvielas patēriņa mērīšanu.

| 3.3 | Visbeidzot Komisija paredz pasākumus, lai automehāniķiem, kuri strādā ārpus autorizēto tirdzniecības uzņēmumu tīkla, būtu pieejama informācija par transportlīdzekļa remontu. Ierosināts, lai šī informācija būtu vairāk pieejama caur internetu standartizētā starptautiskās tehniskās komitejas (pēc OASIS standarta (4)) izstrādātā formātā. |
| --- | --- |

3.3

Visbeidzot Komisija paredz pasākumus, lai automehāniķiem, kuri strādā ārpus autorizēto tirdzniecības uzņēmumu tīkla, būtu pieejama informācija par transportlīdzekļa remontu. Ierosināts, lai šī informācija būtu vairāk pieejama caur internetu standartizētā starptautiskās tehniskās komitejas (pēc OASIS standarta (4)) izstrādātā formātā.

| 3.4 | Komisija ierosina, lai regula stātos spēkā:






  — | attiecīgi 18 mēnešus un 36 mēnešus pēc publicēšanas ES Oficiālajā Vēstnesī jauniem modeļiem un visiem no jauna reģistrētiem transportlīdzekļiem (I klases vieglajiem automobiļiem un vieglajiem kravas automobiļiem); |
| --- | --- | --- |

3.4

Komisija ierosina, lai regula stātos spēkā:

—

attiecīgi 18 mēnešus un 36 mēnešus pēc publicēšanas ES Oficiālajā Vēstnesī jauniem modeļiem un visiem no jauna reģistrētiem transportlīdzekļiem (I klases vieglajiem automobiļiem un vieglajiem kravas automobiļiem);

| — | attiecīgi pēc 30 mēnešiem un 48 mēnešiem jauniem modeļiem un visiem no jauna reģistrētiem transportlīdzekļiem (II klases un III klases vieglajiem kravas automobiļiem); |
| --- | --- |

—

attiecīgi pēc 30 mēnešiem un 48 mēnešiem jauniem modeļiem un visiem no jauna reģistrētiem transportlīdzekļiem (II klases un III klases vieglajiem kravas automobiļiem);

| — | tas nozīmē, ka piedāvātos jaunos standartus vieglajiem automobiļiem, iespējams, ieviesīs, sākot ar 2008. gada pirmo pusi. |
| --- | --- |

—

tas nozīmē, ka piedāvātos jaunos standartus vieglajiem automobiļiem, iespējams, ieviesīs, sākot ar 2008. gada pirmo pusi.

4.   Vispārējas piezīmes.

| 4.1 | EESK atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu pieņemt regulu, nevis direktīvu. Tā kā regulu nav nepieciešams transponēt attiecīgas valsts tiesību aktos, to nekavējoties un vienlaicīgi varēs piemērot visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

4.1

EESK atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu pieņemt regulu, nevis direktīvu. Tā kā regulu nav nepieciešams transponēt attiecīgas valsts tiesību aktos, to nekavējoties un vienlaicīgi varēs piemērot visās dalībvalstīs.

| 4.2 | EESK atbalsta jauno paralēlo likumdošanas pieeju, uzsverot nepieciešamību vienlaicīgi publicēt Oficiālajā Vēstnesī divas regulas — vienu, kas pieņemta pēc koplēmuma procedūras, otru, kas attiecas uz komitoloģiju. Lai panāktu tehnisko iekārtu atbilstību jaunajiem standartiem, rūpniecībā ir nepieciešami abi tiesību akti. |
| --- | --- |

4.2

EESK atbalsta jauno paralēlo likumdošanas pieeju, uzsverot nepieciešamību vienlaicīgi publicēt Oficiālajā Vēstnesī divas regulas — vienu, kas pieņemta pēc koplēmuma procedūras, otru, kas attiecas uz komitoloģiju. Lai panāktu tehnisko iekārtu atbilstību jaunajiem standartiem, rūpniecībā ir nepieciešami abi tiesību akti.

| 4.3 | EESK atzinīgi vērtē plānu stingrāku robežvērtību ieviešanai attiecībā uz emisijām no transportlīdzekļiem, ko darbina ar dīzeļdegvielu. |
| --- | --- |

4.3

EESK atzinīgi vērtē plānu stingrāku robežvērtību ieviešanai attiecībā uz emisijām no transportlīdzekļiem, ko darbina ar dīzeļdegvielu.

| 4.4 | EESK atzīst, ka šobrīd ir pieejama tehnoloģija cieto daļiņu (PM) emisiju samazināšanai no transportlīdzekļiem ar dīzeļdzinējiem un šī tehnoloģija plaši jāpielieto, lai panāktu piedāvātās robežvērtības. |
| --- | --- |

4.4

EESK atzīst, ka šobrīd ir pieejama tehnoloģija cieto daļiņu (PM) emisiju samazināšanai no transportlīdzekļiem ar dīzeļdzinējiem un šī tehnoloģija plaši jāpielieto, lai panāktu piedāvātās robežvērtības.

| 4.5 | Komitejai tomēr ir lielas bažas par piedāvātās regulas ekonomiskās ietekmes novērtējumu:






  — | pirmkārt, atšķirībā no CAFE (Tīru gaisu Eiropā) programmas (5) darba metodēm un pretēji grupas CARS 21
   (6)ierosinātajam nebija pieejams neviens no rezultātiem, kas iegūts ar modeļiem, kurus izmantoja veicamo pasākumu izmaksu un ieņēmumu attiecības novērtēšanai dažādās nozarēs, kas rada gaisa piesārņojumu; |
| --- | --- | --- |

4.5

Komitejai tomēr ir lielas bažas par piedāvātās regulas ekonomiskās ietekmes novērtējumu:

—

pirmkārt, atšķirībā no CAFE (Tīru gaisu Eiropā) programmas (5) darba metodēm un pretēji grupas CARS 21
   (6)ierosinātajam nebija pieejams neviens no rezultātiem, kas iegūts ar modeļiem, kurus izmantoja veicamo pasākumu izmaksu un ieņēmumu attiecības novērtēšanai dažādās nozarēs, kas rada gaisa piesārņojumu;

| — | ekonomiskās ietekmes novērtējums attiecas tikai uz papildu izmaksām sakarā ar jauno robežvērtību stāšanos spēkā vieglo automobiļu emisijām un attiecīgu emitēto piesārņojošo vielu samazināšanos tonnās/gadā. Tādēļ nav iespējams veikt salīdzinošu novērtējumu izmaksām un ieņēmumiem pasākumiem, ko pēc CAFE modeļiem varētu īstenot citās nozarēs; |
| --- | --- |

—

ekonomiskās ietekmes novērtējums attiecas tikai uz papildu izmaksām sakarā ar jauno robežvērtību stāšanos spēkā vieglo automobiļu emisijām un attiecīgu emitēto piesārņojošo vielu samazināšanos tonnās/gadā. Tādēļ nav iespējams veikt salīdzinošu novērtējumu izmaksām un ieņēmumiem pasākumiem, ko pēc CAFE modeļiem varētu īstenot citās nozarēs;

| — | Regulas ierosinātā Euro 5 scenārija skaitļus, kādus bija aplēsusi Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorātā (DG Enterprise) šim mērķim izvēlētu neatkarīgu ekspertu grupa (7), samazināja par 33 %, lai ņemtu vērā apjomradītus ietaupījumus, kādi rodas no pieaugušā ražošanas apjoma, nesniedzot nekādu pamatojumu šim skaitlim (8); |
| --- | --- |

—

Regulas ierosinātā Euro 5 scenārija skaitļus, kādus bija aplēsusi Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorātā (DG Enterprise) šim mērķim izvēlētu neatkarīgu ekspertu grupa (7), samazināja par 33 %, lai ņemtu vērā apjomradītus ietaupījumus, kādi rodas no pieaugušā ražošanas apjoma, nesniedzot nekādu pamatojumu šim skaitlim (8);

| — | precīzāk, neatkarīgu ekspertu grupas aplēses par pasākumiem transportlīdzekļiem, lai tie atbilstu dažādiem emisiju samazināšanas scenārijiem, jau paredz dārgmetālu cenas samazināšanos par 30 %. Dārgmetāli ir viens no galvenajiem elementiem izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmās, un to tirgus vērtība ļoti ietekmē šādu sistēmu izmaksas. Augstāk minētajai hipotēzei pretī runā fakts, ka pēdējo piecu gadu laikā platīna cena ir nepārtraukti augusi. |
| --- | --- |

—

precīzāk, neatkarīgu ekspertu grupas aplēses par pasākumiem transportlīdzekļiem, lai tie atbilstu dažādiem emisiju samazināšanas scenārijiem, jau paredz dārgmetālu cenas samazināšanos par 30 %. Dārgmetāli ir viens no galvenajiem elementiem izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmās, un to tirgus vērtība ļoti ietekmē šādu sistēmu izmaksas. Augstāk minētajai hipotēzei pretī runā fakts, ka pēdējo piecu gadu laikā platīna cena ir nepārtraukti augusi.

| 4.6 | EESK ir arī nobažījusies par regulas īstenošanas datumiem:






  — | 18 mēnešu periods pēc jaunās regulas stāšanās spēkā nav pietiekams, jo vismaz trīs gadi ir vajadzīgi, lai ieviestu ražošanā jaunu tehnoloģiju, kas vēl nav pielietota specifiskiem modeļiem; |
| --- | --- | --- |

4.6

EESK ir arī nobažījusies par regulas īstenošanas datumiem:

—

18 mēnešu periods pēc jaunās regulas stāšanās spēkā nav pietiekams, jo vismaz trīs gadi ir vajadzīgi, lai ieviestu ražošanā jaunu tehnoloģiju, kas vēl nav pielietota specifiskiem modeļiem;

| — | regulas projektā ir vai nu jāapstiprina 2010. gada 1. janvāris kā datums, kad stājas spēkā jaunās prasības jaunu transportlīdzekļu tipa apstiprināšanai, vai jānosaka 36 mēnešu periods no regulas publicēšanas datuma ar nosacījumu, ka tiek precizētas robežvērtības un testēšanas procedūras; |
| --- | --- |

—

regulas projektā ir vai nu jāapstiprina 2010. gada 1. janvāris kā datums, kad stājas spēkā jaunās prasības jaunu transportlīdzekļu tipa apstiprināšanai, vai jānosaka 36 mēnešu periods no regulas publicēšanas datuma ar nosacījumu, ka tiek precizētas robežvērtības un testēšanas procedūras;

| — | rūpniecība ir plānojusi, vienojoties ar piegādātājiem, ieviest Euro 5 standartus līdz 2010./2011. gadam saskaņā ar Komisijas 2005. gada janvāra paziņojumu par nodokļu atvieglojumiem (9). Ir jau plānots mainīt dažādus modeļus un attiecīgos ražošanas procesus, termiņš Euro 5 ieviešanai jau tā ir ļoti tuvu, tādēļ grafiku nav iespējams vēl vairāk ierobežot. |
| --- | --- |

—

rūpniecība ir plānojusi, vienojoties ar piegādātājiem, ieviest Euro 5 standartus līdz 2010./2011. gadam saskaņā ar Komisijas 2005. gada janvāra paziņojumu par nodokļu atvieglojumiem (9). Ir jau plānots mainīt dažādus modeļus un attiecīgos ražošanas procesus, termiņš Euro 5 ieviešanai jau tā ir ļoti tuvu, tādēļ grafiku nav iespējams vēl vairāk ierobežot.

| 4.7 | Visbeidzot, 5. panta 4. punktā Komisija nosaka īpašas prasības tipa apstiprināšanai, nesniedzot sīkākas vadlīnijas vai instrukcijas. EESK ir nobažījusies, ka bez šādām instrukcijām nav iespējams novērtēt priekšlikuma reālo ietekmi uz transportlīdzekļu tehnisko uzbūvi un vidi. |
| --- | --- |

4.7

Visbeidzot, 5. panta 4. punktā Komisija nosaka īpašas prasības tipa apstiprināšanai, nesniedzot sīkākas vadlīnijas vai instrukcijas. EESK ir nobažījusies, ka bez šādām instrukcijām nav iespējams novērtēt priekšlikuma reālo ietekmi uz transportlīdzekļu tehnisko uzbūvi un vidi.

5.   Īpašas piezīmes.

| 5.1 | Regulas projekta I pielikuma 1. tabulā ir dotas Euro 5 robežvērtības ogļūdeņražu un NOx emisijām no dzirksteļaizdedzes transportlīdzekļiem, ko darbina ar benzīnu. Runa ir par samazināšanu par 25 %, t. i., līdz 75 mg/km ogļūdeņražiem un līdz 60 mg/km NOx. Tomēr šādu Euro 4 robežvērtību samazināšanu nepamato Auto Oil II programma par gaisa kvalitāti. Arī CAFE analīze un Tematiskā stratēģija par gaisa piesārņojumu (10) neparedz šiem transportlīdzekļiem NOx vai ogļūdeņražu līmeņa samazināšanas scenāriju. |
| --- | --- |

5.1

Regulas projekta I pielikuma 1. tabulā ir dotas Euro 5 robežvērtības ogļūdeņražu un NOx emisijām no dzirksteļaizdedzes transportlīdzekļiem, ko darbina ar benzīnu. Runa ir par samazināšanu par 25 %, t. i., līdz 75 mg/km ogļūdeņražiem un līdz 60 mg/km NOx. Tomēr šādu Euro 4 robežvērtību samazināšanu nepamato Auto Oil II programma par gaisa kvalitāti. Arī CAFE analīze un Tematiskā stratēģija par gaisa piesārņojumu (10) neparedz šiem transportlīdzekļiem NOx vai ogļūdeņražu līmeņa samazināšanas scenāriju.

| 5.2 | Kas attiecas uz CAFE rezultātiem, EESK secina, ka attiecībā uz gaisa kvalitātes uzlabošanu nav skaidra pamatojuma regulas projektā noteiktajiem pasākumiem par:






  — | NOx robežvērtībām: piedāvātā samazināšana radītu papildu šķērsli degvielas patēriņa samazināšanai un līdz ar to CO2 emisiju samazināšanai no vieglajiem automobiļiem, ko darbina ar benzīnu, kas šobrīd ir svarīgākais uzdevums rūpniecībai. Ieguvumi videi tai pat laikā būtu pavisam niecīgi, jo pēc CAFE datiem transportlīdzekļi, ko darbina ar benzīnu, dod tikai 4 % no kopējām transportlīdzekļu NOx emisijām (11); |
| --- | --- | --- |

5.2

Kas attiecas uz CAFE rezultātiem, EESK secina, ka attiecībā uz gaisa kvalitātes uzlabošanu nav skaidra pamatojuma regulas projektā noteiktajiem pasākumiem par:

—

NOx robežvērtībām: piedāvātā samazināšana radītu papildu šķērsli degvielas patēriņa samazināšanai un līdz ar to CO2 emisiju samazināšanai no vieglajiem automobiļiem, ko darbina ar benzīnu, kas šobrīd ir svarīgākais uzdevums rūpniecībai. Ieguvumi videi tai pat laikā būtu pavisam niecīgi, jo pēc CAFE datiem transportlīdzekļi, ko darbina ar benzīnu, dod tikai 4 % no kopējām transportlīdzekļu NOx emisijām (11);

| — | ogļūdeņražu robežvērtībām: noteiktās jaunās robežvērtības ir nepārvarams šķērslis transportlīdzekļiem, ko darbina ar gāzi un kuri tādēļ ir videi draudzīgi. Šo transportlīdzekļu emisijās 90 % veido metāns, kas ir stabila un nepiesārņojoša gāze, un šajās emisijās nav aromātisko ogļūdeņražu. Šo transportlīdzekļu CO2 emisijas ir par 20 — 25 % zemākas nekā no transportlīdzekļiem, ko darbina ar benzīnu. Ja apstiprinātu ar regulu ieviesto 25 % ogļūdeņražu degvielu samazinājumu, vairs nevarētu ražot un laist tirgū transportlīdzekļus, ko darbina ar gāzi, kas savukārt negatīvi ietekmētu CO2 emisijas. Tas būtu arī pretrunā ar mērķiem attiecībā uz tradicionālo degvielu aizvietošanu, kādi noteikti Komisijas paziņojumā par alternatīvām degvielām (12). |
| --- | --- |

—

ogļūdeņražu robežvērtībām: noteiktās jaunās robežvērtības ir nepārvarams šķērslis transportlīdzekļiem, ko darbina ar gāzi un kuri tādēļ ir videi draudzīgi. Šo transportlīdzekļu emisijās 90 % veido metāns, kas ir stabila un nepiesārņojoša gāze, un šajās emisijās nav aromātisko ogļūdeņražu. Šo transportlīdzekļu CO2 emisijas ir par 20 — 25 % zemākas nekā no transportlīdzekļiem, ko darbina ar benzīnu. Ja apstiprinātu ar regulu ieviesto 25 % ogļūdeņražu degvielu samazinājumu, vairs nevarētu ražot un laist tirgū transportlīdzekļus, ko darbina ar gāzi, kas savukārt negatīvi ietekmētu CO2 emisijas. Tas būtu arī pretrunā ar mērķiem attiecībā uz tradicionālo degvielu aizvietošanu, kādi noteikti Komisijas paziņojumā par alternatīvām degvielām (12).

| 5.3 | Komisijas priekšlikums atceļ atbrīvojumu, kas ļauj M1 pasažieru transportlīdzekļus, kas sver vairāk par 2,5 tonnām (bet ne vairāk par 3,5 tonnām), apstiprināt atbilstoši robežvērtībām, kas noteiktas vieglajiem kravas automobiļiem. |
| --- | --- |

5.3

Komisijas priekšlikums atceļ atbrīvojumu, kas ļauj M1 pasažieru transportlīdzekļus, kas sver vairāk par 2,5 tonnām (bet ne vairāk par 3,5 tonnām), apstiprināt atbilstoši robežvērtībām, kas noteiktas vieglajiem kravas automobiļiem.

| 5.3.1 | EESK uzskata, ka būtu jānošķir smagie automobiļi īpašām darba vajadzībām un tie, ko iegādājas modes pēc un novietošanai uz ietvēm lielās pilsētās. Te jāmin:






  — | transportlīdzekļi septiņu vai vairāk pasažieru pārvadāšanai: šie transportlīdzekļi pilda vietējā transporta funkciju (piemēram, minibusi, maršruta transportlīdzekļi, autofurgoni un transportlīdzekļi īpašām vajadzībām, piemēram, neatliekamās medicīniskās palīdzības transportlīdzekļi). spēja uzņemta lielu skaitu pasažieru un lielāka kravnesība nosaka to, ka šis transportlīdzeklis būs smagāks, augstāks un platāks, ar īpašu pārnesumkārbu un attiecīgi lielākām emisijām; |
| --- | --- | --- |

5.3.1

EESK uzskata, ka būtu jānošķir smagie automobiļi īpašām darba vajadzībām un tie, ko iegādājas modes pēc un novietošanai uz ietvēm lielās pilsētās. Te jāmin:

—

transportlīdzekļi septiņu vai vairāk pasažieru pārvadāšanai: šie transportlīdzekļi pilda vietējā transporta funkciju (piemēram, minibusi, maršruta transportlīdzekļi, autofurgoni un transportlīdzekļi īpašām vajadzībām, piemēram, neatliekamās medicīniskās palīdzības transportlīdzekļi). spēja uzņemta lielu skaitu pasažieru un lielāka kravnesība nosaka to, ka šis transportlīdzeklis būs smagāks, augstāks un platāks, ar īpašu pārnesumkārbu un attiecīgi lielākām emisijām;

| — | ārpusceļa transportlīdzekļi ar maksimālo svaru virs 2,5 tonnām — šādi transportlīdzekļi ir būtiski darbam lauku kopienās, kā arī neatliekamās palīdzības un komunālajiem dienestiem, tiem var būt citas svarīgas funkcijas, ieskaitot izmantošanu militāriem nolūkiem. Tādēļ to specifiskās vajadzības ir ņemtas vērā dažādās tiesību sistēmās, un arī turpmāk pret tiem būtu jāattiecas labvēlīgi; |
| --- | --- |

—

ārpusceļa transportlīdzekļi ar maksimālo svaru virs 2,5 tonnām — šādi transportlīdzekļi ir būtiski darbam lauku kopienās, kā arī neatliekamās palīdzības un komunālajiem dienestiem, tiem var būt citas svarīgas funkcijas, ieskaitot izmantošanu militāriem nolūkiem. Tādēļ to specifiskās vajadzības ir ņemtas vērā dažādās tiesību sistēmās, un arī turpmāk pret tiem būtu jāattiecas labvēlīgi;

| — | ražošanas apjomi šajos divos tirgus segmentos ir ārkārtīgi nelieli un to emisijas veido niecīgu daļu no visām mehānisko transportlīdzekļu emisijām. To ietekme uz gaisa kvalitāti tādēļ ir niecīga pie nosacījuma, ka tiem piemēro noteikumus, kas attiecas uz vieglajiem kravas automobiļiem. |
| --- | --- |

—

ražošanas apjomi šajos divos tirgus segmentos ir ārkārtīgi nelieli un to emisijas veido niecīgu daļu no visām mehānisko transportlīdzekļu emisijām. To ietekme uz gaisa kvalitāti tādēļ ir niecīga pie nosacījuma, ka tiem piemēro noteikumus, kas attiecas uz vieglajiem kravas automobiļiem.

| 5.3.2 | EESK nepiekrīt Komisijas viedoklim, ka vairs nepastāv nosacījumi, kas pamato tipa apstiprinājumu M1 kategorijas transportlīdzekļiem, kas sver virs 2,5 tonnām, pēc vieglajiem kravas automobiļiem paredzētajām robežvērtībām. Komiteja tomēr piekrīt nepieciešamībai skaidrāk noteikt, kuriem transportlīdzekļiem var piešķirt atbrīvojumu. |
| --- | --- |

5.3.2

EESK nepiekrīt Komisijas viedoklim, ka vairs nepastāv nosacījumi, kas pamato tipa apstiprinājumu M1 kategorijas transportlīdzekļiem, kas sver virs 2,5 tonnām, pēc vieglajiem kravas automobiļiem paredzētajām robežvērtībām. Komiteja tomēr piekrīt nepieciešamībai skaidrāk noteikt, kuriem transportlīdzekļiem var piešķirt atbrīvojumu.

| 5.3.3 | Nediskriminējoša atbrīvojuma atcelšana visiem M1 smagajiem transportlīdzekļiem novestu pie pārejas uz dzinējiem, ko darbina ar benzīnu, kam ir attiecīgi lielāks degvielas patēriņš un līdz ar to arī lielākas CO2 emisijas. |
| --- | --- |

5.3.3

Nediskriminējoša atbrīvojuma atcelšana visiem M1 smagajiem transportlīdzekļiem novestu pie pārejas uz dzinējiem, ko darbina ar benzīnu, kam ir attiecīgi lielāks degvielas patēriņš un līdz ar to arī lielākas CO2 emisijas.

| 5.4 | EESK piekrīt Komisijai, ka nolūkā atvieglot transportlīdzekļu brīvu kustību iekšējā tirgū ir vajadzīga piekļuve transportlīdzekļu remonta informācijai un efektīva konkurence transportlīdzekļu remonta un informācijas sniegšanas pakalpojumu tirgū. Tas ir noteikts arī Regulā (EK) Nr. 1400/2002 par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu vertikālu nolīgumu un saskaņotu darbību kategorijām mehānisko transportlīdzekļu nozarē, kā arī Direktīvā Nr. 98/69/EK un Direktīvā Nr. 2002/80/EK. |
| --- | --- |

5.4

EESK piekrīt Komisijai, ka nolūkā atvieglot transportlīdzekļu brīvu kustību iekšējā tirgū ir vajadzīga piekļuve transportlīdzekļu remonta informācijai un efektīva konkurence transportlīdzekļu remonta un informācijas sniegšanas pakalpojumu tirgū. Tas ir noteikts arī Regulā (EK) Nr. 1400/2002 par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu vertikālu nolīgumu un saskaņotu darbību kategorijām mehānisko transportlīdzekļu nozarē, kā arī Direktīvā Nr. 98/69/EK un Direktīvā Nr. 2002/80/EK.

| 5.4.1 | Tomēr EESK vēlas norādīt, ka ir jānodrošina neierobežota un standartizēta piekļuve transportlīdzekļu remonta informācijai. Praksē transportlīdzekļu ražotājiem piemīt tendence šo informāciju glabāt dažādos datu nesējos un dokumentācijas struktūrās. Tādēļ rodas ievērojami šķēršļi neatkarīgiem un konkrētam ražotājam nepiesaistītiem sekundārā tirgus dalībniekiem, jo īpaši — nelieliem uzņēmumiem, kas aizņem lielāko ES neatkarīgā transportlīdzekļu remonta tirgus daļu. Tādēļ EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu iekļaut regulā prasību, lai arī tīmekļa vietnēs būtu pieejama standartizēta informācija par transportlīdzekļu remontu. |
| --- | --- |

5.4.1

Tomēr EESK vēlas norādīt, ka ir jānodrošina neierobežota un standartizēta piekļuve transportlīdzekļu remonta informācijai. Praksē transportlīdzekļu ražotājiem piemīt tendence šo informāciju glabāt dažādos datu nesējos un dokumentācijas struktūrās. Tādēļ rodas ievērojami šķēršļi neatkarīgiem un konkrētam ražotājam nepiesaistītiem sekundārā tirgus dalībniekiem, jo īpaši — nelieliem uzņēmumiem, kas aizņem lielāko ES neatkarīgā transportlīdzekļu remonta tirgus daļu. Tādēļ EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu iekļaut regulā prasību, lai arī tīmekļa vietnēs būtu pieejama standartizēta informācija par transportlīdzekļu remontu.

6.   Piezīmes un īpaši ieteikumi.

| 6.1 | Regulas projektā bieži piemin gaidāmo Direktīvu XXX/XX/EK. Tā kā ar šo direktīvu grozīs pamatdirektīvu par tipa apstiprinājumu, būtu vēlams skaidri norādīt, ka atsauce ir uz “Pamatdirektīvu 70/156/EEK par tipa apstiprinājumu, ko groza ar Direktīvu XXXX/XX/EK”. |
| --- | --- |

6.1

Regulas projektā bieži piemin gaidāmo Direktīvu XXX/XX/EK. Tā kā ar šo direktīvu grozīs pamatdirektīvu par tipa apstiprinājumu, būtu vēlams skaidri norādīt, ka atsauce ir uz “Pamatdirektīvu 70/156/EEK par tipa apstiprinājumu, ko groza ar Direktīvu XXXX/XX/EK”.

| 6.2 | Prasība noteikt standartizētas metodes degvielas patēriņa mērīšanai, kā arī nodrosināt klientiem un lietotājiem piekļuvi objektīvai un precīzai informācijai, ir dotas 13. apsvērumā. Tomēr šīs prasības ir minētas jau Direktīvā 1999/94/EK, un tādēļ nav nepieciešams tās atkārtot. |
| --- | --- |

6.2

Prasība noteikt standartizētas metodes degvielas patēriņa mērīšanai, kā arī nodrosināt klientiem un lietotājiem piekļuvi objektīvai un precīzai informācijai, ir dotas 13. apsvērumā. Tomēr šīs prasības ir minētas jau Direktīvā 1999/94/EK, un tādēļ nav nepieciešams tās atkārtot.

| 6.3 | EESK atzīmē, ka regulas projekta 2. panta 1. punkta, 4. panta 1. punkta un 5. panta teksts ir neskaidrs. Precīzāk: |
| --- | --- |

6.3

EESK atzīmē, ka regulas projekta 2. panta 1. punkta, 4. panta 1. punkta un 5. panta teksts ir neskaidrs. Precīzāk:

| 6.3.1 | Regulas 2. panta 1. punktā ir uzskaitīti transportlīdzekļi, uz kuriem attiecas regula. Savukārt 4. panta 1. punkts un 5. pants paredz visu transportlīdzekļu modeļu, uz kuriem attiecas regula (t. i., to, kas uzskaitīti 2. pantā), atbilstību šādām prasībām: izpūtēja emisijas; emisijas zemā apkārtējās vides temperatūrā; iztvaikošanas emisijas; iebūvētas diagnostikas sistēmas (OBD); ilgmūžība un pretpiesārņojuma iekārtas; emisijas brīvgaitā; kartera emisijas; CO2 emisijas un degvielas patēriņš; dūmainība. |
| --- | --- |

6.3.1

Regulas 2. panta 1. punktā ir uzskaitīti transportlīdzekļi, uz kuriem attiecas regula. Savukārt 4. panta 1. punkts un 5. pants paredz visu transportlīdzekļu modeļu, uz kuriem attiecas regula (t. i., to, kas uzskaitīti 2. pantā), atbilstību šādām prasībām: izpūtēja emisijas; emisijas zemā apkārtējās vides temperatūrā; iztvaikošanas emisijas; iebūvētas diagnostikas sistēmas (OBD); ilgmūžība un pretpiesārņojuma iekārtas; emisijas brīvgaitā; kartera emisijas; CO2 emisijas un degvielas patēriņš; dūmainība.

| 6.3.2 | Tas viss tomēr nepamatoti palielina pārbaužu skaitu, kas jāveic tipa apstiprināšanas stadijā. Piemēram, brīvgaitas emisiju vai iztvaikošanas emisiju mērīšana transportlīdzekļiem, ko darbina ar dīzeļdegvielu, ir pilnīgi nevajadzīga. Būtu atbilstošāk izmantot Direktīvas 70/220/EEK (13) I pielikuma 1.5.2. zīmējumā piedāvāto tabulu; tas nodrošinātu arī lielāku skaidrību. |
| --- | --- |

6.3.2

Tas viss tomēr nepamatoti palielina pārbaužu skaitu, kas jāveic tipa apstiprināšanas stadijā. Piemēram, brīvgaitas emisiju vai iztvaikošanas emisiju mērīšana transportlīdzekļiem, ko darbina ar dīzeļdegvielu, ir pilnīgi nevajadzīga. Būtu atbilstošāk izmantot Direktīvas 70/220/EEK (13) I pielikuma 1.5.2. zīmējumā piedāvāto tabulu; tas nodrošinātu arī lielāku skaidrību.

| 6.4 | EESK visbeidzot atzīmē, ka regulas darbības joma ir neskaidra attiecībā uz M kategorijas transportlīdzekļiem (pasažieru transortlīdzekļiem) ar dzirksteļaizdedzes dzinējiem, izņemot tos, ko darbina ar dabasgāzi vai un sašķidrinātu naftas gāzi (LPG). Regulas 4. un 5. pants, šķiet, paplašina prasību piemērošanas jomu, tās attiecinot arī uz M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļiem, kaut gan iepriekš M transportlīdzekļiem, kas sver vairāk par 3,5 tonnām (tādu Eiropā ir ārkārtīgi maz) bija tikai jāatbilst prasībām par brīvgaitas un kartera emisijām. |
| --- | --- |

6.4

EESK visbeidzot atzīmē, ka regulas darbības joma ir neskaidra attiecībā uz M kategorijas transportlīdzekļiem (pasažieru transortlīdzekļiem) ar dzirksteļaizdedzes dzinējiem, izņemot tos, ko darbina ar dabasgāzi vai un sašķidrinātu naftas gāzi (LPG). Regulas 4. un 5. pants, šķiet, paplašina prasību piemērošanas jomu, tās attiecinot arī uz M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļiem, kaut gan iepriekš M transportlīdzekļiem, kas sver vairāk par 3,5 tonnām (tādu Eiropā ir ārkārtīgi maz) bija tikai jāatbilst prasībām par brīvgaitas un kartera emisijām.

| 6.5 | Regulas 4. panta 3. punkts uzsver ražotāja pienākumu sniegt pircējam tehnisko informāciju par transportlīdzekļa emisijām un degvielas patēriņu. Tā kā to jau nosaka Direktīva 1999/94/EEK, ko groza ar Direktīvu 2003/77/EEK, šis punkts ir lieks. |
| --- | --- |

6.5

Regulas 4. panta 3. punkts uzsver ražotāja pienākumu sniegt pircējam tehnisko informāciju par transportlīdzekļa emisijām un degvielas patēriņu. Tā kā to jau nosaka Direktīva 1999/94/EEK, ko groza ar Direktīvu 2003/77/EEK, šis punkts ir lieks.

| 6.6 | Par tipa apstiprinājumu neoriģinālām rezerves daļām ir runa 10. pantā. Šis pants aizliedz pārdot un uzstādīt rezerves katalizatorus, izņemot gadījumu, ja to tips ir apstiprināts saskaņā ar regulu. Nav skaidrs, vai Komisija vēlas noteikt šādu katalizatoru lietošanu tikai transportlīdzekļiem, kas reģistrēti līdz 1992. gadam (t. i., kuros vēl nav iebūvētu diagnostikas sistēmu), izslēdzot to lietošanu jaunākiem transportlīdzekļiem. Turklāt tipa apstiprināšanas nepieciešamība būtu jāpaplašina arī uz citām neorģinālām emisiju kontroles sistēmu sastāvdaļām, piemēram, cieto daļiņu filtriem. |
| --- | --- |

6.6

Par tipa apstiprinājumu neoriģinālām rezerves daļām ir runa 10. pantā. Šis pants aizliedz pārdot un uzstādīt rezerves katalizatorus, izņemot gadījumu, ja to tips ir apstiprināts saskaņā ar regulu. Nav skaidrs, vai Komisija vēlas noteikt šādu katalizatoru lietošanu tikai transportlīdzekļiem, kas reģistrēti līdz 1992. gadam (t. i., kuros vēl nav iebūvētu diagnostikas sistēmu), izslēdzot to lietošanu jaunākiem transportlīdzekļiem. Turklāt tipa apstiprināšanas nepieciešamība būtu jāpaplašina arī uz citām neorģinālām emisiju kontroles sistēmu sastāvdaļām, piemēram, cieto daļiņu filtriem.

| 6.7 | Regulas 11. panta 2. punkts pilnvaro dalībvalstis ieviest finansiālus stimulus papildu iekārtu (14) uzstādīšanai, kas nodrošinātu lietošanā esošo transportlīdzekļu izpūtēja emisiju atbilstību regulā noteiktajām robežvērtībām. Komisija tomēr nenosaka procedūras, kas jāizmanto, lai parādītu šo sistēmu atbilstību prasībām, kā arī nepasaka, vai šādas procedūras jau ir pieejamas. |
| --- | --- |

6.7

Regulas 11. panta 2. punkts pilnvaro dalībvalstis ieviest finansiālus stimulus papildu iekārtu (14) uzstādīšanai, kas nodrošinātu lietošanā esošo transportlīdzekļu izpūtēja emisiju atbilstību regulā noteiktajām robežvērtībām. Komisija tomēr nenosaka procedūras, kas jāizmanto, lai parādītu šo sistēmu atbilstību prasībām, kā arī nepasaka, vai šādas procedūras jau ir pieejamas.

| 6.8 | Saraksts ar direktīvām (15), ko atcels 18 mēnešus pēc regulas spēkā stāšanās, ir dots 17. pantā. Līdz ar to jāizsaka šādas piezīmes:






  — | ja Komisija ir vēlējusies iekļaut visas direktīvas, ar kurām groza Direktīvu 70/220/EK par transportlīdzekļu emisijām un Direktīvu 80/168/EEK par degvielas patēriņu, tad saraksts ir nepilnīgs (piemēram, Direktīvā 70/220/EEK ir izdarīti 18 grozījumi, bet no tiem ir minēti tikai seši). To varētu formulēt vienkāršāk: “Direktīvu 70/220/EEK, kas pēdējoreiz grozīta ar Direktīvu 2003/76/EK, un Direktīvu 80/1268/EEK, kas pēdējoreiz grozīta ar Direktīvu 2004/3/EK, atceļ no ...”. |
| --- | --- | --- |

6.8

Saraksts ar direktīvām (15), ko atcels 18 mēnešus pēc regulas spēkā stāšanās, ir dots 17. pantā. Līdz ar to jāizsaka šādas piezīmes:

—

ja Komisija ir vēlējusies iekļaut visas direktīvas, ar kurām groza Direktīvu 70/220/EK par transportlīdzekļu emisijām un Direktīvu 80/168/EEK par degvielas patēriņu, tad saraksts ir nepilnīgs (piemēram, Direktīvā 70/220/EEK ir izdarīti 18 grozījumi, bet no tiem ir minēti tikai seši). To varētu formulēt vienkāršāk: “Direktīvu 70/220/EEK, kas pēdējoreiz grozīta ar Direktīvu 2003/76/EK, un Direktīvu 80/1268/EEK, kas pēdējoreiz grozīta ar Direktīvu 2004/3/EK, atceļ no ...”.

| 6.8.1 | Ierosinātā minēto direktīvu par transportlīdzekļu emisijām un degvielas patēriņu atcelšana 18 mēnešus pēc regulas stāšanās spēkā rada dažas nopietnas problēmas. |
| --- | --- |

6.8.1

Ierosinātā minēto direktīvu par transportlīdzekļu emisijām un degvielas patēriņu atcelšana 18 mēnešus pēc regulas stāšanās spēkā rada dažas nopietnas problēmas.

| 6.8.2 | Šis datums faktiski sakritīs ar datumu, kad stājas spēkā tipa apstiprināšanas standarti, vismaz ražotāju ieviestajiem jaunajiem M1 transportlīdzekļiem. M1 modeļus, kuru tips apstiprināts pirms šī datuma, var vēl reģistrēt 18 mēnešus bez jauna tipa apstiprinājuma. Līdzīgus nosacījumus piemēro II un III klases N1 transportlīdzekļiem: jauno modeļu tipu var apstiprināt vēl 12 mēnešus, bet modeļus, kuru tips jau apstiprināts un kuri vēl tikai jāreģistrē, var apstiprināt vēl 30 mēnešus. |
| --- | --- |

6.8.2

Šis datums faktiski sakritīs ar datumu, kad stājas spēkā tipa apstiprināšanas standarti, vismaz ražotāju ieviestajiem jaunajiem M1 transportlīdzekļiem. M1 modeļus, kuru tips apstiprināts pirms šī datuma, var vēl reģistrēt 18 mēnešus bez jauna tipa apstiprinājuma. Līdzīgus nosacījumus piemēro II un III klases N1 transportlīdzekļiem: jauno modeļu tipu var apstiprināt vēl 12 mēnešus, bet modeļus, kuru tips jau apstiprināts un kuri vēl tikai jāreģistrē, var apstiprināt vēl 30 mēnešus.

| 6.8.3 | Ir svarīgi saprast, kā izsniedzams atbilstības sertifikāts, kāds nepieciešams, reģistrējot transportlīdzekli, ja var atsaukties tikai uz direktīvu, kas jau atcelta. |
| --- | --- |

6.8.3

Ir svarīgi saprast, kā izsniedzams atbilstības sertifikāts, kāds nepieciešams, reģistrējot transportlīdzekli, ja var atsaukties tikai uz direktīvu, kas jau atcelta.

Briselē, 2006. gada 13. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  N kategorijas transportlīdzekļi ir kravas automobiļi ar vismaz četriem riteņiem. Tos iedala trīs klasēs N1, N2 un N3 pēc maksimālā svara. N1 < 3500 kg, N2 < 12000 kg, N3 > 12000 kg. N1 klasi pēc svara vēl iedala 3 apakšklasēs: NI, NII un NIII.

1

(2)  M kategorija attiecas uz pasažieru transportlīdzekļiem, kam ir vismaz četri riteņi. Tos iedala trīs klasēs (M1, M2 un M3), pamatojoties uz vietu skaitu un maksimālo svaru: M1 <9 vietas, M2 > 9 vietas un < 5000 kg, M2 > 9 vietas un > 5000 kg.

2

(3)  OV L 350 (28.12.1998), Direktīva 1998/69/EK.

3

(4)  Organizācija strukturētu informācijas standartu attīstībai (OASIS).

4

OASIS

(5)  CAFE — Tīru gaisu Eiropā. Šo programmu uzsāka ar paziņojumu KOM(2001)245. Šī programma ir paredzēta analītiskas stratēģijas izstrādei, lai novērtētu direktīvas par gaisa kvalitāti, dalībvalstīs notiekošo programmu efektivitāti, pastāvīgu gaisa kvalitātes uzraudzību un informācijas izplatīšanu sabiedrībai, emisijas robežvērtību pārskatīšanu un atjaunināšanu, kā arī jaunu uzraudzības un modelēšanas sistēmu attīstību.

5

CAFE

Tīru gaisu Eiropā.

(6)  CARS 21 — Konkurētspējīga automobiļu reglamentējošā sistēma 21. gadsimtā. Šajā ekspertu grupā ietilpst Komisijas, Eiropas Parlamenta, dalībvalstu, rūpniecības, arodbiedrību, NVO un patērētāju pārstāvji. Grupas uzdevums ir sniegt ieteikumus Eiropas autorūpniecības konkurētspējas uzlabošanai, ņemot vērā būtiskus sociālos un vides aspektus.

6

CARS 21

(7)  Pēc Mehānisko transportlīdzekļu emisiju grupas sanāksmes 2005. gada decembrī DG Enterprise izsniedza neatkarīgu ekspertu grupas sagatavotu dokumentu, kurā doti veikto analīžu dati par tehnoloģiju — izmaksu attiecību transportlīdzekļiem, kas atbilst Euro 5 standartiem.

7

DG Enterprise

Euro 5

(8)  SEC(2005) 1745, Regulas projekta ietekmes novērtējums, §6.2. Reglamentējošas pieejas scenārijs, 1. tabula, G scenārijs, 13. lpp.

8

(9)  SEC(2005) 43, Komisijas personāla darba dokuments, Nodokļu stimuli mehāniskiem transportlīdzekļiem pirms Euro 5.

9

Euro 5

(10)  COM(2005) 446 galīgā red.

10

(11)  Informācija pieejama Starptautiskā pielietojamo sistēmu analīzes institūta (International Institute for Applied Systems Analysis, IISAA) mājas lapā.

11

International Institute for Applied Systems Analysis

IISAA

(12)  COM(2001) 547 galīgā red., ar ko noteica tradicionālo degvielu aizvietošanu ar dabasgāzi par 5 % līdz 2015. gadam un par 10 % līdz 2020. gadam.

12

(13)  Šī tabula nosaka pārbaudes, kas jāveic atkarībā no transportlīdzekļa tipa.

13

(14)  Termins “papildu iekārta” nozīmē mehānisma uzstādīšanu jau izmantojamam transportlīdzeklim, lai ierobežotu emisijas.

14

(15)  Direktīva 70/220/EEK, Direktīva 80/1268/EEK, Direktīva 89/458/EEK, Direktīva 91/441/EEK, Direktīva 93/59/EEK, Direktīva 94/12/EK, Direckīva 96/69/EK un Direktīva 2004/3/EK.

15

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/67 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/67

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Sociālais tūrisms Eiropā”

(2006/C 318/12)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2006. gada 19. janvārī saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu nolēma izstrādāt atzinumu par “Sociālais tūrisms Eiropā”.

Par dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa Komitejas atzinumu pieņēma 2006. gada 26. jūlijā. Ziņotājs — MENDOZA CASTRO kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (14. septembra sēdē) ar 138 balsīm par, 2 balsīm pret un 4 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

A.   PIRMĀ DAĻA: PAŠREIZĒJĀS SITUĀCIJAS ANALĪZE

1.   Ievads.

| 1.1 | Lai apvienotu dažādos atzinumus, kas izstrādāti kā ieguldījums Eiropas tūrisma politikas izveidē, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēmusi lēmumu izstrādāt atzinumu par tā saukto sociālo tūrismu, analizējot tā rašanos un pašreizējo situāciju sociālā tūrisma jomā Eiropā, dažādu dalībvalstu atšķirīgo pieredzi un minētā tūrisma veida vērtību; jo īpaši atzinumā tiks apskatīti ieteikumi dažādām valsts vai pašvaldību un privātajām iestādēm, lai veicinātu plašāku sociālā tūrisma attīstību un pieejamību Eiropā. Turklāt minētais atzinums sniedz ieguldījumu pašreizējās diskusijās par Eiropas tūrisma politiku, apskatot sociālo tūrismu kā Eiropas tūrisma modeļa neatņemamu sastāvdaļu. |
| --- | --- |

1.1

Lai apvienotu dažādos atzinumus, kas izstrādāti kā ieguldījums Eiropas tūrisma politikas izveidē, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēmusi lēmumu izstrādāt atzinumu par tā saukto sociālo tūrismu, analizējot tā rašanos un pašreizējo situāciju sociālā tūrisma jomā Eiropā, dažādu dalībvalstu atšķirīgo pieredzi un minētā tūrisma veida vērtību; jo īpaši atzinumā tiks apskatīti ieteikumi dažādām valsts vai pašvaldību un privātajām iestādēm, lai veicinātu plašāku sociālā tūrisma attīstību un pieejamību Eiropā. Turklāt minētais atzinums sniedz ieguldījumu pašreizējās diskusijās par Eiropas tūrisma politiku, apskatot sociālo tūrismu kā Eiropas tūrisma modeļa neatņemamu sastāvdaļu.

| 1.2 | Tūrisms Eiropā: pašreizējā situācija un nākotnes perspektīvas. No vienas puses, dažādos pētījumos, ziņojumos un atzinumos pašreizējā situācija tūrisma jomā apskatīta no ļoti dažādiem aspektiem: no ekonomikas, sociālā un vides aspekta; tūrisma lielā nozīme gan Eiropas ekonomikā kopumā, gan dažādu valstu ekonomikās atsevišķi; tūrisma attīstības pozitīvais ieguldījums Eiropas labklājībā un nodarbinātībā — šie faktori kopumā veido situāciju, kurai raksturīgas labas nākotnes perspektīvas, stabilitāte un izaugsme. No otras puses, minētas arī ar tūrismu saistītās dažādās iekšējās un ārējās problēmas īstermiņā, vidējā vai ilgtermiņā: sezonalitāte, dabas resursu izmantošana, kas reizēm ir pārmērīga, nepietiekams kultūras mantojuma un vietējās vides novērtējums, kā arī bažas par terorismu, kas ietekmē vietējo iedzīvotāju un tūristu drošību. Minētie faktori nozīmē to, ka jāņem vērā ar tūrisma nozari saistītie nozīmīgie problēmjautājumi, ja vēlamies, lai šai nozarei būtu ilgtspējīgas attīstības iespējas. Kā piemērus šiem problēmjautājumiem varētu minēt jautājumu par tūrisma pieejamību visiem iedzīvotājiem, tā vērtīgo ieguldījumu daudzu pasaules mazattīstīto valstu attīstībā, vides ilgtspējību, Tūrisma ētikas kodeksa ievērošanu, nodarbinātības stabilitāti un kvalitāti un ieguldījumu miera nostiprināšanā pasaulē. Attiecībā uz tādu stratēģisku nozari kā tūrisms Eiropā minētie problēmjautājumi un vēl daudzi citi ir nepieciešams starpposms virzībā uz to, lai uzlabotu dzīves kvalitāti visiem iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

1.2

Tūrisms Eiropā: pašreizējā situācija un nākotnes perspektīvas. No vienas puses, dažādos pētījumos, ziņojumos un atzinumos pašreizējā situācija tūrisma jomā apskatīta no ļoti dažādiem aspektiem: no ekonomikas, sociālā un vides aspekta; tūrisma lielā nozīme gan Eiropas ekonomikā kopumā, gan dažādu valstu ekonomikās atsevišķi; tūrisma attīstības pozitīvais ieguldījums Eiropas labklājībā un nodarbinātībā — šie faktori kopumā veido situāciju, kurai raksturīgas labas nākotnes perspektīvas, stabilitāte un izaugsme. No otras puses, minētas arī ar tūrismu saistītās dažādās iekšējās un ārējās problēmas īstermiņā, vidējā vai ilgtermiņā: sezonalitāte, dabas resursu izmantošana, kas reizēm ir pārmērīga, nepietiekams kultūras mantojuma un vietējās vides novērtējums, kā arī bažas par terorismu, kas ietekmē vietējo iedzīvotāju un tūristu drošību. Minētie faktori nozīmē to, ka jāņem vērā ar tūrisma nozari saistītie nozīmīgie problēmjautājumi, ja vēlamies, lai šai nozarei būtu ilgtspējīgas attīstības iespējas. Kā piemērus šiem problēmjautājumiem varētu minēt jautājumu par tūrisma pieejamību visiem iedzīvotājiem, tā vērtīgo ieguldījumu daudzu pasaules mazattīstīto valstu attīstībā, vides ilgtspējību, Tūrisma ētikas kodeksa ievērošanu, nodarbinātības stabilitāti un kvalitāti un ieguldījumu miera nostiprināšanā pasaulē. Attiecībā uz tādu stratēģisku nozari kā tūrisms Eiropā minētie problēmjautājumi un vēl daudzi citi ir nepieciešams starpposms virzībā uz to, lai uzlabotu dzīves kvalitāti visiem iedzīvotājiem.

| 1.3 | Tūrisma politika Eiropas Savienībā. 2005. gada 6. aprīlī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja jau pieņēma atzinumu par tematu
  “Tūrisma politika paplašinātajā Eiropas Savienībā”
  , kurā tika sīki izanalizēta kā pašreizējā tūrisma politika atbilstoši Konstitucionālajam līgumam, tā arī gan nupat notikušās, gan nākotnes paplašināšanas ietekme. Minētajā atzinumā atzinīgi novērtēta tūrisma loma pārējo Eiropas politiku atbalstam, koordinēšanai un papildināšanai. Piemēram, tūrismam ir cieša saikne ar nodarbinātības un sociālo politiku, kvalitātes uzlabošanu, tehnoloģisko izpēti un attīstību, patērētāju tiesību aizsardzību, vides politiku un citām ļoti atšķirīgām politikām. Jo īpaši jānorāda tas, ka šis atzinums izstrādāts ar mērķi precizēt un analizēt sociālā tūrisma ieguldījumu iepriekš minētajā nodarbinātības un sociālajā politikā. EESK atbilstoši dažādajiem atzinumiem par tūrismu atbalsta tādu Eiropas politiku izstrādi, kas pievēršas Eiropas tūrisma modeļa izveidei, kuram nebūt nav jābalstās uz tiesību aktiem, bet gan uz vērtībām. Sociālais tūrisms un ar to saistītās vērtības varētu veidot šī modeļa būtisku sastāvdaļu, palīdzot to izveidot un izplatīt. |
| --- | --- |

1.3

Tūrisma politika Eiropas Savienībā. 2005. gada 6. aprīlī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja jau pieņēma atzinumu par tematu
  “Tūrisma politika paplašinātajā Eiropas Savienībā”
  , kurā tika sīki izanalizēta kā pašreizējā tūrisma politika atbilstoši Konstitucionālajam līgumam, tā arī gan nupat notikušās, gan nākotnes paplašināšanas ietekme. Minētajā atzinumā atzinīgi novērtēta tūrisma loma pārējo Eiropas politiku atbalstam, koordinēšanai un papildināšanai. Piemēram, tūrismam ir cieša saikne ar nodarbinātības un sociālo politiku, kvalitātes uzlabošanu, tehnoloģisko izpēti un attīstību, patērētāju tiesību aizsardzību, vides politiku un citām ļoti atšķirīgām politikām. Jo īpaši jānorāda tas, ka šis atzinums izstrādāts ar mērķi precizēt un analizēt sociālā tūrisma ieguldījumu iepriekš minētajā nodarbinātības un sociālajā politikā. EESK atbilstoši dažādajiem atzinumiem par tūrismu atbalsta tādu Eiropas politiku izstrādi, kas pievēršas Eiropas tūrisma modeļa izveidei, kuram nebūt nav jābalstās uz tiesību aktiem, bet gan uz vērtībām. Sociālais tūrisms un ar to saistītās vērtības varētu veidot šī modeļa būtisku sastāvdaļu, palīdzot to izveidot un izplatīt.

| 1.4 | Lisabonas programmas problēmjautājumi un sociālais tūrisms. Jāveltī uzmanība problēmjautājumam, kas Lisabonas programmā saistīts ar tūrismu, jo īpaši attiecībā uz sociālo tūrismu. Tā kā Lisabonas programmas stratēģiskais mērķis ir “padarīt Eiropu par viskonkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstīto ekonomiku pasaulē, kas ekonomikas jomā var ilgtspējīgi attīstīties, radot vairāk un labākas kvalitātes darba vietas un plašāku sociālo kohēziju”, jāanalizē, vai sociālais tūrisms sniedz pietiekamu un pozitīvu ieguldījumu šī mērķa sasniegšanā, kā tas tiek darīts, un kā šo ieguldījumu varētu veicināt. Kā minēts šajā atzinumā, EESK jau sākotnēji uzskatījusi, ka šāds ieguldījums patiešām pastāv, bet nepieciešams to stiprināt, un tādēļ tiks piedāvāti risinājumi dažādajām sociālajā tūrisma iesaistītajām pusēm. |
| --- | --- |

1.4

Lisabonas programmas problēmjautājumi un sociālais tūrisms. Jāveltī uzmanība problēmjautājumam, kas Lisabonas programmā saistīts ar tūrismu, jo īpaši attiecībā uz sociālo tūrismu. Tā kā Lisabonas programmas stratēģiskais mērķis ir “padarīt Eiropu par viskonkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstīto ekonomiku pasaulē, kas ekonomikas jomā var ilgtspējīgi attīstīties, radot vairāk un labākas kvalitātes darba vietas un plašāku sociālo kohēziju”, jāanalizē, vai sociālais tūrisms sniedz pietiekamu un pozitīvu ieguldījumu šī mērķa sasniegšanā, kā tas tiek darīts, un kā šo ieguldījumu varētu veicināt. Kā minēts šajā atzinumā, EESK jau sākotnēji uzskatījusi, ka šāds ieguldījums patiešām pastāv, bet nepieciešams to stiprināt, un tādēļ tiks piedāvāti risinājumi dažādajām sociālajā tūrisma iesaistītajām pusēm.

| 1.5 | Atzinuma pamatojums. Šī atzinuma pamatā ir gan daudzi un dažādi teorētiskie materiāli, kā, piemēram, pētījumi, ziņojumi, konferenču materiāli, gan praktiskie piemēri un pasākumi sociālā tūrisma jomā Eiropā. Dažādas valsts, pašvaldību un privātas iestādes sniegušas lielu ieguldījumu, un attiecībā uz EESK ir vērts minēt 2003. gada 29. oktobrī pieņemto atzinumu -
  “Par visiem pieejamu un sociāli ilgtspējīgu tūrismu”
  ; kura 5.5.2. punktā sociālais tūrisms ietverts kā viena no 100 iniciatīvām, un 2005. gada 6. aprīlī pieņemto atzinumu
  “Tūrisma politika paplašinātajā Eiropas Savienībā”
  , kurā Eiropas sociālā tūrisma projekts minēts kā iespējamais izmēģinājuma projekts Eiropas iestāžu sadarbībai. |
| --- | --- |

1.5

Atzinuma pamatojums. Šī atzinuma pamatā ir gan daudzi un dažādi teorētiskie materiāli, kā, piemēram, pētījumi, ziņojumi, konferenču materiāli, gan praktiskie piemēri un pasākumi sociālā tūrisma jomā Eiropā. Dažādas valsts, pašvaldību un privātas iestādes sniegušas lielu ieguldījumu, un attiecībā uz EESK ir vērts minēt 2003. gada 29. oktobrī pieņemto atzinumu -
  “Par visiem pieejamu un sociāli ilgtspējīgu tūrismu”
  ; kura 5.5.2. punktā sociālais tūrisms ietverts kā viena no 100 iniciatīvām, un 2005. gada 6. aprīlī pieņemto atzinumu
  “Tūrisma politika paplašinātajā Eiropas Savienībā”
  , kurā Eiropas sociālā tūrisma projekts minēts kā iespējamais izmēģinājuma projekts Eiropas iestāžu sadarbībai.

2.   Sociālā tūrisma koncepcija.

| 2.1 | Tiesības uz tūrismu kā sociālā tūrisma pamatnosacījums. Visiem cilvēkiem ir tiesības uz atpūtu dažādos laika periodos: gan ikdienā, gan katru nedēļu un katru gadu, kā arī tiesības uz brīvo laiku, kas sniedz iespēju attīstīt dažādus personības un sociālās integrācijas aspektus. Protams, visiem cilvēkiem ir tiesības praktiski izmantot šīs vispārējās tiesības uz personības attīstību. Tiesības uz tūrismu neapšaubāmi ir viena no šo vispārējo tiesību izpausmēm, un sociālais tūrisms pamatojas uz vēlmi padarīt tūrismu praktiski pieejamu visiem. Sociālais tūrisms nav vispārējās tūrisma darbības nenozīmīga piedeva un nav atdalīts no šīs nozares, kas ir ļoti spēcīga pasaulē, Eiropā kopumā un dažādās ES valstīs, gluži otrādi, tas ir veids, kā praktiski izmantot vispārējās tiesības piedalīties tūrisma pasākumos, ceļot, iepazīt citus reģionus un valstis, kas ir visas tūrisma darbības pamatā. Jāuzsver, ka šīs tiesības minētas Vispārējā tūrisma ētikas kodeksa 7. pantā, ko 1999. gada 1. oktobrīSantiago de Chile apstiprināja Pasaules tūrisma organizācija (OMT) un 2001. gada 21. decembrī pieņēma ANO. |
| --- | --- |

2.1

Tiesības uz tūrismu kā sociālā tūrisma pamatnosacījums. Visiem cilvēkiem ir tiesības uz atpūtu dažādos laika periodos: gan ikdienā, gan katru nedēļu un katru gadu, kā arī tiesības uz brīvo laiku, kas sniedz iespēju attīstīt dažādus personības un sociālās integrācijas aspektus. Protams, visiem cilvēkiem ir tiesības praktiski izmantot šīs vispārējās tiesības uz personības attīstību. Tiesības uz tūrismu neapšaubāmi ir viena no šo vispārējo tiesību izpausmēm, un sociālais tūrisms pamatojas uz vēlmi padarīt tūrismu praktiski pieejamu visiem. Sociālais tūrisms nav vispārējās tūrisma darbības nenozīmīga piedeva un nav atdalīts no šīs nozares, kas ir ļoti spēcīga pasaulē, Eiropā kopumā un dažādās ES valstīs, gluži otrādi, tas ir veids, kā praktiski izmantot vispārējās tiesības piedalīties tūrisma pasākumos, ceļot, iepazīt citus reģionus un valstis, kas ir visas tūrisma darbības pamatā. Jāuzsver, ka šīs tiesības minētas Vispārējā tūrisma ētikas kodeksa 7. pantā, ko 1999. gada 1. oktobrīSantiago de Chile apstiprināja Pasaules tūrisma organizācija (OMT) un 2001. gada 21. decembrī pieņēma ANO.

| 2.2 | Sociālā tūrisma definīcija. Ir daudz uzskatu par to, kas ir sociālais tūrisms vai ko par tādu uzskatīt, un nav viegli precīzi definēt sociālā tūrisma koncepciju, jo dažādas iestādes, kas apskatījušas šo jautājumu, izmantojušas ļoti atšķirīgas pieejas, nosakot, piemēram, saturu, sagaidāmos rezultātus, mērķus, idejas un uzskatus, bet visas šīs pieejas pamatojas uz vienu principu: visiem cilvēkiem, tajā skaitā arī vismaznodrošinātākajiem, katru dienu, katru nedēļu un katru gadu ir tiesības uz atpūtu, izklaidi un no darba brīvu laiku. Saskaņā ar Starptautiskā sociālā tūrisma biroja (BITS) definīciju sociālais tūrisms ir “Visu uzskatu un parādību kopums, kas izriet no to iedzīvotāju, kuriem ir zems ienākumu līmenis, piedalīšanās tūrisma pasākumos, kas iespējama, pateicoties labi izstrādātiem sociālajiem pasākumiem.” Šobrīd BITS pārskata un paplašina minēto definīciju, lai tajā iekļautu tūrisma darbības ieguldījumu attīstībā un solidaritātē. |
| --- | --- |

2.2

Sociālā tūrisma definīcija. Ir daudz uzskatu par to, kas ir sociālais tūrisms vai ko par tādu uzskatīt, un nav viegli precīzi definēt sociālā tūrisma koncepciju, jo dažādas iestādes, kas apskatījušas šo jautājumu, izmantojušas ļoti atšķirīgas pieejas, nosakot, piemēram, saturu, sagaidāmos rezultātus, mērķus, idejas un uzskatus, bet visas šīs pieejas pamatojas uz vienu principu: visiem cilvēkiem, tajā skaitā arī vismaznodrošinātākajiem, katru dienu, katru nedēļu un katru gadu ir tiesības uz atpūtu, izklaidi un no darba brīvu laiku. Saskaņā ar Starptautiskā sociālā tūrisma biroja (BITS) definīciju sociālais tūrisms ir “Visu uzskatu un parādību kopums, kas izriet no to iedzīvotāju, kuriem ir zems ienākumu līmenis, piedalīšanās tūrisma pasākumos, kas iespējama, pateicoties labi izstrādātiem sociālajiem pasākumiem.” Šobrīd BITS pārskata un paplašina minēto definīciju, lai tajā iekļautu tūrisma darbības ieguldījumu attīstībā un solidaritātē.

| 2.2.1 | Atbilstoši Eiropas Komisijas formulējumam (1)
  “Sociālā tūrisma pasākumus dažās valstīs organizē apvienības, kooperatīvi un arodbiedrības, un šie pasākumi izstrādāti ar mērķi padarīt ceļošanu pieejamu vislielākajam cilvēku skaitam, jo īpaši vismaznodrošinātākajiem iedzīvotāju slāņiem”. Minētais formulējums ir zaudējis savu aktualitāti un tiek pārstrādāts, ņemot vērā pēdējos gados notikušās tehniskās sanāksmes. EESK neuzskata nevienu no minētajām definīcijām par pietiekami precīzu, tomēr, kā tas bieži vien ir vērojams sociālo zinātņu jomā, precīza definīcija ir mazāk svarīga par konkrētam izpausmēm. |
| --- | --- |

2.2.1

Atbilstoši Eiropas Komisijas formulējumam (1)
  “Sociālā tūrisma pasākumus dažās valstīs organizē apvienības, kooperatīvi un arodbiedrības, un šie pasākumi izstrādāti ar mērķi padarīt ceļošanu pieejamu vislielākajam cilvēku skaitam, jo īpaši vismaznodrošinātākajiem iedzīvotāju slāņiem”. Minētais formulējums ir zaudējis savu aktualitāti un tiek pārstrādāts, ņemot vērā pēdējos gados notikušās tehniskās sanāksmes. EESK neuzskata nevienu no minētajām definīcijām par pietiekami precīzu, tomēr, kā tas bieži vien ir vērojams sociālo zinātņu jomā, precīza definīcija ir mazāk svarīga par konkrētam izpausmēm.

| 2.2.2 | Līdz ar to, necenšoties precīzi definēt sociālo tūrismu, bet vadoties no priekšnoteikuma, ka tūrisms ir vispārējas tiesības, kas jācenšas padarīt pieejamas jebkuram, var sacīt, ka darbība atbilst sociālā tūrisma jomai, ja ir ievēroti trīs nosacījumi:






  — | Ir reāla situācija, kurā pilnīgi vai daļēji nav iespējams realizēt tiesības uz tūrismu. Tam var būt šādi iemesli: ekonomiskie nosacījumi, fiziska vai garīga invaliditāte, personīgā vai ģimenes izolācija, kustību traucējumi, ģeogrāfiska rakstura grūtības un daudz dažādu iemeslu, kas rezultātā rada patiesu šķērsli. |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Līdz ar to, necenšoties precīzi definēt sociālo tūrismu, bet vadoties no priekšnoteikuma, ka tūrisms ir vispārējas tiesības, kas jācenšas padarīt pieejamas jebkuram, var sacīt, ka darbība atbilst sociālā tūrisma jomai, ja ir ievēroti trīs nosacījumi:

—

Ir reāla situācija, kurā pilnīgi vai daļēji nav iespējams realizēt tiesības uz tūrismu. Tam var būt šādi iemesli: ekonomiskie nosacījumi, fiziska vai garīga invaliditāte, personīgā vai ģimenes izolācija, kustību traucējumi, ģeogrāfiska rakstura grūtības un daudz dažādu iemeslu, kas rezultātā rada patiesu šķērsli.

| — | Kāds — sabiedriska vai privāta organizācija, uzņēmums, arodbiedrība vai vienkārši organizētu cilvēku grupa — apņemas rīkoties un rīkojas, lai pārvarētu vai samazinātu šķēršļus, kas kavē cilvēkiem izmantot savas tiesības uz tūrismu. |
| --- | --- |

—

Kāds — sabiedriska vai privāta organizācija, uzņēmums, arodbiedrība vai vienkārši organizētu cilvēku grupa — apņemas rīkoties un rīkojas, lai pārvarētu vai samazinātu šķēršļus, kas kavē cilvēkiem izmantot savas tiesības uz tūrismu.

| — | Šī darbība ir efektīva un patiešām palīdz cilvēku grupai piedalīties tūrisma pasākumā, kas organizēts atbilstoši ilgtspējības, pieejamības un solidaritātes vērtībām. |
| --- | --- |

—

Šī darbība ir efektīva un patiešām palīdz cilvēku grupai piedalīties tūrisma pasākumā, kas organizēts atbilstoši ilgtspējības, pieejamības un solidaritātes vērtībām.

| 2.2.3 | Visbeidzot, tāpat kā tūrisms kopumā ir integrēta aktivitāte, kas aptver dažādas nozares, darbības vai attīstības jomas, sociālais tūrisms savukārt ietver visas tās iniciatīvas, kas padara tūrismu pieejamu cilvēkiem ar īpašām vajadzībām, vienlaicīgi radot sociālos un saimnieciskos labumus dažādām nozarēm, darbībām un grupām. |
| --- | --- |

2.2.3

Visbeidzot, tāpat kā tūrisms kopumā ir integrēta aktivitāte, kas aptver dažādas nozares, darbības vai attīstības jomas, sociālais tūrisms savukārt ietver visas tās iniciatīvas, kas padara tūrismu pieejamu cilvēkiem ar īpašām vajadzībām, vienlaicīgi radot sociālos un saimnieciskos labumus dažādām nozarēm, darbībām un grupām.

| 2.3 | Sociālā tūrisma vēsture.






  — | Nav skaidra mūsdienās pazīstamo sociālā tūrisma pasākumu izcelsme; iespējams, ka sociālais tūrisms izveidojies organizācijās, kas radās 20. gadsimta sākumā un specializējās brīvdienu organizēšanā kalnos, iekļaujot aktīvā sporta pasākumus, vai arī brīvdienu nometnēs, kas izveidojās Šveicē un Francijā, un tika organizētas bērniem no maznodrošinātām ģimenēm. |
| --- | --- | --- |

2.3

—

Nav skaidra mūsdienās pazīstamo sociālā tūrisma pasākumu izcelsme; iespējams, ka sociālais tūrisms izveidojies organizācijās, kas radās 20. gadsimta sākumā un specializējās brīvdienu organizēšanā kalnos, iekļaujot aktīvā sporta pasākumus, vai arī brīvdienu nometnēs, kas izveidojās Šveicē un Francijā, un tika organizētas bērniem no maznodrošinātām ģimenēm.

| — | Valsts iestādes sāka iesaistīties pirmajos sociālā tūrisma pasākumos pēc Otrā pasaules kara; šī iesaistīšanās bija saistīta ar strādnieku kustībām, un dažas Eiropas valstis (Francija, Itālija, Portugāle un Spānija) organizēja sociālā tūrisma pasākumus, savukārt citas valstis (Lielbritānija, Nīderlande) uzskatīja, ka valstij šajā jomā nav jāiesaistās. |
| --- | --- |

—

Valsts iestādes sāka iesaistīties pirmajos sociālā tūrisma pasākumos pēc Otrā pasaules kara; šī iesaistīšanās bija saistīta ar strādnieku kustībām, un dažas Eiropas valstis (Francija, Itālija, Portugāle un Spānija) organizēja sociālā tūrisma pasākumus, savukārt citas valstis (Lielbritānija, Nīderlande) uzskatīja, ka valstij šajā jomā nav jāiesaistās.

| — | 50. un 60. gados parādījās plaši centieni veicināt sociālo tūrismu, un tika izveidotas daudzas apvienības, koordinēšanas iestādes un organizācijas, tostarp Starptautiskais sociālā tūrisma birojs (BITS), kas atradās Briselē, un kas vēl aizvien veic plašu reklāmas un pārstāvības darbu. |
| --- | --- |

—

50. un 60. gados parādījās plaši centieni veicināt sociālo tūrismu, un tika izveidotas daudzas apvienības, koordinēšanas iestādes un organizācijas, tostarp Starptautiskais sociālā tūrisma birojs (BITS), kas atradās Briselē, un kas vēl aizvien veic plašu reklāmas un pārstāvības darbu.

| 2.4 | Sociālā tūrisma pamatprincipi. Atbilstoši BITS norādījumiem sociālais tūrisms pamatojas uz pieciem kritērijiem. |
| --- | --- |

2.4

Sociālā tūrisma pamatprincipi. Atbilstoši BITS norādījumiem sociālais tūrisms pamatojas uz pieciem kritērijiem.

| 2.4.1 | Iespējami lielākas iedzīvotāju daļas tiesības izmantot tūrisma pakalpojumus. Iespējams, ka tieši vēlēšanās īstenot šīs tiesības dzīvē ir dažādu sociālā tūrisma iniciatīvu pamatā. Mūsdienās ievērojami pieaudzis to cilvēku skaits, kuri izmanto atvaļinājuma periodu, pateicoties tūrisma izplatībai sabiedrībā, bet vēl aizvien ir daudzas iedzīvotāju grupas, kas dažādu iemeslu dēļ atvaļinājumu nevar izmantot. Visbiežākais iemesls, kas kavē efektīvi realizēt šīs tiesības vispārējā līmenī, ir līdzekļu trūkums. Ir maz ticama valsts iestāžu vēlme vai iespēja piešķirt valsts līdzekļus, lai garantētu tiesības uz tūrismu vai uz iespēju atvaļinājuma laikā doties ceļojumā. Reālā situācija dažādās valstīs ir ļoti atšķirīga; dažās valstīs vairāk tiek risināti sociālie jautājumi, bet citās ir mazāka aktivitāte, lai risinātu jautājumu par to, ka atvaļinājums nav visiem pieejams. Ir svarīgi uzsvērt to, ka sociālais tūrisms nevar un nekādi nedrīkst nozīmēt zemākas kvalitātes vai kategorijas tūrismu; gluži pretēji, sociālā tūrisma pasākumiem jāraksturojas ar izcilu kvalitāti gan no infrastruktūras, gan pakalpojumu viedokļa. |
| --- | --- |

2.4.1

Iespējami lielākas iedzīvotāju daļas tiesības izmantot tūrisma pakalpojumus. Iespējams, ka tieši vēlēšanās īstenot šīs tiesības dzīvē ir dažādu sociālā tūrisma iniciatīvu pamatā. Mūsdienās ievērojami pieaudzis to cilvēku skaits, kuri izmanto atvaļinājuma periodu, pateicoties tūrisma izplatībai sabiedrībā, bet vēl aizvien ir daudzas iedzīvotāju grupas, kas dažādu iemeslu dēļ atvaļinājumu nevar izmantot. Visbiežākais iemesls, kas kavē efektīvi realizēt šīs tiesības vispārējā līmenī, ir līdzekļu trūkums. Ir maz ticama valsts iestāžu vēlme vai iespēja piešķirt valsts līdzekļus, lai garantētu tiesības uz tūrismu vai uz iespēju atvaļinājuma laikā doties ceļojumā. Reālā situācija dažādās valstīs ir ļoti atšķirīga; dažās valstīs vairāk tiek risināti sociālie jautājumi, bet citās ir mazāka aktivitāte, lai risinātu jautājumu par to, ka atvaļinājums nav visiem pieejams. Ir svarīgi uzsvērt to, ka sociālais tūrisms nevar un nekādi nedrīkst nozīmēt zemākas kvalitātes vai kategorijas tūrismu; gluži pretēji, sociālā tūrisma pasākumiem jāraksturojas ar izcilu kvalitāti gan no infrastruktūras, gan pakalpojumu viedokļa.

| 2.4.2 | Sociālā tūrisma ieguldījums sociālajā integrācijā. Tūrisms ir ievērojams sociālās integrācijas instruments, kas veicina saskarsmi ar citām kultūrām, reģioniem, paradumiem un jo īpaši cilvēkiem, dodot viņiem iespēju satikties, sazināties un iepazīt vienam otru kā līdzīgiem, tomēr ar kultūras atšķirībām, tādā veidā, kāds nebūtu iespējams bez ceļojumiem, atvaļinājuma un tūrisma. Šī kultūras apmaiņa un brīvā laika izmantošana ir svarīgs līdzeklis personības attīstībai gan tūristiem, gan tiem, kuri viņus uzņem vietējā vidē. Tūrisma veicināta kultūras apmaiņa ir īpaši svarīga jauniešiem, sekmējot viņu intelektuālo attīstību un paplašinot pasaules uzskatu. Eiropas Savienības gadījumā sociālais tūrisms varētu būt lietderīgs, veidojot “pilsoņu Eiropu”. Ir svarīgi uzsvērt, ka pastāv vispārējais uzskats par to, ka sociālā tūrisma darbību nevajadzētu nošķirt no vispārējiem tūrisma pasākumiem, bet tam vajadzētu veicināt sociālo integrāciju. Struktūrām, kas nodrošina vispārējo tūrisma apriti, vajadzētu nodrošināt sociālā tūrisma grupas ar piemērotiem nosacījumiem to izmantošanai, un nevis otrādi. Neapšaubāmi tas attiecas ne tikai uz centieniem nodrošināt nepieciešamo infrastruktūru, bet arī uz apkalpošanas veidu un ar to saistītajām īpašām apmācībām, kas nepieciešamas nozarē nodarbinātajiem. |
| --- | --- |

2.4.2

Sociālā tūrisma ieguldījums sociālajā integrācijā. Tūrisms ir ievērojams sociālās integrācijas instruments, kas veicina saskarsmi ar citām kultūrām, reģioniem, paradumiem un jo īpaši cilvēkiem, dodot viņiem iespēju satikties, sazināties un iepazīt vienam otru kā līdzīgiem, tomēr ar kultūras atšķirībām, tādā veidā, kāds nebūtu iespējams bez ceļojumiem, atvaļinājuma un tūrisma. Šī kultūras apmaiņa un brīvā laika izmantošana ir svarīgs līdzeklis personības attīstībai gan tūristiem, gan tiem, kuri viņus uzņem vietējā vidē. Tūrisma veicināta kultūras apmaiņa ir īpaši svarīga jauniešiem, sekmējot viņu intelektuālo attīstību un paplašinot pasaules uzskatu. Eiropas Savienības gadījumā sociālais tūrisms varētu būt lietderīgs, veidojot “pilsoņu Eiropu”. Ir svarīgi uzsvērt, ka pastāv vispārējais uzskats par to, ka sociālā tūrisma darbību nevajadzētu nošķirt no vispārējiem tūrisma pasākumiem, bet tam vajadzētu veicināt sociālo integrāciju. Struktūrām, kas nodrošina vispārējo tūrisma apriti, vajadzētu nodrošināt sociālā tūrisma grupas ar piemērotiem nosacījumiem to izmantošanai, un nevis otrādi. Neapšaubāmi tas attiecas ne tikai uz centieniem nodrošināt nepieciešamo infrastruktūru, bet arī uz apkalpošanas veidu un ar to saistītajām īpašām apmācībām, kas nepieciešamas nozarē nodarbinātajiem.

| 2.4.3 | Ilgtspējīgu tūrisma struktūru izveide. Patiesībā infrastruktūras tūrisma reģionos un tūrisma galamērķos ne vienmēr var raksturot kā ilgtspējīgas, jo īpaši tādēļ, ka tūrisms bieži vien attīstījies saskaņā ar īstermiņā gūstamas peļņas kritērijiem, pārmērīgi izmantojot dabas resursus un aizņemot labākās teritorijas, jo īpaši piekrastē un augstu kalnos. Sociālais tūrisms, kas vairāk pievēršas sociālajiem, nevis ekonomiskajiem aspektiem, var palīdzēt izveidot vai atjaunot tūrisma galamērķus atbilstoši ekonomiskajiem, sociālajiem un vides ilgtspējības kritērijiem. Dažādo sociālā tūrisma pasākumu vadības forma ir pamatnosacījums, lai sniegtu lielāku ieguldījumu tūrisma reģionu un galamērķu ilgtspējības nodrošināšanā. Ja ilgtspējība būtībā ir līdzsvars starp cilvēka darbības dažādajiem aspektiem, tad sociālais tūrisms ir ilgtspējīgas attīstības instruments dažādām šobrīd mazāk attīstītam valstīm, kas tūrismā redz saimnieciskās darbības avotu, kas var palīdzēt izrauties no nabadzības. |
| --- | --- |

2.4.3

Ilgtspējīgu tūrisma struktūru izveide. Patiesībā infrastruktūras tūrisma reģionos un tūrisma galamērķos ne vienmēr var raksturot kā ilgtspējīgas, jo īpaši tādēļ, ka tūrisms bieži vien attīstījies saskaņā ar īstermiņā gūstamas peļņas kritērijiem, pārmērīgi izmantojot dabas resursus un aizņemot labākās teritorijas, jo īpaši piekrastē un augstu kalnos. Sociālais tūrisms, kas vairāk pievēršas sociālajiem, nevis ekonomiskajiem aspektiem, var palīdzēt izveidot vai atjaunot tūrisma galamērķus atbilstoši ekonomiskajiem, sociālajiem un vides ilgtspējības kritērijiem. Dažādo sociālā tūrisma pasākumu vadības forma ir pamatnosacījums, lai sniegtu lielāku ieguldījumu tūrisma reģionu un galamērķu ilgtspējības nodrošināšanā. Ja ilgtspējība būtībā ir līdzsvars starp cilvēka darbības dažādajiem aspektiem, tad sociālais tūrisms ir ilgtspējīgas attīstības instruments dažādām šobrīd mazāk attīstītam valstīm, kas tūrismā redz saimnieciskās darbības avotu, kas var palīdzēt izrauties no nabadzības.

| 2.4.4 | Ieguldījums nodarbinātībā un ekonomiskajā attīstībā. Iespējams, ka tūrisms jau ir un nākotnē noteikti kļūs par vispēcīgāko nozari pasaules līmenī, kas sniedz vislielāko ieguldījumu to iedzīvotāju nodarbinātībā, attīstībā, labklājībā un dzīves kvalitātē, kas dzīvo tūrisma galamērķu reģionos. Lai gan sociālais tūrisms sniedz nozīmīgu ieguldījumu ekonomikā, vēl nav pietiekami apzinātas tā iespējas, ekonomiskais nozīmīgums un, protams, tā spēja padarīt ceļojuma galamērķu izvēli atkarīgu no ilgtspējības. Uzņēmumiem un organizācijām, kas darbojas sociālā tūrisma jomā, savu pakalpojumu pilnveidošanā jāapsver ne tikai ekonomiskie kritēriji. Viens no izmantojamajiem kritērijiem ir stabilu un kvalitatīvu darbavietu izveide, kas ir tūrisma galamērķu ilgtspējīgas attīstības pamatā. Sociālā tūrisma lielāks vai mazāks ieguldījums cīņā ar sezonalitāti ir pamatkritērijs, cenšoties nodrošināt darbavietu kvalitāti un stabilitāti. Tam jābūt Eiropas tūrisma modeļa pamatkritērijam. Partnerattiecības starp valsts un privāto sektoru sociālā tūrisma vadībā var būt lietderīgs instruments un minētā kritērija izpildes rādītājs. |
| --- | --- |

2.4.4

Ieguldījums nodarbinātībā un ekonomiskajā attīstībā. Iespējams, ka tūrisms jau ir un nākotnē noteikti kļūs par vispēcīgāko nozari pasaules līmenī, kas sniedz vislielāko ieguldījumu to iedzīvotāju nodarbinātībā, attīstībā, labklājībā un dzīves kvalitātē, kas dzīvo tūrisma galamērķu reģionos. Lai gan sociālais tūrisms sniedz nozīmīgu ieguldījumu ekonomikā, vēl nav pietiekami apzinātas tā iespējas, ekonomiskais nozīmīgums un, protams, tā spēja padarīt ceļojuma galamērķu izvēli atkarīgu no ilgtspējības. Uzņēmumiem un organizācijām, kas darbojas sociālā tūrisma jomā, savu pakalpojumu pilnveidošanā jāapsver ne tikai ekonomiskie kritēriji. Viens no izmantojamajiem kritērijiem ir stabilu un kvalitatīvu darbavietu izveide, kas ir tūrisma galamērķu ilgtspējīgas attīstības pamatā. Sociālā tūrisma lielāks vai mazāks ieguldījums cīņā ar sezonalitāti ir pamatkritērijs, cenšoties nodrošināt darbavietu kvalitāti un stabilitāti. Tam jābūt Eiropas tūrisma modeļa pamatkritērijam. Partnerattiecības starp valsts un privāto sektoru sociālā tūrisma vadībā var būt lietderīgs instruments un minētā kritērija izpildes rādītājs.

| 2.4.5 | Sociālā tūrisma ieguldījums vispārējā attīstībā. Jau iepriekš minēts, ka tūrisms un jo īpaši sociālais tūrisms daudzām tautām var sniegt iespēju izrauties no nepietiekamas attīstības līmeņa vai piedāvāt risinājumu rūpnieciskas krīzes situācijā un situācijā, kad kalnrūpniecības, rūpniecības vai lauksaimniecības nozarē tiek pārtraukts darbs. Sociālā tūrisma attīstībai nepieciešamie nosacījumi ir tādi paši kā tie, kas nepieciešami attiecīgā reģiona attīstībai, lai iedzīvotāji varētu uzskatīt tūrisma pasākumus par attīstības virzītājspēku. Atkarībā no tā, kā iedzīvotāji var nopelnīt iztiku no tūrisma pasākumiem, nostiprināsies vietējā ekonomika un sociālā stabilitāte. Kā norāda daudzas starptautiskas organizācijas, tūrisma darbība ir labs pretlīdzeklis kariem un visu veidu katastrofām. Tūrisms nozīmē uzņemšanu, apmaiņu, vietējo priekšrocību novērtēšanu, draudzību un cilvēku savstarpējo saskarsmi pretstatā karam, kas nozīmē agresiju, iebrukumu un dabas izpostīšanu. Ja mīl vien to, ko pazīst, tad tūrisms var veicināt cilvēku tuvināšanos un iespēju vairāk uzzināt vienam par otru, tādējādi stiprinot mieru, saskaņu un attīstību. Sociālo tūrismu var, un to vajag nostiprināt, palīdzot veicināt vienlīdzības, taisnīguma, demokrātijas un labklājības nosacījumus, kas padara iespējamu visu pasaules tautu attīstību uz vienlīdzīgiem pamatiem. |
| --- | --- |

2.4.5

Sociālā tūrisma ieguldījums vispārējā attīstībā. Jau iepriekš minēts, ka tūrisms un jo īpaši sociālais tūrisms daudzām tautām var sniegt iespēju izrauties no nepietiekamas attīstības līmeņa vai piedāvāt risinājumu rūpnieciskas krīzes situācijā un situācijā, kad kalnrūpniecības, rūpniecības vai lauksaimniecības nozarē tiek pārtraukts darbs. Sociālā tūrisma attīstībai nepieciešamie nosacījumi ir tādi paši kā tie, kas nepieciešami attiecīgā reģiona attīstībai, lai iedzīvotāji varētu uzskatīt tūrisma pasākumus par attīstības virzītājspēku. Atkarībā no tā, kā iedzīvotāji var nopelnīt iztiku no tūrisma pasākumiem, nostiprināsies vietējā ekonomika un sociālā stabilitāte. Kā norāda daudzas starptautiskas organizācijas, tūrisma darbība ir labs pretlīdzeklis kariem un visu veidu katastrofām. Tūrisms nozīmē uzņemšanu, apmaiņu, vietējo priekšrocību novērtēšanu, draudzību un cilvēku savstarpējo saskarsmi pretstatā karam, kas nozīmē agresiju, iebrukumu un dabas izpostīšanu. Ja mīl vien to, ko pazīst, tad tūrisms var veicināt cilvēku tuvināšanos un iespēju vairāk uzzināt vienam par otru, tādējādi stiprinot mieru, saskaņu un attīstību. Sociālo tūrismu var, un to vajag nostiprināt, palīdzot veicināt vienlīdzības, taisnīguma, demokrātijas un labklājības nosacījumus, kas padara iespējamu visu pasaules tautu attīstību uz vienlīdzīgiem pamatiem.

| 2.5 | Sociālā tūrisma un tā vadības principi un nosacījumi. Ir svarīgi analizēt tos faktorus un kritērijus, kas raksturo sociālā tūrisma darbību un tā vadības veidu, lai nošķirtu pasākumus, kuriem var piemērot apzīmējumu “sociālais tūrisms”, no tādiem, kuri to nav pelnījuši. Atsaucoties uz BITS, varam minēt dažus no kritērijiem, kas raksturo vispārējo tūrisma koncepciju:






  — | galvenajam mērķim jābūt tūrisma pieejamības palielināšanai attiecībā uz visām iedzīvotāju grupām, kam ir grūtības ceļot, vai kādai no šīm grupām; |
| --- | --- | --- |

2.5

Sociālā tūrisma un tā vadības principi un nosacījumi. Ir svarīgi analizēt tos faktorus un kritērijus, kas raksturo sociālā tūrisma darbību un tā vadības veidu, lai nošķirtu pasākumus, kuriem var piemērot apzīmējumu “sociālais tūrisms”, no tādiem, kuri to nav pelnījuši. Atsaucoties uz BITS, varam minēt dažus no kritērijiem, kas raksturo vispārējo tūrisma koncepciju:

—

galvenajam mērķim jābūt tūrisma pieejamības palielināšanai attiecībā uz visām iedzīvotāju grupām, kam ir grūtības ceļot, vai kādai no šīm grupām;

| — | tūrismam jābūt pieejamam ļoti plašam cilvēku lokam; tāpat tam jābūt atvērtam dažādiem vadības veidiem un dažādiem sociālā tūrisma pakalpojumu piedāvātājiem; |
| --- | --- |

—

tūrismam jābūt pieejamam ļoti plašam cilvēku lokam; tāpat tam jābūt atvērtam dažādiem vadības veidiem un dažādiem sociālā tūrisma pakalpojumu piedāvātājiem;

| — | pareizi jānosaka iedzīvotāju grupas, kam paredzēti pasākumi: sociālās grupas, vecuma grupas, invalīdi, nekad nepieļaujot diskrimināciju attiecībā uz rasi, kultūru vai sociālo situāciju; |
| --- | --- |

—

pareizi jānosaka iedzīvotāju grupas, kam paredzēti pasākumi: sociālās grupas, vecuma grupas, invalīdi, nekad nepieļaujot diskrimināciju attiecībā uz rasi, kultūru vai sociālo situāciju;

| — | jāiekļauj tādas iniciatīvas un mērķi, kam ir humāns, uz kultūru vērsts un izglītojošs raksturs un kas veicina uz personības attīstību kopumā; |
| --- | --- |

—

jāiekļauj tādas iniciatīvas un mērķi, kam ir humāns, uz kultūru vērsts un izglītojošs raksturs un kas veicina uz personības attīstību kopumā;

| — | darbības saimnieciskajai pusei jābūt pārredzamai, samazinot ieņēmumus līdz sociālo mērķu sasniegšanai nepieciešamajam līmenim; |
| --- | --- |

—

darbības saimnieciskajai pusei jābūt pārredzamai, samazinot ieņēmumus līdz sociālo mērķu sasniegšanai nepieciešamajam līmenim;

| — | tūrisma produktā jāiekļauj papildvērtība, kas nav izsakāma naudas izteiksmē; |
| --- | --- |

—

tūrisma produktā jāiekļauj papildvērtība, kas nav izsakāma naudas izteiksmē;

| — | jābūt skaidri izteiktai vēlmei ilgtspējīgā veidā integrēt tūrisma darbību vietējā vidē; |
| --- | --- |

—

jābūt skaidri izteiktai vēlmei ilgtspējīgā veidā integrēt tūrisma darbību vietējā vidē;

| — | jārealizē tādi personāla vadības principi, kas veicina apmierinātību ar darbu un integrāciju, pamatojoties uz sociālā tūrisma organizācijās strādājošo darbavietu kvalitāti. |
| --- | --- |

—

jārealizē tādi personāla vadības principi, kas veicina apmierinātību ar darbu un integrāciju, pamatojoties uz sociālā tūrisma organizācijās strādājošo darbavietu kvalitāti.

Šos un citus kritērijus var izmantot kā darbības vadlīnijas sociālā tūrisma organizācijās un sociālā tūrisma darbības noteikšanā.

| 2.6 | Uzņēmumu peļņa un sociālais tūrisms. Sociālajam tūrismam jābūt, un tas ir saimnieciskās darbības veids, lai gan tas saistīts ne tikai ar saimniecisko darbību, bet šai darbībai jābalstās uz ieguldījumu rentabilitātes pamatprincipiem un peļņu, kas nepieciešama, lai sekotu pamatmērķiem un tos sasniegtu. Vienīgi tie uzņēmumi, kuri ir konkurētspējīgi un peļņu nesoši plašā nozīmē, var darboties kvalitatīvi un droši, nodrošinot garantijas patērētājiem. Daudzveidība sociālā tūrisma jomā mūsdienās parāda to, ka uzņēmumi un organizācijas, kas sniedz sociālā tūrisma pakalpojumus, darbojas rentabli, jo izveidota stabila struktūra, atrasts pareizais tirgus un noteiktas šim tirgum atbilstošas cenas. Īpaši jāpiemin fakts, ka sociālā tūrisma organizācijas rada darba vietas visu gadu, arī periodos ar zemu nodarbinātības līmeni, tādējādi novēršot bezdarbu strādājošo vidū. |
| --- | --- |

2.6

Uzņēmumu peļņa un sociālais tūrisms. Sociālajam tūrismam jābūt, un tas ir saimnieciskās darbības veids, lai gan tas saistīts ne tikai ar saimniecisko darbību, bet šai darbībai jābalstās uz ieguldījumu rentabilitātes pamatprincipiem un peļņu, kas nepieciešama, lai sekotu pamatmērķiem un tos sasniegtu. Vienīgi tie uzņēmumi, kuri ir konkurētspējīgi un peļņu nesoši plašā nozīmē, var darboties kvalitatīvi un droši, nodrošinot garantijas patērētājiem. Daudzveidība sociālā tūrisma jomā mūsdienās parāda to, ka uzņēmumi un organizācijas, kas sniedz sociālā tūrisma pakalpojumus, darbojas rentabli, jo izveidota stabila struktūra, atrasts pareizais tirgus un noteiktas šim tirgum atbilstošas cenas. Īpaši jāpiemin fakts, ka sociālā tūrisma organizācijas rada darba vietas visu gadu, arī periodos ar zemu nodarbinātības līmeni, tādējādi novēršot bezdarbu strādājošo vidū.

| 2.7 | Tūrisma sociālā rentabilitāte. Lai gan sociālais tūrisms ir saimnieciskās darbības veids, tas noteikti ir arī sociālās darbības veids, kas labvēlīgi ietekmē šo jomu. Ceļotājs gūst labumu atvaļinājumā, tūrisma nozares darbinieki gūst labumu strādājot, savukārt sabiedrība kopumā ir ieguvēja sociālajā jomā. Runājot par Eiropu, sociālais tūrisms ietekmē “pilsoņu Eiropas” veidošanu, un šo ietekmi noteikti varētu palielināt. Pēc iespējas lielāka iedzīvotāju skaita ceļojumi pa Eiropu neapšaubāmi radīs plašākas zināšanas, lielāku sapratni un iecietību. |
| --- | --- |

2.7

Tūrisma sociālā rentabilitāte. Lai gan sociālais tūrisms ir saimnieciskās darbības veids, tas noteikti ir arī sociālās darbības veids, kas labvēlīgi ietekmē šo jomu. Ceļotājs gūst labumu atvaļinājumā, tūrisma nozares darbinieki gūst labumu strādājot, savukārt sabiedrība kopumā ir ieguvēja sociālajā jomā. Runājot par Eiropu, sociālais tūrisms ietekmē “pilsoņu Eiropas” veidošanu, un šo ietekmi noteikti varētu palielināt. Pēc iespējas lielāka iedzīvotāju skaita ceļojumi pa Eiropu neapšaubāmi radīs plašākas zināšanas, lielāku sapratni un iecietību.

| 2.8 | Dažādas koncepcijas un uzskati par sociālo tūrismu Eiropā. Dažādās Eiropas Savienības valstīs, kurās tiek izstrādātas sociālā tūrisma programmas, ir atšķirīgas koncepcijas par sociālo tūrismu mūsdienās, bet ir trīs kopīgas iezīmes:






  — | faktiskas brīvā laika iespējas, lai dotos atvaļinājumā; |
| --- | --- | --- |

2.8

Dažādas koncepcijas un uzskati par sociālo tūrismu Eiropā. Dažādās Eiropas Savienības valstīs, kurās tiek izstrādātas sociālā tūrisma programmas, ir atšķirīgas koncepcijas par sociālo tūrismu mūsdienās, bet ir trīs kopīgas iezīmes:

—

faktiskas brīvā laika iespējas, lai dotos atvaļinājumā;

| — | finansiālās iespējas ceļošanai, |
| --- | --- |

—

finansiālās iespējas ceļošanai,

| — | tādas struktūras vai instrumenta esamība, kas padara šīs tiesības praktiski īstenojamas. |
| --- | --- |

—

tādas struktūras vai instrumenta esamība, kas padara šīs tiesības praktiski īstenojamas.

| 2.8.1 | Tādējādi sociālā tūrisma jomā jāiekļauj visi ceļojumi un pasākumi, ko organizē arodbiedrības, ģimenes ceļojumi, ceļojumi ar reliģisku mērķi, ceļojumi, ko uzņēmumi organizē saviem darbiniekiem, ceļojumi, ko organizē publiskās iestādes, ceļojumi invalīdiem, ceļojumi jauniešiem vai gados vecākiem cilvēkiem, kā arī cita veida ceļojumi. |
| --- | --- |

2.8.1

Tādējādi sociālā tūrisma jomā jāiekļauj visi ceļojumi un pasākumi, ko organizē arodbiedrības, ģimenes ceļojumi, ceļojumi ar reliģisku mērķi, ceļojumi, ko uzņēmumi organizē saviem darbiniekiem, ceļojumi, ko organizē publiskās iestādes, ceļojumi invalīdiem, ceļojumi jauniešiem vai gados vecākiem cilvēkiem, kā arī cita veida ceļojumi.

| 2.9 | Sociālā tūrisma organizācijas. Tāpat pastāv daudzas organizācijas, kas visā Eiropā nodarbojas ar sociālā tūrisma organizēšanu un vadību. Var minēt šādas organizācijas:






  — | valsts līmeņa federācijas vai konsorciji, |
| --- | --- | --- |

2.9

Sociālā tūrisma organizācijas. Tāpat pastāv daudzas organizācijas, kas visā Eiropā nodarbojas ar sociālā tūrisma organizēšanu un vadību. Var minēt šādas organizācijas:

—

valsts līmeņa federācijas vai konsorciji,

| — | sabiedriskās iestādes, kuru darbības būtiska daļa veltīta sociālajam tūrismam vai kas nodarbojas tikai ar sociālo tūrismu; |
| --- | --- |

—

sabiedriskās iestādes, kuru darbības būtiska daļa veltīta sociālajam tūrismam vai kas nodarbojas tikai ar sociālo tūrismu;

| — | sociālā tūrisma, sporta vai kultūras apvienības, |
| --- | --- |

—

sociālā tūrisma, sporta vai kultūras apvienības,

| — | sadarbības organizācijas, |
| --- | --- |

—

sadarbības organizācijas,

| — | arodbiedrības, |
| --- | --- |

—

arodbiedrības,

| — | kopuzņēmumi. |
| --- | --- |

—

kopuzņēmumi.

3.   Sociālajā tūrismā iesaistītās puses un to loma.

| 3.1 | Eiropas iestādes. Kā liecina dažādi pētījumi, atzinumi, pārskati un konferences, kuru izstrādi vai organizēšanu veicina vai koordinē Eiropas Parlaments, Komisija un EESK, dažādas Eiropas iestādes izrāda pieaugošu interesi par sociālo tūrismu. To darbība galvenokārt vērsta uz dažādo Eiropas valstu plašās pieredzes apkopošanu, klasificēšanu un izplatīšanu. Īpaši jāatzīmē Komisijas loma jaunas pieredzes atbalstīšanā katras valsts līmenī un attiecīgo valstu atbildīgo darbinieku tuvināšanā, lai sadarbotos starpvalstu iniciatīvu īstenošanā. Šķiet, ka šobrīd Komisija nav uzņēmusies iespējamo sociālā tūrisma pieredzes saskaņotājas lomu visas Eiropas līmenī. Īpaši jāatzīmē Uzņēmumu ģenerāldirektorāta Tūrisma nodaļas nesen veiktais pētījums par to, kā Eiropas valstu iedzīvotāji izmanto atvaļinājumus un iemesliem, kāpēc apmēram 40 % no Eiropas iedzīvotājiem nepiedalās tūrisma pasākumos. Ir iespējams, ka Komisija nākotnē varētu uzņemties sociālā tūrisma platformas vispārējo koordināciju un vadību Eiropas līmenī. Iespējams, ka minētajam uzdevumam nebūtu nepieciešams Eiropas iestāžu finansiālais ieguldījums, lai attīstītu šādu kopīgu starpvalstu platformu. |
| --- | --- |

3.1

Eiropas iestādes. Kā liecina dažādi pētījumi, atzinumi, pārskati un konferences, kuru izstrādi vai organizēšanu veicina vai koordinē Eiropas Parlaments, Komisija un EESK, dažādas Eiropas iestādes izrāda pieaugošu interesi par sociālo tūrismu. To darbība galvenokārt vērsta uz dažādo Eiropas valstu plašās pieredzes apkopošanu, klasificēšanu un izplatīšanu. Īpaši jāatzīmē Komisijas loma jaunas pieredzes atbalstīšanā katras valsts līmenī un attiecīgo valstu atbildīgo darbinieku tuvināšanā, lai sadarbotos starpvalstu iniciatīvu īstenošanā. Šķiet, ka šobrīd Komisija nav uzņēmusies iespējamo sociālā tūrisma pieredzes saskaņotājas lomu visas Eiropas līmenī. Īpaši jāatzīmē Uzņēmumu ģenerāldirektorāta Tūrisma nodaļas nesen veiktais pētījums par to, kā Eiropas valstu iedzīvotāji izmanto atvaļinājumus un iemesliem, kāpēc apmēram 40 % no Eiropas iedzīvotājiem nepiedalās tūrisma pasākumos. Ir iespējams, ka Komisija nākotnē varētu uzņemties sociālā tūrisma platformas vispārējo koordināciju un vadību Eiropas līmenī. Iespējams, ka minētajam uzdevumam nebūtu nepieciešams Eiropas iestāžu finansiālais ieguldījums, lai attīstītu šādu kopīgu starpvalstu platformu.

| 3.2 | Dalībvalstu valdības. Kā iepriekš minēts, Eiropas Savienības dalībvalstu valdību iesaistīšanās sociālā tūrisma pasākumos ir ļoti dažāda, ņemot vērā vēsturiskos, ideoloģiskos un sociālos iemeslus. Dažās valstīs valdība un reģionālās vai vietējās pašvaldības sniedz ievērojamu finansiālo atbalstu. Šie līdzekļi bieži vien domāti dažādām iedzīvotāju grupām: jauniešiem, vecāka gadagājuma cilvēkiem, invalīdiem, maznodrošinātajiem, utt. Šobrīd valstu valdības izstrādā pasākumus, lai sociālā tūrisma programmu ietvaros pārsniegtu valstu robežas, izmantojot starpvalstu apmaiņu. |
| --- | --- |

3.2

Dalībvalstu valdības. Kā iepriekš minēts, Eiropas Savienības dalībvalstu valdību iesaistīšanās sociālā tūrisma pasākumos ir ļoti dažāda, ņemot vērā vēsturiskos, ideoloģiskos un sociālos iemeslus. Dažās valstīs valdība un reģionālās vai vietējās pašvaldības sniedz ievērojamu finansiālo atbalstu. Šie līdzekļi bieži vien domāti dažādām iedzīvotāju grupām: jauniešiem, vecāka gadagājuma cilvēkiem, invalīdiem, maznodrošinātajiem, utt. Šobrīd valstu valdības izstrādā pasākumus, lai sociālā tūrisma programmu ietvaros pārsniegtu valstu robežas, izmantojot starpvalstu apmaiņu.

| 3.3 | Darba devēji. Svarīgi atzīmēt to, ka ir tādas iniciatīvas, kā, piemēram, “Brīvdienu kuponi”, kuras darba devēji finansiāli atbalsta, lai veicinātu savu darbinieku atvaļinājumu pavadīšanas iespējas. Turklāt nedrīkst aizmirst, ka sociālais tūrisms ir nozīmīga saimnieciskā darbība ar lielu potenciālu, kas līdz ar to piesaista tūrisma nozares uzņēmējus, kuri redz iespējas paplašināt savu darbību pakalpojumu vai starpniecības jomā. Viens no piemēriem, ko vērts minēt, ir uzņēmums “Mundo Senior” Spānijā, kas apvieno vairākus lielus tūrisma uzņēmumus un sākotnēji tika veidots, lai vadītu Nodarbinātības un sociālās drošības lietu ministrijas tūrisma programmu, un kura sociālais mērogs un darbības joma paplašinājusies, piedāvājot īpašus tūrismam produktus vecāka gadagājuma cilvēkiem. Skaidri redzams, ka konkurētspēju nekavē minētās darbības sociālais raksturs. Neapšaubāmi nākotnē būs nepieciešamība izveidot publiskā un privātā sektora partnerības iniciatīvas, lai attīstītu sociālā tūrisma programmas gan ES dalībvalstīs, gan starp dažādām valstīm. |
| --- | --- |

3.3

Darba devēji. Svarīgi atzīmēt to, ka ir tādas iniciatīvas, kā, piemēram, “Brīvdienu kuponi”, kuras darba devēji finansiāli atbalsta, lai veicinātu savu darbinieku atvaļinājumu pavadīšanas iespējas. Turklāt nedrīkst aizmirst, ka sociālais tūrisms ir nozīmīga saimnieciskā darbība ar lielu potenciālu, kas līdz ar to piesaista tūrisma nozares uzņēmējus, kuri redz iespējas paplašināt savu darbību pakalpojumu vai starpniecības jomā. Viens no piemēriem, ko vērts minēt, ir uzņēmums “Mundo Senior” Spānijā, kas apvieno vairākus lielus tūrisma uzņēmumus un sākotnēji tika veidots, lai vadītu Nodarbinātības un sociālās drošības lietu ministrijas tūrisma programmu, un kura sociālais mērogs un darbības joma paplašinājusies, piedāvājot īpašus tūrismam produktus vecāka gadagājuma cilvēkiem. Skaidri redzams, ka konkurētspēju nekavē minētās darbības sociālais raksturs. Neapšaubāmi nākotnē būs nepieciešamība izveidot publiskā un privātā sektora partnerības iniciatīvas, lai attīstītu sociālā tūrisma programmas gan ES dalībvalstīs, gan starp dažādām valstīm.

| 3.4 | Darba ņēmēji. Kopš sociālā tūrisma rašanās pirmsākumiem arodbiedrības kā organizācijas, kas aizstāv strādājošo tiesības, ievērojami ietekmējušas tūrisma darbību kā līdzekli, lai gūtu labumu arodbiedrību biedriem. To darbība izpaužas kā atbalsts infrastruktūrām, brīvdienu kompleksiem, viesu namiem, utt., kā arī specializētiem pakalpojumiem. Pieredze un iesaistīšanās līmenis dažādās valstīs ir atšķirīgs, vienā valstī tas ir lielāks, citā mazāks, bet gandrīz visās valstīs arodbiedrības organizē sociālā tūrisma pasākumus. Noteikti būtu jāatzīmē arodbiedrību organizācijas valstīs, kas nesen iestājušās ES un cenšas veidot stabilu sociālā tūrisma modeli un attiecības ar pieredzes bagātākām organizācijām. Ir vērts atzīmēt arī 2005. gada maijā BITS veikto interesanto pētījumu par tūrisma pasākumiem, ko strādājošajiem organizēja dažādas arodbiedrības, kurā uzskaitīti pasākumi, kas jau tiek organizēti pašreizējās 25 ES valstīs. Tas neapšaubāmi ir lietderīgs informācijas un analīzes instruments par pašreizējo situāciju minētajā jomā. |
| --- | --- |

3.4

Darba ņēmēji. Kopš sociālā tūrisma rašanās pirmsākumiem arodbiedrības kā organizācijas, kas aizstāv strādājošo tiesības, ievērojami ietekmējušas tūrisma darbību kā līdzekli, lai gūtu labumu arodbiedrību biedriem. To darbība izpaužas kā atbalsts infrastruktūrām, brīvdienu kompleksiem, viesu namiem, utt., kā arī specializētiem pakalpojumiem. Pieredze un iesaistīšanās līmenis dažādās valstīs ir atšķirīgs, vienā valstī tas ir lielāks, citā mazāks, bet gandrīz visās valstīs arodbiedrības organizē sociālā tūrisma pasākumus. Noteikti būtu jāatzīmē arodbiedrību organizācijas valstīs, kas nesen iestājušās ES un cenšas veidot stabilu sociālā tūrisma modeli un attiecības ar pieredzes bagātākām organizācijām. Ir vērts atzīmēt arī 2005. gada maijā BITS veikto interesanto pētījumu par tūrisma pasākumiem, ko strādājošajiem organizēja dažādas arodbiedrības, kurā uzskaitīti pasākumi, kas jau tiek organizēti pašreizējās 25 ES valstīs. Tas neapšaubāmi ir lietderīgs informācijas un analīzes instruments par pašreizējo situāciju minētajā jomā.

| 3.5 | Specializētās apvienības. Būtu jāatzīmē patērētāju kooperatīvi, kam atsevišķās valstīs (Itālijā un Lielbritānijā) ir plaši aģentūru tīkli sociālā tūrisma pasākumu organizēšanai. Jāatzīmē arī jaunatnes un vides organizācijas, kas darbojas minētajā jomā. Šajā sakarā būtu jāmin arī apvienības, kas darbojas sociālā tūrisma organizāciju ietvaros. Tā tas ir BITS gadījumā, kas veic ļoti nozīmīgu atbalsta, koordinācijas un veicināšanas darbu. |
| --- | --- |

3.5

Specializētās apvienības. Būtu jāatzīmē patērētāju kooperatīvi, kam atsevišķās valstīs (Itālijā un Lielbritānijā) ir plaši aģentūru tīkli sociālā tūrisma pasākumu organizēšanai. Jāatzīmē arī jaunatnes un vides organizācijas, kas darbojas minētajā jomā. Šajā sakarā būtu jāmin arī apvienības, kas darbojas sociālā tūrisma organizāciju ietvaros. Tā tas ir BITS gadījumā, kas veic ļoti nozīmīgu atbalsta, koordinācijas un veicināšanas darbu.

| 3.6 | Grupas, kas tieši vai netieši ir sociālā tūrisma mērķauditorija. Ir skaidrs, ka galvenā loma dažādajās sociālā tūrisma programmās un pasākumos ir to izmantotājiem. Pirmkārt, viņi iegūst no ekonomiskajām priekšrocībām, kas ļauj viņiem labi izmantot brīvo laiku un atvaļinājumu, piedaloties sev tīkamajos sporta vai kultūras pasākumos. Otrkārt, viņi ir ieguvēji no tūrisma pakalpojumiem, kuru sniegšanā ņemti vērā ģeogrāfiskie resursi, kultūras mantojums un vides prasības, un no attiecībām starp tūristiem un vietējiem iedzīvotājiem, kas palīdz veicināt savstarpējo izziņu, atpūtu un līdzsvaru. Arī vietējā sabiedrība, kura uzņem sociālā tūrisma pasākumu dalībniekus, ir ieguvēja nodarbinātības, saimnieciskās darbības un attīstības ziņā. |
| --- | --- |

3.6

Grupas, kas tieši vai netieši ir sociālā tūrisma mērķauditorija. Ir skaidrs, ka galvenā loma dažādajās sociālā tūrisma programmās un pasākumos ir to izmantotājiem. Pirmkārt, viņi iegūst no ekonomiskajām priekšrocībām, kas ļauj viņiem labi izmantot brīvo laiku un atvaļinājumu, piedaloties sev tīkamajos sporta vai kultūras pasākumos. Otrkārt, viņi ir ieguvēji no tūrisma pakalpojumiem, kuru sniegšanā ņemti vērā ģeogrāfiskie resursi, kultūras mantojums un vides prasības, un no attiecībām starp tūristiem un vietējiem iedzīvotājiem, kas palīdz veicināt savstarpējo izziņu, atpūtu un līdzsvaru. Arī vietējā sabiedrība, kura uzņem sociālā tūrisma pasākumu dalībniekus, ir ieguvēja nodarbinātības, saimnieciskās darbības un attīstības ziņā.

4.   Eiropas sociālā tūrisma pašreizējā situācija.

| 4.1 | Teorētiskais, tiesiskais un plānošanas aspekts. Šobrīd Eiropā teorētiskais, tiesiskais un plānošanas aspekts sociālajā tūrismā nav ļoti plašs, tomēr ir virkne diezgan izsmeļošu pētījumu un ziņojumu, kuros atspoguļoti centieni izpētīt un veikt salīdzinošo analīzi par situāciju sociālā tūrisma pasākumu jomā Eiropā. Daži no tiem minēti šī atzinuma D daļā kā tehniskās un dokumentālās atsauces. |
| --- | --- |

4.1

Teorētiskais, tiesiskais un plānošanas aspekts. Šobrīd Eiropā teorētiskais, tiesiskais un plānošanas aspekts sociālajā tūrismā nav ļoti plašs, tomēr ir virkne diezgan izsmeļošu pētījumu un ziņojumu, kuros atspoguļoti centieni izpētīt un veikt salīdzinošo analīzi par situāciju sociālā tūrisma pasākumu jomā Eiropā. Daži no tiem minēti šī atzinuma D daļā kā tehniskās un dokumentālās atsauces.

| 4.2 | Dažādi praktiskās darbības piemēri Eiropā. Kā jau iepriekš minēts, izpētes grupas darba gaitā, uzklausīšanas sēdē, kas notika 2006. gada 4. un 5. maijā Barselonā, un, izmantojot informāciju par pieredzi, kas apskatīta BITS un Komisijas organizētajā konferencē “Tūrisms visiem”, radusies iespēja noteikt un iepazīt daudzus praktiskās pieredzes piemērus Eiropā, ko noteikti var uzskatīt par veiksmīgiem. Šī atzinuma uzdevums nav detalizēti izpētīt šo pieredzi, bet būtu lietderīgi minēt dažus visnozīmīgākos piemērus, kas neapšaubāmi palīdzēs atzinīgāk vērtēt sociālo tūrismu un sniegs ieteikumus citām organizācijām, kas darbojas sociālā tūrisma jomā, kā arī valstīm vai reģioniem, kuriem dažādu iemeslu dēļ nav programmu minētajā jomā. |
| --- | --- |

4.2

Dažādi praktiskās darbības piemēri Eiropā. Kā jau iepriekš minēts, izpētes grupas darba gaitā, uzklausīšanas sēdē, kas notika 2006. gada 4. un 5. maijā Barselonā, un, izmantojot informāciju par pieredzi, kas apskatīta BITS un Komisijas organizētajā konferencē “Tūrisms visiem”, radusies iespēja noteikt un iepazīt daudzus praktiskās pieredzes piemērus Eiropā, ko noteikti var uzskatīt par veiksmīgiem. Šī atzinuma uzdevums nav detalizēti izpētīt šo pieredzi, bet būtu lietderīgi minēt dažus visnozīmīgākos piemērus, kas neapšaubāmi palīdzēs atzinīgāk vērtēt sociālo tūrismu un sniegs ieteikumus citām organizācijām, kas darbojas sociālā tūrisma jomā, kā arī valstīm vai reģioniem, kuriem dažādu iemeslu dēļ nav programmu minētajā jomā.

| 4.2.1 | Francijas tūrisma uzņēmumam
  “L'Agence Nacionale pour les Chèques-Vacances”
  (ANCV; Brīvdienu kuponu valsts aģentūra) 2005. gadā bija apmēram 1 miljardu euro liels apgrozījums. Uzņēmums tika izveidots 1982. gadā kā “rūpnieciska un komerciāla rakstura publiska organizācija”, un pēc vairāk nekā 23 darbības gadiem tas saglabājas kā lietderīgs sociālās politikas instruments tūrismam. |
| --- | --- |

4.2.1

Francijas tūrisma uzņēmumam
  “L'Agence Nacionale pour les Chèques-Vacances”
  (ANCV; Brīvdienu kuponu valsts aģentūra) 2005. gadā bija apmēram 1 miljardu euro liels apgrozījums. Uzņēmums tika izveidots 1982. gadā kā “rūpnieciska un komerciāla rakstura publiska organizācija”, un pēc vairāk nekā 23 darbības gadiem tas saglabājas kā lietderīgs sociālās politikas instruments tūrismam.

| 4.2.1.1 | Uzņēmuma darbības mērķi ir trejādi:






  — | palīdzēt pēc iespējas lielākam cilvēku skaitam doties atvaļinājumā, jo īpaši tiem, kuriem ir zems ienākumu līmenis; |
| --- | --- | --- |

4.2.1.1

Uzņēmuma darbības mērķi ir trejādi:

—

palīdzēt pēc iespējas lielākam cilvēku skaitam doties atvaļinājumā, jo īpaši tiem, kuriem ir zems ienākumu līmenis;

| — | nodrošināt iespēju izmantot plašu tūrisma profesionāļu tīklu, kas var kvalitatīvi izpildīt visas prasības; |
| --- | --- |

—

nodrošināt iespēju izmantot plašu tūrisma profesionāļu tīklu, kas var kvalitatīvi izpildīt visas prasības;

| — | sadarboties tūrisma attīstības jomā, palīdzot sasniegt līdzsvarotāku tūrisma darbību reģionos. |
| --- | --- |

—

sadarboties tūrisma attīstības jomā, palīdzot sasniegt līdzsvarotāku tūrisma darbību reģionos.

| 4.2.1.2 | Jāatzīmē, ka brīvdienu kuponus katru gadu saņem apmēram 2.5 miljoni cilvēku, un tos izmanto apmēram 7 miljoni ceļotāju. ANCV ir vairāk nekā 21 000 piesaistītu organizāciju, kas piedalās tās finansēšanā, un apmēram 135 000 tūrisma un atpūtas jomas darbinieku, kuri iesaistīti pakalpojumu sniegšanā. |
| --- | --- |

4.2.1.2

Jāatzīmē, ka brīvdienu kuponus katru gadu saņem apmēram 2.5 miljoni cilvēku, un tos izmanto apmēram 7 miljoni ceļotāju. ANCV ir vairāk nekā 21 000 piesaistītu organizāciju, kas piedalās tās finansēšanā, un apmēram 135 000 tūrisma un atpūtas jomas darbinieku, kuri iesaistīti pakalpojumu sniegšanā.

| 4.2.1.3 | Turklāt programma ļauj nodrošināt atvaļinājumus sociāli visneaizsargātākajām iedzīvotāju grupām, invalīdiem, jauniešiem, utt., izsniedzot ceļošanas pabalstus apmēram 4, 5 miljonu euro apmērā. Svarīgs ir arī aģentūras finansiālais ieguldījums sociālā tūrisma infrastruktūru uzlabošanā. |
| --- | --- |

4.2.1.3

Turklāt programma ļauj nodrošināt atvaļinājumus sociāli visneaizsargātākajām iedzīvotāju grupām, invalīdiem, jauniešiem, utt., izsniedzot ceļošanas pabalstus apmēram 4, 5 miljonu euro apmērā. Svarīgs ir arī aģentūras finansiālais ieguldījums sociālā tūrisma infrastruktūru uzlabošanā.

| 4.2.1.4 | Kopumā šķiet, ka programmas nepārtrauktība un rentabilitāte ir nodrošināta; neapšaubāmi, ekonomiskie pētījumi apstiprina to, ka programmas saimnieciskās darbības ietekme palīdz atgūt finansiālās izmaksas. |
| --- | --- |

4.2.1.4

Kopumā šķiet, ka programmas nepārtrauktība un rentabilitāte ir nodrošināta; neapšaubāmi, ekonomiskie pētījumi apstiprina to, ka programmas saimnieciskās darbības ietekme palīdz atgūt finansiālās izmaksas.

| 4.2.1.5 | Aģentūras mērķi nākamajos gados ir turpināt tās sniegto pakalpojumu paplašināšanu un izplatīšanu pakalpojumu izmantotāju un tūrisma nozares profesionāļu vidū. Varbūt šie mērķi varētu iekļaut starpvalstu raksturu, panākot vienošanās ar citām Eiropas valstīm; neapšaubāmi, ieguvumi būtu savstarpēji, un tā būtu paraugprakse ar lielu saimniecisko un sociālo nozīmi. |
| --- | --- |

4.2.1.5

Aģentūras mērķi nākamajos gados ir turpināt tās sniegto pakalpojumu paplašināšanu un izplatīšanu pakalpojumu izmantotāju un tūrisma nozares profesionāļu vidū. Varbūt šie mērķi varētu iekļaut starpvalstu raksturu, panākot vienošanās ar citām Eiropas valstīm; neapšaubāmi, ieguvumi būtu savstarpēji, un tā būtu paraugprakse ar lielu saimniecisko un sociālo nozīmi.

| 4.2.2 | Sociālā tūrisma programmai

  IMSERSO
  Spānijā ir līdzīgi mērķi, bet tajā tiek izmantota atšķirīga pieeja un instrumenti. Ar tās palīdzību katru gadu vairāk nekā 1 miljons cilvēku, jo īpaši vecāka gadagājuma cilvēki, dodas organizētos grupu ceļojumos, kas notiek ārpus tūrisma sezonas. Spānijas valdība katru gadu programmā iegulda apmēram 75 miljonus euro, bet, izmantojot dažādus nodokļu mehānismus (PVA, uzņēmējdarbības nodokļus, uzņēmumu peļņas nodokļus un fizisko personu ienākuma nodokļus), kā arī palielinātus ieņēmumus no sociālās apdrošināšanas iemaksām un bezdarbnieku pabalstu uzkrājumiem, programma dod ieņēmumus apmēram 125 miljonu euro apmērā, un tādēļ tā ekonomiski ir ļoti rentabla. |
| --- | --- |

4.2.2

Sociālā tūrisma programmai

  IMSERSO
  Spānijā ir līdzīgi mērķi, bet tajā tiek izmantota atšķirīga pieeja un instrumenti. Ar tās palīdzību katru gadu vairāk nekā 1 miljons cilvēku, jo īpaši vecāka gadagājuma cilvēki, dodas organizētos grupu ceļojumos, kas notiek ārpus tūrisma sezonas. Spānijas valdība katru gadu programmā iegulda apmēram 75 miljonus euro, bet, izmantojot dažādus nodokļu mehānismus (PVA, uzņēmējdarbības nodokļus, uzņēmumu peļņas nodokļus un fizisko personu ienākuma nodokļus), kā arī palielinātus ieņēmumus no sociālās apdrošināšanas iemaksām un bezdarbnieku pabalstu uzkrājumiem, programma dod ieņēmumus apmēram 125 miljonu euro apmērā, un tādēļ tā ekonomiski ir ļoti rentabla.

| 4.2.2.1 | Šīs programmas sociālā un ekonomiskā rentabilitāte ir skaidri redzama, jo tā devusi iespēju ļoti daudziem vecākās paaudzes cilvēkiem ceļot pirmo reizi, iepazīt citas pilsētas un citu vidi, paplašināt sociālos kontaktus uz vienlīdzīgiem noteikumiem, uzlabot fizisko stāvokli, tās dalībnieki atzinīgi novērtējuši kvalitāti, turklāt par katru programmā ieguldīto 1 euro tiek atgūti 1,7 eur. |
| --- | --- |

4.2.2.1

Šīs programmas sociālā un ekonomiskā rentabilitāte ir skaidri redzama, jo tā devusi iespēju ļoti daudziem vecākās paaudzes cilvēkiem ceļot pirmo reizi, iepazīt citas pilsētas un citu vidi, paplašināt sociālos kontaktus uz vienlīdzīgiem noteikumiem, uzlabot fizisko stāvokli, tās dalībnieki atzinīgi novērtējuši kvalitāti, turklāt par katru programmā ieguldīto 1 euro tiek atgūti 1,7 eur.

| 4.2.2.2 | Jāmin arī šīs programmas ietekme uz nodarbinātību — aptuveni 10 000 strādājošo ārpus tūrisma sezonas nekļūst par bezdarbniekiem, jo viesnīcas un citi uzņēmumi turpina darboties. |
| --- | --- |

4.2.2.2

Jāmin arī šīs programmas ietekme uz nodarbinātību — aptuveni 10 000 strādājošo ārpus tūrisma sezonas nekļūst par bezdarbniekiem, jo viesnīcas un citi uzņēmumi turpina darboties.

| 4.2.2.3 | Šī programma pastāvīgi paplašinās un attīstās, meklējot jaunas sociālā tūrisma formas ar lielāku vērtību kultūras, veselības aprūpes un sociālajā jomā, piedāvājot, piemēram, uzturēšanos kūrvietās, kas ir ļoti populāra, vai ceļojumus, kuros iekļauti kultūras pasākumu apmeklējumi. |
| --- | --- |

4.2.2.3

Šī programma pastāvīgi paplašinās un attīstās, meklējot jaunas sociālā tūrisma formas ar lielāku vērtību kultūras, veselības aprūpes un sociālajā jomā, piedāvājot, piemēram, uzturēšanos kūrvietās, kas ir ļoti populāra, vai ceļojumus, kuros iekļauti kultūras pasākumu apmeklējumi.

| 4.2.2.4 | Tāpat kā Francijas programmai, arī Spānijas programmai ir loti lielas paplašināšanās iespējas ne vien attiecīgajā valstī, bet arī ārpus tās. Šobrīd Spānijas IMSERSO jau panākusi vienošanos par tūristu apmaiņu ar līdzīgu organizāciju Portugālē un tiek pētītas iespējas par tādu pašu vienošanos ar Franciju. Tas varētu būt ļoti vērtīgs piemērs, ko varētu pārņemt pārējās Eiropas valstis. |
| --- | --- |

4.2.2.4

Tāpat kā Francijas programmai, arī Spānijas programmai ir loti lielas paplašināšanās iespējas ne vien attiecīgajā valstī, bet arī ārpus tās. Šobrīd Spānijas IMSERSO jau panākusi vienošanos par tūristu apmaiņu ar līdzīgu organizāciju Portugālē un tiek pētītas iespējas par tādu pašu vienošanos ar Franciju. Tas varētu būt ļoti vērtīgs piemērs, ko varētu pārņemt pārējās Eiropas valstis.

| 4.2.3 | Cita pieredze. Bez šīm divām lielajām sociālā tūrisma programmām Eiropā ir arī citi labi piemēri, kas varbūt ir mazāka mēroga, attiecināti uz šaurākām mērķa grupām, bet tādēļ tie nav mazāk vērtīgi. Tā tas ir gadījumā ar Barselonas uzklausīšanas sēdē analizēto piemēru — organizāciju
  Plataforma Representativa Estatal de Discapacitados Físicos (PREDIF),
  kas pievērš uzmanību ļoti īpašai iedzīvotāju grupai un veiksmīgi realizē brīvdienu programmu šai grupai. |
| --- | --- |

4.2.3

Cita pieredze. Bez šīm divām lielajām sociālā tūrisma programmām Eiropā ir arī citi labi piemēri, kas varbūt ir mazāka mēroga, attiecināti uz šaurākām mērķa grupām, bet tādēļ tie nav mazāk vērtīgi. Tā tas ir gadījumā ar Barselonas uzklausīšanas sēdē analizēto piemēru — organizāciju
  Plataforma Representativa Estatal de Discapacitados Físicos (PREDIF),
  kas pievērš uzmanību ļoti īpašai iedzīvotāju grupai un veiksmīgi realizē brīvdienu programmu šai grupai.

| 4.2.3.1 | Atšķirīgs, bet arī ļoti interesants piemērs, ko vērts pieminēt, ir triju organizāciju kopīga iniciatīva: viena organizācija ir no Lielbritānijas (
  Family Holiday Association
  ), otra no Beļģijas (
  Toerisme Vlaanderen
  ) un trešā no Francijas (
  Vacances Ouvertes
  ), un tās koordinē darbību, lai savās trijās valstīs atvieglotu “tūrismu visiem”. |
| --- | --- |

4.2.3.1

Atšķirīgs, bet arī ļoti interesants piemērs, ko vērts pieminēt, ir triju organizāciju kopīga iniciatīva: viena organizācija ir no Lielbritānijas (
  Family Holiday Association
  ), otra no Beļģijas (
  Toerisme Vlaanderen
  ) un trešā no Francijas (
  Vacances Ouvertes
  ), un tās koordinē darbību, lai savās trijās valstīs atvieglotu “tūrismu visiem”.

| 4.2.3.2 | Arī citās Eiropas valstīs ir sociālā tūrisma piedāvājumi, tajā skaitā Portugālē, Polijā un Ungārijā, kur liela nozīme ir arodbiedrībām, vai Itālijā, kur programmu atbalsta patērētāju kooperatīvi. Noteikti var apgalvot, ka iniciatīvu daudzveidība, programmu izmantotāju skaits un dažādība palielinās visās Eiropas valstīs. |
| --- | --- |

4.2.3.2

Arī citās Eiropas valstīs ir sociālā tūrisma piedāvājumi, tajā skaitā Portugālē, Polijā un Ungārijā, kur liela nozīme ir arodbiedrībām, vai Itālijā, kur programmu atbalsta patērētāju kooperatīvi. Noteikti var apgalvot, ka iniciatīvu daudzveidība, programmu izmantotāju skaits un dažādība palielinās visās Eiropas valstīs.

| 4.2.3.3 | Tāpat jāatzīmē tas, ka arī dažos reģionos un pašvaldībās tādā vai citādā veidā tiek attīstītas sociālā tūrisma iniciatīvas, kā, piemēram, “Plan OCI 60”Baleāru salu autonomajā apgabalā. |
| --- | --- |

4.2.3.3

Tāpat jāatzīmē tas, ka arī dažos reģionos un pašvaldībās tādā vai citādā veidā tiek attīstītas sociālā tūrisma iniciatīvas, kā, piemēram, “Plan OCI 60”Baleāru salu autonomajā apgabalā.

| 4.2.3.4 | Tāpat reģionālajā mērogā Andalūzijas (Spānija) valdība īsteno divas iniciatīvas — programmu
  Residencias de Tiempo Libre
  un programmu“
  Conoce tu Costa
  ”, kas ietver reģionālās pārvaldes un vietējo padomju sadarbību, lai autonomajā reģionā veicinātu tūrismu vecāka gadagājuma cilvēku vidū. |
| --- | --- |

4.2.3.4

Tāpat reģionālajā mērogā Andalūzijas (Spānija) valdība īsteno divas iniciatīvas — programmu
  Residencias de Tiempo Libre
  un programmu“
  Conoce tu Costa
  ”, kas ietver reģionālās pārvaldes un vietējo padomju sadarbību, lai autonomajā reģionā veicinātu tūrismu vecāka gadagājuma cilvēku vidū.

| 4.2.3.5 | Tāpat ir vērts minēt informāciju par sociālo tūrismu Eiropas Savienības interneta portālā www.visiteurope.com, kurā var atrast informāciju par visiem tūrisma pasākumiem Eiropā, tajā skaitā arī sociālā tūrisma jomā. |
| --- | --- |

4.2.3.5

Tāpat ir vērts minēt informāciju par sociālo tūrismu Eiropas Savienības interneta portālā www.visiteurope.com, kurā var atrast informāciju par visiem tūrisma pasākumiem Eiropā, tajā skaitā arī sociālā tūrisma jomā.

| 4.3 | Sociālā tūrisma vispārējs novērtējums. Sociālā tūrisma vērtība un tā devums Eiropas sabiedrībai ir ļoti daudzveidīgs. Dažus piemēri:






  — | tūrisma pakalpojumu izmantotāju apmierinātība ne vien ar konkrētajām iespējām doties ceļojumos, bet arī ar īpašu veidu, kādā tie noris, |
| --- | --- | --- |

4.3

Sociālā tūrisma vispārējs novērtējums. Sociālā tūrisma vērtība un tā devums Eiropas sabiedrībai ir ļoti daudzveidīgs. Dažus piemēri:

—

tūrisma pakalpojumu izmantotāju apmierinātība ne vien ar konkrētajām iespējām doties ceļojumos, bet arī ar īpašu veidu, kādā tie noris,

| — | darbības cilvēciskā dimensija un vērtības, |
| --- | --- |

—

darbības cilvēciskā dimensija un vērtības,

| — | līdzsvara uzlabošana un personības attīstības iespējas ceļotāju un vietējās sabiedrības vidū, |
| --- | --- |

—

līdzsvara uzlabošana un personības attīstības iespējas ceļotāju un vietējās sabiedrības vidū,

| — | rentabilitāte un ekonomiskie ieguvumi tūrisma nozarē, jo īpaši, pagarinot tūrisma sezonu, |
| --- | --- |

—

rentabilitāte un ekonomiskie ieguvumi tūrisma nozarē, jo īpaši, pagarinot tūrisma sezonu,

| — | ieguvumi, radot stabilas, kvalitatīvas darba vietas visu gadu; |
| --- | --- |

—

ieguvumi, radot stabilas, kvalitatīvas darba vietas visu gadu;

| — | ilgtspējības saglabāšana tūrisma galamērķos, |
| --- | --- |

—

ilgtspējības saglabāšana tūrisma galamērķos,

| — | apkārtējās vides, dabas, sociālo un kultūras resursu un mantojuma novērtēšana, |
| --- | --- |

—

apkārtējās vides, dabas, sociālo un kultūras resursu un mantojuma novērtēšana,

| — | zināšanu un apmaiņas veicināšana starp dažādām ES valstīm. |
| --- | --- |

—

zināšanu un apmaiņas veicināšana starp dažādām ES valstīm.

| 4.3.1 | Šis vērtību kopums, kā arī sociālā tūrisma darbības panākumi, kā arī izaugsmes iespējas, izpēte un jaunu produktu ieviešana veido visaptverošu, ļoti pozitīvu sociālā tūrisma novērtējumu Eiropā. |
| --- | --- |

4.3.1

Šis vērtību kopums, kā arī sociālā tūrisma darbības panākumi, kā arī izaugsmes iespējas, izpēte un jaunu produktu ieviešana veido visaptverošu, ļoti pozitīvu sociālā tūrisma novērtējumu Eiropā.

| 4.3.2 | Šāds visaptverošs, pozitīvs novērtējums liecina par to, ka sociālo tūrismu var uzskatīt par “brīnumu”: visiem šajā jomā strādājošajiem un visiem, kuri izmanto sniegtos pakalpojumus, ir dažādi ieguvumi: ekonomiskie, sociālie, ieguvumi veselības jomā, nodarbinātībā, Eiropas pilsoniskuma jomā. Nevienu sociālās tūrisma darbība neietekmē negatīvi. Būtu patiešam grūti atrast kādu cilvēku veiktu un saimniecisku darbību, kas būtu tik vispārēji atzīta un atbalstīta. |
| --- | --- |

4.3.2

Šāds visaptverošs, pozitīvs novērtējums liecina par to, ka sociālo tūrismu var uzskatīt par “brīnumu”: visiem šajā jomā strādājošajiem un visiem, kuri izmanto sniegtos pakalpojumus, ir dažādi ieguvumi: ekonomiskie, sociālie, ieguvumi veselības jomā, nodarbinātībā, Eiropas pilsoniskuma jomā. Nevienu sociālās tūrisma darbība neietekmē negatīvi. Būtu patiešam grūti atrast kādu cilvēku veiktu un saimniecisku darbību, kas būtu tik vispārēji atzīta un atbalstīta.

| 4.3.3 | Līdz ar to nav grūti šajā atzinumā iekļaut priekšlikumus un ieteikumus, kas nostiprinātu un uzlabotu esošās programmas un paplašinātu to pozitīvo ietekmi uz plašākiem iedzīvotāju slāņiem. |
| --- | --- |

4.3.3

Līdz ar to nav grūti šajā atzinumā iekļaut priekšlikumus un ieteikumus, kas nostiprinātu un uzlabotu esošās programmas un paplašinātu to pozitīvo ietekmi uz plašākiem iedzīvotāju slāņiem.

B.   OTRĀ DAĻA: PRIEKŠLIKUMI

5.   Virzība uz Eiropas sociālā tūrisma platformu.

| 5.1 | Priekšnosacījumi. No iepriekš minētā var secināt, ka neatkarīgi no sociālā tūrisma definīcijas, finansēšanas un vadības tas ir spēcīgs, rentabls un stabils ekonomiskais un sociālais faktors, kas īsteno savus mērķus, nodrošinot augstu apmierinātības līmeni sociālā tūrisma pakalpojumu izmantotājiem, dodot ieguldījumu nodarbinātībā, mazinot tūrisma pakalpojumu sezonālo raksturu, un tam ir ļoti liela vērtība pasaulē, un jo īpaši mūsu Eiropā. Tādēļ jāapsver, kā būtu iespējams paplašināt un vispārināt sociālā tūrisma labvēlīgo ietekmi uz iedzīvotājiem, uzņēmumiem un sabiedrību kopumā. |
| --- | --- |

5.1

Priekšnosacījumi. No iepriekš minētā var secināt, ka neatkarīgi no sociālā tūrisma definīcijas, finansēšanas un vadības tas ir spēcīgs, rentabls un stabils ekonomiskais un sociālais faktors, kas īsteno savus mērķus, nodrošinot augstu apmierinātības līmeni sociālā tūrisma pakalpojumu izmantotājiem, dodot ieguldījumu nodarbinātībā, mazinot tūrisma pakalpojumu sezonālo raksturu, un tam ir ļoti liela vērtība pasaulē, un jo īpaši mūsu Eiropā. Tādēļ jāapsver, kā būtu iespējams paplašināt un vispārināt sociālā tūrisma labvēlīgo ietekmi uz iedzīvotājiem, uzņēmumiem un sabiedrību kopumā.

| 5.1.1 | Nav vienkārši zem viena nosaukuma apvienot visu Eiropas mēroga sociālā tūrisma darbību. Var runāt par platformu, projektu, programmu, iniciatīvu, un, lai gan minētie apzīmējumi nav viennozīmīgi, tie visi netieši norāda uz organizētu darbību, kurai ir skaidri noteikti mērķi pārvalstiskā Eiropas mērogā. Šajā atzinumā, ņemot vērā tā vispārējā priekšlikuma raksturu, minētajiem apzīmējumiem nav būtiskas nozīmes, jo darba gaitā šai nākotnes platformai tiks atrasts piemērots nosaukums. |
| --- | --- |

5.1.1

Nav vienkārši zem viena nosaukuma apvienot visu Eiropas mēroga sociālā tūrisma darbību. Var runāt par platformu, projektu, programmu, iniciatīvu, un, lai gan minētie apzīmējumi nav viennozīmīgi, tie visi netieši norāda uz organizētu darbību, kurai ir skaidri noteikti mērķi pārvalstiskā Eiropas mērogā. Šajā atzinumā, ņemot vērā tā vispārējā priekšlikuma raksturu, minētajiem apzīmējumiem nav būtiskas nozīmes, jo darba gaitā šai nākotnes platformai tiks atrasts piemērots nosaukums.

| 5.1.2 | Tomēr ir skaidrs, ka tūrisms Eiropā cieš no dažādiem trūkumiem un apdraudējumiem vidējā termiņā:






  — | aizvien pieaugošais tūrisma sezonālais raksturs kā Eiropas ziemeļos, tā arī centrālajā daļā un Vidusjūras piekrastē: ārpus tūrisma sezonas tūrisma reģioni ir tukši, trūkst atbilstošu infrastruktūru, kuras varētu izmantot visu gadu, |
| --- | --- | --- |

5.1.2

Tomēr ir skaidrs, ka tūrisms Eiropā cieš no dažādiem trūkumiem un apdraudējumiem vidējā termiņā:

—

aizvien pieaugošais tūrisma sezonālais raksturs kā Eiropas ziemeļos, tā arī centrālajā daļā un Vidusjūras piekrastē: ārpus tūrisma sezonas tūrisma reģioni ir tukši, trūkst atbilstošu infrastruktūru, kuras varētu izmantot visu gadu,

| — | nepietiekama cilvēkresursu izmantošana ārpus tūrisma sezonas un vidēji aktīvas sezonas laikā, |
| --- | --- |

—

nepietiekama cilvēkresursu izmantošana ārpus tūrisma sezonas un vidēji aktīvas sezonas laikā,

| — | ievērojams ekonomiski aktīvo iedzīvotāju skaita pieaugums emigrācijas dēļ, kā rezultātā jāpaplašina saimnieciskā darbība, lai saglabātu vismaz līdzšinējo dzīves līmeni, |
| --- | --- |

—

ievērojams ekonomiski aktīvo iedzīvotāju skaita pieaugums emigrācijas dēļ, kā rezultātā jāpaplašina saimnieciskā darbība, lai saglabātu vismaz līdzšinējo dzīves līmeni,

| — | grūtības tūrisma nozarē visu gadu saglabāt atbilstošu cenu un nodarbinātības līmeni, lai nodrošinātu rentabilitāti vidējā termiņā, |
| --- | --- |

—

grūtības tūrisma nozarē visu gadu saglabāt atbilstošu cenu un nodarbinātības līmeni, lai nodrošinātu rentabilitāti vidējā termiņā,

| — | objektīvi ierobežojumi vietu skaitam, ko var izmantot tūrisma nolūkam, |
| --- | --- |

—

objektīvi ierobežojumi vietu skaitam, ko var izmantot tūrisma nolūkam,

| — | lai tūrisma nozarē nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību, nepieciešams palielināt katra tūrisma reģiona pievienoto vērtību visa gada garumā, paaugstinot kvalitāti un tā rezultāta arī cenu, vai paaugstinot gada vidējo noslogojumu un pagarinot sezonu, kuras laikā ir atvērti tūristu apkalpošanas uzņēmumi; |
| --- | --- |

—

lai tūrisma nozarē nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību, nepieciešams palielināt katra tūrisma reģiona pievienoto vērtību visa gada garumā, paaugstinot kvalitāti un tā rezultāta arī cenu, vai paaugstinot gada vidējo noslogojumu un pagarinot sezonu, kuras laikā ir atvērti tūristu apkalpošanas uzņēmumi;

| — | ļoti daudzu tūrisma galamērķu rašanās visā pasaulē, piedāvājot jaunus, konkurētspējīgus produktus un pakalpojumus; šai jaunajai konkurences formai vispirms jāveicina kvalitāte un konkurētspēja. |
| --- | --- |

—

ļoti daudzu tūrisma galamērķu rašanās visā pasaulē, piedāvājot jaunus, konkurētspējīgus produktus un pakalpojumus; šai jaunajai konkurences formai vispirms jāveicina kvalitāte un konkurētspēja.

| 5.1.3 | Tomēr pastāv arī faktori, kas skaidri norāda, ka Eiropas sociālā tūrisma platforma vai projekts varētu būt dzīvotspējīgs:






  — | to Eiropas iedzīvotāju skaita pakāpenisks pieaugums gan absolūtos, gan relatīvos skaitļos, kuri nestrādā, bet saņem pensijas, un kuriem ir pietiekams dzīves līmenis, |
| --- | --- | --- |

5.1.3

Tomēr pastāv arī faktori, kas skaidri norāda, ka Eiropas sociālā tūrisma platforma vai projekts varētu būt dzīvotspējīgs:

—

to Eiropas iedzīvotāju skaita pakāpenisks pieaugums gan absolūtos, gan relatīvos skaitļos, kuri nestrādā, bet saņem pensijas, un kuriem ir pietiekams dzīves līmenis,

| — | pakāpenisks eiropiešu mūža ilguma pieaugums, |
| --- | --- |

—

pakāpenisks eiropiešu mūža ilguma pieaugums,

| — | viena cilvēka dzīves laikā izmantotā atvaļinājuma vidējā ilguma pieaugums, jo īpaši, cilvēkiem kļūstot vecākiem, |
| --- | --- |

—

viena cilvēka dzīves laikā izmantotā atvaļinājuma vidējā ilguma pieaugums, jo īpaši, cilvēkiem kļūstot vecākiem,

| — | transporta izmaksu samazināšanās, pateicoties zemo cenu aviosabiedrību skaita pieaugumam, kas veicina mobilitāti un tūrismu, |
| --- | --- |

—

transporta izmaksu samazināšanās, pateicoties zemo cenu aviosabiedrību skaita pieaugumam, kas veicina mobilitāti un tūrismu,

| — | aizvien pieaugošs kultūras līmenis, kas veicina atbildīgu un ilgtspējīgu tūrismu, |
| --- | --- |

—

aizvien pieaugošs kultūras līmenis, kas veicina atbildīgu un ilgtspējīgu tūrismu,

| — | laba un veiksmīga pieredze sociālā tūrisma programmu jomā visā Eiropā, |
| --- | --- |

—

laba un veiksmīga pieredze sociālā tūrisma programmu jomā visā Eiropā,

| — | valstu iestāšanās Eiropas Savienībā, kas paplašina tirgu un ceļošanas iespējas. |
| --- | --- |

—

valstu iestāšanās Eiropas Savienībā, kas paplašina tirgu un ceļošanas iespējas.

| 5.2 | Eiropas sociālā tūrisma platformai varētu izvirzīt dažādus mērķus:






  — | vispārināt un paplašināt esošās programmas un palielināt sociālā tūrisma piedāvājumu izmantotāju skaitu visā Eiropā, līdz katrai valstij būtu izstrādāta sava programma, |
| --- | --- | --- |

5.2

Eiropas sociālā tūrisma platformai varētu izvirzīt dažādus mērķus:

—

vispārināt un paplašināt esošās programmas un palielināt sociālā tūrisma piedāvājumu izmantotāju skaitu visā Eiropā, līdz katrai valstij būtu izstrādāta sava programma,

| — | iekļaut esošo programmu pārvalstisko raksturu, izmantojot divpusējās vai daudzpusējās sadarbības līgumus, |
| --- | --- |

—

iekļaut esošo programmu pārvalstisko raksturu, izmantojot divpusējās vai daudzpusējās sadarbības līgumus,

| — | izveidot nosacījumus tādas Eiropas sociālā tūrisma platformas izstrādei un īstenošanai, kas nodrošinātu iespējamus ieguvumus visiem Eiropas iedzīvotājiem, kuri ilgtermiņā varētu atļauties apmeklēt citas valstis, šajā sakarā būtu interesanti uzzināt, cik daudzi Eiropas iedzīvotāji nekad nav apmeklējuši kādu citu Eiropas valsti. Šī grupa neapšaubāmi varētu būt diezgan liela, un ar to varētu pamatot minētās programmas izveidošanu, |
| --- | --- |

—

izveidot nosacījumus tādas Eiropas sociālā tūrisma platformas izstrādei un īstenošanai, kas nodrošinātu iespējamus ieguvumus visiem Eiropas iedzīvotājiem, kuri ilgtermiņā varētu atļauties apmeklēt citas valstis, šajā sakarā būtu interesanti uzzināt, cik daudzi Eiropas iedzīvotāji nekad nav apmeklējuši kādu citu Eiropas valsti. Šī grupa neapšaubāmi varētu būt diezgan liela, un ar to varētu pamatot minētās programmas izveidošanu,

| — | veicināt pakāpenisku Eiropas mēroga sociālā tūrisma īstenošanu, kurā piedalītos pēc iespējas vairāk valstu. |
| --- | --- |

—

veicināt pakāpenisku Eiropas mēroga sociālā tūrisma īstenošanu, kurā piedalītos pēc iespējas vairāk valstu.

| 5.3 | Eiropas sociālā tūrisma platformas izstrādē iesaistītās ieinteresētās puses un grupas. Kā iespējamās iesaistītās struktūras varētu minēt:






  — | organizācijas, kas šobrīd vada sociālā tūrisma programmas dažādās valstīs, |
| --- | --- | --- |

5.3

Eiropas sociālā tūrisma platformas izstrādē iesaistītās ieinteresētās puses un grupas. Kā iespējamās iesaistītās struktūras varētu minēt:

—

organizācijas, kas šobrīd vada sociālā tūrisma programmas dažādās valstīs,

| — | arodbiedrību organizācijas un kooperatīvi, kas ieinteresēti programmas attīstībā, |
| --- | --- |

—

arodbiedrību organizācijas un kooperatīvi, kas ieinteresēti programmas attīstībā,

| — | darba devēji tūrisma nozarē plašākā nozīmē, kas ieinteresēti savu uzņēmumu ilgtspējīgas rentabilitātes uzlabošanā, |
| --- | --- |

—

darba devēji tūrisma nozarē plašākā nozīmē, kas ieinteresēti savu uzņēmumu ilgtspējīgas rentabilitātes uzlabošanā,

| — | valstu valdības un reģionālās un vietējās pašvaldības, kas ieinteresētas darboties tūrisma jomā, nozares darbības uzlabošanā un iedzīvotāju personīgajā un sociālajā attīstībā, |
| --- | --- |

—

valstu valdības un reģionālās un vietējās pašvaldības, kas ieinteresētas darboties tūrisma jomā, nozares darbības uzlabošanā un iedzīvotāju personīgajā un sociālajā attīstībā,

| — | Eiropas Savienība un tās iestādes, kas ieinteresētas nodarbinātības, saimnieciskās darbības un Eiropas pilsoniskuma paplašināšanā un veicināšanā, ņemot vērā platformas pārvalstisko dimensiju, Eiropas Savienības iestādēm arī vajadzētu koordinēt un uzraudzīt programmas attīstības nosacījumus, ieskaitot arī tās īstenošanu, |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienība un tās iestādes, kas ieinteresētas nodarbinātības, saimnieciskās darbības un Eiropas pilsoniskuma paplašināšanā un veicināšanā, ņemot vērā platformas pārvalstisko dimensiju, Eiropas Savienības iestādēm arī vajadzētu koordinēt un uzraudzīt programmas attīstības nosacījumus, ieskaitot arī tās īstenošanu,

| — | sociālā tūrisma organizācijas, jo īpaši BITS. |
| --- | --- |

—

sociālā tūrisma organizācijas, jo īpaši BITS.

| 5.4 | Eiropas sociālā tūrisma galvenie aspekti. Lai Eiropas sociālā tūrisma platforma būtu sociāli un ekonomiski dzīvotspējīga, tai jāatbilst šādiem kritērijiem:






  — | tai jābūt vērstai uz ekonomiski, teritoriāli vai sociāli visnelabvēlīgākajā situācijā esošajām iedzīvotāju grupām, tā īpaši jāattiecina uz cilvēkiem ar fiziskiem vai garīgiem traucējumiem, kā arī uz cilvēkiem, kuriem ceļošanu apgrūtina ģeogrāfiskie apstākļi, kā, piemēram, Eiropas salās, tas nozīmē uzņemties atbildību par daļēju, taisnīgu un vienlīdzīgu finansēšanu neatkarīgi no ceļojuma garuma un uzturēšanās vietas, kompensējot līdzekļus maznodrošinātajiem visplašākajā nozīmē, |
| --- | --- | --- |

5.4

Eiropas sociālā tūrisma galvenie aspekti. Lai Eiropas sociālā tūrisma platforma būtu sociāli un ekonomiski dzīvotspējīga, tai jāatbilst šādiem kritērijiem:

—

tai jābūt vērstai uz ekonomiski, teritoriāli vai sociāli visnelabvēlīgākajā situācijā esošajām iedzīvotāju grupām, tā īpaši jāattiecina uz cilvēkiem ar fiziskiem vai garīgiem traucējumiem, kā arī uz cilvēkiem, kuriem ceļošanu apgrūtina ģeogrāfiskie apstākļi, kā, piemēram, Eiropas salās, tas nozīmē uzņemties atbildību par daļēju, taisnīgu un vienlīdzīgu finansēšanu neatkarīgi no ceļojuma garuma un uzturēšanās vietas, kompensējot līdzekļus maznodrošinātajiem visplašākajā nozīmē,

| — | Eiropas sociālā tūrisma platformai kā privātajā, tā valsts līmenī jābūt ekonomiski un sociāli rentablai īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā, |
| --- | --- |

—

Eiropas sociālā tūrisma platformai kā privātajā, tā valsts līmenī jābūt ekonomiski un sociāli rentablai īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā,

| — | tai jārada stabilas, kvalitatīvas darba vietas visu gadu, lai sasniegtu nodarbinātības mērķi, būtu nepieciešama centralizēta vadība un centieni pēc iespējas pagarināt tūristu uzturēšanos tūristu atpūtas vietās, |
| --- | --- |

—

tai jārada stabilas, kvalitatīvas darba vietas visu gadu, lai sasniegtu nodarbinātības mērķi, būtu nepieciešama centralizēta vadība un centieni pēc iespējas pagarināt tūristu uzturēšanos tūristu atpūtas vietās,

| — | minētā platforma jāpilnveido ārpus tūrisma sezonas, |
| --- | --- |

—

minētā platforma jāpilnveido ārpus tūrisma sezonas,

| — | tai jābūt ilgtspējīgai un jānodrošina personības un sociālā bagātināšanās gan tūrisma pakalpojumu izmantotājiem, gan vietējām sabiedrībām, |
| --- | --- |

—

tai jābūt ilgtspējīgai un jānodrošina personības un sociālā bagātināšanās gan tūrisma pakalpojumu izmantotājiem, gan vietējām sabiedrībām,

| — | tai jānodrošina augstas kvalitātes pakalpojumi atbilstoši mērķiem, |
| --- | --- |

—

tai jānodrošina augstas kvalitātes pakalpojumi atbilstoši mērķiem,

| — | tai jāattīstās publiskā un privātā sektora sadarbības veidā. |
| --- | --- |

—

tai jāattīstās publiskā un privātā sektora sadarbības veidā.

Ja šie nosacījumi tiktu īstenoti, sociālais tūrisms neapšaubāmi kļūtu par Eiropas tūrisma modeļa pamatsastāvdaļu.

| 5.5 | Publiskā un privātā sektora sadarbība minētajā projektā. Programmas dzīvotspēja lielā mērā var būt atkarīga no efektīvas publiskā un privātā sektora sadarbības plānošanas, izstrādes un vadības jomā, bet šī sadarbība to var arī veicināt. Domājams, ka būs iespējams un varbūt pat būs viegli Eiropā atrast organizācijas un uzņēmumus, kas vēlētos uzsākt Eiropas sociālā tūrisma platformas attīstību. |
| --- | --- |

5.5

Publiskā un privātā sektora sadarbība minētajā projektā. Programmas dzīvotspēja lielā mērā var būt atkarīga no efektīvas publiskā un privātā sektora sadarbības plānošanas, izstrādes un vadības jomā, bet šī sadarbība to var arī veicināt. Domājams, ka būs iespējams un varbūt pat būs viegli Eiropā atrast organizācijas un uzņēmumus, kas vēlētos uzsākt Eiropas sociālā tūrisma platformas attīstību.

6.   Eiropas sociālā tūrisma platformas ietekme un rezultāti.

| 6.1 | Attiecībā uz izaugsmi un nodarbinātību. Ja Tiktu īstenoti minētās platformas dažādie posmi, ietekme uz izaugsmi un nodarbinātību būtu ievērojama un noteikti palīdzētu sasniegt Lisabonas sammitā noteikto mērķi. Cita starpā Spānijā uzsāktā programma IMSERSO skaidri norāda uz sociālā tūrisma labvēlīgo ietekmi uz darba vietu saglabāšanu un izveidi ārpus tūrisma sezonas. |
| --- | --- |

6.1

Attiecībā uz izaugsmi un nodarbinātību. Ja Tiktu īstenoti minētās platformas dažādie posmi, ietekme uz izaugsmi un nodarbinātību būtu ievērojama un noteikti palīdzētu sasniegt Lisabonas sammitā noteikto mērķi. Cita starpā Spānijā uzsāktā programma IMSERSO skaidri norāda uz sociālā tūrisma labvēlīgo ietekmi uz darba vietu saglabāšanu un izveidi ārpus tūrisma sezonas.

| 6.2 | Attiecībā uz faktiskajām tiesībām uz tūrisma pieejamību. Tā kā atbilstoši pieejamajiem statistikas datiem apmēram 40 % iedzīvotāju nebrauc atvaļinājumā, Eiropas tūrisma platformai neapšaubāmi jāizvirza mērķis ievērojami samazināt šo skaitli, kas tai noteikti arī izdotos, un padarīt par realitāti tiesības uz tūrismu visiem, kā arī palīdzēt Eiropas tautām iepazīt vienai otru. |
| --- | --- |

6.2

Attiecībā uz faktiskajām tiesībām uz tūrisma pieejamību. Tā kā atbilstoši pieejamajiem statistikas datiem apmēram 40 % iedzīvotāju nebrauc atvaļinājumā, Eiropas tūrisma platformai neapšaubāmi jāizvirza mērķis ievērojami samazināt šo skaitli, kas tai noteikti arī izdotos, un padarīt par realitāti tiesības uz tūrismu visiem, kā arī palīdzēt Eiropas tautām iepazīt vienai otru.

| 6.3 | Attiecībā uz Eiropas tūrisma modeli. Vairākos atzinumos par tūrismu EESK izteikusi pārliecību par to, ka iespējams izveidot Eiropas tūrisma modeli, kas pamatojas nevis uz tiesību aktiem, bet uz plaši pieņemtām un piemērotām vērtībām. Viena no šīm iespējamajām vērtībām, ko varētu iekļaut minētajā modelī, ir vispārēja tūrisma pakalpojumu pieejamība, tūrisms visiem. Eiropas sociālā tūrisma platforma varētu sniegt nozīmīgu ieguldījumu Eiropas tūrisma modeļa veicināšanā. |
| --- | --- |

6.3

Attiecībā uz Eiropas tūrisma modeli. Vairākos atzinumos par tūrismu EESK izteikusi pārliecību par to, ka iespējams izveidot Eiropas tūrisma modeli, kas pamatojas nevis uz tiesību aktiem, bet uz plaši pieņemtām un piemērotām vērtībām. Viena no šīm iespējamajām vērtībām, ko varētu iekļaut minētajā modelī, ir vispārēja tūrisma pakalpojumu pieejamība, tūrisms visiem. Eiropas sociālā tūrisma platforma varētu sniegt nozīmīgu ieguldījumu Eiropas tūrisma modeļa veicināšanā.

7.   Tūrisma, jo īpaši sociālā tūrisma, ieguldījums Eiropas identitātes un dimensijas izveidē.

| 7.1 | Pēdējā laikā var secināt, ka Eiropas veidošana nav viegls un īslaicīgs uzdevums, un arī pašreiz ir jāpārvar daudzas neskaidrības un grūtības. Sociālais tūrisms varētu būt ietekmīgs instruments, lai veicinātu informācijas apmaiņu, iedzīvotāju savstarpējo sapratni un solidaritāti, lai palīdzētu radīt “pilsoņu Eiropu”, kas veidota, nevis no kaut kā atsakoties vai smagi strādājot, bet gan baudot brīvo laiku, ceļojumus un atvaļinājumus. Jo īpaši jaunieši ir tie, kuri vairāk ceļo sezonas laikā, kad dažādas izglītības iestādes, kurās ir kopmītnes, ir brīvas, un tās uz laiku būtu iespējams izmantot tūrisma iniciatīvām līdzīgi Erasmus programmai. |
| --- | --- |

7.1

Pēdējā laikā var secināt, ka Eiropas veidošana nav viegls un īslaicīgs uzdevums, un arī pašreiz ir jāpārvar daudzas neskaidrības un grūtības. Sociālais tūrisms varētu būt ietekmīgs instruments, lai veicinātu informācijas apmaiņu, iedzīvotāju savstarpējo sapratni un solidaritāti, lai palīdzētu radīt “pilsoņu Eiropu”, kas veidota, nevis no kaut kā atsakoties vai smagi strādājot, bet gan baudot brīvo laiku, ceļojumus un atvaļinājumus. Jo īpaši jaunieši ir tie, kuri vairāk ceļo sezonas laikā, kad dažādas izglītības iestādes, kurās ir kopmītnes, ir brīvas, un tās uz laiku būtu iespējams izmantot tūrisma iniciatīvām līdzīgi Erasmus programmai.

| 7.2 | Šķiet, ka tūrisms ir labs veids, kā veidot “pilsoņu Eiropu” — dažādās iedzīvotāju grupas, tūrisma nozare un vietējās sabiedrības varētu apvienot intereses, darot to patīkamā un visiem pieejamā veidā. |
| --- | --- |

7.2

Šķiet, ka tūrisms ir labs veids, kā veidot “pilsoņu Eiropu” — dažādās iedzīvotāju grupas, tūrisma nozare un vietējās sabiedrības varētu apvienot intereses, darot to patīkamā un visiem pieejamā veidā.

C.   TREŠĀ DAĻA: SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

8.   Secinājumi.

| 8.1 | Pirmais vispārējais secinājums, kas izriet no šī atzinuma analīzes par pašreizējo situāciju Eiropas sociālajā tūrismā, ir tā darbības ilgtspējība, ņemot vērā vides, ekonomisko un sociālo aspektu. Sociālais tūrisms ir arī prioritāra darbība katrā no minētajiem aspektiem. |
| --- | --- |

8.1

Pirmais vispārējais secinājums, kas izriet no šī atzinuma analīzes par pašreizējo situāciju Eiropas sociālajā tūrismā, ir tā darbības ilgtspējība, ņemot vērā vides, ekonomisko un sociālo aspektu. Sociālais tūrisms ir arī prioritāra darbība katrā no minētajiem aspektiem.

| 8.2 | Ieguvumi visiem tūrisma pakalpojumu izmantotājiem un sniedzējiem ekonomikā, sociālajā, veselības un integrācijas jomā ir vispārēji atzīti, un tiem ir liela pievienotā vērtība. |
| --- | --- |

8.2

Ieguvumi visiem tūrisma pakalpojumu izmantotājiem un sniedzējiem ekonomikā, sociālajā, veselības un integrācijas jomā ir vispārēji atzīti, un tiem ir liela pievienotā vērtība.

| 8.3 | Dažādās iedzīvotāju grupas, kas izmanto sociālā tūrisma pakalpojumus, un jo īpaši invalīdi un/vai cilvēki ar kustību traucējumiem programmu ietvaros saņem ļoti lielu atbalstu viņu pilnīgai integrācijai sabiedrībā. |
| --- | --- |

8.3

Dažādās iedzīvotāju grupas, kas izmanto sociālā tūrisma pakalpojumus, un jo īpaši invalīdi un/vai cilvēki ar kustību traucējumiem programmu ietvaros saņem ļoti lielu atbalstu viņu pilnīgai integrācijai sabiedrībā.

| 8.4 | Pašreizējo situāciju sociālā tūrisma jomā Eiropā raksturo lielā šīs nozares uzņēmumu, attīstības veidu, mērķa grupu, finanšu instrumentu, utt. dažādība, kas to papildina, dažādo un sniedz ieguldījumu tās attīstībā un pilnveidē. |
| --- | --- |

8.4

Pašreizējo situāciju sociālā tūrisma jomā Eiropā raksturo lielā šīs nozares uzņēmumu, attīstības veidu, mērķa grupu, finanšu instrumentu, utt. dažādība, kas to papildina, dažādo un sniedz ieguldījumu tās attīstībā un pilnveidē.

| 8.5 | Jo īpaši var secināt, ka iespējams sasniegt to, lai sociālā tūrisma sociālais ienesīgums būtu samērojams un pozitīvi saistīts ar ekonomisko rentabilitāti. |
| --- | --- |

8.5

Jo īpaši var secināt, ka iespējams sasniegt to, lai sociālā tūrisma sociālais ienesīgums būtu samērojams un pozitīvi saistīts ar ekonomisko rentabilitāti.

| 8.6 | Ir iespējams no ekonomiskā viedokļa un vēlams no sociālā viedokļa katrā Eiropas valstī attīstīt valsts sociālā tūrisma programmu, izmantojot dažādas pieejas un vadības formas. |
| --- | --- |

8.6

Ir iespējams no ekonomiskā viedokļa un vēlams no sociālā viedokļa katrā Eiropas valstī attīstīt valsts sociālā tūrisma programmu, izmantojot dažādas pieejas un vadības formas.

| 8.7 | No ekonomiskā viedokļa ir iespējams un no sociālā viedokļa ir vēlams izveidot pārvalstisku Eiropas sociālā tūrisma platformu. |
| --- | --- |

8.7

No ekonomiskā viedokļa ir iespējams un no sociālā viedokļa ir vēlams izveidot pārvalstisku Eiropas sociālā tūrisma platformu.

| 8.8 | Īstenojot jebkuru sociālā tūrisma pasākumu, jāņem vērā tādi Lisabonas stratēģijā ietvertie kritēriji kā ilgtspējība un darba vietu radīšana. |
| --- | --- |

8.8

Īstenojot jebkuru sociālā tūrisma pasākumu, jāņem vērā tādi Lisabonas stratēģijā ietvertie kritēriji kā ilgtspējība un darba vietu radīšana.

| 8.9 | Sociālais tūrisms var būt ļoti vērtīgs līdzeklis “pilsoņu Eiropas” izveidei, aptverot visus iedzīvotājus, bet jauniešu nozīme minētajā procesā ir jo īpaši nozīmīga. |
| --- | --- |

8.9

Sociālais tūrisms var būt ļoti vērtīgs līdzeklis “pilsoņu Eiropas” izveidei, aptverot visus iedzīvotājus, bet jauniešu nozīme minētajā procesā ir jo īpaši nozīmīga.

| 8.10 | Sociālais tūrisms ir darbība, kam raksturīgas dažas vērtības, kuras var iekļaut Eiropas tūrisma modelī. |
| --- | --- |

8.10

Sociālais tūrisms ir darbība, kam raksturīgas dažas vērtības, kuras var iekļaut Eiropas tūrisma modelī.

| 8.11 | Sociālā tūrisma darbība varētu radīt ieguvumus visām vietējām sabiedrībām visā Eiropā, ņemot vērā tā ieguldījumu kultūras un vietējā mantojuma aizsardzībā. |
| --- | --- |

8.11

Sociālā tūrisma darbība varētu radīt ieguvumus visām vietējām sabiedrībām visā Eiropā, ņemot vērā tā ieguldījumu kultūras un vietējā mantojuma aizsardzībā.

| 8.12 | Visbeidzot, var sacīt, ka sociālais tūrisms mūsdienās ir pilnvērtīgi attīstījies darbības veids daudzās Eiropas valstīs, ko veic ar labiem vadītājiem un organizatorisko struktūru; sociālais tūrisms ir gatavs turpmākai attīstībai visās valstīs, padarot tā pakalpojumu piedāvājumu pārvalstisku un tādējādi palielinot tā mērķu kvantitāti un kvalitāti. |
| --- | --- |

8.12

Visbeidzot, var sacīt, ka sociālais tūrisms mūsdienās ir pilnvērtīgi attīstījies darbības veids daudzās Eiropas valstīs, ko veic ar labiem vadītājiem un organizatorisko struktūru; sociālais tūrisms ir gatavs turpmākai attīstībai visās valstīs, padarot tā pakalpojumu piedāvājumu pārvalstisku un tādējādi palielinot tā mērķu kvantitāti un kvalitāti.

9.   Ieteikumi.

| 9.1 | Pamatieteikums sociālā tūrisma programmu potenciālajiem izmantotājiem ir mudināt viņus piedalīties tūrisma pasākumos, uz ko viņiem ir tiesības, bet kas daudzu iemeslu dēļ varbūt viņiem nav biji pieejams. Sociālais tūrisms veicina integrāciju, plašākas zināšanas un personības attīstību, un tādēļ šāda līdzdalība tūrisma pasākumos ir vēlama. |
| --- | --- |

9.1

Pamatieteikums sociālā tūrisma programmu potenciālajiem izmantotājiem ir mudināt viņus piedalīties tūrisma pasākumos, uz ko viņiem ir tiesības, bet kas daudzu iemeslu dēļ varbūt viņiem nav biji pieejams. Sociālais tūrisms veicina integrāciju, plašākas zināšanas un personības attīstību, un tādēļ šāda līdzdalība tūrisma pasākumos ir vēlama.

| 9.2 | Attiecībā uz plašo sociālā tūrisma programmu piedāvātāju loku vispirms jāatzīst viņu darbības pozitīvais ieguldījums, īpašie centieni un ieguldītās rūpes, nodrošinot pieejamus, bet kvalitatīvus pakalpojumus. Bet viņi jāmudina arī turpmāk uzlabot produktu un pakalpojumu piedāvājumu, investējot infrastruktūras uzlabošanā, ieviešot jaunus produktus, jo īpaši ar pārvalstisko dimensiju. Programmu koordinēšana un apvienību veidošana starp atbildīgajām organizācijām ir labs pieredzes apmaiņas un uzlabošanas veids. |
| --- | --- |

9.2

Attiecībā uz plašo sociālā tūrisma programmu piedāvātāju loku vispirms jāatzīst viņu darbības pozitīvais ieguldījums, īpašie centieni un ieguldītās rūpes, nodrošinot pieejamus, bet kvalitatīvus pakalpojumus. Bet viņi jāmudina arī turpmāk uzlabot produktu un pakalpojumu piedāvājumu, investējot infrastruktūras uzlabošanā, ieviešot jaunus produktus, jo īpaši ar pārvalstisko dimensiju. Programmu koordinēšana un apvienību veidošana starp atbildīgajām organizācijām ir labs pieredzes apmaiņas un uzlabošanas veids.

| 9.3 | Attiecībā uz tūrisma nozares uzņēmumiem ir ieteikums tiem pilnībā piedalīties sociālā tūrisma pasākumos. Sociālā tūrisma vērtības ir savienojamas ar pareizu uzņēmējdarbības vadību, konkurētspēju un rentabilitāti īstermiņā, bet jo īpaši vidējā termiņā un ilgtermiņā, dodot iespēju nodrošināt darba vietas daudziem cilvēkiem visa gada garumā. |
| --- | --- |

9.3

Attiecībā uz tūrisma nozares uzņēmumiem ir ieteikums tiem pilnībā piedalīties sociālā tūrisma pasākumos. Sociālā tūrisma vērtības ir savienojamas ar pareizu uzņēmējdarbības vadību, konkurētspēju un rentabilitāti īstermiņā, bet jo īpaši vidējā termiņā un ilgtermiņā, dodot iespēju nodrošināt darba vietas daudziem cilvēkiem visa gada garumā.

| 9.4 | Attiecībā uz valstu valdībām un reģionālajām un vietējām pašvaldībām būtu ieteikums izveidot sociālā tūrisma programmas, ņemot vērā to sniegtos ieguvumus gan sociālajā, gan ekonomiskajā jomā. Papildieņēmumi no nodokļiem un iemaksām, ietaupījumi no bezdarbnieku pabalstiem ir skaidri redzami stimuli, lai nodrošinātu taisnīgas subsīdijas ekonomiski, sociāli vai fiziski nelabvēlīgā situācijā esošām grupām ar pārliecību, ka ieguldījumi atmaksāsies un izrādīsies rentabli. |
| --- | --- |

9.4

Attiecībā uz valstu valdībām un reģionālajām un vietējām pašvaldībām būtu ieteikums izveidot sociālā tūrisma programmas, ņemot vērā to sniegtos ieguvumus gan sociālajā, gan ekonomiskajā jomā. Papildieņēmumi no nodokļiem un iemaksām, ietaupījumi no bezdarbnieku pabalstiem ir skaidri redzami stimuli, lai nodrošinātu taisnīgas subsīdijas ekonomiski, sociāli vai fiziski nelabvēlīgā situācijā esošām grupām ar pārliecību, ka ieguldījumi atmaksāsies un izrādīsies rentabli.

| 9.5 | Eiropas iestādēm ir ieteikums ņemt vērā, ka sociālais tūrisms ir svarīga darbība, kuram ir kopīgi mērķi tūrisma un sociālajā jomā; ir nepieciešams sociālo tūrismu atzīt, veicināt, nodrošināt tam īpašu tehnisko palīdzību, atbalstīt un stimulēt to ne tikai ekonomiski. Vadība, tehniskā koordinācija, pieredzes apmaiņa un forums, kurā noslēgt pārvalstiskas vienošanās, ir daži no pasākumiem, kurus Komisija, jo īpaši izmantojot savu Tūrisma nodaļu, varētu nodrošināt ar saviem resursiem, lai izveidotu efektīvu Eiropas tūrisma platformu. Komisijas vadošā loma minētajās jomās neapšaubāmi būtu lietderīgs līdzeklis paredzēto mērķu sasniegšanai un darbības pārraudzībai. |
| --- | --- |

9.5

Eiropas iestādēm ir ieteikums ņemt vērā, ka sociālais tūrisms ir svarīga darbība, kuram ir kopīgi mērķi tūrisma un sociālajā jomā; ir nepieciešams sociālo tūrismu atzīt, veicināt, nodrošināt tam īpašu tehnisko palīdzību, atbalstīt un stimulēt to ne tikai ekonomiski. Vadība, tehniskā koordinācija, pieredzes apmaiņa un forums, kurā noslēgt pārvalstiskas vienošanās, ir daži no pasākumiem, kurus Komisija, jo īpaši izmantojot savu Tūrisma nodaļu, varētu nodrošināt ar saviem resursiem, lai izveidotu efektīvu Eiropas tūrisma platformu. Komisijas vadošā loma minētajās jomās neapšaubāmi būtu lietderīgs līdzeklis paredzēto mērķu sasniegšanai un darbības pārraudzībai.

| 9.6 | Visām iestādēm jāapsver attiecīgo politiku veicināšana, lai novērstu visa veida šķēršļus kā saziņas, tā arī tūristu apmešanās vietu un tūrisma pakalpojumu infrastruktūru jomā. Eiropas salu piemērs skaidri parāda to, cik ļoti ģeogrāfiskā situācija ietekmē mobilitāti un tūrisma pieejamību salu iedzīvotajiem. |
| --- | --- |

9.6

Visām iestādēm jāapsver attiecīgo politiku veicināšana, lai novērstu visa veida šķēršļus kā saziņas, tā arī tūristu apmešanās vietu un tūrisma pakalpojumu infrastruktūru jomā. Eiropas salu piemērs skaidri parāda to, cik ļoti ģeogrāfiskā situācija ietekmē mobilitāti un tūrisma pieejamību salu iedzīvotajiem.

| 9.7 | Ņemot vērā sociālā tūrisma politisko, sociālo un ekonomisko dimensiju, Eiropas Parlamentam būtu jāuzsāk iniciatīvas, lai veicinātu diskusijas un rezolūcijas par tā veicināšanu Eiropā. |
| --- | --- |

9.7

Ņemot vērā sociālā tūrisma politisko, sociālo un ekonomisko dimensiju, Eiropas Parlamentam būtu jāuzsāk iniciatīvas, lai veicinātu diskusijas un rezolūcijas par tā veicināšanu Eiropā.

| 9.8 | EESK piekrīt tam, ka šis atzinums tiek publicēts un izplatīts kā “Barselonas deklarācija par sociālo tūrismu Eiropā”. Tas būtu ieguldījums 2006. gada Eiropas tūrisma forumā un šī paša gada Pasaules tūrisma dienā. |
| --- | --- |

9.8

EESK piekrīt tam, ka šis atzinums tiek publicēts un izplatīts kā “Barselonas deklarācija par sociālo tūrismu Eiropā”. Tas būtu ieguldījums 2006. gada Eiropas tūrisma forumā un šī paša gada Pasaules tūrisma dienā.

D.   CETURTĀ DAĻA: IZMANTOTIE DOKUMENTI.

| — | Sociālā tūrisma dažādās koncepcijas: piedāvājuma un pieprasījuma attīstība, 1993.g. Eiropas Komisija, XXIII ģenerāldirektorāts, Tūrisma nodaļa, 1993. gads. |
| --- | --- |

—

Sociālā tūrisma dažādās koncepcijas: piedāvājuma un pieprasījuma attīstība, 1993.g. Eiropas Komisija, XXIII ģenerāldirektorāts, Tūrisma nodaļa, 1993. gads.

| — | Monreālas deklarācija: virzība uz tūrisma humānu un sociālo attīstību. BITS. 1996. gada septembris. |
| --- | --- |

—

Monreālas deklarācija: virzība uz tūrisma humānu un sociālo attīstību. BITS. 1996. gada septembris.

| — | Pasaules tūrisma ētikas kodekss. Pasaules tūrisma organizācija (OMT), Santiago de Chile, 1999. gada 1. oktobris. |
| --- | --- |

—

Pasaules tūrisma ētikas kodekss. Pasaules tūrisma organizācija (OMT), Santiago de Chile, 1999. gada 1. oktobris.

| — | Semināra ziņojums: atbalsts atvaļinājumu braucieniem Eiropas Savienībā. Eiropas Parlaments. Strasbūra. 2000. gada marts. |
| --- | --- |

—

Semināra ziņojums: atbalsts atvaļinājumu braucieniem Eiropas Savienībā. Eiropas Parlaments. Strasbūra. 2000. gada marts.

| — | Koncepcija par tūrismu visiem un sociālo tūrismu Eiropas Savienībā. BITS. Briges seminārs. 2001. gada jūnijs. |
| --- | --- |

—

Koncepcija par tūrismu visiem un sociālo tūrismu Eiropas Savienībā. BITS. Briges seminārs. 2001. gada jūnijs.

| — | Ziņojums par pētījuma “Tūrisms visiem” rezultātiem. 2001. gada jūnijs. |
| --- | --- |

—

Ziņojums par pētījuma “Tūrisms visiem” rezultātiem. 2001. gada jūnijs.

| — | Atzinums par tematu “Visiem pieejams un sociāli ilgtspējīgs tūrisms.” EESK, 2003. gada oktobris. |
| --- | --- |

—

Atzinums par tematu “Visiem pieejams un sociāli ilgtspējīgs tūrisms.” EESK, 2003. gada oktobris.

| — | Pētījums par IMSERSO brīvdienu programmu vecāka gadagājuma cilvēkiem. Spānija, 2004. gada maijs. |
| --- | --- |

—

Pētījums par IMSERSO brīvdienu programmu vecāka gadagājuma cilvēkiem. Spānija, 2004. gada maijs.

| — | Eiropas sociālā tūrisma forums. BITS. Budapešta, 2005. gada aprīlis. |
| --- | --- |

—

Eiropas sociālā tūrisma forums. BITS. Budapešta, 2005. gada aprīlis.

| — | Ziņojums par tūrismu un attīstību. Eiropas Parlaments. A6-0173/2005, 2005. gada maijs. |
| --- | --- |

—

Ziņojums par tūrismu un attīstību. Eiropas Parlaments. A6-0173/2005, 2005. gada maijs.

| — | Paziņojums par jaunām perspektīvām un jauniem izaicinājumiem ilgtspējīga Eiropas tūrisma jomā. Eiropas Parlaments. A6-0235/2005, 2005. gada jūlijs. |
| --- | --- |

—

Paziņojums par jaunām perspektīvām un jauniem izaicinājumiem ilgtspējīga Eiropas tūrisma jomā. Eiropas Parlaments. A6-0235/2005, 2005. gada jūlijs.

| — | Tūrisma pieejamība visiem. Rīcības plāns, ko sagatavojusi Spānijas pārstāvju komiteja personām ar kustību traucējumiem. CERMI. 2005. gada decembris. |
| --- | --- |

—

Tūrisma pieejamība visiem. Rīcības plāns, ko sagatavojusi Spānijas pārstāvju komiteja personām ar kustību traucējumiem. CERMI. 2005. gada decembris.

| — | Konsultācijas par pasākumiem tūrisma jomā un atvaļinājumiem strādājošajiem. BITS. Brisele. 2005. gada maijs. |
| --- | --- |

—

Konsultācijas par pasākumiem tūrisma jomā un atvaļinājumiem strādājošajiem. BITS. Brisele. 2005. gada maijs.

| — | Eiropas konference par sociālo tūrismu, ekonomisko izaugsmi un nodarbinātību. Baleāru salu valdība. Palma de Mallorca. 2005. gada novembris. |
| --- | --- |

—

Eiropas konference par sociālo tūrismu, ekonomisko izaugsmi un nodarbinātību. Baleāru salu valdība. Palma de Mallorca. 2005. gada novembris.

| — | Konference “Tūrisms visiem”: pašreizējā situācija un pieredze ES. BITS un Eiropas Komisija, Uzņēmumu ģenerāldirektorāts, Tūrisma nodaļa. 2006. gada janvāris. |
| --- | --- |

—

Konference “Tūrisms visiem”: pašreizējā situācija un pieredze ES. BITS un Eiropas Komisija, Uzņēmumu ģenerāldirektorāts, Tūrisma nodaļa. 2006. gada janvāris.

| — | Vispasaules sociālā tūrisma kongress. “Virzība uz tūrismu, kas pamatojas uz attīstību un solidaritāti.”Aubagne (Francija), 2006. gada maijs. |
| --- | --- |

—

Vispasaules sociālā tūrisma kongress. “Virzība uz tūrismu, kas pamatojas uz attīstību un solidaritāti.”Aubagne (Francija), 2006. gada maijs.

Briselē, 2006. gada 14. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Sociālā tūrisma dažādās koncepcijas — piedāvājuma un pieprasījuma attīstība, XXIII ģenerāldirektorāts, Tūrisma nodaļa, 1993.g.

1

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/78 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/78

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par uzņēmējdarbības strukturālo statistiku”

COM(2006) 66 galīgā redakcija — 2006/0020 (COD)

(2006/C 318/13)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 285. panta 1. punktu 2006. gada 27. martā nolēma apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2006. gada 26. jūlijā. Ziņotāja — Florio kdze.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (14. septembra sēdē), ar 130 balsīm par un 7 atturoties pieņēma šādu atzinumu.

1.   Pamatojums.

| 1.1 | Eiropadome 2000. gada 20. decembrī nolēma īstenot “Uzņēmumu un uzņēmējdarbības iniciatīvas daudzgadu programmu, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU)” (1). Eiropas Savienība pieņēma šo jauno pamatprincipu kopumu, lai uzlabotu uzņēmumu konkurētspēju zināšanu sabiedrībā, vienkāršotu un uzlabotu uzņēmējdarbības tiesisko, administratīvo un finansiālo vidi, un, kas jo īpaši svarīgi, lai veicinātu pētniecību un inovāciju, atvieglotu uzņēmumu piekļuvi pakalpojumiem un Kopienas programmām, kā arī veicinātu uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

1.1

Eiropadome 2000. gada 20. decembrī nolēma īstenot “Uzņēmumu un uzņēmējdarbības iniciatīvas daudzgadu programmu, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU)” (1). Eiropas Savienība pieņēma šo jauno pamatprincipu kopumu, lai uzlabotu uzņēmumu konkurētspēju zināšanu sabiedrībā, vienkāršotu un uzlabotu uzņēmējdarbības tiesisko, administratīvo un finansiālo vidi, un, kas jo īpaši svarīgi, lai veicinātu pētniecību un inovāciju, atvieglotu uzņēmumu piekļuvi pakalpojumiem un Kopienas programmām, kā arī veicinātu uzņēmējdarbību.

| 1.2 | Eiropas Komisija 2003. gada sākumā publicēja Zaļo grāmatu par uzņēmējdarbību Eiropā (2), kurā tā uzsvēra mērķtiecīga atbalsta nepieciešamību un aicināja īstenot stratēģiskus pasākumus, lai veicinātu Eiropas rūpniecības un apstrādes rūpniecības nozares attīstību, kurā jau gadiem bīstami samazinās ražošanas apjoms, jo īpaši salīdzinājumā ar citiem pasaules reģioniem. |
| --- | --- |

1.2

Eiropas Komisija 2003. gada sākumā publicēja Zaļo grāmatu par uzņēmējdarbību Eiropā (2), kurā tā uzsvēra mērķtiecīga atbalsta nepieciešamību un aicināja īstenot stratēģiskus pasākumus, lai veicinātu Eiropas rūpniecības un apstrādes rūpniecības nozares attīstību, kurā jau gadiem bīstami samazinās ražošanas apjoms, jo īpaši salīdzinājumā ar citiem pasaules reģioniem.

| 1.2.1 | Lai atbalstītu un stimulētu uzņēmējdarbības iniciatīvu Eiropā, tika ierosināts īstenot šādus svarīgus pasākumus:






  — | uzņēmumu attīstības un izaugsmes šķēršļu likvidēšana, |
| --- | --- | --- |

1.2.1

Lai atbalstītu un stimulētu uzņēmējdarbības iniciatīvu Eiropā, tika ierosināts īstenot šādus svarīgus pasākumus:

—

uzņēmumu attīstības un izaugsmes šķēršļu likvidēšana,

| — | ar uzņēmējdarbību saistīto risku un ieguvumu līdzsvarošana, |
| --- | --- |

—

ar uzņēmējdarbību saistīto risku un ieguvumu līdzsvarošana,

| — | labvēlīgākas attieksmes veicināšana sabiedrībā kopumā pret jaunu uzņēmumu veidošanu. |
| --- | --- |

—

labvēlīgākas attieksmes veicināšana sabiedrībā kopumā pret jaunu uzņēmumu veidošanu.

| 1.3 | Pēc apspriešanās ar ieinteresētajām pusēm par Zaļo grāmatu Komisija 2004. gadā iepazīstināja sabiedrību ar “Rīcības plānu: Eiropas uzņēmējdarbības darba kārtība” (3), kurā ņemtas vērā saņemtās atsauksmes un kurš papildina uzņēmumu un uzņēmējdarbības daudzgadu programmu. |
| --- | --- |

1.3

Pēc apspriešanās ar ieinteresētajām pusēm par Zaļo grāmatu Komisija 2004. gadā iepazīstināja sabiedrību ar “Rīcības plānu: Eiropas uzņēmējdarbības darba kārtība” (3), kurā ņemtas vērā saņemtās atsauksmes un kurš papildina uzņēmumu un uzņēmējdarbības daudzgadu programmu.

| 1.4 | Valstu un Eiropas līmenī tādi pamatjautājumi kā rūpniecības politika, atbalsts pakalpojumiem un nodarbinātība kā ekonomiskās izaugsmes virzītājspēks ir cieši saistīti ar prioritātēm nodarbinātības un sociālajā jomā, kuras ir nozīmīgs ES pieņemto politisko lēmumu mērķis. Arī minētajā jomā ES iestādes pēdējos gados ir sākušas īstenot vairākas iniciatīvas, piemēram, dalībvalstīm tagad katru gadu ir jāiesniedz rīcības plāns. |
| --- | --- |

1.4

Valstu un Eiropas līmenī tādi pamatjautājumi kā rūpniecības politika, atbalsts pakalpojumiem un nodarbinātība kā ekonomiskās izaugsmes virzītājspēks ir cieši saistīti ar prioritātēm nodarbinātības un sociālajā jomā, kuras ir nozīmīgs ES pieņemto politisko lēmumu mērķis. Arī minētajā jomā ES iestādes pēdējos gados ir sākušas īstenot vairākas iniciatīvas, piemēram, dalībvalstīm tagad katru gadu ir jāiesniedz rīcības plāns.

| 1.5 | Luksemburgas sammitā 1997. gadā tika pieņemts lēmums sākt Eiropas Nodarbinātības stratēģijas (ENS) īstenošanu, kas vēlāk kļuva par Lisabonas stratēģijas pamatelementu. Tieši Lisabonas stratēģijā ir izvirzīts mērķis modernizēt Eiropas ekonomiku, samazinot bezdarbu un radot augsti kvalificētas darbavietas. Minētos mērķus var sasniegt tikai tādā gadījumā, ja pievērš uzmanību sociālajai politikai un pasākumiem, kas nodrošina vienlīdzīgas iespējas visām iedzīvotāju grupām. Pēdējais no minētajiem mērķiem faktiski ir obligāts priekšnosacījums saimnieciskās sistēmas būtiskai pārstrukturēšanai, lai paātrinātu izaugsmi un radītu “veselīgu” ekonomiku. |
| --- | --- |

1.5

Luksemburgas sammitā 1997. gadā tika pieņemts lēmums sākt Eiropas Nodarbinātības stratēģijas (ENS) īstenošanu, kas vēlāk kļuva par Lisabonas stratēģijas pamatelementu. Tieši Lisabonas stratēģijā ir izvirzīts mērķis modernizēt Eiropas ekonomiku, samazinot bezdarbu un radot augsti kvalificētas darbavietas. Minētos mērķus var sasniegt tikai tādā gadījumā, ja pievērš uzmanību sociālajai politikai un pasākumiem, kas nodrošina vienlīdzīgas iespējas visām iedzīvotāju grupām. Pēdējais no minētajiem mērķiem faktiski ir obligāts priekšnosacījums saimnieciskās sistēmas būtiskai pārstrukturēšanai, lai paātrinātu izaugsmi un radītu “veselīgu” ekonomiku.

| 1.6 | Pārējie šī vērienīgā projekta elementi ir Eiropas Pētniecības telpa, tirgus pilnīga integrācija un maziem un vidējiem uzņēmumiem labvēlīgas vides radīšana. Priekšlikumā par konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas izveidi (no 2007. līdz 2013. gadam) (4) Komisija konstatē, ka tehnoloģiju un pētniecības veicināšana ir tieši saistīta ar to iespēju izmantošanu, kādas tirgus piedāvā attiecībā uz jauniem produktiem, pakalpojumiem un uzņēmējdarbības praksi. Būtu jāatbalsta arī vēlēšanās uzņemties risku un izmēģināt tirgū jaunas idejas. Nepietiekama inovācija ir viens no galvenajiem Eiropas neapmierinošās izaugsmes cēloņiem. |
| --- | --- |

1.6

Pārējie šī vērienīgā projekta elementi ir Eiropas Pētniecības telpa, tirgus pilnīga integrācija un maziem un vidējiem uzņēmumiem labvēlīgas vides radīšana. Priekšlikumā par konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas izveidi (no 2007. līdz 2013. gadam) (4) Komisija konstatē, ka tehnoloģiju un pētniecības veicināšana ir tieši saistīta ar to iespēju izmantošanu, kādas tirgus piedāvā attiecībā uz jauniem produktiem, pakalpojumiem un uzņēmējdarbības praksi. Būtu jāatbalsta arī vēlēšanās uzņemties risku un izmēģināt tirgū jaunas idejas. Nepietiekama inovācija ir viens no galvenajiem Eiropas neapmierinošās izaugsmes cēloņiem.

| 1.7 | Lai veicinātu sociālo kohēziju, tika izvirzīta prasība īstenot tūlītējus pasākumus izglītības un apmācības, ka arī sociālās aizsardzības jomā. Lai koordinētu dalībvalstu pūliņus politikas izstrādāšanā, tika paredzēta iespēja lietot atklātās koordinācijas metodi, kas ļauj izplatīt un apmainīties ar informāciju par paraugpraksi un izciliem darbības rezultātiem dažādās jomās. |
| --- | --- |

1.7

Lai veicinātu sociālo kohēziju, tika izvirzīta prasība īstenot tūlītējus pasākumus izglītības un apmācības, ka arī sociālās aizsardzības jomā. Lai koordinētu dalībvalstu pūliņus politikas izstrādāšanā, tika paredzēta iespēja lietot atklātās koordinācijas metodi, kas ļauj izplatīt un apmainīties ar informāciju par paraugpraksi un izciliem darbības rezultātiem dažādās jomās.

| 1.8 | Ciešā sakarā ar Lisabonas stratēģijas termiņa vidusposma novērtējumu Eiropas Komisija 2005. gadā pieņēma paziņojumu par izaugsmi un nodarbinātību (5), kurā uzmanība pievērsta diviem svarīgiem jautājumiem — stabilas un ilgtspējīgas ekonomiskās izaugsmes nodrošināšanai un lielāka skaita un labāku darbavietu radīšanai. Pastāvēja uzskats, ka minētos mērķus varēs sasniegt, nodrošinot sinerģiju starp Kopienu un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

1.8

Ciešā sakarā ar Lisabonas stratēģijas termiņa vidusposma novērtējumu Eiropas Komisija 2005. gadā pieņēma paziņojumu par izaugsmi un nodarbinātību (5), kurā uzmanība pievērsta diviem svarīgiem jautājumiem — stabilas un ilgtspējīgas ekonomiskās izaugsmes nodrošināšanai un lielāka skaita un labāku darbavietu radīšanai. Pastāvēja uzskats, ka minētos mērķus varēs sasniegt, nodrošinot sinerģiju starp Kopienu un dalībvalstīm.

2.   Vispārējas piezīmes.

| 2.1 | Ekonomikā un rūpniecībā notiek nepārtraukts un straujš pārmaiņu process — dažādas rūpniecības nozares un to dalībnieki pielāgojas tirgus prasībām, izstrādājot un ieviešot jauninājumus, lai neatpaliktu no tirgus attīstības, saglabātu konkurētspēju un radītu aizvien lielākas izaugsmes un peļņas iespējas. |
| --- | --- |

2.1

Ekonomikā un rūpniecībā notiek nepārtraukts un straujš pārmaiņu process — dažādas rūpniecības nozares un to dalībnieki pielāgojas tirgus prasībām, izstrādājot un ieviešot jauninājumus, lai neatpaliktu no tirgus attīstības, saglabātu konkurētspēju un radītu aizvien lielākas izaugsmes un peļņas iespējas.

| 2.1.1 | Eiropas tirgū, kur uzņēmumi attīstās ļoti strauji un tradicionālās nozares (ražošana, tirdzniecība, piegāde u. tml.) ielaužas viena otras darbības jomā, dažādus darbības veidus var būt grūti nodalīt. Turklāt novērtējot un klasificējot uzņēmumus, kļūst arvien grūtāk noteikt, kura ir to darbības galvenā nozare (tirdzniecība, lauksaimniecība, ražošana, mājamatniecība, pakalpojumi vai kāda cita nozare). |
| --- | --- |

2.1.1

Eiropas tirgū, kur uzņēmumi attīstās ļoti strauji un tradicionālās nozares (ražošana, tirdzniecība, piegāde u. tml.) ielaužas viena otras darbības jomā, dažādus darbības veidus var būt grūti nodalīt. Turklāt novērtējot un klasificējot uzņēmumus, kļūst arvien grūtāk noteikt, kura ir to darbības galvenā nozare (tirdzniecība, lauksaimniecība, ražošana, mājamatniecība, pakalpojumi vai kāda cita nozare).

| 2.1.2 | Sociālā ekonomika turpina attīstīties, un tā veido arvien lielāku Eiropas tirgus daļu, tāpēc, vācot statistikas datus, ir grūti tikt līdzi nepārtrauktajam pārmaiņu un atjaunotnes procesam. Statistikas biroja (Eurostat) ierēdņi apgalvo, ka viņiem ir grūti definēt minēto jomu, jo darbību sociālās ekonomikas jomā ne vienmēr reģistrē kā uzņēmējdarbību. Komiteja tomēr uzskata, ka nedrīkst taupīt pūles, lai novērtētu šīs Lisabonas mērķu sasniegšanai būtiskās jomas arvien lielāko nozīmi. Tādu datu trūkums neļauj labāk izprast uzņēmumu un tirgus attīstību. |
| --- | --- |

2.1.2

Sociālā ekonomika turpina attīstīties, un tā veido arvien lielāku Eiropas tirgus daļu, tāpēc, vācot statistikas datus, ir grūti tikt līdzi nepārtrauktajam pārmaiņu un atjaunotnes procesam. Statistikas biroja (Eurostat) ierēdņi apgalvo, ka viņiem ir grūti definēt minēto jomu, jo darbību sociālās ekonomikas jomā ne vienmēr reģistrē kā uzņēmējdarbību. Komiteja tomēr uzskata, ka nedrīkst taupīt pūles, lai novērtētu šīs Lisabonas mērķu sasniegšanai būtiskās jomas arvien lielāko nozīmi. Tādu datu trūkums neļauj labāk izprast uzņēmumu un tirgus attīstību.

| 2.1.3 | Tāpēc ir svarīgi iegūt jaunākos strukturālos datus par ES uzņēmumiem un jo īpaši par to darbību, konkurētspēju, ražību un struktūru. Uzsverot statistikas datu nozīmību, jāatceras, ka it īpaši maziem uzņēmumiem datu vākšana un attiecīga apstrāde ir saistīta ar ievērojamiem cilvēku un finanšu resursu ieguldījumiem. |
| --- | --- |

2.1.3

Tāpēc ir svarīgi iegūt jaunākos strukturālos datus par ES uzņēmumiem un jo īpaši par to darbību, konkurētspēju, ražību un struktūru. Uzsverot statistikas datu nozīmību, jāatceras, ka it īpaši maziem uzņēmumiem datu vākšana un attiecīga apstrāde ir saistīta ar ievērojamiem cilvēku un finanšu resursu ieguldījumiem.

| 2.1.4 | Eiropadome un citas ES iestādes vairākkārt ir uzsvērušas, ka ekonomiskā izaugsme ir visu ES valstu absolūta prioritāte. Ekonomiskajai izaugsmei obligāti jābūt saistītai ar jaunu un labāku darbavietu radīšanu. Tai jānotiek visās nozarēs un sektoros, bet jo īpaši ražojošajā un pakalpojumu nozarē, lai izaugsme būtu noturīga un sniegtu labumu Eiropas iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

2.1.4

Eiropadome un citas ES iestādes vairākkārt ir uzsvērušas, ka ekonomiskā izaugsme ir visu ES valstu absolūta prioritāte. Ekonomiskajai izaugsmei obligāti jābūt saistītai ar jaunu un labāku darbavietu radīšanu. Tai jānotiek visās nozarēs un sektoros, bet jo īpaši ražojošajā un pakalpojumu nozarē, lai izaugsme būtu noturīga un sniegtu labumu Eiropas iedzīvotājiem.

| 2.2 | Eiropas attīstības modelis atšķiras no citiem ar to, ka tajā ievērojama nozīme ir piešķirta sociālajam elementam un pašam ilgtspējīgas ekonomiskās izaugsmes jēdzienam. Tas vienmēr jāņem vērā, kad Eiropas iestādes savas kompetences ietvaros paredz tiesību aktu izstrādi. |
| --- | --- |

2.2

Eiropas attīstības modelis atšķiras no citiem ar to, ka tajā ievērojama nozīme ir piešķirta sociālajam elementam un pašam ilgtspējīgas ekonomiskās izaugsmes jēdzienam. Tas vienmēr jāņem vērā, kad Eiropas iestādes savas kompetences ietvaros paredz tiesību aktu izstrādi.

| 2.3 | Tas nozīmē, ka patiesi efektīvu, lietderīgu un saskaņotu tiesību aktu izstrādei nepieciešams ļoti skaidrs priekšstats par Eiropas rūpniecības patieso stāvokli. Politiskie lēmumi jāpamato ar patiesā stāvokļa un attiecīgo problēmu analīzi, un tiem jābūt risinājumiem, kas aptver pēc iespējas lielāku elementu skaitu. Vienlaikus jācenšas paredzēt minēto lēmumu ietekmi, kā arī novērtēt to politiskās, ekonomiskās, tiesiskās un sociālās sekas valsts un vietējā līmenī. |
| --- | --- |

2.3

Tas nozīmē, ka patiesi efektīvu, lietderīgu un saskaņotu tiesību aktu izstrādei nepieciešams ļoti skaidrs priekšstats par Eiropas rūpniecības patieso stāvokli. Politiskie lēmumi jāpamato ar patiesā stāvokļa un attiecīgo problēmu analīzi, un tiem jābūt risinājumiem, kas aptver pēc iespējas lielāku elementu skaitu. Vienlaikus jācenšas paredzēt minēto lēmumu ietekmi, kā arī novērtēt to politiskās, ekonomiskās, tiesiskās un sociālās sekas valsts un vietējā līmenī.

| 2.4 | Statistikas dati bez šaubām ir nozīmīgs instruments patiesā stāvokļa rūpīgai un efektīvai analīzei. Statistikas birojs kopš tā darbības sākuma sniedzis vērtīgu un neaizstājamu atbalstu Eiropas Savienības politisko lēmumu pieņemšanas procesam. |
| --- | --- |

2.4

Statistikas dati bez šaubām ir nozīmīgs instruments patiesā stāvokļa rūpīgai un efektīvai analīzei. Statistikas birojs kopš tā darbības sākuma sniedzis vērtīgu un neaizstājamu atbalstu Eiropas Savienības politisko lēmumu pieņemšanas procesam.

| 2.4.1 | Statistikas datiem ir būtiska nozīme, jo ar to palīdzību iespējams pārbaudīt, izpētīt un aprakstīt daudzos un dažādos patiesā stāvokļa aspektus. Statistikas datu pieejamībai ir būtiska nozīme politikas izstrādē un novērtēšanā, sabiedrisko pakalpojumu un uzdevumu pārvaldībā, tiesiskā regulējuma uzlabošanā, kā arī regulārā un pastāvīgā pasākumu īstenošanā gūto panākumu un sasniegumu pārraudzībā. |
| --- | --- |

2.4.1

Statistikas datiem ir būtiska nozīme, jo ar to palīdzību iespējams pārbaudīt, izpētīt un aprakstīt daudzos un dažādos patiesā stāvokļa aspektus. Statistikas datu pieejamībai ir būtiska nozīme politikas izstrādē un novērtēšanā, sabiedrisko pakalpojumu un uzdevumu pārvaldībā, tiesiskā regulējuma uzlabošanā, kā arī regulārā un pastāvīgā pasākumu īstenošanā gūto panākumu un sasniegumu pārraudzībā.

| 2.5 | Tas attiecas uz visām ES kompetences jomām, un šī iemesla dēļ Statistikas biroja, kuru atbalsta un kuram palīdz dalībvalstu statistikas iestādes, uzdevums ir ticamu jaunāko datu apkopošana un sniegšana. Pēdējos gados būtiska nozīme ir bijusi datiem, kas savākti ekonomikas un finanšu, lauksaimniecības, demogrāfijas politikas, sociālās drošības, tirdzniecības, zinātniskās pētniecības, vides, transporta jomā un, kas ir ne mazāk svarīgi, par rūpniecību un ar to saistītajiem tirgus rādītājiem. |
| --- | --- |

2.5

Tas attiecas uz visām ES kompetences jomām, un šī iemesla dēļ Statistikas biroja, kuru atbalsta un kuram palīdz dalībvalstu statistikas iestādes, uzdevums ir ticamu jaunāko datu apkopošana un sniegšana. Pēdējos gados būtiska nozīme ir bijusi datiem, kas savākti ekonomikas un finanšu, lauksaimniecības, demogrāfijas politikas, sociālās drošības, tirdzniecības, zinātniskās pētniecības, vides, transporta jomā un, kas ir ne mazāk svarīgi, par rūpniecību un ar to saistītajiem tirgus rādītājiem.

| 2.5.1 | Attiecīgās iniciatīvas, kuras Komisija un Padome pēdējos gados sākušas īstenot minētajā jomā, liecina par to, cik lielu nozīmi tās piešķir uzņēmējdarbības attīstībai Eiropā. |
| --- | --- |

2.5.1

Attiecīgās iniciatīvas, kuras Komisija un Padome pēdējos gados sākušas īstenot minētajā jomā, liecina par to, cik lielu nozīmi tās piešķir uzņēmējdarbības attīstībai Eiropā.

3.   Priekšlikums regulai par uzņēmējdarbības strukturālo statistiku.

| 3.1 | Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 58/97, ko Padome pieņēma 1996. gada 20. decembrī, pēdējo desmit gadu laikā ir grozīta jau četras reizes, un apspriežamais priekšlikums ir jaunākā pārstrādātā versija, ar ko paredzēts uzlabot analīžu saskaņotību un Eiropas rūpniecības un ražošanas atbalsta pasākumu un stratēģiju piemērojamību. |
| --- | --- |

3.1

Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 58/97, ko Padome pieņēma 1996. gada 20. decembrī, pēdējo desmit gadu laikā ir grozīta jau četras reizes, un apspriežamais priekšlikums ir jaunākā pārstrādātā versija, ar ko paredzēts uzlabot analīžu saskaņotību un Eiropas rūpniecības un ražošanas atbalsta pasākumu un stratēģiju piemērojamību.

| 3.1.1 | Lai apmierinātu arvien lielāko pieprasījumu pēc statistikas datiem, Komisija ierosina vairākus uzlabojumus, pievēršot īpašu uzmanību pakalpojumiem, kas pēdējos mēnešos ir bijuši plašu diskusiju galvenais temats, kas izskaidrojams ar to saimniecisko nozīmīgumu un iespējām, kuras ES līmenī vēl netiek pilnībā izmantotas. Komisijas dokumentam ir arī pielikums, kurā aplūkota uzņēmumu demogrāfija un uzņēmējdarbības pakalpojumi. |
| --- | --- |

3.1.1

Lai apmierinātu arvien lielāko pieprasījumu pēc statistikas datiem, Komisija ierosina vairākus uzlabojumus, pievēršot īpašu uzmanību pakalpojumiem, kas pēdējos mēnešos ir bijuši plašu diskusiju galvenais temats, kas izskaidrojams ar to saimniecisko nozīmīgumu un iespējām, kuras ES līmenī vēl netiek pilnībā izmantotas. Komisijas dokumentam ir arī pielikums, kurā aplūkota uzņēmumu demogrāfija un uzņēmējdarbības pakalpojumi.

| 3.2 | Komisija secinājusi, ka par ļoti daudziem darbības veidiem, jo īpaši par uzņēmējdarbības pakalpojumiem nav pieejami precīzi jaunākie statistikas dati. Jaunais priekšlikums tādēļ paver iespējas pielāgot spēkā esošās normas tā, lai saimniecisko un rūpniecisko darbību varētu salīdzināt ar pakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- |

3.2

Komisija secinājusi, ka par ļoti daudziem darbības veidiem, jo īpaši par uzņēmējdarbības pakalpojumiem nav pieejami precīzi jaunākie statistikas dati. Jaunais priekšlikums tādēļ paver iespējas pielāgot spēkā esošās normas tā, lai saimniecisko un rūpniecisko darbību varētu salīdzināt ar pakalpojumu sniegšanu.

| 3.2.1 | Turklāt, lai varētu sniegt stratēģiskus ieteikumus tādā jomā kā uzņēmējdarbības iniciatīva, Komisija uzskata, ka tai nepieciešami saskaņoti dati par uzņēmumu demogrāfiju (darbības uzsākšanu, darbību un likvidāciju) un tās ietekmi uz nodarbinātību. Dati par uzņēmumu demogrāfiju jau ir daļa no strukturālajiem rādītājiem, kurus izmanto Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanas pārraudzībai. Komisijas priekšlikums jāanalizē, ņemot vērā visus iepriekš minētos apstākļus. |
| --- | --- |

3.2.1

Turklāt, lai varētu sniegt stratēģiskus ieteikumus tādā jomā kā uzņēmējdarbības iniciatīva, Komisija uzskata, ka tai nepieciešami saskaņoti dati par uzņēmumu demogrāfiju (darbības uzsākšanu, darbību un likvidāciju) un tās ietekmi uz nodarbinātību. Dati par uzņēmumu demogrāfiju jau ir daļa no strukturālajiem rādītājiem, kurus izmanto Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanas pārraudzībai. Komisijas priekšlikums jāanalizē, ņemot vērā visus iepriekš minētos apstākļus.

| 3.3 | Priekšlikumā paredzēts, ka statistikas datu vākšanas standartlīdzeklis būs NACE kods (6), ko Komisijas dienesti parasti lieto visu veidu statistikas datu vākšanai par saimniecisko darbību. NACE kods jau ir pārskatīts un atjaunots, lai gūtu labāku izpratni par tendencēm ES ekonomikā un ražošanā. |
| --- | --- |

3.3

Priekšlikumā paredzēts, ka statistikas datu vākšanas standartlīdzeklis būs NACE kods (6), ko Komisijas dienesti parasti lieto visu veidu statistikas datu vākšanai par saimniecisko darbību. NACE kods jau ir pārskatīts un atjaunots, lai gūtu labāku izpratni par tendencēm ES ekonomikā un ražošanā.

| 3.4 | Ekonomiskās darbības statistiskā klasifikācija NACE REV. 1.1 ir vienkārši atjaunota NACE REV. 1, kurā būtiskas izmaiņas nav veiktas. Pārskatīšanas nolūks bija:






  — | iekļaut klasifikācijā jaunas tautsaimniecības nozares, kuras nepastāvēja NACE REV. 1 izstrādes laikā, |
| --- | --- | --- |

3.4

Ekonomiskās darbības statistiskā klasifikācija NACE REV. 1.1 ir vienkārši atjaunota NACE REV. 1, kurā būtiskas izmaiņas nav veiktas. Pārskatīšanas nolūks bija:

—

iekļaut klasifikācijā jaunas tautsaimniecības nozares, kuras nepastāvēja NACE REV. 1 izstrādes laikā,

| — | lielāku uzmanību pievērst tautsaimniecības nozarēm, kuru nozīme kopš NACE REV. 1 izstrādāšanas ir palielinājusies, kas izskaidrojams ar pārmaiņām tehnoloģiju attīstībā vai ekonomikā, |
| --- | --- |

—

lielāku uzmanību pievērst tautsaimniecības nozarēm, kuru nozīme kopš NACE REV. 1 izstrādāšanas ir palielinājusies, kas izskaidrojams ar pārmaiņām tehnoloģiju attīstībā vai ekonomikā,

| — | labot acīmredzamās kļūdas NACE REV. 1, kuras nav radušās no izmaiņām darbības filozofijā. |
| --- | --- |

—

labot acīmredzamās kļūdas NACE REV. 1, kuras nav radušās no izmaiņām darbības filozofijā.

| 3.4.1 | NACE jaunākā redakcija, kurā ietverti jauni grozījumi un labojumi, šobrīd ir otrajā lasījumā Eiropas Parlamentā, un to publiskos tuvākajos mēnešos. |
| --- | --- |

3.4.1

NACE jaunākā redakcija, kurā ietverti jauni grozījumi un labojumi, šobrīd ir otrajā lasījumā Eiropas Parlamentā, un to publiskos tuvākajos mēnešos.

| 3.5 | Statistikas datu vākšana, kas definēta sadaļā par regulas piemērošanas jomu (2. pants), ir organizēta moduļos, kas uzskaitīti priekšlikuma regulai 3. pantā:






  — | kopējs modulis gada strukturālajai statistikai, |
| --- | --- | --- |

3.5

Statistikas datu vākšana, kas definēta sadaļā par regulas piemērošanas jomu (2. pants), ir organizēta moduļos, kas uzskaitīti priekšlikuma regulai 3. pantā:

—

kopējs modulis gada strukturālajai statistikai,

| — | sīki izstrādāts modulis strukturālajai statistikai rūpniecībā, |
| --- | --- |

—

sīki izstrādāts modulis strukturālajai statistikai rūpniecībā,

| — | sīki izstrādāts modulis strukturālajai statistikai tirdzniecībā, |
| --- | --- |

—

sīki izstrādāts modulis strukturālajai statistikai tirdzniecībā,

| — | sīki izstrādāts modulis strukturālajai statistikai celtniecībā, |
| --- | --- |

—

sīki izstrādāts modulis strukturālajai statistikai celtniecībā,

| — | sīki izstrādāts modulis strukturālajai statistikai apdrošināšanas jomā, |
| --- | --- |

—

sīki izstrādāts modulis strukturālajai statistikai apdrošināšanas jomā,

| — | sīki izstrādāts modulis strukturālajai statistikai par kredītiestādēm, |
| --- | --- |

—

sīki izstrādāts modulis strukturālajai statistikai par kredītiestādēm,

| — | sīki izstrādāts modulis strukturālajai statistikai par pensiju fondiem, |
| --- | --- |

—

sīki izstrādāts modulis strukturālajai statistikai par pensiju fondiem,

| — | sīki izstrādāts modulis strukturālajai statistikai par uzņēmējdarbības pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

sīki izstrādāts modulis strukturālajai statistikai par uzņēmējdarbības pakalpojumiem,

| — | sīki izstrādāts modulis strukturālajai statistikai par uzņēmumu demogrāfiju, |
| --- | --- |

—

sīki izstrādāts modulis strukturālajai statistikai par uzņēmumu demogrāfiju,

| — | elastīgs modulis, kas paredzēts nelielai ad hoc datu vākšanai par uzņēmuma raksturlielumiem. |
| --- | --- |

—

elastīgs modulis, kas paredzēts nelielai ad hoc datu vākšanai par uzņēmuma raksturlielumiem.

| 3.5.1 | Trīs pēdējie moduļi ierosinātajā regulas pārstrādātajā redakcijā ir jauni, un katrs modulis un tā pielietošana ir aplūkota atsevišķā pielikumā. |
| --- | --- |

3.5.1

Trīs pēdējie moduļi ierosinātajā regulas pārstrādātajā redakcijā ir jauni, un katrs modulis un tā pielietošana ir aplūkota atsevišķā pielikumā.

| 3.6 | Dažiem moduļiem ir paredzēts veikt eksperimentālus pētījumus. Šādi eksperimentāli pētījumi ir veikti vienmēr, kad statistikas datu vākšanu paredzēts organizēt moduļos. Šajā gadījumā paredzēts veikt ad hoc eksperimentālos pētījumus veselības aizsardzības un izglītības nozarē. Tie ir brīvprātīgi pētījumi, kas saskaņā ar Statistikas biroju ir paredzēti, lai precīzāk novērtētu tirgū veikto darbību ietekmi minētajās nozarēs. |
| --- | --- |

3.6

Dažiem moduļiem ir paredzēts veikt eksperimentālus pētījumus. Šādi eksperimentāli pētījumi ir veikti vienmēr, kad statistikas datu vākšanu paredzēts organizēt moduļos. Šajā gadījumā paredzēts veikt ad hoc eksperimentālos pētījumus veselības aizsardzības un izglītības nozarē. Tie ir brīvprātīgi pētījumi, kas saskaņā ar Statistikas biroju ir paredzēti, lai precīzāk novērtētu tirgū veikto darbību ietekmi minētajās nozarēs.

4.   Īpašas piezīmes.

| 4.1 | EESK atzīst statistikas datu svarīgo nozīmi, nosakot rūpniecības politikas prioritātes saskaņā ar Lisabonas stratēģiju. Jau pieminētajā Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammā 2007—2013 (7) Komisija vēlreiz uzsver salīdzinošo analīžu nozīmi, jo tās ir noderīgs instruments politiku izstrādē līdztekus pētījumiem un labas prakses apmaiņai starp valsts un reģionālajām iestādēm. |
| --- | --- |

4.1

EESK atzīst statistikas datu svarīgo nozīmi, nosakot rūpniecības politikas prioritātes saskaņā ar Lisabonas stratēģiju. Jau pieminētajā Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammā 2007—2013 (7) Komisija vēlreiz uzsver salīdzinošo analīžu nozīmi, jo tās ir noderīgs instruments politiku izstrādē līdztekus pētījumiem un labas prakses apmaiņai starp valsts un reģionālajām iestādēm.

| 4.2 | Tādēļ EESK uzskata, ka Regulas 58/97 pārstrāde ir svarīga, un iesaka dažus grozījumus. |
| --- | --- |

4.2

Tādēļ EESK uzskata, ka Regulas 58/97 pārstrāde ir svarīga, un iesaka dažus grozījumus.

| 4.3 | Kopējā moduļa punkts “sociālās nodrošināšanas iemaksas” (I. pielikums) bija iekļauts arī iepriekšējā regulā. Tomēr sakarā ar jaunām izmaiņām iekšējā tirgū tas tagad šķiet neprecīzs, un to ir grūti interpretēt. Dalībvalstīs sociālā nodrošināšana ir organizēta atšķirīgi, izmantojot dažādas sistēmas un praksi. “Sociālās nodrošināšanas sistēmas” definīcija pati par sevi 25 ES dalībvalstīm ir problemātiska, un to vajadzētu precīzāk izstrādāt un formulēt. |
| --- | --- |

4.3

Kopējā moduļa punkts “sociālās nodrošināšanas iemaksas” (I. pielikums) bija iekļauts arī iepriekšējā regulā. Tomēr sakarā ar jaunām izmaiņām iekšējā tirgū tas tagad šķiet neprecīzs, un to ir grūti interpretēt. Dalībvalstīs sociālā nodrošināšana ir organizēta atšķirīgi, izmantojot dažādas sistēmas un praksi. “Sociālās nodrošināšanas sistēmas” definīcija pati par sevi 25 ES dalībvalstīm ir problemātiska, un to vajadzētu precīzāk izstrādāt un formulēt.

| 4.4 | Jau minētajā I. pielikumā, kā arī turpmākajos pielikumos dati par nodarbinātību ir pārāk nepilnīgi un neatspoguļo sarežģīto stāvokli darba tirgū visās ES dalībvalstīs. Minētie dati faktiski aprobežojas tikai ar to cilvēku skaitu, kuri strādā nepilnu vai pilnu darba laiku. Patiesībā nodarbinātības veidu ir daudz vairāk. Turklāt nav datu par darbinieku iedalījumu pēc dzimuma, tādi ir tikai modulī par kredītiestādēm(VI. pielikums). |
| --- | --- |

4.4

Jau minētajā I. pielikumā, kā arī turpmākajos pielikumos dati par nodarbinātību ir pārāk nepilnīgi un neatspoguļo sarežģīto stāvokli darba tirgū visās ES dalībvalstīs. Minētie dati faktiski aprobežojas tikai ar to cilvēku skaitu, kuri strādā nepilnu vai pilnu darba laiku. Patiesībā nodarbinātības veidu ir daudz vairāk. Turklāt nav datu par darbinieku iedalījumu pēc dzimuma, tādi ir tikai modulī par kredītiestādēm(VI. pielikums).

| 4.4.1 | Tā kā Regulas Nr. 58/97 iepriekšējās redakcijas 1. pantā līdz ar citiem statistikas vākšanas mērķiem bija iekļauts arī mērķis analizēt “uzņēmumu politiku”, minētās regulas pārstrādāšana varētu būt arī iespēja rūpīgāk un dziļāk analizēt un pārbaudīt uzņēmumu nodarbinātības politiku, ņemot vērā tās nozīmi ES. |
| --- | --- |

4.4.1

Tā kā Regulas Nr. 58/97 iepriekšējās redakcijas 1. pantā līdz ar citiem statistikas vākšanas mērķiem bija iekļauts arī mērķis analizēt “uzņēmumu politiku”, minētās regulas pārstrādāšana varētu būt arī iespēja rūpīgāk un dziļāk analizēt un pārbaudīt uzņēmumu nodarbinātības politiku, ņemot vērā tās nozīmi ES.

| 4.5 | Attiecībā uz eksperimentāliem pētījumiem EESK apšauba Komisijas izvēlēto metodi. Komisija uzskata, ka ir jāanalizē tādas nozares kā veselības aizsardzība un izglītība, lai “pārbaudītu iespējamību aptvert šajās klasifikatora nodaļās ar tirgu saistītus un nesaistītus pasākumus”. Tā kā Komisijas pašreizējā priekšlikumā pakalpojumu direktīvai paredzēts, ka tā netiks attiecināta uz minētajām nozarēm, EESK uzskata, ka tik jutīgās nozarēs uzņēmējdarbības strukturālā statistika nebūtu jāveic. Ņemot vērā jaunos priekšlikumus direktīvām, kas regulēs pakalpojumu sniegšanu iekšējā tirgū, Komiteja uzskata, ka Komisijai būtu jāparedz jauns statistisko datu vākšanas veids tieši minētajām nozarēm. |
| --- | --- |

4.5

Attiecībā uz eksperimentāliem pētījumiem EESK apšauba Komisijas izvēlēto metodi. Komisija uzskata, ka ir jāanalizē tādas nozares kā veselības aizsardzība un izglītība, lai “pārbaudītu iespējamību aptvert šajās klasifikatora nodaļās ar tirgu saistītus un nesaistītus pasākumus”. Tā kā Komisijas pašreizējā priekšlikumā pakalpojumu direktīvai paredzēts, ka tā netiks attiecināta uz minētajām nozarēm, EESK uzskata, ka tik jutīgās nozarēs uzņēmējdarbības strukturālā statistika nebūtu jāveic. Ņemot vērā jaunos priekšlikumus direktīvām, kas regulēs pakalpojumu sniegšanu iekšējā tirgū, Komiteja uzskata, ka Komisijai būtu jāparedz jauns statistisko datu vākšanas veids tieši minētajām nozarēm.

| 4.6 | Priekšlikuma II. pielikumā (modulis strukturālajai statistikai rūpniecībā) Komisija ierosina neiekļaut datus par kopējiem izdevumiem un izdevumiem par uzņēmumu darbiniekiem, kas nodarbojas ar pētniecību un izstrādi. Ņemot vērā Lisabonas stratēģiju, šādu datu trūkums traucē labāk izprast uzņēmējdarbības attīstību un ieguldījumu raksturu un mērķus. |
| --- | --- |

4.6

Priekšlikuma II. pielikumā (modulis strukturālajai statistikai rūpniecībā) Komisija ierosina neiekļaut datus par kopējiem izdevumiem un izdevumiem par uzņēmumu darbiniekiem, kas nodarbojas ar pētniecību un izstrādi. Ņemot vērā Lisabonas stratēģiju, šādu datu trūkums traucē labāk izprast uzņēmējdarbības attīstību un ieguldījumu raksturu un mērķus.

| 4.7 | Komisija nolēmusi neievākt datus par enerģētikas produktu iegādi. Minētie dati tomēr ir svarīgi, jo tie sniedz plašu priekšstatu par enerģijas patēriņu un izmantošanu uzņēmumos. Turklāt regulas projekta 1. pantā ir noteikts, ka tiks vākti statistikas dati par “izmantotajiem ražošanas faktoriem”, un nav nekādu šaubu, ka viens no šiem faktoriem ir enerģija. Jāpiebilst arī, ka Padomes un Eiropas Parlamenta visjaunākajos paziņojumos (arī Zaļajā grāmatā “Eiropas stratēģija ilgtspējīgai, konkurētspējīgai un drošai enerģijai” (8)) minētie rādītāji tiek uzskatīti par prioritāriem. |
| --- | --- |

4.7

Komisija nolēmusi neievākt datus par enerģētikas produktu iegādi. Minētie dati tomēr ir svarīgi, jo tie sniedz plašu priekšstatu par enerģijas patēriņu un izmantošanu uzņēmumos. Turklāt regulas projekta 1. pantā ir noteikts, ka tiks vākti statistikas dati par “izmantotajiem ražošanas faktoriem”, un nav nekādu šaubu, ka viens no šiem faktoriem ir enerģija. Jāpiebilst arī, ka Padomes un Eiropas Parlamenta visjaunākajos paziņojumos (arī Zaļajā grāmatā “Eiropas stratēģija ilgtspējīgai, konkurētspējīgai un drošai enerģijai” (8)) minētie rādītāji tiek uzskatīti par prioritāriem.

| 4.8 | Regulas VIII. pielikums ir jauns, un tas attiecas uz uzņēmējdarbības pakalpojumu struktūru, sniegšanu un efektivitāti, turpretī IX. pielikums attiecas uz uzņēmumu demogrāfiju. Statistikas datu vākšanas pārraudzība minētajās divās jomās būtu jāveic daudz biežāk. Turklāt modulī par uzņēmumu demogrāfiju dati par nodarbinātību nav sakārtoti pēc nodarbinātības veida vai dzimuma, kaut gan informācija par nodarbinātības raksturu un struktūru, uzņēmuma darbību uzsākot un uzņēmumu likvidējot, būtu ļoti noderīga. |
| --- | --- |

4.8

Regulas VIII. pielikums ir jauns, un tas attiecas uz uzņēmējdarbības pakalpojumu struktūru, sniegšanu un efektivitāti, turpretī IX. pielikums attiecas uz uzņēmumu demogrāfiju. Statistikas datu vākšanas pārraudzība minētajās divās jomās būtu jāveic daudz biežāk. Turklāt modulī par uzņēmumu demogrāfiju dati par nodarbinātību nav sakārtoti pēc nodarbinātības veida vai dzimuma, kaut gan informācija par nodarbinātības raksturu un struktūru, uzņēmuma darbību uzsākot un uzņēmumu likvidējot, būtu ļoti noderīga.

5.   Secinājumi un ieteikumi.

| 5.1 | Lai atbalstītu pasākumu īstenošanu dažādās rūpniecības nozarēs, Eiropas Savienībai ir vajadzīgi precīzāki statistikas dati. |
| --- | --- |

5.1

Lai atbalstītu pasākumu īstenošanu dažādās rūpniecības nozarēs, Eiropas Savienībai ir vajadzīgi precīzāki statistikas dati.

| 5.2 | Tāpēc EESK uzsver, ka Statistikas birojam ir ļoti svarīga nozīme, veicot Kopienas pasākumu pārraudzību. Tādēļ EESK uzskata, ka būtu jāpastiprina Statistikas biroja darbs, kā arī jāpaplašina un jāuzlabo statistikas datu vākšanas tīkli dalībvalstīs. |
| --- | --- |

5.2

Tāpēc EESK uzsver, ka Statistikas birojam ir ļoti svarīga nozīme, veicot Kopienas pasākumu pārraudzību. Tādēļ EESK uzskata, ka būtu jāpastiprina Statistikas biroja darbs, kā arī jāpaplašina un jāuzlabo statistikas datu vākšanas tīkli dalībvalstīs.

| 5.3 | EESK pilnībā atbalsta priekšlikumu pārstrādāt Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 58/97 par uzņēmējdarbības strukturālo statistiku. |
| --- | --- |

5.3

EESK pilnībā atbalsta priekšlikumu pārstrādāt Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 58/97 par uzņēmējdarbības strukturālo statistiku.

| 5.4 | Statistikas dati ir svarīgs instruments Kopienas un dalībvalstu līmenī, tādēļ būtu jāparedz atbalsta pasākumi, lai statistikas dati būtu efektīvi, savlaicīgi un ticami. |
| --- | --- |

5.4

Statistikas dati ir svarīgs instruments Kopienas un dalībvalstu līmenī, tādēļ būtu jāparedz atbalsta pasākumi, lai statistikas dati būtu efektīvi, savlaicīgi un ticami.

| 5.4.1 | Statistikas novērtējumiem vajadzētu balstīties, cik vien tas ir iespējams, uz jaunākajiem datiem, kas jau ir pārvaldes vai citu kompetento iestāžu rīcībā. Administratīvajam slogam, ko rada statistikas datu vākšana, jāatbilst attiecīgā uzņēmuma lielumam. Dažās valstīs statistikas datu vākšana par MVU ir uzticēta nozaru asociācijām, kas ir pārstāvētas vietējā un reģionālajā līmenī. Minētajā jomā paraugprakses apmaiņa starp dalībvalstīm varētu būt noderīga. |
| --- | --- |

5.4.1

Statistikas novērtējumiem vajadzētu balstīties, cik vien tas ir iespējams, uz jaunākajiem datiem, kas jau ir pārvaldes vai citu kompetento iestāžu rīcībā. Administratīvajam slogam, ko rada statistikas datu vākšana, jāatbilst attiecīgā uzņēmuma lielumam. Dažās valstīs statistikas datu vākšana par MVU ir uzticēta nozaru asociācijām, kas ir pārstāvētas vietējā un reģionālajā līmenī. Minētajā jomā paraugprakses apmaiņa starp dalībvalstīm varētu būt noderīga.

| 5.5 | Ir nepieciešami arvien precīzāki un jaunāki statistikas dati par uzņēmumu struktūru un to ražošanas darbību, ņemot vērā viena un tā paša uzņēmuma veikto darbību dažādību (ražošana, realizācija, piegāde) un apjomu. |
| --- | --- |

5.5

Ir nepieciešami arvien precīzāki un jaunāki statistikas dati par uzņēmumu struktūru un to ražošanas darbību, ņemot vērā viena un tā paša uzņēmuma veikto darbību dažādību (ražošana, realizācija, piegāde) un apjomu.

| 5.6 | Komiteja uzskata, ka ir svarīgi izveidot labu sistēmu, kas sekmētu Statistikas biroja, sociālo partneru, akadēmisko aprindu un uzņēmumu apspriešanos un pieredzes apmaiņu. Šo sistēmu vajadzētu uzlabot un paplašināt Eiropas Ekonomiskās un sociālās statistikas informācijas padomdevēju komitejas (CEIES) un Statistika biroja forumā (tajā piedalās viens lietotāju pārstāvis no katras dalībvalsts). |
| --- | --- |

5.6

Komiteja uzskata, ka ir svarīgi izveidot labu sistēmu, kas sekmētu Statistikas biroja, sociālo partneru, akadēmisko aprindu un uzņēmumu apspriešanos un pieredzes apmaiņu. Šo sistēmu vajadzētu uzlabot un paplašināt Eiropas Ekonomiskās un sociālās statistikas informācijas padomdevēju komitejas (CEIES) un Statistika biroja forumā (tajā piedalās viens lietotāju pārstāvis no katras dalībvalsts).

| 5.7 | Ciešāks Statistikas biroja dialogs ar sociālajiem partneriem par sociālās nodrošināšanas izmaksām, piemēram, ļautu precīzāk definēt (ne zem viena nosaukuma) apgrūtinājumus uzņēmumiem minētajā jomā, kas visās 25 ES dalībvalstīs nebūt nav vienādi |
| --- | --- |

5.7

Ciešāks Statistikas biroja dialogs ar sociālajiem partneriem par sociālās nodrošināšanas izmaksām, piemēram, ļautu precīzāk definēt (ne zem viena nosaukuma) apgrūtinājumus uzņēmumiem minētajā jomā, kas visās 25 ES dalībvalstīs nebūt nav vienādi

| 5.8 | Ja nodarbinātības dati, kas ir arī citu mērķorientētu statistiku daļa, būtu sīkāk izstrādāti, tie varētu sniegt labāku priekšstatu par uzņēmumu darbību. Komiteja atzīmē, ka uzņēmējdarbības strukturālajā statistikā, arī statistikā par uzņēmumu demogrāfiju vienmēr ir jāveic rūpīga nodarbinātības kvalitātes analīze. Nodarbinātība ir būtisks uzņēmējdarbības panākumu faktors, un tāpēc statistikas dati par nodarbinātības veidiem, kuri nošķir tikai nepilnu un pilnu darba laiku, ir pilnīgi nepietiekami īpaši tādēļ, ka darba tirgū notiek nemitīgas pārmaiņas. Turklāt Komiteja uzskata, ka nav lietderīgi nošķirt uzņēmējdarbības strukturālo statistiku no nodarbinātības datiem, jo šīs jomas ir ļoti cieši saistītas. |
| --- | --- |

5.8

Ja nodarbinātības dati, kas ir arī citu mērķorientētu statistiku daļa, būtu sīkāk izstrādāti, tie varētu sniegt labāku priekšstatu par uzņēmumu darbību. Komiteja atzīmē, ka uzņēmējdarbības strukturālajā statistikā, arī statistikā par uzņēmumu demogrāfiju vienmēr ir jāveic rūpīga nodarbinātības kvalitātes analīze. Nodarbinātība ir būtisks uzņēmējdarbības panākumu faktors, un tāpēc statistikas dati par nodarbinātības veidiem, kuri nošķir tikai nepilnu un pilnu darba laiku, ir pilnīgi nepietiekami īpaši tādēļ, ka darba tirgū notiek nemitīgas pārmaiņas. Turklāt Komiteja uzskata, ka nav lietderīgi nošķirt uzņēmējdarbības strukturālo statistiku no nodarbinātības datiem, jo šīs jomas ir ļoti cieši saistītas.

| 5.9 | Sociālā ekonomika ar katru gadu ieņem arvien lielāku vietu Eiropas ekonomikā. Tāpēc EESK uzskata, ka Komisija ar Statistikas biroja palīdzību, lietojot eksperimentālo pētījumu metodi, varētu novērtēt minēto nozari, kā arī tās ietekmi uz uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

5.9

Sociālā ekonomika ar katru gadu ieņem arvien lielāku vietu Eiropas ekonomikā. Tāpēc EESK uzskata, ka Komisija ar Statistikas biroja palīdzību, lietojot eksperimentālo pētījumu metodi, varētu novērtēt minēto nozari, kā arī tās ietekmi uz uzņēmējdarbību.

| 5.10 | Komiteja apšauba to, ka veselības un izglītības nozares novērtēšana, lietojot eksperimentālo pētījumu metodi, ir lietderīga. Ņemot vērā minēto nozaru jūtīgo raksturu un ārkārtīgi lielo nozīmību visiem Eiropas iedzīvotājiem, uzņēmējdarbības strukturālā statistika tajās nebūtu jāveic. Ņemot vērā jaunos priekšlikumus direktīvām, kas regulēs pakalpojumu sniegšanu iekšējā tirgū, Komiteja uzskata, ka Komisijai būtu jāparedz jauns statistisko datu vākšanas veids tieši minētajās nozarēs. |
| --- | --- |

5.10

Komiteja apšauba to, ka veselības un izglītības nozares novērtēšana, lietojot eksperimentālo pētījumu metodi, ir lietderīga. Ņemot vērā minēto nozaru jūtīgo raksturu un ārkārtīgi lielo nozīmību visiem Eiropas iedzīvotājiem, uzņēmējdarbības strukturālā statistika tajās nebūtu jāveic. Ņemot vērā jaunos priekšlikumus direktīvām, kas regulēs pakalpojumu sniegšanu iekšējā tirgū, Komiteja uzskata, ka Komisijai būtu jāparedz jauns statistisko datu vākšanas veids tieši minētajās nozarēs.

| 5.11 | Jautājumā par enerģētikas produktu iepirkšanu un ieguldījumiem cilvēkresursos pētniecības un izstrādes jomā EESK uzskata, ka būtu svarīgi kvalitatīvā un kvantitatīvā ziņā novērtēt to nozīmi uzņēmumu darbībā, neraugoties uz to, ka ir izveidoti īpaši šim mērķim paredzēti statistikas instrumenti. Tam būtu jānotiek, ņemot vērā Lisabonas stratēģijas mērķus un nesenās Eiropas Savienības bažas un uzsāktās iniciatīvas enerģētikas politikas jomā. |
| --- | --- |

5.11

Jautājumā par enerģētikas produktu iepirkšanu un ieguldījumiem cilvēkresursos pētniecības un izstrādes jomā EESK uzskata, ka būtu svarīgi kvalitatīvā un kvantitatīvā ziņā novērtēt to nozīmi uzņēmumu darbībā, neraugoties uz to, ka ir izveidoti īpaši šim mērķim paredzēti statistikas instrumenti. Tam būtu jānotiek, ņemot vērā Lisabonas stratēģijas mērķus un nesenās Eiropas Savienības bažas un uzsāktās iniciatīvas enerģētikas politikas jomā.

| 5.12 | Attiecībā uz statistiku par vides rādītājiem EESK uzsver datu vākšanas nozīmi par rūpniecisko atkritumu apsaimniekošanu, notekūdeņu attīrīšanu, piesārņoto zonu attīrīšanu. Būtu arī jānoskaidro (vienlaikus ņemot vērā minēto darbību izmaksas), vai rūpnieciskās ražošanas atkritumu apsaimniekošanu veic attiecīgais uzņēmums pats vai arī par minēto darbu veikšanu tiek noslēgts līgums ar citiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

5.12

Attiecībā uz statistiku par vides rādītājiem EESK uzsver datu vākšanas nozīmi par rūpniecisko atkritumu apsaimniekošanu, notekūdeņu attīrīšanu, piesārņoto zonu attīrīšanu. Būtu arī jānoskaidro (vienlaikus ņemot vērā minēto darbību izmaksas), vai rūpnieciskās ražošanas atkritumu apsaimniekošanu veic attiecīgais uzņēmums pats vai arī par minēto darbu veikšanu tiek noslēgts līgums ar citiem uzņēmumiem.

| 5.13 | IV pielikumā, kas attiecas uz būvniecības nozari, būtu lietderīgi iezīmēt atšķirību starp dažādām darbības jomām, proti, mājokļu un sabiedrisko objektu celtniecību, kā arī transporta tīklu un infrastruktūras veidošana. |
| --- | --- |

5.13

IV pielikumā, kas attiecas uz būvniecības nozari, būtu lietderīgi iezīmēt atšķirību starp dažādām darbības jomām, proti, mājokļu un sabiedrisko objektu celtniecību, kā arī transporta tīklu un infrastruktūras veidošana.

| 5.14 | Lielāka nozīme būtu jāpiešķir statistikas datu vākšanai reģionālajā līmenī. Tas ļautu gūt priekšstatu par jomām, kurās vērojama lielāka rūpnieciskā un uzņēmējdarbības aktivitāte, kā arī par nozīmīgākajām tautsaimniecības nozarēm un par to, kuros reģionos tiek veiktas lielākās investīcijas pētniecībā un kuros reģionos ir vislielākais jaunizveidoto vai likvidēto uzņēmumu skaits. |
| --- | --- |

5.14

Lielāka nozīme būtu jāpiešķir statistikas datu vākšanai reģionālajā līmenī. Tas ļautu gūt priekšstatu par jomām, kurās vērojama lielāka rūpnieciskā un uzņēmējdarbības aktivitāte, kā arī par nozīmīgākajām tautsaimniecības nozarēm un par to, kuros reģionos tiek veiktas lielākās investīcijas pētniecībā un kuros reģionos ir vislielākais jaunizveidoto vai likvidēto uzņēmumu skaits.

Briselē, 2006. gada 14. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Lēmums 2000/819/EK.

1

(2)  COM(2003) 27 galīgā redakcija, 21.01.2003.

2

(3)  COM(2004) 70 galīgā redakcija., 11.02.2004.

3

(4)  COM(2005) 121 galīgā redakcija, 06.04.2005.

4

(5)  COM(2005) 330 galīgā redakcija, 20.07.2005.

5

(6)  NACE — vispārējā saimniecības nozaru klasifikācija Eiropas Kopienās.

6

NACE

(7)  Skat 4. zemsvītras piezīmi.

7

(8)  COM(2006) 105 galīgā redakcija, 08.03.2006.

8

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/83 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/83

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/477/EEK par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli”

COM(2006) 93 galīgā redakcija — 2006/0031 (COD)

(2006/C 318/14)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pantu 2006. gada 7. jūlijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstak mineto tematu.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2006. gada 26. jūlijā. Ziņotājs — J. PEGADO LIZ kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (13. septembra sēdē), ar 186 balsīm par, 7 balsīm pret un 12 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Komisijas priekšlikuma kopsavilkums.

| 1.1 | Šā atzinuma mērķis ir veicināt 1991. gada 18. jūnija direktīvas 91/477/EEK (1) jaunākās redakcijas pieņemšanu. Šajā direktīvā, kas ir pieņemta saskaņā ar 1984. gada Eiropadomes Fontenblo sanāksmes lēmumiem, pirmo reizi ir apsvērta nepieciešamība, ņemot vērā Apvienoto Nāciju Konvencijai pret transnacionālo noziedzību pievienotajā papildprotokolā, kuru Komisija ar Padomes atļauju parakstīja Eiropas Kopienas vārdā (2), noteiktos kritērijus “pieņemt efektīvu regulu, kas ļautu dalībvalstīs kontrolēt šaujamieroču iegādi un glabāšanu un to nokļūšanu citā valstī”. |
| --- | --- |

1.1

Šā atzinuma mērķis ir veicināt 1991. gada 18. jūnija direktīvas 91/477/EEK (1) jaunākās redakcijas pieņemšanu. Šajā direktīvā, kas ir pieņemta saskaņā ar 1984. gada Eiropadomes Fontenblo sanāksmes lēmumiem, pirmo reizi ir apsvērta nepieciešamība, ņemot vērā Apvienoto Nāciju Konvencijai pret transnacionālo noziedzību pievienotajā papildprotokolā, kuru Komisija ar Padomes atļauju parakstīja Eiropas Kopienas vārdā (2), noteiktos kritērijus “pieņemt efektīvu regulu, kas ļautu dalībvalstīs kontrolēt šaujamieroču iegādi un glabāšanu un to nokļūšanu citā valstī”.

| 1.2 | Priekšlikuma mērķis ir minētās starptautiskās Konvencijas, kuru Komisijas parakstīja Eiropas Savienības vārdā, pievienotajam protokolam piešķirt juridisku spēku. Pateicoties šādam risinājumam Savienības kompetencē nonāk jautājums, par kura īstenošanu tā tiešā veidā būs atbildīga. Citiem vārdiem sakot, dalībvalstīm vairs nav pienākuma parakstīt protokolu, nedz arī pildīt Kopienas rekomendācijas, jo šis pienākums izriet no Līguma par Eiropas Savienību V sadaļas (3). |
| --- | --- |

1.2

Priekšlikuma mērķis ir minētās starptautiskās Konvencijas, kuru Komisijas parakstīja Eiropas Savienības vārdā, pievienotajam protokolam piešķirt juridisku spēku. Pateicoties šādam risinājumam Savienības kompetencē nonāk jautājums, par kura īstenošanu tā tiešā veidā būs atbildīga. Citiem vārdiem sakot, dalībvalstīm vairs nav pienākuma parakstīt protokolu, nedz arī pildīt Kopienas rekomendācijas, jo šis pienākums izriet no Līguma par Eiropas Savienību V sadaļas (3).

| 1.3 | Galvenie mērķi apmierina šādas vajadzības:






  — | saskaņot šajā jomā spēkā esošo Eiropas likumdošanu; |
| --- | --- | --- |

1.3

Galvenie mērķi apmierina šādas vajadzības:

—

saskaņot šajā jomā spēkā esošo Eiropas likumdošanu;

| — | cīnīties pret privātpersonām paredzētu ieroču nelegālo tirgu; |
| --- | --- |

—

cīnīties pret privātpersonām paredzētu ieroču nelegālo tirgu;

| — | cīnīties pret zagtu legālo ieroču iepludināšanu melnajā tirgū. |
| --- | --- |

—

cīnīties pret zagtu legālo ieroču iepludināšanu melnajā tirgū.

| 1.4 | Tādējādi tiek īstenots izskatāmais priekšlikums, un saistībā ar to dalībvalstu starpā ieviesīs saistošus mehānismus, kas būs vērsti uz 1991. gada direktīvas saskanīgumu, efektivitāti un ātru piemērojamību attiecībā uz tajā noteiktajiem mehānismiem un mērķiem. |
| --- | --- |

1.4

Tādējādi tiek īstenots izskatāmais priekšlikums, un saistībā ar to dalībvalstu starpā ieviesīs saistošus mehānismus, kas būs vērsti uz 1991. gada direktīvas saskanīgumu, efektivitāti un ātru piemērojamību attiecībā uz tajā noteiktajiem mehānismiem un mērķiem.

| 1.5 | Ierosinātā direktīva:






  a) | precīzāk definē nelegālu izgatavošanu un līdz ar to definē nelegālas izgatavošanas, viltošanas un tirdzniecības noziedzīgus nodarījumus, kā arī par šiem nodarījumiem nosaka radītajam sociālajam kaitējumam samērīgu sodu; |
| --- | --- | --- |

1.5

Ierosinātā direktīva:

a)

precīzāk definē nelegālu izgatavošanu un līdz ar to definē nelegālas izgatavošanas, viltošanas un tirdzniecības noziedzīgus nodarījumus, kā arī par šiem nodarījumiem nosaka radītajam sociālajam kaitējumam samērīgu sodu;

| b) | iesaka ieroču kontroles un izsekojamības veikšanas pasākumus — labākie no tiem ir marķēšana un neitralizācijas vai dezaktivēšanas noteikumu ieviešana. |
| --- | --- |

b)

iesaka ieroču kontroles un izsekojamības veikšanas pasākumus — labākie no tiem ir marķēšana un neitralizācijas vai dezaktivēšanas noteikumu ieviešana.

| c) | nosaka noteikumus un pasākumus, kuru mērķis ir atsevišķu ar ieroču tirdzniecību saistītu darbību kontroles palielināšana. |
| --- | --- |

c)

nosaka noteikumus un pasākumus, kuru mērķis ir atsevišķu ar ieroču tirdzniecību saistītu darbību kontroles palielināšana.

2.   Normatīvā akta politiskie un sociālie aspekti šībrīža starptautiskā kontekstā.

| 2.1 | Organizētā transnacionālā noziedzība ir neatņemama moderno sabiedrību, kurām ir raksturīga nedrošība, sastāvdaļa — modernās sabiedrības balstās uz zināšanu, saziņas un informācijas globalizāciju. |
| --- | --- |

2.1

Organizētā transnacionālā noziedzība ir neatņemama moderno sabiedrību, kurām ir raksturīga nedrošība, sastāvdaļa — modernās sabiedrības balstās uz zināšanu, saziņas un informācijas globalizāciju.

| 2.1.1 | Tā ir arī viens no galvenajiem draudiem valstu integritātei un plašākā mērogā šo valstu pamatā esošās demokrātijas priekšnosacījumiem. Atsevišķos galējos gadījumos tā var izpausties kā alternatīvas un nelikumīgas formas kontroles pār Kopienu. |
| --- | --- |

2.1.1

Tā ir arī viens no galvenajiem draudiem valstu integritātei un plašākā mērogā šo valstu pamatā esošās demokrātijas priekšnosacījumiem. Atsevišķos galējos gadījumos tā var izpausties kā alternatīvas un nelikumīgas formas kontroles pār Kopienu.

| 2.2 | Nedrošības daudzdimensionālā rakstura un dažādības dēļ šo noziedzības veidu caurauž un viena otru uztur dažādas kriminogēnas izpausmes. Starp terorismu un organizēto noziedzību pastāv cieša saikne, kā arī cieša saikne pastāv starp šīm divām parādībām un ieroču un munīcijas apriti (4). |
| --- | --- |

2.2

Nedrošības daudzdimensionālā rakstura un dažādības dēļ šo noziedzības veidu caurauž un viena otru uztur dažādas kriminogēnas izpausmes. Starp terorismu un organizēto noziedzību pastāv cieša saikne, kā arī cieša saikne pastāv starp šīm divām parādībām un ieroču un munīcijas apriti (4).

| 2.3 | Saskaņā ar aplēsēm pasaulē apritē atrodas simtiem miljonu vieglo ieroču. Tie ir vairāku simtu tūkstošu nāves gadījumu vienā gadā iemesls — puse no nāves gadījumiem notiek saistībā ar iekšējiem konfliktiem dažādās Āfrikas un Āzijas valstīs. Tā ir ienesīga uzņēmējdarbība, bet tai ir iznīcīgas sekas attiecībā uz cilvēkiem. |
| --- | --- |

2.3

Saskaņā ar aplēsēm pasaulē apritē atrodas simtiem miljonu vieglo ieroču. Tie ir vairāku simtu tūkstošu nāves gadījumu vienā gadā iemesls — puse no nāves gadījumiem notiek saistībā ar iekšējiem konfliktiem dažādās Āfrikas un Āzijas valstīs. Tā ir ienesīga uzņēmējdarbība, bet tai ir iznīcīgas sekas attiecībā uz cilvēkiem.

| 2.4 | Eiropas Savienības dalībvalstīm ir jāreaģē uz šo transnacionālo realitāti atbilstošā un saskanīgā veidā. Šim nolūkam gan profilaktisko, gan represīvo normatīvo risinājumu saskaņošana, kas liek īstenot integrētu un kopīgu politiku, sevi apliecina kā ļoti nozīmīgu. |
| --- | --- |

2.4

Eiropas Savienības dalībvalstīm ir jāreaģē uz šo transnacionālo realitāti atbilstošā un saskanīgā veidā. Šim nolūkam gan profilaktisko, gan represīvo normatīvo risinājumu saskaņošana, kas liek īstenot integrētu un kopīgu politiku, sevi apliecina kā ļoti nozīmīgu.

| 2.5 | Šā priekšlikuma temats aptver gan tirgus noteikumus, gan attiecīgos Kopienas iekšējās drošības jautājumus — pēdējiem ir liela nozīme jebkurā demokrātiskā sabiedrībā, un Eiropas Savienība nav nekāds izņēmums. Drošība ir visu brīvību izmantošanas priekšnoteikums. |
| --- | --- |

2.5

Šā priekšlikuma temats aptver gan tirgus noteikumus, gan attiecīgos Kopienas iekšējās drošības jautājumus — pēdējiem ir liela nozīme jebkurā demokrātiskā sabiedrībā, un Eiropas Savienība nav nekāds izņēmums. Drošība ir visu brīvību izmantošanas priekšnoteikums.

| 2.6 | Tas nozīmē tikai to, ka ir jārada pamats, kas apliecinātu vēlmi izveidot Eiropas brīvības, drošības un tiesiskuma telpu visiem iedzīvotājiem — šādas telpas izveide attiecas uz trešo Eiropas kompetenču pīlāru. Ieroču aprite papildus tam, ka tā apdraud dažādu valstu integritāti, ir uzskatāma arī par nozīmīgu apdraudējuma avotu Savienības iekšlietu jomā. |
| --- | --- |

2.6

Tas nozīmē tikai to, ka ir jārada pamats, kas apliecinātu vēlmi izveidot Eiropas brīvības, drošības un tiesiskuma telpu visiem iedzīvotājiem — šādas telpas izveide attiecas uz trešo Eiropas kompetenču pīlāru. Ieroču aprite papildus tam, ka tā apdraud dažādu valstu integritāti, ir uzskatāma arī par nozīmīgu apdraudējuma avotu Savienības iekšlietu jomā.

| 2.7 | Kopiena, pieņemot Padomes 1991. gada 18. jūnija direktīvu 91/477/EEK, apliecina savu sapratni, ka ir jātiek galā ar draudiem, kas pastāv tās iekšienē. Vēlāk Eiropas Savienības 1998. gada 17. decembrī (5) pieņemtā vienotā rīcība veicināja normatīvo aktu, kuru mērķis ir pastiprināti kontrolēt ieročus un munīciju, dažādās valstīs pieņemšanu, — to apliecina daudzi kopš tā laika publicētie ikgadējie ziņojumi (6). |
| --- | --- |

2.7

Kopiena, pieņemot Padomes 1991. gada 18. jūnija direktīvu 91/477/EEK, apliecina savu sapratni, ka ir jātiek galā ar draudiem, kas pastāv tās iekšienē. Vēlāk Eiropas Savienības 1998. gada 17. decembrī (5) pieņemtā vienotā rīcība veicināja normatīvo aktu, kuru mērķis ir pastiprināti kontrolēt ieročus un munīciju, dažādās valstīs pieņemšanu, — to apliecina daudzi kopš tā laika publicētie ikgadējie ziņojumi (6).

| 2.8 | Apvienoto Nāciju Organizācija arī pievērš šim jautājumam īpašu uzmanību — šī uzmanības pievēršanas izpaužas arī kā atsevišķu pasākumu šajā jomā veicināšana. Apvienoto Nāciju sistēmas ietvaros tika izveidota īpašā komiteja (7), kuras uzdevums bija izstrādāt starptautisko konvenciju pret transnacionālo noziedzību, kuru pieņēma divus gadus vēlāk Palermo (8). Sākot ar šo brīdi saistībā ar šiem notikumiem strauji pieauga sapratne par šaujamieroču aprites nozīmību. |
| --- | --- |

2.8

Apvienoto Nāciju Organizācija arī pievērš šim jautājumam īpašu uzmanību — šī uzmanības pievēršanas izpaužas arī kā atsevišķu pasākumu šajā jomā veicināšana. Apvienoto Nāciju sistēmas ietvaros tika izveidota īpašā komiteja (7), kuras uzdevums bija izstrādāt starptautisko konvenciju pret transnacionālo noziedzību, kuru pieņēma divus gadus vēlāk Palermo (8). Sākot ar šo brīdi saistībā ar šiem notikumiem strauji pieauga sapratne par šaujamieroču aprites nozīmību.

| 2.9 | Vīnes procesa rezultātā vēlāk radās augstākminētajai Apvienoto Nāciju konvencijai pievienotais protokols par šaujamieroču, to detaļu, sastāvdaļu un munīcijas nelegālas izgatavošanas un aprites apkarošanu, kuram, sākot ar 2001. gada 1. septembri, var pievienoties visas ieinteresētās valstis un kura parakstīšana un ratifikācija ir aizkavējusies Eiropas Savienības dalībvalstīs. |
| --- | --- |

2.9

Vīnes procesa rezultātā vēlāk radās augstākminētajai Apvienoto Nāciju konvencijai pievienotais protokols par šaujamieroču, to detaļu, sastāvdaļu un munīcijas nelegālas izgatavošanas un aprites apkarošanu, kuram, sākot ar 2001. gada 1. septembri, var pievienoties visas ieinteresētās valstis un kura parakstīšana un ratifikācija ir aizkavējusies Eiropas Savienības dalībvalstīs.

3.   Vispārīgas piezīmes.

3.1   Juridiskais pamats.

| 3.1.1 | Lai šeit apskatāmajam jautājumam veltīto priekšlikumu iekļautu Kopienas tiesību sistēmā, pietiek ar atsauci uz šobrīd spēkā esošo EK Līguma 95. pantu, jo šāda iekļaušana atbilst iekšējā tirgus darbībai un uz to attiecas 251. pantā noteiktās procedūras piemērošanas joma. |
| --- | --- |

3.1.1

Lai šeit apskatāmajam jautājumam veltīto priekšlikumu iekļautu Kopienas tiesību sistēmā, pietiek ar atsauci uz šobrīd spēkā esošo EK Līguma 95. pantu, jo šāda iekļaušana atbilst iekšējā tirgus darbībai un uz to attiecas 251. pantā noteiktās procedūras piemērošanas joma.

| 3.1.2 | Saskaņā ar tiesību normu hierarhijas principu, direktīva ir piemērots tiesību instruments, lai grozītu attiecīgo likumdošanu. |
| --- | --- |

3.1.2

Saskaņā ar tiesību normu hierarhijas principu, direktīva ir piemērots tiesību instruments, lai grozītu attiecīgo likumdošanu.

| 3.1.3 | Komiteja atbalsta šo Komisijas iniciatīvu un uzskata, ka juridiskais pamats atbilst nospraustajam mērķim (9). |
| --- | --- |

3.1.3

Komiteja atbalsta šo Komisijas iniciatīvu un uzskata, ka juridiskais pamats atbilst nospraustajam mērķim (9).

3.2   Priekšlikuma saturs.

| 3.2.1 | Pievienojoties Apvienoto Nāciju Konvencijai pret transnacionālo organizēto noziedzību pievienotajam protokolam, Komisija vadījās pēc tajā apstiprinātajiem pamatprincipiem, kas skar tādus jautājumus kā šaujamieroču, to detaļu, sastāvdaļu un munīcijas nelikumīgas izgatavošanas un aprites novēršanu, apkarošanu un izbeigšanu, jo šo priekšmeti ir uzskatāmi par bīstamiem cilvēku labklājībai un apdraud viņu tiesības dzīvot mierā. |
| --- | --- |

3.2.1

Pievienojoties Apvienoto Nāciju Konvencijai pret transnacionālo organizēto noziedzību pievienotajam protokolam, Komisija vadījās pēc tajā apstiprinātajiem pamatprincipiem, kas skar tādus jautājumus kā šaujamieroču, to detaļu, sastāvdaļu un munīcijas nelikumīgas izgatavošanas un aprites novēršanu, apkarošanu un izbeigšanu, jo šo priekšmeti ir uzskatāmi par bīstamiem cilvēku labklājībai un apdraud viņu tiesības dzīvot mierā.

| 3.2.2 | Komiteja pozitīvi vērtē pievēršanos šiem jautājumiem un pilnībā atbalsta Komisiju. |
| --- | --- |

3.2.2

Komiteja pozitīvi vērtē pievēršanos šiem jautājumiem un pilnībā atbalsta Komisiju.

| 3.2.3 | Tā atgādina, ka Eiropas Parlaments ir šim jautājumam pievērsies vairākas reizes. Parlaments Komisijai ir iesniedzis vairākus rakstiskus jautājumus (10). |
| --- | --- |

3.2.3

Tā atgādina, ka Eiropas Parlaments ir šim jautājumam pievērsies vairākas reizes. Parlaments Komisijai ir iesniedzis vairākus rakstiskus jautājumus (10).

| 3.2.4 | No otras puses, Padome savās ārējās attiecībās ir pievērsusi īpašu uzmanību vajadzībai palīdzēt trešām valstīm izstrādāt atbilstošu likumdošanu un noteikumus attiecībā uz ieroču un munīcijas iegādi īpašumā, glabāšanu un izmantošanu, pārdošanu un nodošanu citai personai un tādējādi nodrošināt mieru un drošību un veicināt ilgtspējīgu attīstību (11). |
| --- | --- |

3.2.4

No otras puses, Padome savās ārējās attiecībās ir pievērsusi īpašu uzmanību vajadzībai palīdzēt trešām valstīm izstrādāt atbilstošu likumdošanu un noteikumus attiecībā uz ieroču un munīcijas iegādi īpašumā, glabāšanu un izmantošanu, pārdošanu un nodošanu citai personai un tādējādi nodrošināt mieru un drošību un veicināt ilgtspējīgu attīstību (11).

| 3.2.5 | Tomēr šī jautājuma ciešā saistība ar iesaistīšanos cīņā pret terorismu (12), naudas atmazgāšanu, iesaistīšanos noziedzīga nodarījuma izdarīšanas rīku un iegūto vērtību (13) identificēšanā, atklāšanā, iesaldēšanā, izņemšanā un konfiskācijā, privātpersonu lietošanā esošu sprāgstvielu kontrolē (14), un plašākā mērogā ar iesaistīšanos cīņā pret noziedzīgiem nodarījumiem, kas izdarīti bandā, un organizēto noziedzību vispār. |
| --- | --- |

3.2.5

Tomēr šī jautājuma ciešā saistība ar iesaistīšanos cīņā pret terorismu (12), naudas atmazgāšanu, iesaistīšanos noziedzīga nodarījuma izdarīšanas rīku un iegūto vērtību (13) identificēšanā, atklāšanā, iesaldēšanā, izņemšanā un konfiskācijā, privātpersonu lietošanā esošu sprāgstvielu kontrolē (14), un plašākā mērogā ar iesaistīšanos cīņā pret noziedzīgiem nodarījumiem, kas izdarīti bandā, un organizēto noziedzību vispār.

| 3.2.6 | Komiteja šajā sakarā ir gandarīta un atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu, cerot, ka Eiropas Parlaments un Padome to uztvers ļoti pozitīvi. |
| --- | --- |

3.2.6

Komiteja šajā sakarā ir gandarīta un atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu, cerot, ka Eiropas Parlaments un Padome to uztvers ļoti pozitīvi.

4.   Īpašas piezīmes.

| 4.1 | Šī priekšlikuma pirmais pants maina šādus Direktīvas 91/477/EEK pantus:






  — | pants papildināts ar diviem jauniem punktiem, |
| --- | --- | --- |

4.1

Šī priekšlikuma pirmais pants maina šādus Direktīvas 91/477/EEK pantus:

—

pants papildināts ar diviem jauniem punktiem,

| — | pantu aizstāj ar citu tekstu; |
| --- | --- |

—

pantu aizstāj ar citu tekstu;

| — | 16. pantu aizstāj ar citu tekstu; |
| --- | --- |

—

16. pantu aizstāj ar citu tekstu;

| — | I pielikuma a) daļa pārformulēta un papildināta ar jaunu punktu. |
| --- | --- |

—

I pielikuma a) daļa pārformulēta un papildināta ar jaunu punktu.

| 4.1.1 | Visi ierosinātie grozījumi ir saņēmuši Komitejas piekrišanu, ciktāl tie pareizi iekļauj protokola noteikumus, uz kura tie balstās. |
| --- | --- |

4.1.1

Visi ierosinātie grozījumi ir saņēmuši Komitejas piekrišanu, ciktāl tie pareizi iekļauj protokola noteikumus, uz kura tie balstās.

| 4.2 | 2. pants nosaka dalībvalstu saistību kārtību, kas izriet no ierosinātās direktīvas apstiprināšanas — transpozīcijas periods nav izlemts, bet tā stātos spēkā nekavējoties (skatīt 3. pantu). |
| --- | --- |

4.2

2. pants nosaka dalībvalstu saistību kārtību, kas izriet no ierosinātās direktīvas apstiprināšanas — transpozīcijas periods nav izlemts, bet tā stātos spēkā nekavējoties (skatīt 3. pantu).

| 4.2.1 | Mums nešķiet, ka vajag paredzēt garu laika periodu starp direktīvas apstiprināšanu un tās transpozīciju. Šī direktīva ietekmē adresātus galvenokārt likumdošanas procesa, proti, krimināltiesiskā vai arī uzņēmēju līmenī, pielāgojoties jaunajiem ieroču tirgotāja profesijas un tirdzniecības plūsmas uzskaites žurnālu vešanas likumiem. Šajā sakarā laika periods no 12 līdz 18 mēnešiem tiek uzskatīts par pietiekamu. |
| --- | --- |

4.2.1

Mums nešķiet, ka vajag paredzēt garu laika periodu starp direktīvas apstiprināšanu un tās transpozīciju. Šī direktīva ietekmē adresātus galvenokārt likumdošanas procesa, proti, krimināltiesiskā vai arī uzņēmēju līmenī, pielāgojoties jaunajiem ieroču tirgotāja profesijas un tirdzniecības plūsmas uzskaites žurnālu vešanas likumiem. Šajā sakarā laika periods no 12 līdz 18 mēnešiem tiek uzskatīts par pietiekamu.

| 4.3 | Attiecībā uz nelikumīgu darbību noteikšanu dalībvalstu tiesību aktu salīdzinājums (15) var sniegt vērtīgu palīdzību no totus comunitatae viedokļa. Attiecīgos sankcijas piemērošanas noteikumus varēs konkrēti apspriest ne ātrāk kā Eiropadomes sanāksmes laikā. |
| --- | --- |

4.3

Attiecībā uz nelikumīgu darbību noteikšanu dalībvalstu tiesību aktu salīdzinājums (15) var sniegt vērtīgu palīdzību no totus comunitatae viedokļa. Attiecīgos sankcijas piemērošanas noteikumus varēs konkrēti apspriest ne ātrāk kā Eiropadomes sanāksmes laikā.

| 4.4 | Turklāt jāprecizē, ka priekšlikumā esošais jēdziens “nelegāla aprite” jāuztver kā cīņas pret transnacionālo organizēto noziedzību sastāvdaļa, lai kriminālsankciju piemērošana aprobežotos ar situācijām, kas izriet vienīgi no iepriekš minētā ANO protokola priekšmeta. |
| --- | --- |

4.4

Turklāt jāprecizē, ka priekšlikumā esošais jēdziens “nelegāla aprite” jāuztver kā cīņas pret transnacionālo organizēto noziedzību sastāvdaļa, lai kriminālsankciju piemērošana aprobežotos ar situācijām, kas izriet vienīgi no iepriekš minētā ANO protokola priekšmeta.

| 4.5 | Attiecībā uz direktīvas I pielikuma 3. punkta c) daļā esošo nosacījumu, kas definē senlaicīgos ieročus vai to reprodukcijas, EESK aicina Komisiju uzsākt tā saskaņošanu Kopienas līmenī. |
| --- | --- |

4.5

Attiecībā uz direktīvas I pielikuma 3. punkta c) daļā esošo nosacījumu, kas definē senlaicīgos ieročus vai to reprodukcijas, EESK aicina Komisiju uzsākt tā saskaņošanu Kopienas līmenī.

| 4.6 | Visbeidzot, varbūt vajadzētu paredzēt nosacījumu, kas skar ieroču izmantošanu medību, sporta pasākumu ietvaros vai kolekcionēšanas mērķiem, jo drošības interesēm jābūt primārām arī šajās jomās, ņemot vērā pieejamo priekšmetu letālo dabu vai raksturu. Nosakot ieroču turēšanas mērķi pēc saviem ieskatiem, ir iespējamas novirzes un ļaunprātīga izmantošana, un ir svarīgi no tām maksimāli izvairīties. Šajā sakarā un saskaņā ar to, ko paredz izskatāmais priekšlikums, mēs iesakām izvirzīt dažādām valstīm obligātu prasību deklarēt, iegādāties ieroču licences un veikt citus administratīvus pasākumus attiecībā uz ieroču lietošanas un nēsāšanas atļaujām, iesaistot iekšējās drošības iestādes, kurām ir uzraudzības un kontroles kompetences. |
| --- | --- |

4.6

Visbeidzot, varbūt vajadzētu paredzēt nosacījumu, kas skar ieroču izmantošanu medību, sporta pasākumu ietvaros vai kolekcionēšanas mērķiem, jo drošības interesēm jābūt primārām arī šajās jomās, ņemot vērā pieejamo priekšmetu letālo dabu vai raksturu. Nosakot ieroču turēšanas mērķi pēc saviem ieskatiem, ir iespējamas novirzes un ļaunprātīga izmantošana, un ir svarīgi no tām maksimāli izvairīties. Šajā sakarā un saskaņā ar to, ko paredz izskatāmais priekšlikums, mēs iesakām izvirzīt dažādām valstīm obligātu prasību deklarēt, iegādāties ieroču licences un veikt citus administratīvus pasākumus attiecībā uz ieroču lietošanas un nēsāšanas atļaujām, iesaistot iekšējās drošības iestādes, kurām ir uzraudzības un kontroles kompetences.

Briselē, 2006. gada 13. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Padomes 1991. gada 18. jūnija direktīva 91/477/EEK par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli (OV Nr. L 256 13.09.1991. 51. lpp.). EESK ar savas Izglītības ģimenes lietu un kultūras specializētās nodaļas starpniecību (ziņotājs: VAN DAM kgs) 1987. gada 17. decembrī sniedza atzinumu (OV C 35, 08.02.1988.), kurā tā kritizēja ieroču aprites no vienas valsts otrā kontroles pasākumus, jo tā tos uzskatīja par pārāk ierobežojošiem. EESK 1988. gada 8. oktobra atzinums (OV Nr. C 35, 08.02.1988 5. lpp.).

1

VAN DAM

(2)  2001. gada 16. oktobra Padomes lēmums (OV L 280, 24.10.2001.).

2

(3)  Par ārpolitiku un kopējo drošību.

3

(4)  Munīcijas izsekojamības jautājums, lai gan tas neietilpst Komisijas priekšlikuma konkrētās kompetences ietvaros, ir jau bijis daļēji apskatīts kopā ar civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu laišanu tirgū un pārraudzību 1993. gada 5 aprīļa direktīvā 93/15/EEK (OV L 121, 15.05.1993, 20. lpp., EESK atzinums — OV C 313, 30.11.1992, 13. lpp.), kura tika grozīta ar 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003, 1.lpp., EESK atzinums — OV C 241, 07.10.2002, 128. lpp), 2004. gada 23. aprīļa direktīvā 2004/57/EK (OV L 127, 29.04.2004, 73. lpp.), Komisijas 2004. gada 15. aprīļa lēmumā 2004/388/EK (OV L 120, 24.04.2004, 43. lpp.) un Komisijas 2006. gada 15. jūlija paziņojumā izklāstītajā programmā par nepieciešamību nodrošināt lielāku sprāgstvielu, detonatoru, mīnu un šaujamieroču izgatavošanas aprīkojuma drošību.

4

(5)  Kopējā rīcība tika realizēta konvencionālo ieroču nelikumīgai apritei veltītās 1997. gada jūnija Eiropas programmas ietvaros.

5

(6)  No 2001. līdz 2003. gadam skat. 01.08.2001 OV C 216, 1. lpp; 31.12.2002 OV C 330, 1. lpp un 22.12.2003 OV C 312, 1. lpp.

6

(7)  Ar ANO ģenerālās asamblejas 1998. gada 9. decembra Rezolūciju Nr. 53/111.

7

(8)  Ar 2000. gada 15. novembra Rezolūciju Nr. 55/25.

8

(9)  Noteikumus, saskaņā ar kuriem Komisija sevi uzskata par tiesīgu noteikt regulējumu krimināltiesību jomā, kā tas ir noticis, ierosinot grozīt Direktīvas 91/477/EEK 16. pantu, vajadzētu pārdomāt rūpīgāk.

9

(10)  Piemēram, deputātes Marie Berger rakstiskais jautājums P-4193/97 (OV C/223/70, 17.07.98.), deputāta Christopher Huhne rakstiskais jautājums E-1135/01 (OV C 350 E/78, 11.12.2001.) un deputāta Gerhard Schmid rakstiskais jautājums E-1359/02 (OV C 229 E/209, 26.09.2002.).

10

Marie Berger

Christopher Huhne

Gerhard Schmid

(11)  Sal. Padomes 1999. gada 15. novembra lēmumu par Kambodžu, publicēts OV L 294, 16.11.1999., 5. lpp.

11

(12)  Pamatlēmums par cīņu pret terorismu [Dokuments COM(2001) 521 galīgā redakcija, 19.09.2001] un EESK atzinums 1171/2006.

12

(13)  2001. gada 6. jūlija Pamatlēmums, OV L 182, 05.07.2001.

13

(14)  1993. gada 5. aprīļa Direktīva Nr. 93/15/EEK, OV L 121, 15.05.1993., kas ir grozīta ar 2003. gada 29. septemrba Regulu (EK) Nr. 1882/2003, publicēta OV L 284, 31.10.2003.

14

(15)  Piemēram, Portugālē nesenais 23. februāra likums Nr. 5/2006 jau ietver visus piedāvātos pasākumus.

15

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/86 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/86

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par pilsētvides tematisko stratēģiju”

COM(2005) 718 galīgā redakcija — (SEC(2006) 16)

(2006/C 318/15)

Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu Eiropas Komisija 2006. gada 11. janvārī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu padomi par augstāk minēto tematu

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2006. gada 11. jūlijā (ziņotājs — PEZZINI kgs).

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (13. septembra sēdē), ar 194 balsīm par, 2 balsīm pret un 6 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi.

| 1.1 | EESK apzinās, ka ilgtspējīgas izaugsmes nolūkā un jauna impulsa piešķiršanai konkurētspējai un inovācijai ir nepieciešams risināt tādas sarežģītas mūsdienu pilsētu problēmas kā vides degradēšanās, satiksmes sastrēgumi, mājokļu jautājumi, nedrošība un noziedzība, nodarbinātības krīzes, ražošanas pārstrukturēšana, demogrāfiskās pārmaiņas, sociālā atstumtība, īpaši jauniešu un vecāka gada gājuma personu vidū, kā arī telpiskā un etniskā segregācija. |
| --- | --- |

1.1

EESK apzinās, ka ilgtspējīgas izaugsmes nolūkā un jauna impulsa piešķiršanai konkurētspējai un inovācijai ir nepieciešams risināt tādas sarežģītas mūsdienu pilsētu problēmas kā vides degradēšanās, satiksmes sastrēgumi, mājokļu jautājumi, nedrošība un noziedzība, nodarbinātības krīzes, ražošanas pārstrukturēšana, demogrāfiskās pārmaiņas, sociālā atstumtība, īpaši jauniešu un vecāka gada gājuma personu vidū, kā arī telpiskā un etniskā segregācija.

| 1.2 | Gaisa piesārņojums pilsētās jau ilgu laiku uzskatāms par steidzami risināmu sabiedrības veselības jautājumu, kas saistīts ar ārkārtīgi lielām sociālajām izmaksām un draudiem veselībai. Pasaules Veselības organizācija ir norādījusi, ka sliktā gaisa kvalitāte pilsētās ir galvenais cēlonis pieaugošajam skaitam hronisko slimību, kas dārgi izmaksā veselības sistēmām, tām nodrošinot aprūpi, kompensācijas, ārstēšanu slimnīcās un slimības atvaļinājumus. |
| --- | --- |

1.2

Gaisa piesārņojums pilsētās jau ilgu laiku uzskatāms par steidzami risināmu sabiedrības veselības jautājumu, kas saistīts ar ārkārtīgi lielām sociālajām izmaksām un draudiem veselībai. Pasaules Veselības organizācija ir norādījusi, ka sliktā gaisa kvalitāte pilsētās ir galvenais cēlonis pieaugošajam skaitam hronisko slimību, kas dārgi izmaksā veselības sistēmām, tām nodrošinot aprūpi, kompensācijas, ārstēšanu slimnīcās un slimības atvaļinājumus.

| 1.3 | Nepieciešami ir ne tikai preventīvi individuālās atbildības pasākumi, mazāk izmantojot automašīnas, bet arī kolektīvi pasākumi, īstenojot jaunas satiksmes politikas. |
| --- | --- |

1.3

Nepieciešami ir ne tikai preventīvi individuālās atbildības pasākumi, mazāk izmantojot automašīnas, bet arī kolektīvi pasākumi, īstenojot jaunas satiksmes politikas.

| 1.4 | EESK uzskata, ka dalībvalstu iestādēm šobrīd jāpārtrauc iespēju apsvēršana, un iesaka tām nekavējoties pieņemt konkrētus darbības plānus atbilstoši daudzajiem Komisijas sniegtajiem ieteikumiem, pamatojoties uz līdzdalību un integrētu un atbildīgu pieeju, lai būtiski, ilgtspējīgi un novērtējami uzlabotu dzīves un vides kvalitāti. |
| --- | --- |

1.4

EESK uzskata, ka dalībvalstu iestādēm šobrīd jāpārtrauc iespēju apsvēršana, un iesaka tām nekavējoties pieņemt konkrētus darbības plānus atbilstoši daudzajiem Komisijas sniegtajiem ieteikumiem, pamatojoties uz līdzdalību un integrētu un atbildīgu pieeju, lai būtiski, ilgtspējīgi un novērtējami uzlabotu dzīves un vides kvalitāti.

| 1.5 | Komiteja ir arī pārliecināta, ka Komisijas izvēlētā pieeja, izstrādājot integrētu attīstības stratēģiju pilsētvidei, dziļi pamatojoties uz subsidiaritātes un tuvuma principu, būs veiksmīga, īpaši, ja tās īstenošanā tiks izmantotas kopīgas metodes un līdzdalība un tā iekļausies atjaunotajā Lisabonas un Gēteborgas stratēģijā. |
| --- | --- |

1.5

Komiteja ir arī pārliecināta, ka Komisijas izvēlētā pieeja, izstrādājot integrētu attīstības stratēģiju pilsētvidei, dziļi pamatojoties uz subsidiaritātes un tuvuma principu, būs veiksmīga, īpaši, ja tās īstenošanā tiks izmantotas kopīgas metodes un līdzdalība un tā iekļausies atjaunotajā Lisabonas un Gēteborgas stratēģijā.

| 1.5.1 | Komiteja uzskata, ka Eiropas Savienībai jāpieņem atbilstoši mehānismi valsts, reģionālo un vietējo iestāžu īstenotās paraugprakses piemēru popularizēšanai, lai nodrošinātu augstāk minētās stratēģijas īstenošanu, ņemot vērā konkrētos vietējos apstākļus. |
| --- | --- |

1.5.1

Komiteja uzskata, ka Eiropas Savienībai jāpieņem atbilstoši mehānismi valsts, reģionālo un vietējo iestāžu īstenotās paraugprakses piemēru popularizēšanai, lai nodrošinātu augstāk minētās stratēģijas īstenošanu, ņemot vērā konkrētos vietējos apstākļus.

| 1.5.2 | Komiteja norāda, ka pilsētu konkurētspējas nodrošināšanai tām jāmodernizē pakalpojumu sistēma, to padarot efektīvu un pieejamu tiešsaistē, it īpaši veselības, sociālo pakalpojumu un valsts pārvaldes jomā. Tas garantētu labāku sociālo kohēziju un jauniešu un gados vecāku personu iekļaušanu sistēmā, kas paredzēta, lai uzlabotu saisti starp vēsturisko centru un nomalēm, bagātiem un trūcīgākiem pilsētu rajoniem, kā arī pilsētu teritorijām un talākiem apgabaliem. |
| --- | --- |

1.5.2

Komiteja norāda, ka pilsētu konkurētspējas nodrošināšanai tām jāmodernizē pakalpojumu sistēma, to padarot efektīvu un pieejamu tiešsaistē, it īpaši veselības, sociālo pakalpojumu un valsts pārvaldes jomā. Tas garantētu labāku sociālo kohēziju un jauniešu un gados vecāku personu iekļaušanu sistēmā, kas paredzēta, lai uzlabotu saisti starp vēsturisko centru un nomalēm, bagātiem un trūcīgākiem pilsētu rajoniem, kā arī pilsētu teritorijām un talākiem apgabaliem.

| 1.6 | Vispārinot Komiteja uzskata, ka īpaši saistībā ar pilsētvidi būtu jāpiemēro “sociāli atbildīgas teritorijas” modelis, proti, tā ir teritorija, kuras attīstība ir virzīta uz ilgtspējību, ņemot vērā saimniecisko, sociālo un vides dimensiju, kā arī iedzīvotāju novecošanas sociāli ekonomisko ietekmi. |
| --- | --- |

1.6

Vispārinot Komiteja uzskata, ka īpaši saistībā ar pilsētvidi būtu jāpiemēro “sociāli atbildīgas teritorijas” modelis, proti, tā ir teritorija, kuras attīstība ir virzīta uz ilgtspējību, ņemot vērā saimniecisko, sociālo un vides dimensiju, kā arī iedzīvotāju novecošanas sociāli ekonomisko ietekmi.

| 1.7 | Teritorija uzskatāma par “sociāli atbildīgu”, ja tai ir izdevies pietiekamā līmenī nodrošināt atbilstību starp labklājību un socialās atbildības prasībām. |
| --- | --- |

1.7

Teritorija uzskatāma par “sociāli atbildīgu”, ja tai ir izdevies pietiekamā līmenī nodrošināt atbilstību starp labklājību un socialās atbildības prasībām.

| 1.7.1 | Tiesību un pienākumu apzināšanās rodas no izpratnes, ko informētas apziņas veidā iegūst ģimenē un kas tālāk tiek nostiprināta visā izglītības procesā, sākot ar bērnudārzu. |
| --- | --- |

1.7.1

Tiesību un pienākumu apzināšanās rodas no izpratnes, ko informētas apziņas veidā iegūst ģimenē un kas tālāk tiek nostiprināta visā izglītības procesā, sākot ar bērnudārzu.

| 1.8 | Pateicoties iepriekšējai plānošanai, pašreizējā, Sestā pētniecības un attīstības pamatprogramma ļauj ieinteresētos sabiedrības dalībniekus iesaistīt tādu kopējo pamatnostādņu definēšanā, kas vislabāk ļautu izvēlēties nākotnes modeli, kurā vislabāk izpaužas teritoriālā sociālā atbildība. |
| --- | --- |

1.8

Pateicoties iepriekšējai plānošanai, pašreizējā, Sestā pētniecības un attīstības pamatprogramma ļauj ieinteresētos sabiedrības dalībniekus iesaistīt tādu kopējo pamatnostādņu definēšanā, kas vislabāk ļautu izvēlēties nākotnes modeli, kurā vislabāk izpaužas teritoriālā sociālā atbildība.

| 1.8.1 | Līdztekus pasākumu plānošanai un sakarā ar prioritāti veselībai (1) Septītajā pētniecības un attīstības pamatprogrammā paredzētas īpašas darbības sabiedrības attīstības un novecošanas jomā, tostarp vairāku faktoru, tādu kā vides, indivīdu uzvedības, dzimumu jautājumu mijiedarbība. |
| --- | --- |

1.8.1

Līdztekus pasākumu plānošanai un sakarā ar prioritāti veselībai (1) Septītajā pētniecības un attīstības pamatprogrammā paredzētas īpašas darbības sabiedrības attīstības un novecošanas jomā, tostarp vairāku faktoru, tādu kā vides, indivīdu uzvedības, dzimumu jautājumu mijiedarbība.

| 1.8.2 | Komiteja uzsver būtisko nozīmi, kāda jauniešu un iedzīvotāju izpratnes par ilgtspējīgu attīstību veidošanai ir piešķirama skolām, mācību centriem un universitātēm. |
| --- | --- |

1.8.2

Komiteja uzsver būtisko nozīmi, kāda jauniešu un iedzīvotāju izpratnes par ilgtspējīgu attīstību veidošanai ir piešķirama skolām, mācību centriem un universitātēm.

| 1.8.3 | Ir bijušas vairākas starptautiskas iniciatīvas, lai mēģinātu noteikt galvenās vērtības un pamatprincipus, kas būtu attiecināmi uz “uzņēmumu sociālo atbildību”. Nozīmīgākās iniciatīvas ir:






  — | Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 37. pants par vides aizsardzību (2), |
| --- | --- | --- |

1.8.3

Ir bijušas vairākas starptautiskas iniciatīvas, lai mēģinātu noteikt galvenās vērtības un pamatprincipus, kas būtu attiecināmi uz “uzņēmumu sociālo atbildību”. Nozīmīgākās iniciatīvas ir:

—

Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 37. pants par vides aizsardzību (2),

| — | Vispasaules pakts (3), |
| --- | --- |

—

Vispasaules pakts (3),

| — | ESAO pamatnostādnes (4), |
| --- | --- |

—

ESAO pamatnostādnes (4),

| — | l'Istituto Europeo per il Bilancio Sociale (Eiropas Sociālās atbildības institūts ) (5). |
| --- | --- |

—

l'Istituto Europeo per il Bilancio Sociale (Eiropas Sociālās atbildības institūts ) (5).

| 1.9 | Komiteja stingri uzsver, ka pasākumi šo vērtību un pamatprincipu konkrētai piemērošanai uzskatāmi par lietderīgu ieguldījumu, ja to mērķis ir sekmēt pilsētu dzīves saimnieciskos, sociālos un nodarbinātības aspektus, kā arī to pievilcības un izteiksmības potenciālu. |
| --- | --- |

1.9

Komiteja stingri uzsver, ka pasākumi šo vērtību un pamatprincipu konkrētai piemērošanai uzskatāmi par lietderīgu ieguldījumu, ja to mērķis ir sekmēt pilsētu dzīves saimnieciskos, sociālos un nodarbinātības aspektus, kā arī to pievilcības un izteiksmības potenciālu.

| 1.10 | Komiteja izsaka stingru atbalstu Eiropas zaļās pilsētas balvas izveidei nolūkā mudināt vietējās pašvaldības un to publiskās un privātas struktūras optimizēt to centienus. |
| --- | --- |

1.10

Komiteja izsaka stingru atbalstu Eiropas zaļās pilsētas balvas izveidei nolūkā mudināt vietējās pašvaldības un to publiskās un privātas struktūras optimizēt to centienus.

| 1.10.1 | Komiteja uzskata, ka ir svarīgi kopā ar Reģionu komiteju sniegt piemēru, izvērtējot iespēju izveidot pilsoniskās sabiedrības ikgadējo balvu ar nosaukumu “Eurogreen City” un VTNC ietvaros uzraudzīt paraugpraksi pilsētu ilgtspējīgas attīstības jomā. |
| --- | --- |

1.10.1

Komiteja uzskata, ka ir svarīgi kopā ar Reģionu komiteju sniegt piemēru, izvērtējot iespēju izveidot pilsoniskās sabiedrības ikgadējo balvu ar nosaukumu “Eurogreen City” un VTNC ietvaros uzraudzīt paraugpraksi pilsētu ilgtspējīgas attīstības jomā.

2.   Pamatojums.

| 2.1 | Lielākā daļa Eiropas iedzīvotāju dzīvo pilsētu teritorijās (6), kur dzīves kvalitātii bieži vien negatīvi ietekmē transporta sistēmu, vides, sociālo apstākļu, kā arī pamatpakalpojumu pieejamības dramatiska pasliktināšanās. Šajā sakarā obligāti jāīsteno nozīmīgi pasākumi inovāciju jomā, jāpanāk piemērotāka resursu izmantošana un videi draudzīgāka attieksme no iedzīvotāju un pašvaldību puses. |
| --- | --- |

2.1

Lielākā daļa Eiropas iedzīvotāju dzīvo pilsētu teritorijās (6), kur dzīves kvalitātii bieži vien negatīvi ietekmē transporta sistēmu, vides, sociālo apstākļu, kā arī pamatpakalpojumu pieejamības dramatiska pasliktināšanās. Šajā sakarā obligāti jāīsteno nozīmīgi pasākumi inovāciju jomā, jāpanāk piemērotāka resursu izmantošana un videi draudzīgāka attieksme no iedzīvotāju un pašvaldību puses.

| 2.1.1 | EESK vairākkārt bijusi iespēja pievērsties šai problēmai, un tā īpaši uzsvērusi, ka “virkne faktoru...... ir skaidrojums tam, kāpēc vides problēmas — pret kurām iedzīvotāji ir ļoti jutīgi, īpaši saistībā ar gaisa kvalitāti, trokšņu piesārņojumu, ūdens resursiem (galvenokārt ES dienvidos esošajās valstīs) koncentrējas pilsētās”. |
| --- | --- |

2.1.1

EESK vairākkārt bijusi iespēja pievērsties šai problēmai, un tā īpaši uzsvērusi, ka “virkne faktoru...... ir skaidrojums tam, kāpēc vides problēmas — pret kurām iedzīvotāji ir ļoti jutīgi, īpaši saistībā ar gaisa kvalitāti, trokšņu piesārņojumu, ūdens resursiem (galvenokārt ES dienvidos esošajās valstīs) koncentrējas pilsētās”.

| 2.1.2 | Vides aspektu iekļaušana pilsētu attīstības procesā atbilst Kopienas Sestajā rīcības plānā vides jomā (2002.-2012.) noteiktajām prioritātēm ilgtspējīgas attīstības veicināšanai dažādos prioritāros sektoros; Komitejai ir izstrādājusi atzinumu par šo dokumentu. |
| --- | --- |

2.1.2

Vides aspektu iekļaušana pilsētu attīstības procesā atbilst Kopienas Sestajā rīcības plānā vides jomā (2002.-2012.) noteiktajām prioritātēm ilgtspējīgas attīstības veicināšanai dažādos prioritāros sektoros; Komitejai ir izstrādājusi atzinumu par šo dokumentu.

| 2.1.3 | Rīcības programma paredz septiņu tematisko stratēģiju (7) izstrādi un pieņemšanu šādās jomās:






  — | *gaisa piesārņojums, |
| --- | --- | --- |

2.1.3

Rīcības programma paredz septiņu tematisko stratēģiju (7) izstrādi un pieņemšanu šādās jomās:

—

*gaisa piesārņojums,

| — | *jūras vide, |
| --- | --- |

—

*jūras vide,

| — | *dabas resursu ilgtspējīga izmantošana, |
| --- | --- |

—

*dabas resursu ilgtspējīga izmantošana,

| — | *atkritumu rašanās novēršana un to pārstrāde, |
| --- | --- |

—

*atkritumu rašanās novēršana un to pārstrāde,

| — | augsnes aizsardzība, |
| --- | --- |

—

augsnes aizsardzība,

| — | pesticīdu izmantošana, |
| --- | --- |

—

pesticīdu izmantošana,

| — | *pilsētvide. |
| --- | --- |

—

*pilsētvide.

| 2.1.4 | Par piecām no šīm septiņām stratēģijām Komisija izstrādājusi šādus dokumentus: Priekšlikums tematiskajai stratēģijai par gaisa piesārņojumu, ko Komisija pieņēma 2005. gada 21. septembrī (8), Priekšlikums direktīvai par tematisko stratēģiju jūras videi, kas pieņemts 2005. gada 24. oktobrī (9), Priekšlikums direktīvai par atkritumiem (jaunā tematiskā stratēģija par atkritumu rašanās novēršanu un pārstrādi), kas pieņemta 2005. gada 21. decembrī (10), kā arī Ppriekšlikums tematiskajai stratēģijai par dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu, kas iesniegts 2005. gada 21. decembrī (11). Pēdējais priekšlikums, par kuru izstrādāts šis atzinums, iesniegts 2006. gada 11. janvārī. |
| --- | --- |

2.1.4

Par piecām no šīm septiņām stratēģijām Komisija izstrādājusi šādus dokumentus: Priekšlikums tematiskajai stratēģijai par gaisa piesārņojumu, ko Komisija pieņēma 2005. gada 21. septembrī (8), Priekšlikums direktīvai par tematisko stratēģiju jūras videi, kas pieņemts 2005. gada 24. oktobrī (9), Priekšlikums direktīvai par atkritumiem (jaunā tematiskā stratēģija par atkritumu rašanās novēršanu un pārstrādi), kas pieņemta 2005. gada 21. decembrī (10), kā arī Ppriekšlikums tematiskajai stratēģijai par dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu, kas iesniegts 2005. gada 21. decembrī (11). Pēdējais priekšlikums, par kuru izstrādāts šis atzinums, iesniegts 2006. gada 11. janvārī.

| 2.1.5 | Ir skaidra sakarība starp iepriekšminētajās tematiskajās stratēģijās definētajiem priekšlikumiem un skatāmo stratēģiju. Pilsētvides stratēģijā uzsvērti šādi elementi:






  — | pasākumi cīņai pret gaisa piesārņojumu; |
| --- | --- | --- |

2.1.5

Ir skaidra sakarība starp iepriekšminētajās tematiskajās stratēģijās definētajiem priekšlikumiem un skatāmo stratēģiju. Pilsētvides stratēģijā uzsvērti šādi elementi:

—

pasākumi cīņai pret gaisa piesārņojumu;

| — | pasākumi atkritumu rašanās novēršanai un atkritumu pārstrādei; |
| --- | --- |

—

pasākumi atkritumu rašanās novēršanai un atkritumu pārstrādei;

| — | iniciatīvas, kas paredz siltumnīcefekta gāzu emisiju, ko izraisa pilsētu transportlīdzekļos, apkures un pilsētu atdzesēšanas sistēmās lietotais fosilais kurināmais, samazināšanu; |
| --- | --- |

—

iniciatīvas, kas paredz siltumnīcefekta gāzu emisiju, ko izraisa pilsētu transportlīdzekļos, apkures un pilsētu atdzesēšanas sistēmās lietotais fosilais kurināmais, samazināšanu;

| — | gruntsūdeņu, dabas resursu, pilsētu parku faunas un floras aizsardzība; |
| --- | --- |

—

gruntsūdeņu, dabas resursu, pilsētu parku faunas un floras aizsardzība;

| — | jūras vides aizsardzība, īpašu uzmanību pievēršot ostām un piekrastes pilsētām. |
| --- | --- |

—

jūras vides aizsardzība, īpašu uzmanību pievēršot ostām un piekrastes pilsētām.

| 2.1.6 | Turklāt pasākumi cīņai pret trokšņu piesārņojumu, par kuriem 2002. gadā (12) sagatavots rīcības plāns lielajām aglomerācijām, kā arī nesenais priekšlikums direktīvai par “tīro” autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu (un īpaši priekšlikumi publiskā iepirkuma jomā) (13) ir divi citi būtiski elementi tematiskās stratēģijas par pilsētvidi priekšlikumam. |
| --- | --- |

2.1.6

Turklāt pasākumi cīņai pret trokšņu piesārņojumu, par kuriem 2002. gadā (12) sagatavots rīcības plāns lielajām aglomerācijām, kā arī nesenais priekšlikums direktīvai par “tīro” autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu (un īpaši priekšlikumi publiskā iepirkuma jomā) (13) ir divi citi būtiski elementi tematiskās stratēģijas par pilsētvidi priekšlikumam.

| 2.1.6.1 | Ar skatāmās stratēģijas priekšlikumu cieši saistīti šādi pasākumi:






  — | Kopienas vides politikas pasākumi pilsētu pārvaldībai, kas paredzēti LIFE-PLUS programmā; |
| --- | --- | --- |

2.1.6.1

Ar skatāmās stratēģijas priekšlikumu cieši saistīti šādi pasākumi:

—

Kopienas vides politikas pasākumi pilsētu pārvaldībai, kas paredzēti LIFE-PLUS programmā;

| — | Kopienas reģionālās politikas un kohēzijas politikas pasākumi, ESF, ERAF, Kohēzijas fonda, kā arī Kopienas iniciatīvu URBAN II, EQUAL, INTERREG ietvaros; |
| --- | --- |

—

Kopienas reģionālās politikas un kohēzijas politikas pasākumi, ESF, ERAF, Kohēzijas fonda, kā arī Kopienas iniciatīvu URBAN II, EQUAL, INTERREG ietvaros;

| — | Kopienas pasākumi enerģijas racionālai izmantošanai, enerģijas taupīšanai, energoefektivitātei programmas “Saprātīga enerģija” ietvaros un nākotnē konkurtētspējas un inovācijas pamatprogramai (CIP); |
| --- | --- |

—

Kopienas pasākumi enerģijas racionālai izmantošanai, enerģijas taupīšanai, energoefektivitātei programmas “Saprātīga enerģija” ietvaros un nākotnē konkurtētspējas un inovācijas pamatprogramai (CIP);

| — | Kopienas pasākumi pētniecības un attīstības jomā, kas paredzēti PTA daudzgadu programmas īpašajās programmās un kas īpaši attiecas uz vidi un veselības aizsardzību, transportu un enerģiju, informācijas sabiedrību kā dzīves līmeņa celšanas līdzekļi, zinātnes attīstību un sabiedrības kultūras līmeņa celšanu, jauniem materiāliem un nanotehnoloģijām, radionavigāciju un satelītu attīstību, izmantojot GALILEO, GEO un GMES
   (14); |
| --- | --- |

—

Kopienas pasākumi pētniecības un attīstības jomā, kas paredzēti PTA daudzgadu programmas īpašajās programmās un kas īpaši attiecas uz vidi un veselības aizsardzību, transportu un enerģiju, informācijas sabiedrību kā dzīves līmeņa celšanas līdzekļi, zinātnes attīstību un sabiedrības kultūras līmeņa celšanu, jauniem materiāliem un nanotehnoloģijām, radionavigāciju un satelītu attīstību, izmantojot GALILEO, GEO un GMES
   (14);

| — | pasākumi pilsētas arhitektoniskā, monumentāla un kultūras mantojuma saglabāšanai, kas paredzēti tādās Kopienas programmās kā MINERVA, LIFE/RICAMA, CULTURE 2000, MEDIA PLUS un CONTENTPLUS; |
| --- | --- |

—

pasākumi pilsētas arhitektoniskā, monumentāla un kultūras mantojuma saglabāšanai, kas paredzēti tādās Kopienas programmās kā MINERVA, LIFE/RICAMA, CULTURE 2000, MEDIA PLUS un CONTENTPLUS;

| — | Kopienas pasākumi Vidusjūras baseina un Balkānu valstīm (MEDA), kā arī jaunajām Neatkarīgo Valstu Savienības (NVS) valstīm (TACIS), kam paredzēts jaunais kaimiņattiecību instruments; |
| --- | --- |

—

Kopienas pasākumi Vidusjūras baseina un Balkānu valstīm (MEDA), kā arī jaunajām Neatkarīgo Valstu Savienības (NVS) valstīm (TACIS), kam paredzēts jaunais kaimiņattiecību instruments;

| — | Kopienas pasākumi, kas paredzēti ES sadarbības un attīstības politikā attiecībā uz ĀKK, Latīņameriku (Mercociudades) un Āziju, kā arī ES tirdzniecības politikā (EU Trade Sustainability Impact Assessment — SIA). |
| --- | --- |

—

Kopienas pasākumi, kas paredzēti ES sadarbības un attīstības politikā attiecībā uz ĀKK, Latīņameriku (Mercociudades) un Āziju, kā arī ES tirdzniecības politikā (EU Trade Sustainability Impact Assessment — SIA).

| 2.1.7 | Komisijas rīkoto konsultāciju par vidusposma ziņojumu 2004. gadam secinājumi (15), iespējamo stratēģiju attiecīgajā jautājumā iepriekšēja analīze, brīvprātīgas iniciatīvas Agenda 21 ietvaros, Ālborgas harta (16), 2004. gada 14. oktobra Padomes secinājumi par tēmas un darbības visos līmeņos nozīmīgumu, kā arī Bristoles sammita AK vadībā izstradatie secinājumi (17) ir vienlīdz svarīgi ieguldījumi, kas ņemti vērā, izstrādājot pilsētvides tematisko stratēģiju. |
| --- | --- |

2.1.7

Komisijas rīkoto konsultāciju par vidusposma ziņojumu 2004. gadam secinājumi (15), iespējamo stratēģiju attiecīgajā jautājumā iepriekšēja analīze, brīvprātīgas iniciatīvas Agenda 21 ietvaros, Ālborgas harta (16), 2004. gada 14. oktobra Padomes secinājumi par tēmas un darbības visos līmeņos nozīmīgumu, kā arī Bristoles sammita AK vadībā izstradatie secinājumi (17) ir vienlīdz svarīgi ieguldījumi, kas ņemti vērā, izstrādājot pilsētvides tematisko stratēģiju.

| 2.1.8 | Komisija ir arī izstrādājusi darba dokumentu, kas atrodams skatāmā ziņojuma pielikumā. Tas ir dažādu iespējamo stratēģijas piemērošanas scenāriju ietekmes un izmaksu novērtējums. |
| --- | --- |

2.1.8

Komisija ir arī izstrādājusi darba dokumentu, kas atrodams skatāmā ziņojuma pielikumā. Tas ir dažādu iespējamo stratēģijas piemērošanas scenāriju ietekmes un izmaksu novērtējums.

| 2.1.9 | Ziņojumā (2005. gads) par pilsētu dimensiju saistībā ar paplašināšanu (18) Eiropas Parlaments atzina, ka pilsētas un aglomerācijas vai pilsētu teritorijas, kur dzīvo 78 % Eiropas Savienības iedzīvotāju, ir vietas, kur koncentrētas gan sarežģīti risināmas, gan aktuālas problēmas, vienlaikus tās ir vietas, kur tiek veidota nākotne, pilnveidotas un nostiprinātas zināšanas, to visās iespējamās izpausmēs. Tādējādi pilsētām ir “centrālā nozīme Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanā atbilstoši pārskatītajām Lisabonas un Gēteborgas stratēģijām”. Parlaments lūdz Komisijai “attīstīt un ierosināt ilgtspējīgai pilsētu attīstībai paredzētus modeļus un instrumentus, kas būtu pieejami visām pilsētām, aglomerācijām un pilsētu teritorijām”. |
| --- | --- |

2.1.9

Ziņojumā (2005. gads) par pilsētu dimensiju saistībā ar paplašināšanu (18) Eiropas Parlaments atzina, ka pilsētas un aglomerācijas vai pilsētu teritorijas, kur dzīvo 78 % Eiropas Savienības iedzīvotāju, ir vietas, kur koncentrētas gan sarežģīti risināmas, gan aktuālas problēmas, vienlaikus tās ir vietas, kur tiek veidota nākotne, pilnveidotas un nostiprinātas zināšanas, to visās iespējamās izpausmēs. Tādējādi pilsētām ir “centrālā nozīme Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanā atbilstoši pārskatītajām Lisabonas un Gēteborgas stratēģijām”. Parlaments lūdz Komisijai “attīstīt un ierosināt ilgtspējīgai pilsētu attīstībai paredzētus modeļus un instrumentus, kas būtu pieejami visām pilsētām, aglomerācijām un pilsētu teritorijām”.

| 2.1.10 | EESK uzskata, ka polisko lēmumu pieņēmējiem sadarbībā ar sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību kopumā ir jāsadarbojas, lai sekmētu tādas pilsētvides attīstību, kas ar izglītības politikas starpniecību ļautu sasniegt lielus sociālus panākumus. |
| --- | --- |

2.1.10

EESK uzskata, ka polisko lēmumu pieņēmējiem sadarbībā ar sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību kopumā ir jāsadarbojas, lai sekmētu tādas pilsētvides attīstību, kas ar izglītības politikas starpniecību ļautu sasniegt lielus sociālus panākumus.

2.2   Komisijas priekšlikums.

| 2.2.1 | Komisijas priekšlikumā atzīmēts, ka “vēsturisko, ģeogrāfisko, klimatisko, administratīvo un juridisko apstākļu daudzveidība liek pilsētvides jautājumus risināt vietējā līmenī” un ka “subsidiaritātes principa piemērošana gadījumos, kad jānodrošina rīcība viefektīvākajā līmenī, paredz arī darbību vietējā līmenī”. Ņemot vērā pilsētu teritoriju daudzveidību un valsts, reģionālā un vietējā līmeņa prasības, kā arī grūtības kopēju standartu pieņemšanā, “tika nolemts, ka tiesību aktu pieņemšana nav labākais līdzeklis stratēģijas mērķu sasniegšanai”, un to apstiprinājusi lielākā daļa dalībvalstu un vietējo pašvaldību. |
| --- | --- |

2.2.1

Komisijas priekšlikumā atzīmēts, ka “vēsturisko, ģeogrāfisko, klimatisko, administratīvo un juridisko apstākļu daudzveidība liek pilsētvides jautājumus risināt vietējā līmenī” un ka “subsidiaritātes principa piemērošana gadījumos, kad jānodrošina rīcība viefektīvākajā līmenī, paredz arī darbību vietējā līmenī”. Ņemot vērā pilsētu teritoriju daudzveidību un valsts, reģionālā un vietējā līmeņa prasības, kā arī grūtības kopēju standartu pieņemšanā, “tika nolemts, ka tiesību aktu pieņemšana nav labākais līdzeklis stratēģijas mērķu sasniegšanai”, un to apstiprinājusi lielākā daļa dalībvalstu un vietējo pašvaldību.

| 2.2.2 | Ierosinātās tematiskās stratēģijas galvenie virzieni ir šādi:






  — | pamatnostādnes par integrētu vides pārvaldību; |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Ierosinātās tematiskās stratēģijas galvenie virzieni ir šādi:

—

pamatnostādnes par integrētu vides pārvaldību;

| — | pamatnostādnes plānu izstrādei par ilgtspējīgu pilsētas transportu; tās sagatavo vietējās pašvaldības, izmantojot tehniskās norādes saistībā ar transporta plānu galvenajiem aspektiem, tostarp paraugprakses piemērus, kurus Komisija publicēs 2006. gadā; |
| --- | --- |

—

pamatnostādnes plānu izstrādei par ilgtspējīgu pilsētas transportu; tās sagatavo vietējās pašvaldības, izmantojot tehniskās norādes saistībā ar transporta plānu galvenajiem aspektiem, tostarp paraugprakses piemērus, kurus Komisija publicēs 2006. gadā;

| — | Kopienas atbalsta pasākumi, lai nodrošinātu paraugprakses piemēru apmaiņu visā ES; |
| --- | --- |

—

Kopienas atbalsta pasākumi, lai nodrošinātu paraugprakses piemēru apmaiņu visā ES;

| — | Komisijas interneta portāls, kas paredzēts vietējām pašvaldībām, lai atvieglotu piekļuvi visiem dokumentiem, kas publicēti dažādās, vietējām pašvaldībām domātās tīmekļa vietnēs rīcības plāna, ar kuru tiek veicināta labāka izpratne par Eiropu, ietvaros; |
| --- | --- |

—

Komisijas interneta portāls, kas paredzēts vietējām pašvaldībām, lai atvieglotu piekļuvi visiem dokumentiem, kas publicēti dažādās, vietējām pašvaldībām domātās tīmekļa vietnēs rīcības plāna, ar kuru tiek veicināta labāka izpratne par Eiropu, ietvaros;

| — | apmācība, lai iegūtu īpašas prasmes, kas nepieciešamas integrētas pieejas pārvaldībai pieņemšanai, īpaši vietējo pašvaldību ierēdņu apmaiņas programmu ceļā, un ESF iniciatīvas valsts pārvaldes efektivitātes reģionālajā un vietējā līmenī sekmēšanai (19); |
| --- | --- |

—

apmācība, lai iegūtu īpašas prasmes, kas nepieciešamas integrētas pieejas pārvaldībai pieņemšanai, īpaši vietējo pašvaldību ierēdņu apmaiņas programmu ceļā, un ESF iniciatīvas valsts pārvaldes efektivitātes reģionālajā un vietējā līmenī sekmēšanai (19);

| — | citu Kopienas politiku izmantošana: kohēzijas politika (20) un politikas pētniecības veicināšanai (21). |
| --- | --- |

—

citu Kopienas politiku izmantošana: kohēzijas politika (20) un politikas pētniecības veicināšanai (21).

| 2.2.3 | Tā kā Komisijas priekšlikums ir horizontāla rakstura, to vajadzētu izvērtēt saistībā ar citām tematiskajām stratēģijām, īpaši ar gaisa piesārņojuma, sadzīves atkritumu stratēģiju, kā arī ar stratēģiju, kas paredz piekrastes pilsētu aizsargāšanu no jūras vides piesārņojuma, un augsnes aizsardzības stratēģiju. |
| --- | --- |

2.2.3

Tā kā Komisijas priekšlikums ir horizontāla rakstura, to vajadzētu izvērtēt saistībā ar citām tematiskajām stratēģijām, īpaši ar gaisa piesārņojuma, sadzīves atkritumu stratēģiju, kā arī ar stratēģiju, kas paredz piekrastes pilsētu aizsargāšanu no jūras vides piesārņojuma, un augsnes aizsardzības stratēģiju.

| 2.2.4 | Ļoti lietderīgi būtu, ja Komisija sagatavotu konsolidetu dokumentu, aptverot visus tiesību aktus par pilsētu un aglomerāciju ilgtspējīgu attīstību, dažādas Kopienas programmas, kas veltītas pilsētvidei un stratēģiskās pamatnostādnes, kas no dažādiem aspektiem attiecināmas uz pilsētu attīstību. |
| --- | --- |

2.2.4

Ļoti lietderīgi būtu, ja Komisija sagatavotu konsolidetu dokumentu, aptverot visus tiesību aktus par pilsētu un aglomerāciju ilgtspējīgu attīstību, dažādas Kopienas programmas, kas veltītas pilsētvidei un stratēģiskās pamatnostādnes, kas no dažādiem aspektiem attiecināmas uz pilsētu attīstību.

2.3   Piezīmes.

| 2.3.1 | Komiteja atzinīgi vērtē Eiropas iedzīvotājiem nozīmīgo Komisijas paziņojumu par dzīves kvalitāti pilsētās un pilsētu teritorijās, kurā uzsvērta kā pilsētu, tā arī pilsētu teritoriju būtiskā nozīme labklājības veidošanā unī ekonomikas, sociālo lietu un kultūras attīstībā. |
| --- | --- |

2.3.1

Komiteja atzinīgi vērtē Eiropas iedzīvotājiem nozīmīgo Komisijas paziņojumu par dzīves kvalitāti pilsētās un pilsētu teritorijās, kurā uzsvērta kā pilsētu, tā arī pilsētu teritoriju būtiskā nozīme labklājības veidošanā unī ekonomikas, sociālo lietu un kultūras attīstībā.

| 2.3.2 | Atbilstoši 2005. gada decembra Bristoles līgumam (22) par ilgtspējīgu kopienu izveidi Eiropā īpaša uzmanība jāpievērš šādiem stratēģiskās darbības priekšnoteikumiem:






  — | ekonomiskajai izaugsmei, bez kuras nav iespējama ilgtspējīgu kopienu izveide un saglabāšana, |
| --- | --- | --- |

2.3.2

Atbilstoši 2005. gada decembra Bristoles līgumam (22) par ilgtspējīgu kopienu izveidi Eiropā īpaša uzmanība jāpievērš šādiem stratēģiskās darbības priekšnoteikumiem:

—

ekonomiskajai izaugsmei, bez kuras nav iespējama ilgtspējīgu kopienu izveide un saglabāšana,

| — | integrētai pieejai, kas nodrošina ilgtspējīgas attīstības, ekonomikas, sociālo un vides problēmu, kā arī sociālās integrācijas un sociālā taisnīguma līdzsvaru, |
| --- | --- |

—

integrētai pieejai, kas nodrošina ilgtspējīgas attīstības, ekonomikas, sociālo un vides problēmu, kā arī sociālās integrācijas un sociālā taisnīguma līdzsvaru,

| — | izteiktai kultūras identitātei, ar kuru pilsētas izveidotos par starptautiskas izcilības centriem Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanai, |
| --- | --- |

—

izteiktai kultūras identitātei, ar kuru pilsētas izveidotos par starptautiskas izcilības centriem Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanai,

| — | sociālās segregācijas problēmu risināšanai, |
| --- | --- |

—

sociālās segregācijas problēmu risināšanai,

| — | faktam, ka ilgtspējīgas kopienas var pastāvēt dažādos līmeņos — vietējā, pilsētu un reģionālajā līmenī. |
| --- | --- |

—

faktam, ka ilgtspējīgas kopienas var pastāvēt dažādos līmeņos — vietējā, pilsētu un reģionālajā līmenī.

| 2.3.3 | Saskaņā ar Kopienas principu “izstrādāt mazāk tiesību aktu, bet labākā kvalitātē” Komiteja uzskata par nepieciešamu:






  — | pieņemt brīvprātīgas koordinācijas metodes, kas apvieno jauno integrēto pieeju pilsētu pārvaldībai un vides direktīvu saturu (ūdens, gaiss, troksnis, atkritumi, gāzes emisija, klimata pārmaiņas, daba un bioloģiskā daudzveidība) un citām tematiskajām stratēģijām, ko paredz Sestā rīcības programma 2002.-2012. gadam; |
| --- | --- | --- |

2.3.3

Saskaņā ar Kopienas principu “izstrādāt mazāk tiesību aktu, bet labākā kvalitātē” Komiteja uzskata par nepieciešamu:

—

pieņemt brīvprātīgas koordinācijas metodes, kas apvieno jauno integrēto pieeju pilsētu pārvaldībai un vides direktīvu saturu (ūdens, gaiss, troksnis, atkritumi, gāzes emisija, klimata pārmaiņas, daba un bioloģiskā daudzveidība) un citām tematiskajām stratēģijām, ko paredz Sestā rīcības programma 2002.-2012. gadam;

| — | izstrādāt visiem ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem, iesaistītajām pusēm un gala patērētāju grupām, tostarp visvājākajiem un atstumtajiem, kopīgas pilsētvides attīstības prognozēšanas sistēmas, pamatojoties uz kurām vietējie lēmumu pieņēmēji varēs izdarīt savu neatkarīgu izvēli; to rezultāti palīdzēs noteikt kopējos radītājus uzraudzībai un salīdzināšanai Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

—

izstrādāt visiem ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem, iesaistītajām pusēm un gala patērētāju grupām, tostarp visvājākajiem un atstumtajiem, kopīgas pilsētvides attīstības prognozēšanas sistēmas, pamatojoties uz kurām vietējie lēmumu pieņēmēji varēs izdarīt savu neatkarīgu izvēli; to rezultāti palīdzēs noteikt kopējos radītājus uzraudzībai un salīdzināšanai Eiropas līmenī;

| — | padziļināt visu pārvaldes līmeņu (vietējā, reģionālā un valsts) un dažādu vietējās pašpārvaldes dienestu sadarbību, it īpaši saistībā ar pilsoņu un ekonomiskās darbības aizsardzību pret noziedzību un sīko noziedzību pilsētās; |
| --- | --- |

—

padziļināt visu pārvaldes līmeņu (vietējā, reģionālā un valsts) un dažādu vietējās pašpārvaldes dienestu sadarbību, it īpaši saistībā ar pilsoņu un ekonomiskās darbības aizsardzību pret noziedzību un sīko noziedzību pilsētās;

| — | veikt konkrētus pasākumus, tajā skaitā dažādu Eiropas pilsētu pieredzes salīdzināšanu, lai atrisinātu problēmas, ko rada pilsētu iedzīvotāju novecošana; |
| --- | --- |

—

veikt konkrētus pasākumus, tajā skaitā dažādu Eiropas pilsētu pieredzes salīdzināšanu, lai atrisinātu problēmas, ko rada pilsētu iedzīvotāju novecošana;

| — | sniegt ES atbalstu vietējo pašpārvaldes iestāžu un attiecīgās teritorijas ekonomisko un sociālo partneru, un pilsoniskās sabiedrības organizāciju kapacitātes nostiprināšanas pasākumiem; |
| --- | --- |

—

sniegt ES atbalstu vietējo pašpārvaldes iestāžu un attiecīgās teritorijas ekonomisko un sociālo partneru, un pilsoniskās sabiedrības organizāciju kapacitātes nostiprināšanas pasākumiem;

| — | sniegt ES atbalstu tehniskajai apmācībai, labās prakses, ierēdņu un ekspertu apmaiņai dalībvalstu vietējo pašpārvaldes iestāžu līmenī; |
| --- | --- |

—

sniegt ES atbalstu tehniskajai apmācībai, labās prakses, ierēdņu un ekspertu apmaiņai dalībvalstu vietējo pašpārvaldes iestāžu līmenī;

| — | izveidot publiskā un privātā sektora partnerību, tostarp ekonomiskās izaugsmes integrēto programmu pārvaldībai, kā arī ekonomiskās un vides darbības veicināšanai ilgtspējīgas pilsētu plānošanas, nolaistu vai pamestu teritoriju rehabilitācijai un ilgtspējīgai mazpilsētu un vidēja mēroga pilsētu, vai lielpilsētu nolaisto rajonu sociāli ekonomiskajai atjaunošanai (23); |
| --- | --- |

—

izveidot publiskā un privātā sektora partnerību, tostarp ekonomiskās izaugsmes integrēto programmu pārvaldībai, kā arī ekonomiskās un vides darbības veicināšanai ilgtspējīgas pilsētu plānošanas, nolaistu vai pamestu teritoriju rehabilitācijai un ilgtspējīgai mazpilsētu un vidēja mēroga pilsētu, vai lielpilsētu nolaisto rajonu sociāli ekonomiskajai atjaunošanai (23);

| — | nodrošināt par politikām un programmām saistībā ar pilsētu attīstības ekonomiskajiem, sociālajiem un vides aspektiem atbildīgo Komisijas dienestu koordinētu un saskaņotu rīcību, izveidojot visiem dienestiem kopēju un visiem ārējiem partneriem atpazīstamu “vienas pieturas” aģentūru; |
| --- | --- |

—

nodrošināt par politikām un programmām saistībā ar pilsētu attīstības ekonomiskajiem, sociālajiem un vides aspektiem atbildīgo Komisijas dienestu koordinētu un saskaņotu rīcību, izveidojot visiem dienestiem kopēju un visiem ārējiem partneriem atpazīstamu “vienas pieturas” aģentūru;

| — | sniegt ES atbalstu priekšizpētei, lai gūtu skaidru un objektīvu priekšstatu par izmaksām, kas saistītas ar pilsētu un pilsētu teritoriju vides integrētas pārvaldības plānu (Environement management plans — EMP), ilgtspējīga pilsētu transporta plānu (Sustainable Urban Transport Plans — SUTP) un vides pārvaldības sistēmu (Environmental Management Systems — EMS) (24) izstrādi, pieņemšanu, īstenošanu, apstiprināšanu, kontroli un uzraudzību, to kvalitātes uzlabošanu un pārskatīšanu atbilstoši katrai konkrētajai pilsētvidei un tās īpatnībām; |
| --- | --- |

—

sniegt ES atbalstu priekšizpētei, lai gūtu skaidru un objektīvu priekšstatu par izmaksām, kas saistītas ar pilsētu un pilsētu teritoriju vides integrētas pārvaldības plānu (Environement management plans — EMP), ilgtspējīga pilsētu transporta plānu (Sustainable Urban Transport Plans — SUTP) un vides pārvaldības sistēmu (Environmental Management Systems — EMS) (24) izstrādi, pieņemšanu, īstenošanu, apstiprināšanu, kontroli un uzraudzību, to kvalitātes uzlabošanu un pārskatīšanu atbilstoši katrai konkrētajai pilsētvidei un tās īpatnībām;

| — | pastiprināt Kopienas atbalstu konkrētiem Eiropas Savienības un ārpus ES pilsētu attīstības projektiem un tīkliem, kā piemēram, Eiropas pilsētvides zināšanu tīklam (European Urban Knowledge Network — EUKN), Eurocities, Mercociudades, Civitas-Mobilis, Urbact; |
| --- | --- |

—

pastiprināt Kopienas atbalstu konkrētiem Eiropas Savienības un ārpus ES pilsētu attīstības projektiem un tīkliem, kā piemēram, Eiropas pilsētvides zināšanu tīklam (European Urban Knowledge Network — EUKN), Eurocities, Mercociudades, Civitas-Mobilis, Urbact;

| — | palielināt informācijas sabiedrības tehnoloģiskās iespējas, e-pārvaldības, e-izglītības un tāldarba tehnoloģskās iespējas nolūka veicināt pilsētvides attīstību; |
| --- | --- |

—

palielināt informācijas sabiedrības tehnoloģiskās iespējas, e-pārvaldības, e-izglītības un tāldarba tehnoloģskās iespējas nolūka veicināt pilsētvides attīstību;

| — | skolās un mācību centros izstrādāt apmācības programmas dažādos līmeņos, lai sekmētu iedzīvotāju izpratni par vides jautājumiem un sagatavot “zinātības darbiniekus”; |
| --- | --- |

—

skolās un mācību centros izstrādāt apmācības programmas dažādos līmeņos, lai sekmētu iedzīvotāju izpratni par vides jautājumiem un sagatavot “zinātības darbiniekus”;

| — | izstrādāt ietekmes novērtējuma sistēmas, ar kuru palīdzību iespējams īstenot saskaņotu Eiropas pilsētās panāktā progresa analīzi vides, ekonomikas, sociālās, kultūras un tehnoloģiju attīstības jomā; šajā sakarā ir lietderīgi izstrādāt kopējas rokasgrāmatas par ietekmes novērtējumu pēc ilgtspējīgas attīstības ietekmes novērtējuma rokasgramātas parauga (EU Draft Handbook for Sustainability Impact Assessment). |
| --- | --- |

—

izstrādāt ietekmes novērtējuma sistēmas, ar kuru palīdzību iespējams īstenot saskaņotu Eiropas pilsētās panāktā progresa analīzi vides, ekonomikas, sociālās, kultūras un tehnoloģiju attīstības jomā; šajā sakarā ir lietderīgi izstrādāt kopējas rokasgrāmatas par ietekmes novērtējumu pēc ilgtspējīgas attīstības ietekmes novērtējuma rokasgramātas parauga (EU Draft Handbook for Sustainability Impact Assessment).

| 2.3.4 | Komiteja lielu nozīmi piešķir procesam, kura rezultātā atsevišķs reģions vai pilsēta iegūst “sociāli atbildīgas teritorijas” (25) statusu; tas ir iespējams tikai tad, ja teritorija vai pilsēta veiksmīgi ietver:






  — | sociālos un vides aspektus saimnieciskos lēmumos; |
| --- | --- | --- |

2.3.4

Komiteja lielu nozīmi piešķir procesam, kura rezultātā atsevišķs reģions vai pilsēta iegūst “sociāli atbildīgas teritorijas” (25) statusu; tas ir iespējams tikai tad, ja teritorija vai pilsēta veiksmīgi ietver:

—

sociālos un vides aspektus saimnieciskos lēmumos;

| — | lēmumu pieņemšanas procesā ar līdzdalības metodi papildinātus vērtību modeļus ar mērķi piešķirt jaunu impulsu konkurētspējai, tostarp izmantojot Kopienas iniciatīvu JESSICA
   (26); |
| --- | --- |

—

lēmumu pieņemšanas procesā ar līdzdalības metodi papildinātus vērtību modeļus ar mērķi piešķirt jaunu impulsu konkurētspējai, tostarp izmantojot Kopienas iniciatīvu JESSICA
   (26);

| — | labās prakses un visu ieinteresēto pušu pastāvīgu sadardarbību inovācijas un konkurētspējas veicināšanai; |
| --- | --- |

—

labās prakses un visu ieinteresēto pušu pastāvīgu sadardarbību inovācijas un konkurētspējas veicināšanai;

| — | “tieši tik” labklājības, “cik nepieciešams” un atbildīgu attieksmi pret vidi un veselību; |
| --- | --- |

—

“tieši tik” labklājības, “cik nepieciešams” un atbildīgu attieksmi pret vidi un veselību;

| — | politisko darbinieku ieinteresētību un līdzdalību pilsētu ilgtspējīgā attīstībā. |
| --- | --- |

—

politisko darbinieku ieinteresētību un līdzdalību pilsētu ilgtspējīgā attīstībā.

| 2.3.4.1 | Komiteja izsaka pārliecību, ka, ņemot vērā iedzīvotāju demogrāfisko attīstību un migrācijas plūsmas, pilsētu attīstībai sociālajā un kultūras jomā ir īpaša nozīme. |
| --- | --- |

2.3.4.1

Komiteja izsaka pārliecību, ka, ņemot vērā iedzīvotāju demogrāfisko attīstību un migrācijas plūsmas, pilsētu attīstībai sociālajā un kultūras jomā ir īpaša nozīme.

| 2.3.4.2 | Komiteja izsaka arī pārliecību, ka jebkuras efektīvas pilsētu ilgtspējīgas attīstības stratēģijas pamatā ir nabadzības apkarošana saimnieciskajā, sociālajā un kultūras jomā, fiziskās un garīgās veselības uzlabošana, cīņa pret pilsētu iedzīvotāju visneaizsargātāko grupu sociālo atstumtību un marginalizāciju, lai uzlabotu dažādu etnisko un kultūru grupu sociālo integrāciju. |
| --- | --- |

2.3.4.2

Komiteja izsaka arī pārliecību, ka jebkuras efektīvas pilsētu ilgtspējīgas attīstības stratēģijas pamatā ir nabadzības apkarošana saimnieciskajā, sociālajā un kultūras jomā, fiziskās un garīgās veselības uzlabošana, cīņa pret pilsētu iedzīvotāju visneaizsargātāko grupu sociālo atstumtību un marginalizāciju, lai uzlabotu dažādu etnisko un kultūru grupu sociālo integrāciju.

| 2.3.5 | Minētajam procesam jānotiek vairākos posmos:






  — | teritoriālās kopienas kopīgo vērtību noteikšana; |
| --- | --- | --- |

2.3.5

Minētajam procesam jānotiek vairākos posmos:

—

teritoriālās kopienas kopīgo vērtību noteikšana;

| — | resursu un vajadzību apzināšana; |
| --- | --- |

—

resursu un vajadzību apzināšana;

| — | uzlabošanas mērķu un saskaņotu novērtēšanas rādītāju noteikšana; |
| --- | --- |

—

uzlabošanas mērķu un saskaņotu novērtēšanas rādītāju noteikšana;

| — | darbības un līdzekļu noteikšanas plāna izstrāde; |
| --- | --- |

—

darbības un līdzekļu noteikšanas plāna izstrāde;

| — | “sociāli atbildīgas teritorijas” projektu pārvaldība un kontrole, izmantojot pieeju “no apakšas uz augšu”; |
| --- | --- |

—

“sociāli atbildīgas teritorijas” projektu pārvaldība un kontrole, izmantojot pieeju “no apakšas uz augšu”;

| — | plašas un pastāvīgas izskaidrošanas un apmācības darbības teritorijas kultūras izveidošanai; |
| --- | --- |

—

plašas un pastāvīgas izskaidrošanas un apmācības darbības teritorijas kultūras izveidošanai;

| 2.3.5.1 | Vietējās pašvaldības jau ir atradušas virkni risinājumu, piemēram:






  — | elektrisko mikroautobusu izmantošana pilsētas centrā kā alternatīva privātajam autotransportam (Zalcburgā); |
| --- | --- | --- |

2.3.5.1

Vietējās pašvaldības jau ir atradušas virkni risinājumu, piemēram:

—

elektrisko mikroautobusu izmantošana pilsētas centrā kā alternatīva privātajam autotransportam (Zalcburgā);

| — | autobusi, kas izmanto organisko degvielu (Boloņā); |
| --- | --- |

—

autobusi, kas izmanto organisko degvielu (Boloņā);

| — | velosipēdu ar “automātisko pedāļu sistēmu” (27) izmantošana, kas ir ļoti noderīga gados vecākiem cilvēkiem un pilsētās ar līdzenu reljefu (Ferārā, Milānā); |
| --- | --- |

—

velosipēdu ar “automātisko pedāļu sistēmu” (27) izmantošana, kas ir ļoti noderīga gados vecākiem cilvēkiem un pilsētās ar līdzenu reljefu (Ferārā, Milānā);

| — | vieglā metro līniju izveide, kas savieno lidostas un kombinētu pārvadājumu centrus ar pilsētas centru; |
| --- | --- |

—

vieglā metro līniju izveide, kas savieno lidostas un kombinētu pārvadājumu centrus ar pilsētas centru;

| — | pilsētas teritoriālplānojuma izstrāde vietēja līmenī, lai veicinātu pilsētas atjaunošanos un saglabātu tās arhitektonisko un vides kvalitāti, kā tas tiek darīts Versaļā (28). |
| --- | --- |

—

pilsētas teritoriālplānojuma izstrāde vietēja līmenī, lai veicinātu pilsētas atjaunošanos un saglabātu tās arhitektonisko un vides kvalitāti, kā tas tiek darīts Versaļā (28).

| 2.3.5.2 | EESK atbalsta Komisijas ierosinājumu veicināt “tīra” autotransporta izmantošanu un uzlikt nodokli nevis pamatojoties uz motora tilpumu, bet gan uz CO2 emisiju. |
| --- | --- |

2.3.5.2

EESK atbalsta Komisijas ierosinājumu veicināt “tīra” autotransporta izmantošanu un uzlikt nodokli nevis pamatojoties uz motora tilpumu, bet gan uz CO2 emisiju.

| 2.3.6 | EESK uzskata, ka minēto jautājumu izskaidrošana ir plašāk jāizvērš visos līmeņos, jo īpaši vietēja līmenī, lai panāktu (tai skaitā ar plānotajiem pasākumiem) iedzīvotāju un uzņēmumu iesaistīšanos un atbildības sajūtas izveidošanos attiecībā uz pēdējos gados starptautisko organizāciju (kā piemēram, Komisijas, ANO, ESAO un Eiropas Sociālās atbildības institūta) veikto darbu ilgtspējīgas attīstības un uzņēmumu sociālās atbildības jomā. |
| --- | --- |

2.3.6

EESK uzskata, ka minēto jautājumu izskaidrošana ir plašāk jāizvērš visos līmeņos, jo īpaši vietēja līmenī, lai panāktu (tai skaitā ar plānotajiem pasākumiem) iedzīvotāju un uzņēmumu iesaistīšanos un atbildības sajūtas izveidošanos attiecībā uz pēdējos gados starptautisko organizāciju (kā piemēram, Komisijas, ANO, ESAO un Eiropas Sociālās atbildības institūta) veikto darbu ilgtspējīgas attīstības un uzņēmumu sociālās atbildības jomā.

| 2.3.6.1 | Pieņemamo procedūru fokusā ir pētniecība un inovācija, atbalsts iekārtu atjaunošanas politikām, apmācība, vides pārvaldības un kontroles sistēmu izplatīšana. |
| --- | --- |

2.3.6.1

Pieņemamo procedūru fokusā ir pētniecība un inovācija, atbalsts iekārtu atjaunošanas politikām, apmācība, vides pārvaldības un kontroles sistēmu izplatīšana.

| 2.3.6.2 | Līdztekus informācijai un atbildības kultūras izplatīšanai, vispiemērotākie līdzekļi ir Starptautiskās standarta organizācijas 14001, vides vadības un standarta sistēmas (EMAS)
   (29), SEG (30) standarti, nodokļu atvieglojumi un finansiālais atbalsts mērķu sasniegšanai minētajā jomā, procedūru vienkāršošana un atbrīvojums no tām vides jomā tiem, kas saņēmuši attiecīgu sertifikātu. |
| --- | --- |

2.3.6.2

Līdztekus informācijai un atbildības kultūras izplatīšanai, vispiemērotākie līdzekļi ir Starptautiskās standarta organizācijas 14001, vides vadības un standarta sistēmas (EMAS)
   (29), SEG (30) standarti, nodokļu atvieglojumi un finansiālais atbalsts mērķu sasniegšanai minētajā jomā, procedūru vienkāršošana un atbrīvojums no tām vides jomā tiem, kas saņēmuši attiecīgu sertifikātu.

| 2.3.6.3 | Komiteja piekrīt, ka būtu lietderīgi iedibināt “Eiropas zaļās pilsētas balvu”. Tā varētu mudināt vietējās pašvaldības un tajās darbojošās publiskās un privātās struktūras optimizēt darbības, lai izstrādātu integrētu pieeju un atbilstošu attieksmi. |
| --- | --- |

2.3.6.3

Komiteja piekrīt, ka būtu lietderīgi iedibināt “Eiropas zaļās pilsētas balvu”. Tā varētu mudināt vietējās pašvaldības un tajās darbojošās publiskās un privātās struktūras optimizēt darbības, lai izstrādātu integrētu pieeju un atbilstošu attieksmi.

| 2.3.6.4 | Komiteja uzskata, ka ir svarīgi kopā ar Reģionu komiteju rādīt piemēru, izvērtējot iespēju izveidot pilsoniskās sabiedrības ikgadējo balvu “Eurogreen City” un sniegt ieguldījumu Uzraudzības centra ESPON
   (31) veiktajā progresa overtējumā, noskaidrot trūkumus un nodrošināt labākās prakses uzraudzību pilsētu ilgtspējīgas attīstības jomā VTNC ietvaros. |
| --- | --- |

2.3.6.4

Komiteja uzskata, ka ir svarīgi kopā ar Reģionu komiteju rādīt piemēru, izvērtējot iespēju izveidot pilsoniskās sabiedrības ikgadējo balvu “Eurogreen City” un sniegt ieguldījumu Uzraudzības centra ESPON
   (31) veiktajā progresa overtējumā, noskaidrot trūkumus un nodrošināt labākās prakses uzraudzību pilsētu ilgtspējīgas attīstības jomā VTNC ietvaros.

| 2.3.7 | Pēc EESK ieskatiem, efektīvā pilsētu attīstības stratēģijā ietilpst galvenokārt atbilstošu pārvaldes sistēmu noteikšana, lai tālāk pārietu uz sarežģītu situāciju integrētu pārvaldi, kurai jāietver:






  — | pasākumi un lēmumu pieņemšana vairākos teritoriālos līmeņos, |
| --- | --- | --- |

2.3.7

Pēc EESK ieskatiem, efektīvā pilsētu attīstības stratēģijā ietilpst galvenokārt atbilstošu pārvaldes sistēmu noteikšana, lai tālāk pārietu uz sarežģītu situāciju integrētu pārvaldi, kurai jāietver:

—

pasākumi un lēmumu pieņemšana vairākos teritoriālos līmeņos,

| — | dažādi lēmumu pieņemšanas centri ar tiem piemītošu specifiku un prioritāriem mērķiem, |
| --- | --- |

—

dažādi lēmumu pieņemšanas centri ar tiem piemītošu specifiku un prioritāriem mērķiem,

| — | īstermiņā, vidējā un ilgtermiņā īstenojamo mērķu precīzs grafiks. |
| --- | --- |

—

īstermiņā, vidējā un ilgtermiņā īstenojamo mērķu precīzs grafiks.

| 2.3.8 | EESK uzskata, ka galvenajiem nosacījumiem, lai uzlabotu sociāli atbildīgas teritorijas integrētu pārvaldības sistēmu, obligāti ir jāietver:






  — | Komisijas iekšējā konsultāciju procesa uzlabošana, |
| --- | --- | --- |

2.3.8

EESK uzskata, ka galvenajiem nosacījumiem, lai uzlabotu sociāli atbildīgas teritorijas integrētu pārvaldības sistēmu, obligāti ir jāietver:

—

Komisijas iekšējā konsultāciju procesa uzlabošana,

| — | ilgtspējīgā pilsētu sociāli ekonomiskajā un vides attīstībā iesaistīto partneru līdzdalība ierosināto pasākumu noteikšanā, |
| --- | --- |

—

ilgtspējīgā pilsētu sociāli ekonomiskajā un vides attīstībā iesaistīto partneru līdzdalība ierosināto pasākumu noteikšanā,

| — | pastāvīgs un strukturēts dialogs ar pilsonisko sabiedrību ar mērķi pārredzami izplatīt informāciju par vides riskiem, videi nekaitīgu tehnoloģiju izmantošanu un nepieciešamību padarīt pilsētas pievilcīgākas, |
| --- | --- |

—

pastāvīgs un strukturēts dialogs ar pilsonisko sabiedrību ar mērķi pārredzami izplatīt informāciju par vides riskiem, videi nekaitīgu tehnoloģiju izmantošanu un nepieciešamību padarīt pilsētas pievilcīgākas,

| — | vidēja termiņa perspektīvu kopīgs redzējums, kura pamatā ir plānotie līdzdalības pasākumi, iesaistot publisko un privāto lēmumu pieņemšanas centrus, |
| --- | --- |

—

vidēja termiņa perspektīvu kopīgs redzējums, kura pamatā ir plānotie līdzdalības pasākumi, iesaistot publisko un privāto lēmumu pieņemšanas centrus,

| — | ietekmes novērtējuma mehānismi, kas pamatoti uz ES līmenī iepriekš noteiktiem kritērijiem un rādītājiem atbilstoši integrētai teritoriālai pieejai, |
| --- | --- |

—

ietekmes novērtējuma mehānismi, kas pamatoti uz ES līmenī iepriekš noteiktiem kritērijiem un rādītājiem atbilstoši integrētai teritoriālai pieejai,

| — | labās prakses analīze, jo īpaši sociālās integrācijas, drošības un pilsoniskās līdzāspastāvēšanas jomā, |
| --- | --- |

—

labās prakses analīze, jo īpaši sociālās integrācijas, drošības un pilsoniskās līdzāspastāvēšanas jomā,

| — | izglītības par vides aizsardzības jautājumiem uzlabošana skolās un citās mācību iestādēs pieaugušajiem un gados vecākiem cilvēkiem, |
| --- | --- |

—

izglītības par vides aizsardzības jautājumiem uzlabošana skolās un citās mācību iestādēs pieaugušajiem un gados vecākiem cilvēkiem,

| — | kopīgi centieni finansēšanas sistēmas izstrādei, tostarp piesasitot Kopienas iniciatīvas JEREMIE un JESSICA, lai nodrošinātu pilsētu izaugsmi, nodarbinātību un sociālo integrāciju, struktūrfondu, kohēzijas fondu, EIB un EIF, kā arī ar publiskā un privātā sektora partnerības palīdzību, |
| --- | --- |

—

kopīgi centieni finansēšanas sistēmas izstrādei, tostarp piesasitot Kopienas iniciatīvas JEREMIE un JESSICA, lai nodrošinātu pilsētu izaugsmi, nodarbinātību un sociālo integrāciju, struktūrfondu, kohēzijas fondu, EIB un EIF, kā arī ar publiskā un privātā sektora partnerības palīdzību,

| — | veicināšanas pasākumi un sertifikācijas sistēmas, ko piešķir publiskajām un privātajām struktūrām par veiksmīgu darbību ilgtspējīgas un konkurētspējīgas pilsētvides attīstībā. |
| --- | --- |

—

veicināšanas pasākumi un sertifikācijas sistēmas, ko piešķir publiskajām un privātajām struktūrām par veiksmīgu darbību ilgtspējīgas un konkurētspējīgas pilsētvides attīstībā.

Briselē, 2006. gada 13. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  OV C 65/02/2006, 5.2.2 punkts (ziņotāja: Heinisch kdze) un OV C 65 du 17.3.2006 (ziņotāji: Wolf kgs un Pezzini kgs).

1

Heinisch

Wolf

Pezzini

(2)  7. pants — Vides aizsardzība: “Jautājums par augstu vides aizsardzības līmeni un tā uzlabošanu jāiekļauj ES politikās un jānodrošina tā atbilstība ilgtspējīgas attīstības principam”

2

Vides aizsardzība

(3)  “Izvēlēsimies apvienot tirgus varenību ar universālu ideju autoritāti. Izvēlēsimies nodot privātā uzņēmuma radošos spēkus likteņa pabērnu un nākamo paaudžu rīcībā” (Kofi Annans, Apvienoto Nāciju ģenerālsekretārs). Vispasaules paktā, par ko ANO ģenerālsekretārs Kofi Annans paziņoja Pasaules ekonomikas forumā Davosā (Šveice) 1999. gada janvārī un ar kuru viņš oficiāli iepazīstināja 2000. gada jūlijā ANO galvenajā mītnē, izskan aicinājums uzņēmumiem pievienoties deviņiem universāliem principiem cilvēktiesību, darba apstākļu un vides jomā.

3

Kofi Annan

Kofi Annans

(4)  ESAO pamatnostādnes ir publicētas 2000. gada jūnijā, vēršoties pie starptautiskajiem uzņēmumiem.

4

(5)  IEBS ir izstrādājis “Vērtību hartu uzņēmumiem” — II pielikums.

5

IEBS

(6)  Kurās ir vairāk nekā 50 000 iedzīvotāju.

6

(7)  Par prioritātēm, kas atzīmētas ar zvaigznīti ir sagatavotas direktīvas.

7

(8)  COM (2005) 446 galīgā redakcija.

8

(9)  COM (2005) 505 galīgā redakcija.

9

(10)  COM (2005) 667 galīgā redakcija.

10

(11)  COM (2005) 670 galīgā redakcija.

11

(12)  Direktīva 2002/49/EK.

12

(13)  COM (2005) 634 galīgā redakcija.

13

(14)  Vides un drošības uzraudzība pasaules mērogā.

14

(15)  “Ceļā uz pilsētvides tematisko stratēģiju” COM(2004)60.

15

(16)  www.aalborgplus10.dk

16

(17)  Bristoles vienošanās, 2005. gada decembris, www.odpm.gov.uk cod. prod. 05 EUPMI 03584 Bristoles vienošanās pamatā ir ilgtspējīgas sabiedrības 8 pamatfaktori: 1) aktīva, visaptveroša un droša; 2) laba pārvaldība; 3) labi sakari; 4) labas infrastruktūras un pakalpojumi; 5) videi draudzīga; 6) pievilcīga; 7) sekmīgi strukturēta un plānota; 8) visiem vienlīdzīga.

17

(18)  PE(2005)0272, 2005. gada 21. septembris.

18

PE(2005)0272

(19)  Eiropas Sociālais fonds (COM(2004) 493) var sniegt atbalstu valsts pārvaldēm, to dažādajiem līmeņiem apmācību jomā. Programmai Life + arī ir svarīga nozīme.

19

Life +

(20)  COM(2004) 494 un 495.

20

(21)  COM(2005) 1.

21

(22)  sk. 18. atsauci.

22

(23)  Eiropas investīciju bankas (EIB) ieguldījums šajā jomā ir milzīgs.

23

(24)  Skatīt SEC komisijas dienestu darba dokumenta 16 (2006) F pielikumu.

24

(25)  Par šo tematu skatīt ES ilgtspējīgas attīstības stratēģijas izvērtēšanu. Jauna stratēģija. Padomes 2006. gada 9. jūnija dokuments 10117/06, 29. un 30. punkts.

25

(26)  Iniciatīvas Jessica (Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas) uzdevums ir rast risinājumus pilsētas zemes izmantojuma un attīstības projektu, un sociālo mājokļu projektu finansējuma problēmām, apvienojot dotācijas un aizdevumus.

26

Jessica

Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas

(27)  Velosipēdi ar elektrisko motoru.

27

(28)  Pēc Versaļas pilsētas mēra vietnieka Buffetaut kga ielūguma, izpētes grupai, kuru vadīja Mendoza Castro kgs, bija iespēja iepazīties ar Versaļas pilsētas attīstības plāna (PLU) izstrādi, piemērošanu un attīstību Versaļas pašvaldības padomes 2003. gadā pieņemtās Agenda 21 īstenošanas ietvaros (skatīt 3. pielikumu).

28

Buffetaut

Mendoza Castro

PLU

Agenda 21

(29)  EMAS, Regula 761/2001, ar kuru groza regulu 1836/93.

29

EMAS

(30)  Jaunie ISO 14064 standarti: jauns standarts par siltumnīcefekta gāzi un direktīva 2003/87.

30

(31)  Eiropas telpiskās plānošanas novērošanas tīkls/ ESPON (European Spatial Planning Observation Network).

31

ESPON

European Spatial Planning Observation Network

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/93 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/93

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Lauksaimniecības nākotnes perspektīvas īpaši nelabvēlīgu dabas apstākļu ietekmētos reģionos (kalnu, salu un visattālākos reģionos)”

(2006/C 318/16)

Saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2005. gada 19. janvārī nolēma sagatavot atzinumu par “Lauksaimniecības nākotnes perspektīvas īpaši nelabvēlīgu dabas apstākļu ietekmētos reģionos (kalnu, salu un visattālākos reģionos)”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2006. gada 11. jūlijā (līdzziņotāji: Bros kgs un Caball i Subirana kgs).

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (13. septembra sēdē), ar 173 balsīm par, 6 balsīm pret un 16 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi.

| 1.1 | EESK uzskata, ka nelabvēlīgu dabas apstākļu ietekmēto reģionu (kalnu rajonu, visattālāko reģionu un īpaši salu) pastāvēšanai jābūt atzītai sabiedrības un politiskā līmenī ar mērķi izstrādāt konkrētas iniciatīvas, kas būtu saskaņotas ar šo reģionu vajadzībām. |
| --- | --- |

1.1

EESK uzskata, ka nelabvēlīgu dabas apstākļu ietekmēto reģionu (kalnu rajonu, visattālāko reģionu un īpaši salu) pastāvēšanai jābūt atzītai sabiedrības un politiskā līmenī ar mērķi izstrādāt konkrētas iniciatīvas, kas būtu saskaņotas ar šo reģionu vajadzībām.

| 1.2 | Laikā, kad starp reģioniem vai dalībvalstīm un Eiropas Komisiju notiek sarunas par lauku attīstības programmām un reģionālās konkurētspējas programmām, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja vēlējās uzsvērt lauksaimniecības nozīmi un tās vajadzības īpaši nelabvēlīgu dabas apstākļu ietekmētos reģionos (kalnu, salu un visattālākos reģionos). |
| --- | --- |

1.2

Laikā, kad starp reģioniem vai dalībvalstīm un Eiropas Komisiju notiek sarunas par lauku attīstības programmām un reģionālās konkurētspējas programmām, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja vēlējās uzsvērt lauksaimniecības nozīmi un tās vajadzības īpaši nelabvēlīgu dabas apstākļu ietekmētos reģionos (kalnu, salu un visattālākos reģionos).

| 1.3 | Konstatējot šos nelabvēlīgos apstākļus, Komiteja lūdz Eiropas Komisiju piedāvāt patiesi konkrētas iniciatīvas šo reģionu labā, lai koordinētu dažādas politikas, kas tajos jau tiek īstenotas, un lai attīstītu sinerģiju starp esošajām darbībām. |
| --- | --- |

1.3

Konstatējot šos nelabvēlīgos apstākļus, Komiteja lūdz Eiropas Komisiju piedāvāt patiesi konkrētas iniciatīvas šo reģionu labā, lai koordinētu dažādas politikas, kas tajos jau tiek īstenotas, un lai attīstītu sinerģiju starp esošajām darbībām.

| 1.4 | Kaut gan KLP otrais pīlārs — lauku attīstība — ir nepieciešama un, tātad, augsti prioritāra politika, tomēr ir jākonstatē, ka tā bija viens no galvenajiem pielāgojamajiem mainīgajiem, kas ļāva panākt vienošanos par finanšu plānu. Ņemot vērā šo budžeta līdzekļu samazinājumu, Komiteja lūdz Komisiju un Padomi dot prioritāti lauku attīstības kredītu piešķiršanā visatpalikušākajiem reģioniem, tas ir, nelabvēlīgu dabas apstākļu pastāvīgi ietekmētajiem reģioniem, kuriem tie visvairāk nepieciešami. |
| --- | --- |

1.4

Kaut gan KLP otrais pīlārs — lauku attīstība — ir nepieciešama un, tātad, augsti prioritāra politika, tomēr ir jākonstatē, ka tā bija viens no galvenajiem pielāgojamajiem mainīgajiem, kas ļāva panākt vienošanos par finanšu plānu. Ņemot vērā šo budžeta līdzekļu samazinājumu, Komiteja lūdz Komisiju un Padomi dot prioritāti lauku attīstības kredītu piešķiršanā visatpalikušākajiem reģioniem, tas ir, nelabvēlīgu dabas apstākļu pastāvīgi ietekmētajiem reģioniem, kuriem tie visvairāk nepieciešami.

| 1.5 | Izstrādājot lauku attīstības programmas un struktūrfondu reģionālās programmas, Komiteja lūdz Komisiju un dalībvalstis pārliecināties par šo programmu papildināmību un saskaņotību nelabvēlīgu dabas apstākļu ietekmētos reģionos. |
| --- | --- |

1.5

Izstrādājot lauku attīstības programmas un struktūrfondu reģionālās programmas, Komiteja lūdz Komisiju un dalībvalstis pārliecināties par šo programmu papildināmību un saskaņotību nelabvēlīgu dabas apstākļu ietekmētos reģionos.

| 1.6 | EESK ierosina, sekojot esošo programmu paraugam par kalnu reģionu attīstības veicināšanu, kā, piemēram, programma EUROMONTANA, atbalstīt sadarbības iniciatīvu īstenošanu salu un visattālākajos reģionos, kas galvenokārt vērstas uz lauku politikas jautājumiem un kurās ņem aktīvu līdzdalību pilsoniskā sabiedrība. |
| --- | --- |

1.6

EESK ierosina, sekojot esošo programmu paraugam par kalnu reģionu attīstības veicināšanu, kā, piemēram, programma EUROMONTANA, atbalstīt sadarbības iniciatīvu īstenošanu salu un visattālākajos reģionos, kas galvenokārt vērstas uz lauku politikas jautājumiem un kurās ņem aktīvu līdzdalību pilsoniskā sabiedrība.

| 1.7 | Ņemot vērā lauksaimniecības nestabilitāti un tās nozīmi šajos reģionos, EESK uzskata, ka svarīgi ir izveidot šo reģionu (kalnu, salu un visattālāko reģionu) Eiropas novērošanas centru. Runa ir par Eiropas lauksaimniecības skatījuma attīstīšanu šajos reģionos, kas vienlaicīgi ir šo reģionu lauksaimniecības stāvokļa uzraudzības, analīzes un izplatīšanas atskaites punkts, kā arī pārvaldes iestāžu, pilsoniskās sabiedrības un dažādu Eiropas struktūru tikšanās, pārdomu un dialoga vieta un kur var iepazīties ar Eiropas iniciatīvām lauksaimniecības saglabāšanai un attīstībai šajos reģionos. |
| --- | --- |

1.7

Ņemot vērā lauksaimniecības nestabilitāti un tās nozīmi šajos reģionos, EESK uzskata, ka svarīgi ir izveidot šo reģionu (kalnu, salu un visattālāko reģionu) Eiropas novērošanas centru. Runa ir par Eiropas lauksaimniecības skatījuma attīstīšanu šajos reģionos, kas vienlaicīgi ir šo reģionu lauksaimniecības stāvokļa uzraudzības, analīzes un izplatīšanas atskaites punkts, kā arī pārvaldes iestāžu, pilsoniskās sabiedrības un dažādu Eiropas struktūru tikšanās, pārdomu un dialoga vieta un kur var iepazīties ar Eiropas iniciatīvām lauksaimniecības saglabāšanai un attīstībai šajos reģionos.

| 1.8 | EESK vēlas uzsvērt, ka ārpus šajā atzinumā minētajiem kalnu, salu un visattālākajiem reģioniem, ir arī citi reģioni, kuri cieš no līdzvērtīgiem, lauksaimnieciskai darbībai nelabvēlīgiem apstākļiem, proti, lauku saimniecību atrašanās vieta, ražošanas izmaksas un klimats. Tas attiecas uz “citiem nelabvēlīgu apstākļu ietekmētiem reģioniem un”“īpaši nelabvēlīgu apstākļu ietekmētiem reģioniem”. EESK aplūkos šos reģionus nākamā atzinumā. |
| --- | --- |

1.8

EESK vēlas uzsvērt, ka ārpus šajā atzinumā minētajiem kalnu, salu un visattālākajiem reģioniem, ir arī citi reģioni, kuri cieš no līdzvērtīgiem, lauksaimnieciskai darbībai nelabvēlīgiem apstākļiem, proti, lauku saimniecību atrašanās vieta, ražošanas izmaksas un klimats. Tas attiecas uz “citiem nelabvēlīgu apstākļu ietekmētiem reģioniem un”“īpaši nelabvēlīgu apstākļu ietekmētiem reģioniem”. EESK aplūkos šos reģionus nākamā atzinumā.

| 1.9 | Citu nelabvēlīgu apstākļu ietekmēto reģionu noteikšanai jānotiek, ņemot vērā objektīvos trūkumus, kas saistīti ar lauksaimniecisko darbību tajos. Bet ir arī jārēķinās ar reģiona īpatnībām. |
| --- | --- |

1.9

Citu nelabvēlīgu apstākļu ietekmēto reģionu noteikšanai jānotiek, ņemot vērā objektīvos trūkumus, kas saistīti ar lauksaimniecisko darbību tajos. Bet ir arī jārēķinās ar reģiona īpatnībām.

2.   Pamatojums.

| 2.1 | Atzinuma priekšvēsture.






  — | EESK atzinums “Par kalnu apgabalu nākotni Eiropas Savienībā” (1). |
| --- | --- | --- |

2.1

Atzinuma priekšvēsture.

—

EESK atzinums “Par kalnu apgabalu nākotni Eiropas Savienībā” (1).

| — | EESK atzinums par lauku attīstību (2). |
| --- | --- |

—

EESK atzinums par lauku attīstību (2).

| — | Eiropas Parlamenta 2001. gada 6. septembra rezolūcija “25 gadi Kopienas normatīvo aktu piemērošanai kalnu lauksaimniecības labā” (3). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2001. gada 6. septembra rezolūcija “25 gadi Kopienas normatīvo aktu piemērošanai kalnu lauksaimniecības labā” (3).

| — | EESK atzinums par visattālākajiem reģioniem (4). |
| --- | --- |

—

EESK atzinums par visattālākajiem reģioniem (4).

| — | EESK atzinums par Stratēģiju visattālākiem reģioniem (5). |
| --- | --- |

—

EESK atzinums par Stratēģiju visattālākiem reģioniem (5).

| — | EESK atzinums par lauksaimniecības problēmām Eiropas Savienības visattālākajos reģionos un salās (6). |
| --- | --- |

—

EESK atzinums par lauksaimniecības problēmām Eiropas Savienības visattālākajos reģionos un salās (6).

3.   Kopējā daļa: nelabvēlīgu dabas apstākļu pastāvīgi ietekmētie reģioni.

| 3.1 | Normatīvie akti par lauku attīstību un reģionālo politiku ir jau pieņemti. Bija grūti sadalīt finanšu līdzekļus sakarā ar samazinātām summām, kas šīm politikām piešķirtas. Vienošanās par finanšu plāniem laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam radīja lauku attīstībai paredzēto summu samazināšanos vecajās dalībvalstīs un lielāku reģionālās politikas fondu sadrumstalotību. |
| --- | --- |

3.1

Normatīvie akti par lauku attīstību un reģionālo politiku ir jau pieņemti. Bija grūti sadalīt finanšu līdzekļus sakarā ar samazinātām summām, kas šīm politikām piešķirtas. Vienošanās par finanšu plāniem laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam radīja lauku attīstībai paredzēto summu samazināšanos vecajās dalībvalstīs un lielāku reģionālās politikas fondu sadrumstalotību.

| 3.2 | Pēc vairākiem gadiem daži kalnu un visattālākie nelabvēlīgu dabas apstākļu pastāvīgi ietekmētie reģioni tika atzīti KLP un reģionālās politikas ietvaros, savukārt salas šādu atzīšanu neieguva. |
| --- | --- |

3.2

Pēc vairākiem gadiem daži kalnu un visattālākie nelabvēlīgu dabas apstākļu pastāvīgi ietekmētie reģioni tika atzīti KLP un reģionālās politikas ietvaros, savukārt salas šādu atzīšanu neieguva.

| 3.2.1 | Eiropā kalnu rajoni ir nozīmīgi: tie sedz trešo daļu teritorijas un tur dzīvo aptuveni 18 % no 25 dalībvalstu Eiropas Savienības iedzīvotājiem. Rumānijas un Bulgārijas pievienošanās vēl vairāk paplašinās Eiropas Savienības kalnu rajonus. Eiropas kalnu rajoni ir ārkārtīgi dažādi gan pēc to fiziskām īpašībām, kā topogrāfija un klimats, gan pēc to sociālekonomiskajām iezīmēm, kā, piemēram, demogrāfija, pieejamība un saiknes ar kaimiņos esošajām teritorijām. Tie atšķiras no zemes izmantošanas, lauksaimniecības nozīmes, sociālās kohēzijas aspekta un, kas ir pats svarīgākais, no ekonomiskās attīstības līmeņa. |
| --- | --- |

3.2.1

Eiropā kalnu rajoni ir nozīmīgi: tie sedz trešo daļu teritorijas un tur dzīvo aptuveni 18 % no 25 dalībvalstu Eiropas Savienības iedzīvotājiem. Rumānijas un Bulgārijas pievienošanās vēl vairāk paplašinās Eiropas Savienības kalnu rajonus. Eiropas kalnu rajoni ir ārkārtīgi dažādi gan pēc to fiziskām īpašībām, kā topogrāfija un klimats, gan pēc to sociālekonomiskajām iezīmēm, kā, piemēram, demogrāfija, pieejamība un saiknes ar kaimiņos esošajām teritorijām. Tie atšķiras no zemes izmantošanas, lauksaimniecības nozīmes, sociālās kohēzijas aspekta un, kas ir pats svarīgākais, no ekonomiskās attīstības līmeņa.

| 3.2.2 | Pieci kritēriji, kurus izmanto EUROSTAT, lai noteiktu salu reģionu: minimālā platība 1 km2, minimālais attālums no kontinenta 1 km, minimālais pastāvīgo iedzīvotāju skaits — 50 iedzīvotāji, pastāvīgas saiknes ar kontinentu trūkums un ES galvaspilsētas neesamība attiecīgajā teritorijā. |
| --- | --- |

3.2.2

Pieci kritēriji, kurus izmanto EUROSTAT, lai noteiktu salu reģionu: minimālā platība 1 km2, minimālais attālums no kontinenta 1 km, minimālais pastāvīgo iedzīvotāju skaits — 50 iedzīvotāji, pastāvīgas saiknes ar kontinentu trūkums un ES galvaspilsētas neesamība attiecīgajā teritorijā.

| 3.2.3 | Sala, uz kuras atrodas kādas ES valsts galvaspilsēta, neietilpst EUROSTAT definīcijā. Tādejādi pirms paplašināšanās Apvienotā Karaliste un Īrija bija no tās izslēgtas. Savukārt kopš 2004. gada maija divas relatīvi mazas salas — Kipra un Malta — pievienojās ES. Līdz ar to EESK iesaka pārskatīt iepriekš minētās definīcijas noteikumus tā, lai tajā varētu iekļaut šīs divas dalībvalstis. ES to atzina savā priekšlikumā par jaunajiem Kohēzijas un struktūrfondiem, kā arī Līgumā par Konstitūciju Eiropai, kas satur atsauci šajā sakarā. |
| --- | --- |

3.2.3

Sala, uz kuras atrodas kādas ES valsts galvaspilsēta, neietilpst EUROSTAT definīcijā. Tādejādi pirms paplašināšanās Apvienotā Karaliste un Īrija bija no tās izslēgtas. Savukārt kopš 2004. gada maija divas relatīvi mazas salas — Kipra un Malta — pievienojās ES. Līdz ar to EESK iesaka pārskatīt iepriekš minētās definīcijas noteikumus tā, lai tajā varētu iekļaut šīs divas dalībvalstis. ES to atzina savā priekšlikumā par jaunajiem Kohēzijas un struktūrfondiem, kā arī Līgumā par Konstitūciju Eiropai, kas satur atsauci šajā sakarā.

| 3.2.4 | Visattālākie reģioni, t.i., Francijas aizjūras departamenti, Azoru salas, Madeira un Kanāriju salas ir pilntiesīgas ES daļas, kuras tomēr raksturo savdabīga situācija. Runa ir par reģioniem, kuriem ir līdzīga situācija, kuru raksturo ģeogrāfisko, fizisko un vēsturisko apstākļu kopums, kas lielā mērā nosaka to ekonomisko un sociālo attīstību. |
| --- | --- |

3.2.4

Visattālākie reģioni, t.i., Francijas aizjūras departamenti, Azoru salas, Madeira un Kanāriju salas ir pilntiesīgas ES daļas, kuras tomēr raksturo savdabīga situācija. Runa ir par reģioniem, kuriem ir līdzīga situācija, kuru raksturo ģeogrāfisko, fizisko un vēsturisko apstākļu kopums, kas lielā mērā nosaka to ekonomisko un sociālo attīstību.

| 3.2.5 | Citus, ne tik plašus specifiskus reģionus, kā, piemēram, piepilsētu rajonus (7), mitros apgabalus, polderus u.tml., var skart nelabvēlīgi apstākļi, kuriem vajadzētu pievērst īpašu uzmanību, kas nebūtu saistībā ar Eiropas politikas ieviešanu. Komiteja varētu aplūkot šos jautājumus kādā turpmākā atzinumā. |
| --- | --- |

3.2.5

Citus, ne tik plašus specifiskus reģionus, kā, piemēram, piepilsētu rajonus (7), mitros apgabalus, polderus u.tml., var skart nelabvēlīgi apstākļi, kuriem vajadzētu pievērst īpašu uzmanību, kas nebūtu saistībā ar Eiropas politikas ieviešanu. Komiteja varētu aplūkot šos jautājumus kādā turpmākā atzinumā.

| 3.3 | Šie reģioni cīnās ar pastāvīgiem nelabvēlīgiem dabas apstākļiem, kā, piemēram, izolētība, kas rada pārdošanas, piegādes un pakalpojumu papildu izmaksas un apgrūtina piekļūšanu tirgiem. Turklāt infrastruktūru, transporta un enerģijas izmaksas ir lielākas. |
| --- | --- |

3.3

Šie reģioni cīnās ar pastāvīgiem nelabvēlīgiem dabas apstākļiem, kā, piemēram, izolētība, kas rada pārdošanas, piegādes un pakalpojumu papildu izmaksas un apgrūtina piekļūšanu tirgiem. Turklāt infrastruktūru, transporta un enerģijas izmaksas ir lielākas.

| 3.4 | Šī iemesla dēļ jo sevišķi svarīgi ir nodrošināt šajos nelabvēlīgo apstākļu reģionos lauksaimniecisko darbību, lai attīstītos ekonomika, sabiedriskā dzīve, kultūras mantojums (augsts lauksaimniecībā nodarbināto procents šajos reģionos), teritoriālais un vides līdzsvars. |
| --- | --- |

3.4

Šī iemesla dēļ jo sevišķi svarīgi ir nodrošināt šajos nelabvēlīgo apstākļu reģionos lauksaimniecisko darbību, lai attīstītos ekonomika, sabiedriskā dzīve, kultūras mantojums (augsts lauksaimniecībā nodarbināto procents šajos reģionos), teritoriālais un vides līdzsvars.

| 3.5 | KLP nesenās izmaiņas ir daudzskaitlīgas un dziļas, un nenovēršami ietekmēs Eiropas apgabalu ilgtspējīgo attīstību, jo sevišķi īpaši nelabvēlīgu dabas apstākļu ietekmētos reģionus sakarā ar otrā pīlāra vājināšanos vecajās dalībvalstīs. Šajās izmaiņās var vērot divas tendences: no vienas puses, Eiropas atbilde uz sarunām ar PTO (Pasaules Tirdzniecības organizāciju) un konkurētspējas meklējums starptautiskajos tirgos un, no otras puses, vēlama, bet neīstenojama tendence pastiprināt pasākumus dabas aizsardzības, dzīvnieku labklājības un lauku apgabalu labā. |
| --- | --- |

3.5

KLP nesenās izmaiņas ir daudzskaitlīgas un dziļas, un nenovēršami ietekmēs Eiropas apgabalu ilgtspējīgo attīstību, jo sevišķi īpaši nelabvēlīgu dabas apstākļu ietekmētos reģionus sakarā ar otrā pīlāra vājināšanos vecajās dalībvalstīs. Šajās izmaiņās var vērot divas tendences: no vienas puses, Eiropas atbilde uz sarunām ar PTO (Pasaules Tirdzniecības organizāciju) un konkurētspējas meklējums starptautiskajos tirgos un, no otras puses, vēlama, bet neīstenojama tendence pastiprināt pasākumus dabas aizsardzības, dzīvnieku labklājības un lauku apgabalu labā.

| 3.6 | 2003. gada KLP reformas teorētiskais mērķis ir uzlabot konkurētspēju un ievirzīt lauksaimniecisko ražošanu atkarībā no tirgus pieprasījuma. Taču tirgus ietekmē lauksaimniecība izzustu nelabvēlīgo apstākļu ietekmētājos reģionos. Tātad ir nepieciešama aktīva politika, lai noturētu lauksaimniecisko darbību šajos grūtajos reģionos. |
| --- | --- |

3.6

2003. gada KLP reformas teorētiskais mērķis ir uzlabot konkurētspēju un ievirzīt lauksaimniecisko ražošanu atkarībā no tirgus pieprasījuma. Taču tirgus ietekmē lauksaimniecība izzustu nelabvēlīgo apstākļu ietekmētājos reģionos. Tātad ir nepieciešama aktīva politika, lai noturētu lauksaimniecisko darbību šajos grūtajos reģionos.

| 3.7 | Ir grūti izvērtēt 2003. gada 29. septembrī pieņemtās pirmā pīlāra reformas, kuru raksturo atdalīšana, savstarpēja atbilstība un modulācija, ietekmi, jo valstis un reģioni stratēģiskās izvēles veica dažādi. Bet šķiet, ka reforma satur ražošanas pārtraukšanas un/vai delokalizācijas draudus (jo ražošana nav obligāta, lai saņemtu tiešos atbalstus), piemēram, dzīvnieku audzēšanas vai dzīvnieku produktu pārstrādes jomā. |
| --- | --- |

3.7

Ir grūti izvērtēt 2003. gada 29. septembrī pieņemtās pirmā pīlāra reformas, kuru raksturo atdalīšana, savstarpēja atbilstība un modulācija, ietekmi, jo valstis un reģioni stratēģiskās izvēles veica dažādi. Bet šķiet, ka reforma satur ražošanas pārtraukšanas un/vai delokalizācijas draudus (jo ražošana nav obligāta, lai saņemtu tiešos atbalstus), piemēram, dzīvnieku audzēšanas vai dzīvnieku produktu pārstrādes jomā.

| 3.8 | Laikā, kas Komisija ved sarunas ar Eiropas reģioniem un dalībvalstīm par lauku attīstības un reģionālās politikas programmām, ir nepieciešams pievērst īpašu uzmanību nelabvēlīgu dabas apstākļu pastāvīgi ietekmētiem reģioniem ar mērķi nodrošināt teritoriālo kohēziju, kas ir nepieciešama Lisabonas stratēģijas veiksmīgai realizēšanai. Vērst politiku vienīgi uz konkurētspējas stratēģiju nozīmētu rīkoties pretēji nospraustajiem mērķiem. Tomēr šķiet, ka dažas ES valstis vēlas iet šajā virzienā. |
| --- | --- |

3.8

Laikā, kas Komisija ved sarunas ar Eiropas reģioniem un dalībvalstīm par lauku attīstības un reģionālās politikas programmām, ir nepieciešams pievērst īpašu uzmanību nelabvēlīgu dabas apstākļu pastāvīgi ietekmētiem reģioniem ar mērķi nodrošināt teritoriālo kohēziju, kas ir nepieciešama Lisabonas stratēģijas veiksmīgai realizēšanai. Vērst politiku vienīgi uz konkurētspējas stratēģiju nozīmētu rīkoties pretēji nospraustajiem mērķiem. Tomēr šķiet, ka dažas ES valstis vēlas iet šajā virzienā.

| 3.9 | Lauksaimniecībai jāpaliek ekonomiskai darbībai, kas balstās uz lauksaimnieku vēlmi uzsākt uzņēmējdarbību. Runa nav par nelabvēlīgu apstākļu ietekmēto reģionu pārvēršanu par brīvdabas muzejiem ar veclaicīgām lauksaimniecības metodēm vai par vietām, kur dominē vai ir vienīgi vides problēmas. Lauksaimniecības nozare attīstījās un modernizējās tā, lai atbilstu patērētāju un pilsoņu vajadzībām. Šī dinamika ir jāturpina, lai veicinātu lauksaimnieku inovācijas un uzņēmējdarbības spējas. Nelabvēlīgu apstākļu ietekmēto reģionu lauksaimniecībai jāturpina iesāktais virziens, ļaujot lauksaimniecības pārtikas nozarei attīstīties uz tās ražojumu pamatiem, lai nodrošinātu reģiona ekonomisko dzīvotspēju. To jo īpaši veicinās valsts subsīdijas reģioniem. |
| --- | --- |

3.9

Lauksaimniecībai jāpaliek ekonomiskai darbībai, kas balstās uz lauksaimnieku vēlmi uzsākt uzņēmējdarbību. Runa nav par nelabvēlīgu apstākļu ietekmēto reģionu pārvēršanu par brīvdabas muzejiem ar veclaicīgām lauksaimniecības metodēm vai par vietām, kur dominē vai ir vienīgi vides problēmas. Lauksaimniecības nozare attīstījās un modernizējās tā, lai atbilstu patērētāju un pilsoņu vajadzībām. Šī dinamika ir jāturpina, lai veicinātu lauksaimnieku inovācijas un uzņēmējdarbības spējas. Nelabvēlīgu apstākļu ietekmēto reģionu lauksaimniecībai jāturpina iesāktais virziens, ļaujot lauksaimniecības pārtikas nozarei attīstīties uz tās ražojumu pamatiem, lai nodrošinātu reģiona ekonomisko dzīvotspēju. To jo īpaši veicinās valsts subsīdijas reģioniem.

4.   Kalnu reģioni.

| 4.1 | Ievads: kalnu lauksaimniecības īpatnības un lauku attīstības problēmas. |
| --- | --- |

4.1

Ievads: kalnu lauksaimniecības īpatnības un lauku attīstības problēmas.

| 4.1.1 | Kalnu lauksaimniecību Eiropā raksturo dažas īpašas iezīmes. Kaut arī kalnu reģioni Eiropā nav vienādi ne no vides, pedoloģijas un klimata viedokļa, ne no ekonomiskā un sociālā viedokļa, tomēr tiem kopīgi ir ierobežojumi (vai neizdevīgi stāvokļi) lauksaimnieciskās darbības veikšanai sakarā ar nogāzēm, nelīdzenu reljefu un parasti nelabvēlīgu klimatu. Šie ierobežojumi sašaurina lopbarības un dzīvnieku audzēšanas iespējas. To dēļ lauksaimniecībai nav tik viegli piemēroties konkurences apstākļiem un rodas papildus izmaksas, kas neļauj ražot konkurētspējīgu produkciju par zemu cenu. Turpretī šai lauksaimniecībai ir daudzas priekšrocības kalnu apgabalu ilgtspējīgai attīstībai. |
| --- | --- |

4.1.1

Kalnu lauksaimniecību Eiropā raksturo dažas īpašas iezīmes. Kaut arī kalnu reģioni Eiropā nav vienādi ne no vides, pedoloģijas un klimata viedokļa, ne no ekonomiskā un sociālā viedokļa, tomēr tiem kopīgi ir ierobežojumi (vai neizdevīgi stāvokļi) lauksaimnieciskās darbības veikšanai sakarā ar nogāzēm, nelīdzenu reljefu un parasti nelabvēlīgu klimatu. Šie ierobežojumi sašaurina lopbarības un dzīvnieku audzēšanas iespējas. To dēļ lauksaimniecībai nav tik viegli piemēroties konkurences apstākļiem un rodas papildus izmaksas, kas neļauj ražot konkurētspējīgu produkciju par zemu cenu. Turpretī šai lauksaimniecībai ir daudzas priekšrocības kalnu apgabalu ilgtspējīgai attīstībai.

| 4.1.2 | Kalnu reģionu lauku attīstības izaicinājumi pārsvarā ir saistīti ar izmantojamās zemes nepietiekamību, ar citu jomu, kā piemēram, mežsaimniecības vai urbanizācijas konkurenci, ar lauksaimnieciskās darbības pārtraukšanu, ainavu nelabvēlīgu izmaiņu, tūrisma attīstību, ar pieejamību (vai izolētību), ar vispārējās nozīmes pakalpojumiem, ūdens un dabas resursu pārvaldi un jo sevišķi ar bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu. Šie izaicinājumi saistīti ar īpašumu un personu drošību, pateicoties lauksaimniecības un mežsaimniecības pozitīvajai ietekmei cīņā ar tādām dabas katastrofām kā nogruvumi, stipri pali, lavīnas vai ugunsgrēki. |
| --- | --- |

4.1.2

Kalnu reģionu lauku attīstības izaicinājumi pārsvarā ir saistīti ar izmantojamās zemes nepietiekamību, ar citu jomu, kā piemēram, mežsaimniecības vai urbanizācijas konkurenci, ar lauksaimnieciskās darbības pārtraukšanu, ainavu nelabvēlīgu izmaiņu, tūrisma attīstību, ar pieejamību (vai izolētību), ar vispārējās nozīmes pakalpojumiem, ūdens un dabas resursu pārvaldi un jo sevišķi ar bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu. Šie izaicinājumi saistīti ar īpašumu un personu drošību, pateicoties lauksaimniecības un mežsaimniecības pozitīvajai ietekmei cīņā ar tādām dabas katastrofām kā nogruvumi, stipri pali, lavīnas vai ugunsgrēki.

4.2   Saskaņotas definīcijas nepieciešamība Eiropas Savienībā.

Nostājas atgādinājums attiecībā uz EESK atzinumu “Par kalnu apgabalu nākotni Eiropas Savienbā” (8):

tādējādi atkarībā no dalībvalsts var konstatēt ievērojamas atšķirības kalnu iedalīšanā zonās. Saglabājot zināmu subsidiaritāti attiecīgo teritoriju galīgā noteikšanā, būtu lietderīgi saskaņot Eiropas kalnu situāciju, kā rezultātā pieņemot pašreizējo Kopienas definīciju, norādot robežas katram no trijiem kritērijiem (slīpums, atrašanās virs jūras līmeņa, klimats).

| 4.2.1 | Eiropas Revīzijas palātas ziņojums un Eiropas Komisijas pasūtītais pētījums “Kalnu apgabali Eiropā: kalnu reģionu analīze pašreizējās dalībvalstīs, jaunajās dalībvalstīs un citās Eiropas valstīs”, kurš tika publicēts 2004. gada janvārī tīmekļa vietnē http://europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docgener/studies/study_fr.htm, ļauj Komisijai rast saskaņotu kalnu reģiona definīciju. |
| --- | --- |

4.2.1

Eiropas Revīzijas palātas ziņojums un Eiropas Komisijas pasūtītais pētījums “Kalnu apgabali Eiropā: kalnu reģionu analīze pašreizējās dalībvalstīs, jaunajās dalībvalstīs un citās Eiropas valstīs”, kurš tika publicēts 2004. gada janvārī tīmekļa vietnē http://europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docgener/studies/study_fr.htm, ļauj Komisijai rast saskaņotu kalnu reģiona definīciju.

4.3   Eiropas Savienībai jāizveido īpaša politika kalnu reģionu atbalstam.

| 4.3.1 | Kalnu lauksaimniecībai ir neaizvietojam ietekme uz vidi un apgabalu. Lauksaimnieki pozitīvi ietekmē vietējo ekonomiku, vidi un sabiedrību kopumā.
  Runa ir par tās “pozitīvu ārējo ietekmi” vai par tās “daudzfunkcionalitāti”. Lauksaimniecība ir efektīvs telpiskās plānošanas un dabas resursu pārvaldes līdzeklis un svarīgs elements ainavu veidošanā. Šie elementi ir sevišķi vērtīgi kalnos sakarā ar ievērojamiem ūdens resursiem, īpašo kalnu bioloģisko daudzveidību un tūrisma iespējām gandrīz visos kalnu apgabalos. Bez tam lauksaimniecība palīdz saglabāt dzīvnieku un augu sugas vai nu tās izmantojot tieši (izturīgas liellopu vai aitu sugas, kuras eksportē uz daudzām pasaules valstīm vai īpašas augu sugas, ka, piemēram, smaržaugi vai daži graudaugi, kurus patērētāji ir no jauna atklājuši), vai arī ar lauksaimnieciskās darbības starpniecību (kalnu ganību uzturēšana u.tml.). Tā sniedz savu ieguldījumu lauksaimnieciskās un pārtikas produkcijas dažādošanā, jo tirgiem tiek piegādāta oriģināla un izslavēta produkcija, kura ir ārpus parastās konkurences. Tas ļauj saglabāt tradicionālās prasmes. Visbeidzot lauksaimniecība veicina nodarbinātību laukos, un ir cieši saistīta ar nelauksaimnieciskām lauku darbībām, daudzos reģionos ar nozīmīgu skaitu vairākās nozarēs nodarbināto. |
| --- | --- |

4.3.1

Kalnu lauksaimniecībai ir neaizvietojam ietekme uz vidi un apgabalu. Lauksaimnieki pozitīvi ietekmē vietējo ekonomiku, vidi un sabiedrību kopumā.

Runa ir par tās “pozitīvu ārējo ietekmi” vai par tās “daudzfunkcionalitāti”. Lauksaimniecība ir efektīvs telpiskās plānošanas un dabas resursu pārvaldes līdzeklis un svarīgs elements ainavu veidošanā. Šie elementi ir sevišķi vērtīgi kalnos sakarā ar ievērojamiem ūdens resursiem, īpašo kalnu bioloģisko daudzveidību un tūrisma iespējām gandrīz visos kalnu apgabalos. Bez tam lauksaimniecība palīdz saglabāt dzīvnieku un augu sugas vai nu tās izmantojot tieši (izturīgas liellopu vai aitu sugas, kuras eksportē uz daudzām pasaules valstīm vai īpašas augu sugas, ka, piemēram, smaržaugi vai daži graudaugi, kurus patērētāji ir no jauna atklājuši), vai arī ar lauksaimnieciskās darbības starpniecību (kalnu ganību uzturēšana u.tml.). Tā sniedz savu ieguldījumu lauksaimnieciskās un pārtikas produkcijas dažādošanā, jo tirgiem tiek piegādāta oriģināla un izslavēta produkcija, kura ir ārpus parastās konkurences. Tas ļauj saglabāt tradicionālās prasmes. Visbeidzot lauksaimniecība veicina nodarbinātību laukos, un ir cieši saistīta ar nelauksaimnieciskām lauku darbībām, daudzos reģionos ar nozīmīgu skaitu vairākās nozarēs nodarbināto.

| 4.3.2 | Ja iedomājas, ka šī pozitīvā ārējā ietekme var būt arī maksas pakalpojums, kas vairumā gadījumu pašreiz nav, tad atbalsta vispārēja samazināšana kalnu lauksaimniekiem izraisītu tūlītēju ietekmi uz tām, paātrinot lauku saimniecību un līdz ar to arī lauksaimniecības kā ainavu veidotājas funkcijas izzušanu. Šeit tiek skarts vispārējas nozīmes jautājums, kas attiecas uz valsts un sabiedrības lēmēju kopumu. To nevar neņemt vērā, ja patiesi vēlas veicināt ilgtspējīgās attīstības līdzekļus un paņēmienus. |
| --- | --- |

4.3.2

Ja iedomājas, ka šī pozitīvā ārējā ietekme var būt arī maksas pakalpojums, kas vairumā gadījumu pašreiz nav, tad atbalsta vispārēja samazināšana kalnu lauksaimniekiem izraisītu tūlītēju ietekmi uz tām, paātrinot lauku saimniecību un līdz ar to arī lauksaimniecības kā ainavu veidotājas funkcijas izzušanu. Šeit tiek skarts vispārējas nozīmes jautājums, kas attiecas uz valsts un sabiedrības lēmēju kopumu. To nevar neņemt vērā, ja patiesi vēlas veicināt ilgtspējīgās attīstības līdzekļus un paņēmienus.

| 4.3.3 | Nepieciešamība saglabāt lauksaimniecisko ražošanu kalnu reģionos ir īpaši nozīmīga lauku ekonomikai, lai šajos reģionos būtu iespējama pārveidošana un līdz ar to pievienotās vērtības radīšana, kas ir sinonīms darba vietām, izaugsmei u.t.t. Turklāt kalnu reģionos saražotā produkcija bieži ir daļa no ārkārtīgi bagāta kultūras mantojuma, kura izdzīvošana ir atkarīga no vietējiem ražojumiem. Piemēram, siers no govs piena “artisou de Margeride” (9) ir iemesls svētkiem Overņas dienvidaustrumos (Francijā), Mahon siers no govs piena (Baleāru salās) vai anīsa muzejs Rutē (Spānijā) u.tml. |
| --- | --- |

4.3.3

Nepieciešamība saglabāt lauksaimniecisko ražošanu kalnu reģionos ir īpaši nozīmīga lauku ekonomikai, lai šajos reģionos būtu iespējama pārveidošana un līdz ar to pievienotās vērtības radīšana, kas ir sinonīms darba vietām, izaugsmei u.t.t. Turklāt kalnu reģionos saražotā produkcija bieži ir daļa no ārkārtīgi bagāta kultūras mantojuma, kura izdzīvošana ir atkarīga no vietējiem ražojumiem. Piemēram, siers no govs piena “artisou de Margeride” (9) ir iemesls svētkiem Overņas dienvidaustrumos (Francijā), Mahon siers no govs piena (Baleāru salās) vai anīsa muzejs Rutē (Spānijā) u.tml.

| 4.3.4 | Kalnu lauksaimniecība cieš no īpašiem un pastāvīgiem ierobežojumiem. Sakarā ar KLP pirmā pīlāra ieviešanu, kas vēsturiski balstījās uz lauksaimniecības sistēmu ražošanas līmeņiem, kalnu reģioni saņem no pirmā pīlāra mazāku atbalstu nekā līdzenumi. Faktiski šajos reģionos otrā pīlāra atbalstiem ir tikpat liela nozīme kā pirmā pīlāra. Īpašai politikai kalnu reģionu labā jāļauj aptveroši un saskaņoti ņemt vērā tās īpašās problēmas, ar kurām sastopas kalniešu saimniecības kultūraugu audzēšanai vai lopkopībai. Šī politika liecina, ka sabiedrība atrod līdzekļus, lai veicinātu dinamisku kalnu lauksaimniecību, kas spējīga nodrošināt lauksaimnieciskās ražošanas un ainavas veidošanas funkcijas, kuras ir uzskatītas par nepieciešamām šo apgabalu plānošanai un attīstībai nākotnē. |
| --- | --- |

4.3.4

Kalnu lauksaimniecība cieš no īpašiem un pastāvīgiem ierobežojumiem. Sakarā ar KLP pirmā pīlāra ieviešanu, kas vēsturiski balstījās uz lauksaimniecības sistēmu ražošanas līmeņiem, kalnu reģioni saņem no pirmā pīlāra mazāku atbalstu nekā līdzenumi. Faktiski šajos reģionos otrā pīlāra atbalstiem ir tikpat liela nozīme kā pirmā pīlāra. Īpašai politikai kalnu reģionu labā jāļauj aptveroši un saskaņoti ņemt vērā tās īpašās problēmas, ar kurām sastopas kalniešu saimniecības kultūraugu audzēšanai vai lopkopībai. Šī politika liecina, ka sabiedrība atrod līdzekļus, lai veicinātu dinamisku kalnu lauksaimniecību, kas spējīga nodrošināt lauksaimnieciskās ražošanas un ainavas veidošanas funkcijas, kuras ir uzskatītas par nepieciešamām šo apgabalu plānošanai un attīstībai nākotnē.

| 4.3.5 | Komiteja lūdz Komisiju Eiropas lauku attīstības tīkla ietvaros izveidot tematisku darba grupu par kalnu jautājumiem. |
| --- | --- |

4.3.5

Komiteja lūdz Komisiju Eiropas lauku attīstības tīkla ietvaros izveidot tematisku darba grupu par kalnu jautājumiem.

| 4.3.6 | Vidusjūras kalnu reģioni apvieno vienlaicīgi gan kalniem, gan Vidusjūras klimatam raksturīgos nelabvēlīgos apstākļus (sausums, ugunsgrēki, negaisi...). Šo īpatnību būtu jāņem vērā Eiropas līmenī, lai būtu iespējama politikas piemērošana reģionālajam līmenim. |
| --- | --- |

4.3.6

Vidusjūras kalnu reģioni apvieno vienlaicīgi gan kalniem, gan Vidusjūras klimatam raksturīgos nelabvēlīgos apstākļus (sausums, ugunsgrēki, negaisi...). Šo īpatnību būtu jāņem vērā Eiropas līmenī, lai būtu iespējama politikas piemērošana reģionālajam līmenim.

4.4   Izvirzīt priekšplānā kalnu reģionus, iedalot otrā pilāra kredītus.

| 4.4.1 | Laikā, kad vecajās dalībvalstīs lauku attīstības budžeti samazinās vai paliek nemainīgi, bet jaunās dalībvalstis cenšas piešķirt līdzekļus īstermiņā visražīgākajiem reģioniem, Eiropas Komisijai jāraugās, lai Eiropas līdzekļi prioritārā kārtā tiktu piešķirti nelabvēlīgu dabas apstākļu pastāvīgi ietekmētajiem reģioniem, kur tie ir nepārtraukti vajadzīgi. |
| --- | --- |

4.4.1

Laikā, kad vecajās dalībvalstīs lauku attīstības budžeti samazinās vai paliek nemainīgi, bet jaunās dalībvalstis cenšas piešķirt līdzekļus īstermiņā visražīgākajiem reģioniem, Eiropas Komisijai jāraugās, lai Eiropas līdzekļi prioritārā kārtā tiktu piešķirti nelabvēlīgu dabas apstākļu pastāvīgi ietekmētajiem reģioniem, kur tie ir nepārtraukti vajadzīgi.

4.5   Pabalstu konsolidācija kalnu lauksaimniekiem ir būtiska.

| 4.5.1 | Nelabvēlīgu dabas apstākļu radīto zaudējumu un līdz ar to arī papildu ražošanas izmaksu kompensēšana ir vissvarīgākais pasākums kalnu lauksaimniecības atbalstam. Neviens šodien šo pasākumu neapstrīd, pat ja nav pietiekamu līdzekļu, lai realizētu tā mērķus. |
| --- | --- |

4.5.1

Nelabvēlīgu dabas apstākļu radīto zaudējumu un līdz ar to arī papildu ražošanas izmaksu kompensēšana ir vissvarīgākais pasākums kalnu lauksaimniecības atbalstam. Neviens šodien šo pasākumu neapstrīd, pat ja nav pietiekamu līdzekļu, lai realizētu tā mērķus.

| 4.5.2 | Lauksaimnieciskās ražošanas apstākļus kalnos raksturo galvenokārt stipri ierobežojumi, kas saistīti ar atrašanos virs jūras līmeņa, slīpumu, sniegu un ar saziņas grūtībām. Šiem ierobežojumiem ir divu veidu sekas. Tie rada aprīkojuma (ēku un materiālu) un transporta papildu izmaksas un vairāk vai mazāk samazina atkarībā no izmantojamiem ražošanas veidiem un nelabvēlīgo apstākļu pakāpes, faktoru (zemes, kapitāla, darba) ražīgumu. |
| --- | --- |

4.5.2

Lauksaimnieciskās ražošanas apstākļus kalnos raksturo galvenokārt stipri ierobežojumi, kas saistīti ar atrašanos virs jūras līmeņa, slīpumu, sniegu un ar saziņas grūtībām. Šiem ierobežojumiem ir divu veidu sekas. Tie rada aprīkojuma (ēku un materiālu) un transporta papildu izmaksas un vairāk vai mazāk samazina atkarībā no izmantojamiem ražošanas veidiem un nelabvēlīgo apstākļu pakāpes, faktoru (zemes, kapitāla, darba) ražīgumu.

| 4.5.3 | Kalnu lauksaimnieciskās ražošanas faktoru zemāks ražīgums ir saistīts ar aktīvās veģetācijas perioda īsumu, kas ir 8 mēneši līdzenumā, bet vairs tikai 6 mēneši 1000 m virs jūras līmeņa. Tas nozīmē, ka no mazāk ražīgām platībām ir jāsavāc vismaz par trešdaļu vairāk lopbarības, lai varētu pabarot lopus. |
| --- | --- |

4.5.3

Kalnu lauksaimnieciskās ražošanas faktoru zemāks ražīgums ir saistīts ar aktīvās veģetācijas perioda īsumu, kas ir 8 mēneši līdzenumā, bet vairs tikai 6 mēneši 1000 m virs jūras līmeņa. Tas nozīmē, ka no mazāk ražīgām platībām ir jāsavāc vismaz par trešdaļu vairāk lopbarības, lai varētu pabarot lopus.

| 4.5.4 | Nelabvēlīgu dabas apstākļu izraisīto zaudējumu kompensējošais pabalsts ir pirmais atbalsta mērs, kas iekļauj šos mērķus. Tā griesti ir vēlami, lai ierobežotu vidējo un lielo saimniecību paplašināšanu ar mērķi saglabāt pietiekamu saimniecību daudzumu, tādējādi novēršot iedzīvotāju skaita sarukšanu. |
| --- | --- |

4.5.4

Nelabvēlīgu dabas apstākļu izraisīto zaudējumu kompensējošais pabalsts ir pirmais atbalsta mērs, kas iekļauj šos mērķus. Tā griesti ir vēlami, lai ierobežotu vidējo un lielo saimniecību paplašināšanu ar mērķi saglabāt pietiekamu saimniecību daudzumu, tādējādi novēršot iedzīvotāju skaita sarukšanu.

4.6   Jāturpina un jāpastiprina citi kalnu reģiona lauksaimniecības atbalsta pasākumus.

4.6.1   Ekstensīvas ganību lopkopības politika.

| 4.6.1.1 | Iepriekšējos plānošanas periodos ar lauksaimniecības un vides pasākumu palīdzību bija iespējams ieviest ganību lopkopību ekstensīvas audzēšanas reģionos. Vajag turpināt darbu šajā virzienā, izmantojot vienkāršus pasākumus, kas ir pieejami pēc iespējas lielākam lopkopju skaitam, un papildinot tos ar citiem, vairāk uz apgabaliem ar īpašiem vides izaicinājumiem mērķētiem pasākumiem. |
| --- | --- |

4.6.1.1

Iepriekšējos plānošanas periodos ar lauksaimniecības un vides pasākumu palīdzību bija iespējams ieviest ganību lopkopību ekstensīvas audzēšanas reģionos. Vajag turpināt darbu šajā virzienā, izmantojot vienkāršus pasākumus, kas ir pieejami pēc iespējas lielākam lopkopju skaitam, un papildinot tos ar citiem, vairāk uz apgabaliem ar īpašiem vides izaicinājumiem mērķētiem pasākumiem.

| 4.6.1.2 | Ierobežot lauksaimniecības un vides atbalstu minētajiem reģioniem nozīmētu iet pret mērķi, kuru cenšas sasniegt, jo tas gandrīz nenovēršami novestu pie lopkopības izzušanas un pie novārtā atstātas dabas, kas ir kaitīgi no dabas katastrofu novēršanas, no attiecīgās vides daudzfunkcionalitātes un no bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas viedokļa. Cita starpā ir jāatzīmē, ka jebkurā gadījumā lauksaimniecības un vides pasākumi, kuri stāsies spēkā 2007. gadā, ir kļuvuši selektīvāki nekā iepriekš, jo tie tagad satur obligātu, neapmaksātu bāzi, kas ir saistīta ar nosacījumu ieviešanu. |
| --- | --- |

4.6.1.2

Ierobežot lauksaimniecības un vides atbalstu minētajiem reģioniem nozīmētu iet pret mērķi, kuru cenšas sasniegt, jo tas gandrīz nenovēršami novestu pie lopkopības izzušanas un pie novārtā atstātas dabas, kas ir kaitīgi no dabas katastrofu novēršanas, no attiecīgās vides daudzfunkcionalitātes un no bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas viedokļa. Cita starpā ir jāatzīmē, ka jebkurā gadījumā lauksaimniecības un vides pasākumi, kuri stāsies spēkā 2007. gadā, ir kļuvuši selektīvāki nekā iepriekš, jo tie tagad satur obligātu, neapmaksātu bāzi, kas ir saistīta ar nosacījumu ieviešanu.

4.6.2   Investīciju atbalsts.

| 4.6.2.1 | Ēku celtniecības kalnos papildu izmaksas ir saistītas ar daudziem apstākļiem: izturība pret sniega smagumu un stipru vēju, izolācija, nozīmīgi zemesdarbi, ilgāka lopu turēšana kūtīs un līdz ar to lielāka lopbarības daudzuma uzglabāšana un vairāk notekūdeņu. Mehanizācijas papildu izmaksas saistītas ar nepieciešamā materiāla īpatnībām, lai varētu strādāt uz nogāzēm, un ar priekšlaicīgo to nolietošanos sakarā ar klimatiskajiem apstākļiem. Tās saistītas arī ar saražoto sēriju mazajiem apmēriem. Tāpat kā nelabvēlīgu dabas apstākļu radīto zaudējumu kompensēšana, arī investīciju atbalsts ir nosacījums lauku saimniecību ilgtspējai, un tātad tā ir jāpastiprina kalnu reģionos. |
| --- | --- |

4.6.2.1

Ēku celtniecības kalnos papildu izmaksas ir saistītas ar daudziem apstākļiem: izturība pret sniega smagumu un stipru vēju, izolācija, nozīmīgi zemesdarbi, ilgāka lopu turēšana kūtīs un līdz ar to lielāka lopbarības daudzuma uzglabāšana un vairāk notekūdeņu. Mehanizācijas papildu izmaksas saistītas ar nepieciešamā materiāla īpatnībām, lai varētu strādāt uz nogāzēm, un ar priekšlaicīgo to nolietošanos sakarā ar klimatiskajiem apstākļiem. Tās saistītas arī ar saražoto sēriju mazajiem apmēriem. Tāpat kā nelabvēlīgu dabas apstākļu radīto zaudējumu kompensēšana, arī investīciju atbalsts ir nosacījums lauku saimniecību ilgtspējai, un tātad tā ir jāpastiprina kalnu reģionos.

4.6.3   Palīdzība jauniešiem darbības uzsākšanai un subsidētie kredīti.

| 4.6.3.1 | Kalnos, tāpat kā citur, vērojams tendence, ka uzņēmējdarbības uzsākšana samazinās sakarā ar nākotnes perspektīvu trūkumu, darba smagumu un uzņēmuma nodošanas mantojuma nodokļa lielajām izmaksām. Kalnos, tāpat kā citur, gadījumā, kad trīs lauksaimnieki izbeidz darbību, tikai viens tiek aizvietots. |
| --- | --- |

4.6.3.1

Kalnos, tāpat kā citur, vērojams tendence, ka uzņēmējdarbības uzsākšana samazinās sakarā ar nākotnes perspektīvu trūkumu, darba smagumu un uzņēmuma nodošanas mantojuma nodokļa lielajām izmaksām. Kalnos, tāpat kā citur, gadījumā, kad trīs lauksaimnieki izbeidz darbību, tikai viens tiek aizvietots.

| 4.6.3.2 | Tomēr sakarā ar kalnu lauksaimniecības sistēmu trauslumu un nepieciešamību veikt vairāk investīciju nekā līdzenumos šeit ir svarīgāk nekā citur veicināt paaudžu atjaunošanu un lauksaimnieciskās darbības uzsākšanu. Runa ir par mērķi, kas tieši skar ne tikai lauksaimniecību, bet ir arī vispārējās nozīmes jautājums, kā tas bija jau minēts iepriekš. |
| --- | --- |

4.6.3.2

Tomēr sakarā ar kalnu lauksaimniecības sistēmu trauslumu un nepieciešamību veikt vairāk investīciju nekā līdzenumos šeit ir svarīgāk nekā citur veicināt paaudžu atjaunošanu un lauksaimnieciskās darbības uzsākšanu. Runa ir par mērķi, kas tieši skar ne tikai lauksaimniecību, bet ir arī vispārējās nozīmes jautājums, kā tas bija jau minēts iepriekš.

4.6.4   Pakalpojumu papildu izmaksu kompensācija.

| 4.6.4.1 | Papildu izmaksas mākslīgās apsēklošanas un ražas savākšanas pakalpojumiem pārsvarā ir saistītas ar kalnu saimniecību nelielo blīvumu, tādējādi pagarinot transportēšanas laiku, un ar transportēšanas apstākļiem, kuri ir grūtāki un rada priekšlaicīgu transporta nolietošanos. Saskaņā ar mērķi saglabāt lauku saimniecības kalnu reģionos ir nepieciešams paredzēt atbalstu šiem pakalpojumiem, jo sevišķi piena savākšanai, kuras izdevumus pašlaik lauksaimnieki sedz paši. Arguments, ka šādi pabalsti būtu vērsti pret konkurenci, kalnu apstākļos nebūtu pieņemami, jo tirgus likumi netiek piemēroti vienādi un bez atšķirības visās teritorijās. |
| --- | --- |

4.6.4.1

Papildu izmaksas mākslīgās apsēklošanas un ražas savākšanas pakalpojumiem pārsvarā ir saistītas ar kalnu saimniecību nelielo blīvumu, tādējādi pagarinot transportēšanas laiku, un ar transportēšanas apstākļiem, kuri ir grūtāki un rada priekšlaicīgu transporta nolietošanos. Saskaņā ar mērķi saglabāt lauku saimniecības kalnu reģionos ir nepieciešams paredzēt atbalstu šiem pakalpojumiem, jo sevišķi piena savākšanai, kuras izdevumus pašlaik lauksaimnieki sedz paši. Arguments, ka šādi pabalsti būtu vērsti pret konkurenci, kalnu apstākļos nebūtu pieņemami, jo tirgus likumi netiek piemēroti vienādi un bez atšķirības visās teritorijās.

4.6.5   Atbalsts lauksaimniecības pārtikas rūpniecībai.

| 4.6.5.1 | Lai celtu kalnu lauksaimniecības produkcijas vērtību, nepieciešams, lai turpat uz vietas būtu pieejamas rūpnieciskās pārstrādes iekārtas un radītas pārdošanas iespējas. Bet arī lauksaimniecības pārtikas rūpniecība ir pakļauta ierobežojumiem, kas saistīti ar atrašanos kalnos: tālums no noieta tirgiem, palielināti transporta, kā arī celtniecības un uzturēšanas izdevumi. Tas veicinātu arī darba vietu rašanos, kas ir sevišķi svarīgi lauku reģionos. |
| --- | --- |

4.6.5.1

Lai celtu kalnu lauksaimniecības produkcijas vērtību, nepieciešams, lai turpat uz vietas būtu pieejamas rūpnieciskās pārstrādes iekārtas un radītas pārdošanas iespējas. Bet arī lauksaimniecības pārtikas rūpniecība ir pakļauta ierobežojumiem, kas saistīti ar atrašanos kalnos: tālums no noieta tirgiem, palielināti transporta, kā arī celtniecības un uzturēšanas izdevumi. Tas veicinātu arī darba vietu rašanos, kas ir sevišķi svarīgi lauku reģionos.

| 4.6.5.2 | Tāpēc pastāvīgs atbalsts šīm darbībām ir pamatots un nepieciešams. Lauksaimniecības pārtikas rūpniecībai jāļauj plaši izmantot reģioniem paredzētos atbalstus. |
| --- | --- |

4.6.5.2

Tāpēc pastāvīgs atbalsts šīm darbībām ir pamatots un nepieciešams. Lauksaimniecības pārtikas rūpniecībai jāļauj plaši izmantot reģioniem paredzētos atbalstus.

4.6.6   Atbalsts lauku tūrisma investīcijām.

| 4.6.6.1 | Lauku tūrisms ir ļoti attīstīts dažos Eiropas kalnu reģionos, piemēram, Austrijā, un nodrošina papildu ienākumus, kas nepieciešami šo lauku saimniecību izdzīvošanai. Un otrādi — tūrisma attīstība šajos reģionos, arī ārpus lauku apsaimniekošanas, pastāv, pateicoties ainavu un kultūru pievilcībai, kas galvenokārt ir lauksaimnieciskās darbības nopelns. |
| --- | --- |

4.6.6.1

Lauku tūrisms ir ļoti attīstīts dažos Eiropas kalnu reģionos, piemēram, Austrijā, un nodrošina papildu ienākumus, kas nepieciešami šo lauku saimniecību izdzīvošanai. Un otrādi — tūrisma attīstība šajos reģionos, arī ārpus lauku apsaimniekošanas, pastāv, pateicoties ainavu un kultūru pievilcībai, kas galvenokārt ir lauksaimnieciskās darbības nopelns.

4.6.7   ((+/-. 2.6.1)) Atbalsts Eiropas kvalitatīvas lauksaimniecības pārtikas produkcijas hartai.

| 4.6.7.1 | Lielākā daļa kalnu saimniecību nevar būt konkurētspējīgas, ražojot standarta masu produkciju, ko tirgotu par tādu pašu cenu (vai pat zemāku to izolētības dēļ) kā līdzenumos. Tiekties pēc produkcijas kvalitātes, autentiskuma un oriģinalitātes, ieviest sistēmas, kas veicina ražošanu, un lauksaimnieciskās pārtikas organizāciju struktūras uzlabošana, ļaujot palielināt pievienoto vērtību, ir neatliekami pasākumi, lai palielinātu lauksaimniecības ienākumus. Ļoti daudzas produkta izcelsmes norādes ir no kalnu reģioniem. |
| --- | --- |

4.6.7.1

Lielākā daļa kalnu saimniecību nevar būt konkurētspējīgas, ražojot standarta masu produkciju, ko tirgotu par tādu pašu cenu (vai pat zemāku to izolētības dēļ) kā līdzenumos. Tiekties pēc produkcijas kvalitātes, autentiskuma un oriģinalitātes, ieviest sistēmas, kas veicina ražošanu, un lauksaimnieciskās pārtikas organizāciju struktūras uzlabošana, ļaujot palielināt pievienoto vērtību, ir neatliekami pasākumi, lai palielinātu lauksaimniecības ienākumus. Ļoti daudzas produkta izcelsmes norādes ir no kalnu reģioniem.

| 4.6.7.2 | Kvalitatīvu kalnu lauksaimniecības pārtikas produktu atbilstoša aizsardzība, kas patērētājam nozīmē uzticību, bet ražotājam — novērtējumu, ir nozīmīgākais izaicinājums kalnu lauksaimniecības nākotnei. Tāpēc Komiteja parakstīja Eiropas kvalitatīvas lauksaimniecības pārtikas produkcijas hartu (10) un vēlas, lai arī Kopienas iestādes atbalsta šo soli. |
| --- | --- |

4.6.7.2

Kvalitatīvu kalnu lauksaimniecības pārtikas produktu atbilstoša aizsardzība, kas patērētājam nozīmē uzticību, bet ražotājam — novērtējumu, ir nozīmīgākais izaicinājums kalnu lauksaimniecības nākotnei. Tāpēc Komiteja parakstīja Eiropas kvalitatīvas lauksaimniecības pārtikas produkcijas hartu (10) un vēlas, lai arī Kopienas iestādes atbalsta šo soli.

4.7   Lauksaimniecības un reģionālās politikas integrācija, lai panāktu labāku rezultātu kalnu reģionos.

| 4.7.1 | Eiropas reģionālā politika satur, piemēram, teritoriālās kohēzijas mērķi, kas gandrīz neparādās KLP. Tai ir lauku dimensija, kuru varētu nostiprināt. Ja tās saskaņo, tad šīm abām politikām kopā ir iespēja ievērojami un pozitīvi ietekmēt ilgtspējīgo attīstību kalnos. |
| --- | --- |

4.7.1

Eiropas reģionālā politika satur, piemēram, teritoriālās kohēzijas mērķi, kas gandrīz neparādās KLP. Tai ir lauku dimensija, kuru varētu nostiprināt. Ja tās saskaņo, tad šīm abām politikām kopā ir iespēja ievērojami un pozitīvi ietekmēt ilgtspējīgo attīstību kalnos.

4.8   Citi punkti, kas būtu jāņem vērā.

4.8.1   Lielo plēsoņu kontrolei jābūt saskaņotai.

| 4.8.1.1 | Ekstensīvas aitkopības uzsākšana un attīstība Eiropas kalnos kļuva iespējama līdz ar lielo plēsēju izskaušanu. To pieaugums (vilks Alpos vai lācis Pirenejos) rada nepieciešamību pārskatīt jautājumu par ekstensīvu lopkopības veidu, kas ir maz uzraudzīts. |
| --- | --- |

4.8.1.1

Ekstensīvas aitkopības uzsākšana un attīstība Eiropas kalnos kļuva iespējama līdz ar lielo plēsēju izskaušanu. To pieaugums (vilks Alpos vai lācis Pirenejos) rada nepieciešamību pārskatīt jautājumu par ekstensīvu lopkopības veidu, kas ir maz uzraudzīts.

| 4.8.1.2 | Pastāv pasākumi, piemēram, Itālijā un Spānijā, kas piedāvā izmantot atbilstīgus risinājumus, lai savienotu ganīšanu kalnu reģionos ar lielo plēsēju aizsardzību (efektīvi aizsardzības līdzekļi, zaudējumu atlīdzināšana, papildu pūļu, kuras nosaka sadzīvošana ar plēsēju, kompensēšana...). Tie ir jāturpina. Šī pieredze jāveicina arī citos Eiropas kalnu reģionos. |
| --- | --- |

4.8.1.2

Pastāv pasākumi, piemēram, Itālijā un Spānijā, kas piedāvā izmantot atbilstīgus risinājumus, lai savienotu ganīšanu kalnu reģionos ar lielo plēsēju aizsardzību (efektīvi aizsardzības līdzekļi, zaudējumu atlīdzināšana, papildu pūļu, kuras nosaka sadzīvošana ar plēsēju, kompensēšana...). Tie ir jāturpina. Šī pieredze jāveicina arī citos Eiropas kalnu reģionos.

4.8.2   Meža nozare ir nepieciešamais papildelements.

| 4.8.2.1 | 15 valstu ES kalnu mežu kopējā platība tiek lēsta aptuveni 28 miljoni ha, bet 25 valstu ES — 31 miljons ha. Tā palielinās straujāk nekā Eiropas meži kopumā. Meža nozare bieži vien ir kalnu lauksaimnieku papildu ienākuma avots. Pašreizējos labākas biomasas izmantošanas apstākļos enerģētikas jomā tā varētu būt papildu iespēja kalnu reģionu ilgtspējīgai attīstībai ar nosacījumu, ka jaunu meža platību stādīšana tiks racionāli vadīta. Piemērotu sugu un šķirņu izvēle, proti, atkarībā no to mehāniskajām īpašībām, veidotu arī iespēju kalnu reģioniem un kokbūvniecības tirgiem, tā samazinot importu no trešajām valstīm, kas var būt par iemeslu ekoloģiskām katastrofām. |
| --- | --- |

4.8.2.1

15 valstu ES kalnu mežu kopējā platība tiek lēsta aptuveni 28 miljoni ha, bet 25 valstu ES — 31 miljons ha. Tā palielinās straujāk nekā Eiropas meži kopumā. Meža nozare bieži vien ir kalnu lauksaimnieku papildu ienākuma avots. Pašreizējos labākas biomasas izmantošanas apstākļos enerģētikas jomā tā varētu būt papildu iespēja kalnu reģionu ilgtspējīgai attīstībai ar nosacījumu, ka jaunu meža platību stādīšana tiks racionāli vadīta. Piemērotu sugu un šķirņu izvēle, proti, atkarībā no to mehāniskajām īpašībām, veidotu arī iespēju kalnu reģioniem un kokbūvniecības tirgiem, tā samazinot importu no trešajām valstīm, kas var būt par iemeslu ekoloģiskām katastrofām.

| 4.8.2.2 | Arī no funkcionāla viedokļa kalnu mežu ekosistēmām ir īpašas iezīmes. Tām ir galvenā un fundamentāla loma virszemes un pazemes ūdeņu regulēšanā un tās ārkārtīgi cieš no ārējās ietekmes (piesārņojums, meža dzīvnieku pārpilnība, vētras, kukaiņi) un ugunsgrēkiem, kurus ir daudz grūtāk novērst un savaldīt šajos reģionos, kur pieeja ir ierobežota un uguns izplatīšanās var būt ļoti ātra. |
| --- | --- |

4.8.2.2

Arī no funkcionāla viedokļa kalnu mežu ekosistēmām ir īpašas iezīmes. Tām ir galvenā un fundamentāla loma virszemes un pazemes ūdeņu regulēšanā un tās ārkārtīgi cieš no ārējās ietekmes (piesārņojums, meža dzīvnieku pārpilnība, vētras, kukaiņi) un ugunsgrēkiem, kurus ir daudz grūtāk novērst un savaldīt šajos reģionos, kur pieeja ir ierobežota un uguns izplatīšanās var būt ļoti ātra.

| 4.8.2.3 | Kalnu ekosistēmu ekoloģiskais līdzsvars ir svarīgs arī to pakāpē esošo reģionu aizsardzībai. |
| --- | --- |

4.8.2.3

Kalnu ekosistēmu ekoloģiskais līdzsvars ir svarīgs arī to pakāpē esošo reģionu aizsardzībai.

| 4.8.3 | Komiteja atzinīgi novērtē faktu, ka Eiropas Kopiena apstiprināja Alpu konvencijas lauksaimniecības protokolu. Līdztekus tam Komisijai ir jāveicina šāda veida starptautiskā sadarbība visu Eiropas kalnu masīvu sakarā. |
| --- | --- |

4.8.3

Komiteja atzinīgi novērtē faktu, ka Eiropas Kopiena apstiprināja Alpu konvencijas lauksaimniecības protokolu. Līdztekus tam Komisijai ir jāveicina šāda veida starptautiskā sadarbība visu Eiropas kalnu masīvu sakarā.

5.   Salas.

5.1   Definīcija.

| 5.1.1 | Vairāk kā 10 miljoni eiropiešu jeb 3 % no ES iedzīvotājiem dzīvo 286 salu reģionos, kuri aizņem 100 000 km2 lielu platību, kas veido 3,2 % no kopējās ES platības. Šīs 286 salas ir sagrupētas arhipelāgos, tādēļ tiek runāts par 30 salu reģioniem. Piemēram, Baleāru salas, kuras, saskaņā ar ES definīciju, veido 4 salas, ir sagrupētas vienā salu reģionā. Kopuma ņemot, šo 286 salu lauksaimniecības attīstības līmenis ir zemāks par Eiropas kontinenta lauksaimniecības attīstības līmeni. Salu reģioni rada 2.2 % no ES kopējā IKP, kas ir nepilni 72 % no ES vidējiem rādītājiem. |
| --- | --- |

5.1.1

Vairāk kā 10 miljoni eiropiešu jeb 3 % no ES iedzīvotājiem dzīvo 286 salu reģionos, kuri aizņem 100 000 km2 lielu platību, kas veido 3,2 % no kopējās ES platības. Šīs 286 salas ir sagrupētas arhipelāgos, tādēļ tiek runāts par 30 salu reģioniem. Piemēram, Baleāru salas, kuras, saskaņā ar ES definīciju, veido 4 salas, ir sagrupētas vienā salu reģionā. Kopuma ņemot, šo 286 salu lauksaimniecības attīstības līmenis ir zemāks par Eiropas kontinenta lauksaimniecības attīstības līmeni. Salu reģioni rada 2.2 % no ES kopējā IKP, kas ir nepilni 72 % no ES vidējiem rādītājiem.

| 5.1.1.1 | Kopumā runa ir par Vidusjūras salām: 95 % Eiropas salu iedzīvotāju dzīvo Vidusjūras salās un tikai 5 % Atlantijas okeāna vai ziemeļu salās. Nepilni 85 % Eiropas salu iedzīvotāju ir koncentrējušies piecos Vidusjūras salu reģionos (Sicīlijā, Korsikā, Sardīnijā, Baleāru salās un Krētā). |
| --- | --- |

5.1.1.1

Kopumā runa ir par Vidusjūras salām: 95 % Eiropas salu iedzīvotāju dzīvo Vidusjūras salās un tikai 5 % Atlantijas okeāna vai ziemeļu salās. Nepilni 85 % Eiropas salu iedzīvotāju ir koncentrējušies piecos Vidusjūras salu reģionos (Sicīlijā, Korsikā, Sardīnijā, Baleāru salās un Krētā).

| 5.1.1.2 | Bieži tiek runāts par salu izolētības cenu, tas ir, par papildus izmaksām, kas saistītas ar dzīvošanu uz salas. Var uzdot jautājumu, vai tie atbilst realitātei. Vai tiešām uz salas patērēt un ražot maksā dārgāk nekā uz kontinenta? Lai varētu atbildēt uz šo jautājumu, ir jāpieņem šāda premisa: ja uzskata, ka dabiska vide ietekmē cilvēka darbību un, attiecīgi, lauksaimniecisko darbību, tad var runāt par salu izolētības cenu. |
| --- | --- |

5.1.1.2

Bieži tiek runāts par salu izolētības cenu, tas ir, par papildus izmaksām, kas saistītas ar dzīvošanu uz salas. Var uzdot jautājumu, vai tie atbilst realitātei. Vai tiešām uz salas patērēt un ražot maksā dārgāk nekā uz kontinenta? Lai varētu atbildēt uz šo jautājumu, ir jāpieņem šāda premisa: ja uzskata, ka dabiska vide ietekmē cilvēka darbību un, attiecīgi, lauksaimniecisko darbību, tad var runāt par salu izolētības cenu.

5.2   Vispārīgas piezīmes.

| 5.2.1 | Kaut arī atkarībā no reģiona pastāv atšķirības, tomēr salu lauksaimniecību raksturo kopīgas pazīmes: duālisms un atkarība, tas ir, līdzāspastāv moderna lauksaimniecība, “eksports” un tradicionālā lauksaimniecība, vairāk vai mazāk tuva naturālai saimniecībai, atkarīga no ārējām saiknēm gan attiecībā uz ražošanas faktoriem, gan uz produkcijas galamērķi vietējai vai ārējai tirdzniecībai. Tirdzniecības bilance skaidri parāda, kā šie reģioni eksportē vienu vai divas saražotas “specialitātes”, importējot iekšējam patēriņam plašu lauksaimniecības un lopkopības preču klāstu. |
| --- | --- |

5.2.1

Kaut arī atkarībā no reģiona pastāv atšķirības, tomēr salu lauksaimniecību raksturo kopīgas pazīmes: duālisms un atkarība, tas ir, līdzāspastāv moderna lauksaimniecība, “eksports” un tradicionālā lauksaimniecība, vairāk vai mazāk tuva naturālai saimniecībai, atkarīga no ārējām saiknēm gan attiecībā uz ražošanas faktoriem, gan uz produkcijas galamērķi vietējai vai ārējai tirdzniecībai. Tirdzniecības bilance skaidri parāda, kā šie reģioni eksportē vienu vai divas saražotas “specialitātes”, importējot iekšējam patēriņam plašu lauksaimniecības un lopkopības preču klāstu.

| 5.2.2 | Jebkurā gadījumā lauksaimniecības attīstība saskaras ar virkni kopīgu pastāvīgu problēmu, kuras radušās šo reģionu ģeogrāfiskās un ekonomiskās izolētības dēļ un kuras padziļina citi iepriekš minēti nelabvēlīgi dabas apstākļi. |
| --- | --- |

5.2.2

Jebkurā gadījumā lauksaimniecības attīstība saskaras ar virkni kopīgu pastāvīgu problēmu, kuras radušās šo reģionu ģeogrāfiskās un ekonomiskās izolētības dēļ un kuras padziļina citi iepriekš minēti nelabvēlīgi dabas apstākļi.

5.3   Īpašas piezīmes.

Šos reģionus raksturo pastāvīgi nelabvēlīgi apstākļi, kas tos skaidri atšķir no kontinenta reģioniem, proti:

| 5.3.1 | Vispārīgie un lauksaimniecībai nelabvēlīgi apstākļi:






  — | izolētība no kontinenta; |
| --- | --- | --- |

5.3.1

Vispārīgie un lauksaimniecībai nelabvēlīgi apstākļi:

—

izolētība no kontinenta;

| — | ierobežota zemju platība; |
| --- | --- |

—

ierobežota zemju platība;

| — | nenozīmīgi ūdens krājumi; |
| --- | --- |

—

nenozīmīgi ūdens krājumi;

| — | ierobežoti enerģijas avoti; |
| --- | --- |

—

ierobežoti enerģijas avoti;

| — | vietējo iedzīvotāji, īpaši jauniešu skaita samazināšanās; |
| --- | --- |

—

vietējo iedzīvotāji, īpaši jauniešu skaita samazināšanās;

| — | kvalificētu darba roku trūkums; |
| --- | --- |

—

kvalificētu darba roku trūkums;

| — | ekonomiskas vides trūkums uzņēmumiem; |
| --- | --- |

—

ekonomiskas vides trūkums uzņēmumiem;

| — | pieejas grūtības izglītības un veselības pakalpojumiem; |
| --- | --- |

—

pieejas grūtības izglītības un veselības pakalpojumiem;

| — | augstas transporta un infrastruktūru (jūras un gaisa) izmaksas; |
| --- | --- |

—

augstas transporta un infrastruktūru (jūras un gaisa) izmaksas;

| — | apgrūtināta atkritumu apsaimniekošana. |
| --- | --- |

—

apgrūtināta atkritumu apsaimniekošana.

| 5.3.2 | Lauksaimniecības nelabvēlīgi apstākļi:






  — | monokultūru audzēšana un lauksaimnieciskās darbības sezonāls raksturs; |
| --- | --- | --- |

5.3.2

Lauksaimniecības nelabvēlīgi apstākļi:

—

monokultūru audzēšana un lauksaimnieciskās darbības sezonāls raksturs;

| — | teritoriālā sadrumstalotība, kas apgrūtina šo reģionu pārvaldi, administrāciju un ekonomisko attīstību; |
| --- | --- |

—

teritoriālā sadrumstalotība, kas apgrūtina šo reģionu pārvaldi, administrāciju un ekonomisko attīstību;

| — | ierobežoti noieta tirgi; |
| --- | --- |

—

ierobežoti noieta tirgi;

| — | izolētība no lielajiem noieta tirgiem; |
| --- | --- |

—

izolētība no lielajiem noieta tirgiem;

| — | izejvielu piegādes oligopoli; |
| --- | --- |

—

izejvielu piegādes oligopoli;

| — | pārstrādes un tirdzniecības infrastruktūru deficīts; |
| --- | --- |

—

pārstrādes un tirdzniecības infrastruktūru deficīts;

| — | liela konkurence par zemes un ūdens izmantošanu, kas saistīta ar tūrisma pieaugumu; |
| --- | --- |

—

liela konkurence par zemes un ūdens izmantošanu, kas saistīta ar tūrisma pieaugumu;

| — | lopkautuvju un vietējo ražojumu primārās pārstrādes rūpniecības nepietiekamība. |
| --- | --- |

—

lopkautuvju un vietējo ražojumu primārās pārstrādes rūpniecības nepietiekamība.

6.   Visattālākie reģioni.

6.1   Definīcija.

| 6.1.1 | Eiropas Komisija pieņēma kopīgu politiku attiecībā uz šiem reģioniem, izstrādājot programmas, kas speciāli piemērotas tālajam un izolētajam vistālāko reģionu raksturam (POSEI): POSEIDOM — Francijas aizjūras departamentiem (Martinikai, Gvadelupai, Gajānai un Reinjonai), POSEICAN — Kanāriju salām un POSEIMA — Madeirai un Azoru salām. |
| --- | --- |

6.1.1

Eiropas Komisija pieņēma kopīgu politiku attiecībā uz šiem reģioniem, izstrādājot programmas, kas speciāli piemērotas tālajam un izolētajam vistālāko reģionu raksturam (POSEI): POSEIDOM — Francijas aizjūras departamentiem (Martinikai, Gvadelupai, Gajānai un Reinjonai), POSEICAN — Kanāriju salām un POSEIMA — Madeirai un Azoru salām.

6.2   Vispārīgas piezīmes.

| 6.2.1 | Visattālāko reģionu lauksaimniecība, neatkarīgi no tās nozīmīguma attiecībā uz reģiona IKP (šis nozīmīgums jebkurā gadījumā ir augstāks par Eiropas vidējo) ir būtiska šo reģionu ekonomikai (tai ir svarīga netieša ietekme uz transportu un citām saistītām darbības jomām), to sociālajam līdzsvaram un nodarbinātības stabilitātei, teritorijas plānošanai, dabas un kultūras mantojuma saglabāšanai, kā arī no piegāžu stratēģiskās drošības aspekta. |
| --- | --- |

6.2.1

Visattālāko reģionu lauksaimniecība, neatkarīgi no tās nozīmīguma attiecībā uz reģiona IKP (šis nozīmīgums jebkurā gadījumā ir augstāks par Eiropas vidējo) ir būtiska šo reģionu ekonomikai (tai ir svarīga netieša ietekme uz transportu un citām saistītām darbības jomām), to sociālajam līdzsvaram un nodarbinātības stabilitātei, teritorijas plānošanai, dabas un kultūras mantojuma saglabāšanai, kā arī no piegāžu stratēģiskās drošības aspekta.

6.3   Īpašas piezīmes.

| 6.3.1 | Dabiskie ierobežojumi un ražošanas līdzekļu un piemērotu tehnoloģiju piegādes grūtības ir iemesls lielām ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

6.3.1

Dabiskie ierobežojumi un ražošanas līdzekļu un piemērotu tehnoloģiju piegādes grūtības ir iemesls lielām ražošanas izmaksām.

| 6.3.2 | Šo reģionu produkcijai, dārgākai nekā kontinenta, ir sevišķi grūti konkurēt ar vietējos tirgos importēto produkciju. Šīs grūtības rodas no ražošanas sadrumstalotības, izkliedētības un piemērotu pārstrādes un tirdzniecības struktūru trūkuma. Pie tam lielveikalu un lielo piegāžu tīklu strauja izplatība neuzlabo situāciju. |
| --- | --- |

6.3.2

Šo reģionu produkcijai, dārgākai nekā kontinenta, ir sevišķi grūti konkurēt ar vietējos tirgos importēto produkciju. Šīs grūtības rodas no ražošanas sadrumstalotības, izkliedētības un piemērotu pārstrādes un tirdzniecības struktūru trūkuma. Pie tam lielveikalu un lielo piegāžu tīklu strauja izplatība neuzlabo situāciju.

| 6.3.3 | Grūtībām nāk klāt apjomradītu ietaupījumu neesamība, nelieli un izkliedēti vietējie tirgi, asociatīvo struktūru (kooperatīvu ...) trūkums, lopkautuvju un mazu pārstrādes uzņēmumu retums vai pat trūkums. |
| --- | --- |

6.3.3

Grūtībām nāk klāt apjomradītu ietaupījumu neesamība, nelieli un izkliedēti vietējie tirgi, asociatīvo struktūru (kooperatīvu ...) trūkums, lopkautuvju un mazu pārstrādes uzņēmumu retums vai pat trūkums.

| 6.3.4 | Vietējā pārstrādes rūpniecība, kuras attīstību kavē tie paši šķēršļi, nav nekāds piemērots klients, ņemot vērā, ka iespēja iegūt produkcijas pievienoto vērtību ir ļoti ierobežota. |
| --- | --- |

6.3.4

Vietējā pārstrādes rūpniecība, kuras attīstību kavē tie paši šķēršļi, nav nekāds piemērots klients, ņemot vērā, ka iespēja iegūt produkcijas pievienoto vērtību ir ļoti ierobežota.

| 6.3.5 | Eksporta jomā grūtības ir līdzīgas: piedāvājuma sadrumstalotība un izkliedētība, atšķirīgas tirdzniecības sistēmas un infrastruktūras, pieejas grūtības piegādes centriem un grūtības reaģēt laikā uz pārmaiņām tirgū u.t.t. |
| --- | --- |

6.3.5

Eksporta jomā grūtības ir līdzīgas: piedāvājuma sadrumstalotība un izkliedētība, atšķirīgas tirdzniecības sistēmas un infrastruktūras, pieejas grūtības piegādes centriem un grūtības reaģēt laikā uz pārmaiņām tirgū u.t.t.

| 6.3.6 | Vietējo iedzīvotāju, sevišķi jauniešu, skaita samazināšanās, jo tos piesaista citas ekonomikas jomas, īpaši tūrisma nozare, vai arī viņi emigrē no salu reģioniem. |
| --- | --- |

6.3.6

Vietējo iedzīvotāju, sevišķi jauniešu, skaita samazināšanās, jo tos piesaista citas ekonomikas jomas, īpaši tūrisma nozare, vai arī viņi emigrē no salu reģioniem.

| 6.3.7 | Lauku saimniecības, kur sievietēm ir noteicoša loma, parasti ir nelielas un līdzinās ģimenes uzņēmumiem. Tās plaši izmanto nepilna darba laiku un tam ir lielas grūtības nodarboties ar ekstensīvu lauksaimniecību sakarā ar to pārmērīgo sadrumstalotību un mehanizācijas problēmām. |
| --- | --- |

6.3.7

Lauku saimniecības, kur sievietēm ir noteicoša loma, parasti ir nelielas un līdzinās ģimenes uzņēmumiem. Tās plaši izmanto nepilna darba laiku un tam ir lielas grūtības nodarboties ar ekstensīvu lauksaimniecību sakarā ar to pārmērīgo sadrumstalotību un mehanizācijas problēmām.

| 6.3.8 | Nepastāvot nozīmīgai rūpniecības nozarei, ekonomiskā attīstība orientējas uz tūrisma nozari, un tas pastiprina vides nestabilitāti un novieto lauksaimniecību neizdevīgā situācijā, jo abas nozares cīnās par labāku zemi, ūdeni un darba rokām. Turklāt iedzīvotāju pārvietošanās uz krasta apgabaliem rada erozijas un iedzīvotāju skaita sarukšanas problēmas. |
| --- | --- |

6.3.8

Nepastāvot nozīmīgai rūpniecības nozarei, ekonomiskā attīstība orientējas uz tūrisma nozari, un tas pastiprina vides nestabilitāti un novieto lauksaimniecību neizdevīgā situācijā, jo abas nozares cīnās par labāku zemi, ūdeni un darba rokām. Turklāt iedzīvotāju pārvietošanās uz krasta apgabaliem rada erozijas un iedzīvotāju skaita sarukšanas problēmas.

6.4   Lauksaimniecībai nelabvēlīgi apstākļi.

| 6.4.1 | Lauksaimniecības produkcijai — tomātiem, eksotiskiem augļiem, augiem un puķēm — jābūt konkurētspējīgai vietējā tirgū ar līdzīgu produkciju, kas nāk no valstīm, kurām ir asociācijas līgumi ar ES, kā piemēram, ĀKK valstīm un Marokai, vai kurām ir noteikta preferenču sistēma. |
| --- | --- |

6.4.1

Lauksaimniecības produkcijai — tomātiem, eksotiskiem augļiem, augiem un puķēm — jābūt konkurētspējīgai vietējā tirgū ar līdzīgu produkciju, kas nāk no valstīm, kurām ir asociācijas līgumi ar ES, kā piemēram, ĀKK valstīm un Marokai, vai kurām ir noteikta preferenču sistēma.

| 6.4.2 | POSEI lauksaimniecības programmas nav vēl sasniegušas optimālo izmantošanas līmeni, galvenokārt tāpēc, ka daži pasākumi ir neseni. Tāpēc vajadzētu ievērot noteiktos griestus, nodrošinot šīs programmas ar pietiekamiem ekonomiskiem līdzekļiem, lai sasniegtu nospraustos mērķus. |
| --- | --- |

6.4.2

POSEI lauksaimniecības programmas nav vēl sasniegušas optimālo izmantošanas līmeni, galvenokārt tāpēc, ka daži pasākumi ir neseni. Tāpēc vajadzētu ievērot noteiktos griestus, nodrošinot šīs programmas ar pietiekamiem ekonomiskiem līdzekļiem, lai sasniegtu nospraustos mērķus.

| 6.4.3 | Kārtības maiņa, kas iezīmējas nākamajā KTO banānu reformā, saglabājot Kopienas ražotāju ienākumus un darba vietas, lai nodrošinātu Kopienas banānu nākotni. |
| --- | --- |

6.4.3

Kārtības maiņa, kas iezīmējas nākamajā KTO banānu reformā, saglabājot Kopienas ražotāju ienākumus un darba vietas, lai nodrošinātu Kopienas banānu nākotni.

| 6.4.4 | KTO sarunu galarezultāts (priekšlikums mainīt muitas tiesības). Ja nepieciešams, ir jāpaveic nepieciešamie pasākumi, lai garantētu skarto nozaru lauksaimniekiem darba vietas un ienākumus. |
| --- | --- |

6.4.4

KTO sarunu galarezultāts (priekšlikums mainīt muitas tiesības). Ja nepieciešams, ir jāpaveic nepieciešamie pasākumi, lai garantētu skarto nozaru lauksaimniekiem darba vietas un ienākumus.

| 6.4.5 | Ņemot vērā šiem reģioniem raksturīgo vidi, vajadzētu paredzēt un pastiprināt dzīvnieku un augu veselības uzraudzību, izmantojot visus tam nepieciešamos cilvēku un tehniskos līdzekļus. |
| --- | --- |

6.4.5

Ņemot vērā šiem reģioniem raksturīgo vidi, vajadzētu paredzēt un pastiprināt dzīvnieku un augu veselības uzraudzību, izmantojot visus tam nepieciešamos cilvēku un tehniskos līdzekļus.

7.   Priekšlikumi salu un visattālākajiem reģioniem.

| 7.1 | Komiteja konstatē lauksaimnieciskās darbības stratēģisko nozīmi šajos reģionos, kas ir sociālā, kultūras, teritoriālā, dabas līdzsvara un ainavas harmonijas faktors. |
| --- | --- |

7.1

Komiteja konstatē lauksaimnieciskās darbības stratēģisko nozīmi šajos reģionos, kas ir sociālā, kultūras, teritoriālā, dabas līdzsvara un ainavas harmonijas faktors.

| 7.2 | Izpētot iepriekš minētos dokumentus, Komiteja konstatē, ka pastāv strukturāli trūkumi lauksaimnieciskās darbības attīstībai salās un visattālākos reģionos. |
| --- | --- |

7.2

Izpētot iepriekš minētos dokumentus, Komiteja konstatē, ka pastāv strukturāli trūkumi lauksaimnieciskās darbības attīstībai salās un visattālākos reģionos.

| 7.3 | Tāpat Komiteja uzskata, ka ir nepieciešams izteikt virkni ieteikumu Eiropas Komisijai, mudinot to noteikt īpašus pasākumus, lai kompensētu nelabvēlīgos apstākļus, kas saistīti ar salu izolētību un dzīvošanu visattālākos reģionos, kas skar 16 miljonus Eiropas pilsoņu un jo sevišķi lauksaimniecības attīstību šajos apgabalos. |
| --- | --- |

7.3

Tāpat Komiteja uzskata, ka ir nepieciešams izteikt virkni ieteikumu Eiropas Komisijai, mudinot to noteikt īpašus pasākumus, lai kompensētu nelabvēlīgos apstākļus, kas saistīti ar salu izolētību un dzīvošanu visattālākos reģionos, kas skar 16 miljonus Eiropas pilsoņu un jo sevišķi lauksaimniecības attīstību šajos apgabalos.

| 7.4 | Attiecība uz salām un visattālākajiem reģioniem Komiteja neatlaidīgi lūdz Eiropas Komisijai: |
| --- | --- |

7.4

Attiecība uz salām un visattālākajiem reģioniem Komiteja neatlaidīgi lūdz Eiropas Komisijai:

| 7.4.1 | piešķirt lauksaimniecībai nelabvēlīgas zonas statusu visiem šiem reģioniem. Īpaši nelabvēlīgie apstākļi lauksaimniecības attīstībai Maltas un Goco (11) salās radīja svarīgu precedentu, lai attiecinātu šo pasākumu uz salām un visattālākiem reģioniem; |
| --- | --- |

7.4.1

piešķirt lauksaimniecībai nelabvēlīgas zonas statusu visiem šiem reģioniem. Īpaši nelabvēlīgie apstākļi lauksaimniecības attīstībai Maltas un Goco (11) salās radīja svarīgu precedentu, lai attiecinātu šo pasākumu uz salām un visattālākiem reģioniem;

| 7.4.2 | ieviest atbalsta sistēmu lauksaimniecības produkcijas transportam starp šiem reģioniem un kontinentu un salu iekšējam transportam. Transporta izmaksu dotācijai būtu jāļauj salu un visattālāko reģionu lauksaimniecības produkcijai konkurēt Eiropas tirgū ar citu ES lauksaimniecības produkciju; |
| --- | --- |

7.4.2

ieviest atbalsta sistēmu lauksaimniecības produkcijas transportam starp šiem reģioniem un kontinentu un salu iekšējam transportam. Transporta izmaksu dotācijai būtu jāļauj salu un visattālāko reģionu lauksaimniecības produkcijai konkurēt Eiropas tirgū ar citu ES lauksaimniecības produkciju;

| 7.4.3 | ieviest plānu, kas garantē šajos reģionos lauksaimnieciskai ražošanai nepieciešamo pamatresursu cenu vienlīdzību (degviela, mēslojums, lauksaimniecības iekārtas u.t.t.), lai samazinātu salu un visattālāko reģionu lauksaimniecības produkcijas papildu izmaksas. Ir jānosaka pasākumi dzīvnieku pārtikas bāzes produkcijas importa atbalstam; |
| --- | --- |

7.4.3

ieviest plānu, kas garantē šajos reģionos lauksaimnieciskai ražošanai nepieciešamo pamatresursu cenu vienlīdzību (degviela, mēslojums, lauksaimniecības iekārtas u.t.t.), lai samazinātu salu un visattālāko reģionu lauksaimniecības produkcijas papildu izmaksas. Ir jānosaka pasākumi dzīvnieku pārtikas bāzes produkcijas importa atbalstam;

| 7.4.4 | iekļaut un palielināt Eiropas līdzfinansējuma procentus lauku attīstības plānos, ieskaitot īpašu infrastruktūru celtniecību un investēšanu tajās, lai kompensētu nelabvēlīgos apstākļus, kas saistīti ar salu izolētību un dzīvošanu visattālākos reģionos. Starp tiem jāmin apūdeņošana ar attīrītu ūdeni, drenāžas sistēmas, ostu un noliktavu infrastruktūras, atbalsts tirdzniecībai u.t.t.; |
| --- | --- |

7.4.4

iekļaut un palielināt Eiropas līdzfinansējuma procentus lauku attīstības plānos, ieskaitot īpašu infrastruktūru celtniecību un investēšanu tajās, lai kompensētu nelabvēlīgos apstākļus, kas saistīti ar salu izolētību un dzīvošanu visattālākos reģionos. Starp tiem jāmin apūdeņošana ar attīrītu ūdeni, drenāžas sistēmas, ostu un noliktavu infrastruktūras, atbalsts tirdzniecībai u.t.t.;

| 7.4.5 | ieviest īpašus pasākumus, lai nodrošinātu oligopoliskās darbības uzraudzību un kontroli (sevišķi uz salām), kur ierobežotais vietējais tirgus veicina neliela piegāžu uzņēmumu skaita parādīšanos, kuri dažkārt gūst ievērojamu peļņu. Cīņa pret šīm metodēm veicinātu šajos reģionos brīvo tirdzniecību. |
| --- | --- |

7.4.5

ieviest īpašus pasākumus, lai nodrošinātu oligopoliskās darbības uzraudzību un kontroli (sevišķi uz salām), kur ierobežotais vietējais tirgus veicina neliela piegāžu uzņēmumu skaita parādīšanos, kuri dažkārt gūst ievērojamu peļņu. Cīņa pret šīm metodēm veicinātu šajos reģionos brīvo tirdzniecību.

| 7.5 | No otras puses, attiecībā uz ES salu reģioniem (ne visattālākajiem) domātiem pasākumiem Komiteja mudina Eiropas Komisiju: |
| --- | --- |

7.5

No otras puses, attiecībā uz ES salu reģioniem (ne visattālākajiem) domātiem pasākumiem Komiteja mudina Eiropas Komisiju:

| 7.5.1 | pieņemt īpašas rīcības programmas attiecībā ES salu reģioniem, kas nav visattālākie. Sekojot programmu paraugam, kas pieņemtas visattālāko reģionu labā, šīm īpašām salu reģionu programmām jāveicina tāda paša rezultāta sasniegšana, pie kāda nonāca visattālākie reģioni (12): laika posmā no 1994. līdz 1999. gadam un no 2000. līdz 2006. gadam šie reģioni uz vienu iedzīvotāju no struktūrfondu finansējuma saņēma par 33 % vairāk nekā citi reģionu iedzīvotāji, uz kuriem attiecās 1. mērķis. Šis atbalsts veicināja lielāku ekonomikas izaugsmi un bezdarba pazemināšanos, salīdzinot ar daudziem citiem ES reģioniem,; |
| --- | --- |

7.5.1

pieņemt īpašas rīcības programmas attiecībā ES salu reģioniem, kas nav visattālākie. Sekojot programmu paraugam, kas pieņemtas visattālāko reģionu labā, šīm īpašām salu reģionu programmām jāveicina tāda paša rezultāta sasniegšana, pie kāda nonāca visattālākie reģioni (12): laika posmā no 1994. līdz 1999. gadam un no 2000. līdz 2006. gadam šie reģioni uz vienu iedzīvotāju no struktūrfondu finansējuma saņēma par 33 % vairāk nekā citi reģionu iedzīvotāji, uz kuriem attiecās 1. mērķis. Šis atbalsts veicināja lielāku ekonomikas izaugsmi un bezdarba pazemināšanos, salīdzinot ar daudziem citiem ES reģioniem,;

| 7.5.2 | jaunajā reģionālās politikas plānošanas periodā (no 2007. gada līdz 2013. gadam) palielināt Eiropas fondu līdzdalību kopējās dotāciju izmaksās tādā veidā, lai šis procents nepārsniegtu 85 %, kā tas jau notiek visattālākajos reģionos un attālākajās Grieķijas salās (13). Jaunais Komisijas priekšlikums (14) laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam attiecībā uz salām šķiet nepietiekams (maksimāli 60 %). |
| --- | --- |

7.5.2

jaunajā reģionālās politikas plānošanas periodā (no 2007. gada līdz 2013. gadam) palielināt Eiropas fondu līdzdalību kopējās dotāciju izmaksās tādā veidā, lai šis procents nepārsniegtu 85 %, kā tas jau notiek visattālākajos reģionos un attālākajās Grieķijas salās (13). Jaunais Komisijas priekšlikums (14) laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam attiecībā uz salām šķiet nepietiekams (maksimāli 60 %).

| 7.5.2.1 | Ļaut vietējām un reģionālajām pašvaldībām īstenot programmu JEREMIE (15) investīciju fondu veidā, kas varētu piešķirt finanšu līdzekļus jaunajiem lauksaimniekiem, kuri gribētu uzsākt pārtikas produktu kultūru audzēšanu. |
| --- | --- |

7.5.2.1

Ļaut vietējām un reģionālajām pašvaldībām īstenot programmu JEREMIE (15) investīciju fondu veidā, kas varētu piešķirt finanšu līdzekļus jaunajiem lauksaimniekiem, kuri gribētu uzsākt pārtikas produktu kultūru audzēšanu.

| 7.5.3 | Komiteja ierosina jauno struktūrfondu ietvaros attiecināt uz salu reģioniem citādu pieeju. |
| --- | --- |

7.5.3

Komiteja ierosina jauno struktūrfondu ietvaros attiecināt uz salu reģioniem citādu pieeju.

| 7.6 | Ņemot vērā, ka nav izstrādāta īpaša politika salu izolētības izmaksu kompensācijai, EESK neatlaidīgi aicina visas iesaistītās puses, valdības, pilsonisko sabiedrību u.t.t. apvienot pūliņus, lai izveidotu platformu, kas virza un saskaņo visus problēmu risināšanas pieprasījumus, lai ļautu lauksaimniecēm un lauksaimniekiem turpināt dzīvot un strādāt salu reģionos. |
| --- | --- |

7.6

Ņemot vērā, ka nav izstrādāta īpaša politika salu izolētības izmaksu kompensācijai, EESK neatlaidīgi aicina visas iesaistītās puses, valdības, pilsonisko sabiedrību u.t.t. apvienot pūliņus, lai izveidotu platformu, kas virza un saskaņo visus problēmu risināšanas pieprasījumus, lai ļautu lauksaimniecēm un lauksaimniekiem turpināt dzīvot un strādāt salu reģionos.

Briselē, 2006. gada 13. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  OV C 302, 14.03.2003., ziņotājs Jean-Paul Bastian kgs.

1

Jean-Paul Bastian

(2)  OV C 302, 07.12.2004. un CESE 251/2005, OV C 234, 22.09.2005., ziņotājs Gilbert Bros kgs.

2

Gilbert Bros

(3)  INI 2000/2222, OV C 072, 21.03.2001.

3

(4)  OV C 221, 17.09.2002., ziņotājs Philippe Levaux kgs.

4

Philippe Levaux

(5)  OV C24, 31.01.2006., ziņotāja Margarita López Almendáriz kdze.

5

Margarita López Almendáriz

(6)  OV C30, 30.01.1997., ziņotājs Leopoldo Quevedo Rojo kgs.

6

Leopoldo Quevedo Rojo

(7)  OV C74, 23.03.2005.

7

(8)  idem 1.

8

idem

(9)  Vairāk informācijas par sieru tīmekļa vietnē: http://www.artisoudemargeride.com/

9

(10)  Skatīt tīmekļa vietnē http://www.mountainproducts-europe.org/sites/euromontana/

10

(11)  Čehijas Republikas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovākijas vai Slovēnijas Pievienošanās Es līgums.

11

(12)  POSEIDOM programma Francijas visattālākajiem reģioniem, POSEICAN — Kanāriju salām un POSEIMA — Azoru salām un Madeirai.

12

(13)  Noteikumi Nr. 1260/1999.

13

(14)  COM (2004) 492 galīgā redakcija.

14

(15)  OV C110, 09.05.2006., ziņotājs — Antonello Pezzini kgs.

15

Antonello Pezzini

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/102 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/102

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Ar klimata pārmaiņām saistīto problēmu risināšana — pilsoniskās sabiedrības loma”

(2006/C 318/17)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2006. gada 19. janvārī nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu “Ar klimata pārmaiņām saistīto problēmu risināšana — pilsoniskās sabiedrības loma”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2006. gada 11. jūlijā. Ziņotājs — Ehnmark kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (14. septembra sēdē), ar 59 balsīm par, 1 balsi pret un 2 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

A.   Secinājumi.

| A.1 | Klimata pārmaiņas ir process, ko tuvāko 15–20 gadu laikā nebūs iespējams apturēt. Tāpēc mums jāmācās sadzīvot ar klimata pārmaiņām un pielāgoties tām, kā arī jāmeklē veidi un līdzekļi, kā mazināt to ietekmi. |
| --- | --- |

A.1

Klimata pārmaiņas ir process, ko tuvāko 15–20 gadu laikā nebūs iespējams apturēt. Tāpēc mums jāmācās sadzīvot ar klimata pārmaiņām un pielāgoties tām, kā arī jāmeklē veidi un līdzekļi, kā mazināt to ietekmi.

| A.2 | Diskusijās par klimata pārmaiņām uzmanība tiek pievērsta vienīgi makro līmenim un notikumiem tālā nākotnē. Ir skaidrs, ka jāapspriež jautājums, kā klimata pārmaiņas ietekmē — un ietekmēs — iedzīvotāju ikdienas dzīvi. Ar klimata pārmaiņām saistīti jautājumi ir jāskaidro tā, lai tie būtu saprotamāki un konkrētāki. |
| --- | --- |

A.2

Diskusijās par klimata pārmaiņām uzmanība tiek pievērsta vienīgi makro līmenim un notikumiem tālā nākotnē. Ir skaidrs, ka jāapspriež jautājums, kā klimata pārmaiņas ietekmē — un ietekmēs — iedzīvotāju ikdienas dzīvi. Ar klimata pārmaiņām saistīti jautājumi ir jāskaidro tā, lai tie būtu saprotamāki un konkrētāki.

| A.3 | Sociālajiem partneriem un organizētajai pilsoniskajai sabiedrībai ir svarīga loma, skaidrojot iedzīvotājiem ar klimata pārmaiņām saistītās problēmas un veicinot diskusijas vietējā līmenī par to, kā vietējām kopienām plānot konkrētus pasākumus, lai pielāgotos klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

A.3

Sociālajiem partneriem un organizētajai pilsoniskajai sabiedrībai ir svarīga loma, skaidrojot iedzīvotājiem ar klimata pārmaiņām saistītās problēmas un veicinot diskusijas vietējā līmenī par to, kā vietējām kopienām plānot konkrētus pasākumus, lai pielāgotos klimata pārmaiņām.

| A.4 | Klimata pārmaiņas ietekmēs lielu sabiedrības daļu. EESK ir minējusi vairākus piemērus, kā minētā ietekme izpaudīsies. Kopumā jāsecina, ka ES vietējām kopienām kopā ar sociālajiem partneriem un organizēto pilsonisko sabiedrību jāuzņemas lielāka atbildība klimata pārmaiņu seku novēršanas sagatavošanā un plānošanā. |
| --- | --- |

A.4

Klimata pārmaiņas ietekmēs lielu sabiedrības daļu. EESK ir minējusi vairākus piemērus, kā minētā ietekme izpaudīsies. Kopumā jāsecina, ka ES vietējām kopienām kopā ar sociālajiem partneriem un organizēto pilsonisko sabiedrību jāuzņemas lielāka atbildība klimata pārmaiņu seku novēršanas sagatavošanā un plānošanā.

| A.5 | EESK ierosina organizētai pilsoniskajai sabiedrībai kopā ar sociālajiem partneriem sākt ES līmeņa dialogu ar sabiedrību par klimata pārmaiņām, īpašu uzmanību pievēršot tam, kā klimata pārmaiņas var ietekmēt ikdienas dzīvi. Svarīgākais dialoga mērķis ir tuvāko 10 –15 gadu laikā palielināt izpratni un gatavoties brīdim, kad pašreizējās klimata pārmaiņas pastiprināsies, neraugoties uz to, ko cilvēce pašreiz var darīt, lai tās mazinātu. |
| --- | --- |

A.5

EESK ierosina organizētai pilsoniskajai sabiedrībai kopā ar sociālajiem partneriem sākt ES līmeņa dialogu ar sabiedrību par klimata pārmaiņām, īpašu uzmanību pievēršot tam, kā klimata pārmaiņas var ietekmēt ikdienas dzīvi. Svarīgākais dialoga mērķis ir tuvāko 10 –15 gadu laikā palielināt izpratni un gatavoties brīdim, kad pašreizējās klimata pārmaiņas pastiprināsies, neraugoties uz to, ko cilvēce pašreiz var darīt, lai tās mazinātu.

| A.6 | EESK ierosina visās ES dalībvalstīs nozīmēt un/vai nodibināt informācijas un koordinācijas iestādi ar klimata pārmaiņām saistīto jautājumu risināšanai, veicinot vietējā, reģionālā un valsts līmeņa sadarbību. |
| --- | --- |

A.6

EESK ierosina visās ES dalībvalstīs nozīmēt un/vai nodibināt informācijas un koordinācijas iestādi ar klimata pārmaiņām saistīto jautājumu risināšanai, veicinot vietējā, reģionālā un valsts līmeņa sadarbību.

| A.7 | EESK pauž nožēlu par to, ka klimata pārmaiņu sakarā visbiežāk tiek apspriesti ilgtermiņa attīstības scenāriji. Klimata pārmaiņas vairs nav galvenokārt (vai tikai) tālākas nākotnes problēma.
  Ar klimata pārmaiņām mēs sastopamies jau pašreiz. |
| --- | --- |

A.7

EESK pauž nožēlu par to, ka klimata pārmaiņu sakarā visbiežāk tiek apspriesti ilgtermiņa attīstības scenāriji. Klimata pārmaiņas vairs nav galvenokārt (vai tikai) tālākas nākotnes problēma.

Ar klimata pārmaiņām mēs sastopamies jau pašreiz.

1.   Ievads.

| 1.1 | Klimata pārmaiņu esamība ir vispāratzīts fakts, ko nevar teikt par minēto pārmaiņu ietekmes veidu un apmēriem. Pirmkārt, tas izskaidrojams ar nepietiekamo zinātnisko izpēti un attīstības scenāriju analīzi. Otrkārt, ar klimata pārmaiņu raksturu, proti, klimata pārmaiņas notiek lēni, bet tās arvien biežāk pārtrauc dramatiskas katastrofas. Treškārt, ar faktu, ka sabiedriskajā apspriešanā klimata pārmaiņas bieži netiek aplūkotas kā mūsu, bet kā citu problēma. Un, ceturtkārt, tā ir pārāk lielas uzmanības pievēršana globāliem jautājumiem un ilgtermiņa attīstības scenārijiem, neaplūkojot klimata pārmaiņu konkrēto ietekmi uz ikdienas dzīvi. |
| --- | --- |

1.1

Klimata pārmaiņu esamība ir vispāratzīts fakts, ko nevar teikt par minēto pārmaiņu ietekmes veidu un apmēriem. Pirmkārt, tas izskaidrojams ar nepietiekamo zinātnisko izpēti un attīstības scenāriju analīzi. Otrkārt, ar klimata pārmaiņu raksturu, proti, klimata pārmaiņas notiek lēni, bet tās arvien biežāk pārtrauc dramatiskas katastrofas. Treškārt, ar faktu, ka sabiedriskajā apspriešanā klimata pārmaiņas bieži netiek aplūkotas kā mūsu, bet kā citu problēma. Un, ceturtkārt, tā ir pārāk lielas uzmanības pievēršana globāliem jautājumiem un ilgtermiņa attīstības scenārijiem, neaplūkojot klimata pārmaiņu konkrēto ietekmi uz ikdienas dzīvi.

| 1.2 | Piemērs tam ir polārā ledus kušana. Pēdējo mēnešu laikā plašsaziņas līdzekļi plaši atspoguļoja Eiropas Vides aģentūras (EVA) veiktos aprēķinus, ka ledus kušana varētu izraisīt jūras līmeņa celšanos par 13 metriem. Vēl viens piemērs ir Golfa straume — ja tiks izjaukti Golfa straumes vadības mehānismi, gaisa temperatūra Ziemeļeiropā varētu krasi pazemināties. Kaut arī minētie fakti ir interesanti un nozīmīgi, tie nemudina cilvēkus tūlīt veikt konkrētus pasākumus, kas ļautu apturēt klimata pārmaiņas. |
| --- | --- |

1.2

Piemērs tam ir polārā ledus kušana. Pēdējo mēnešu laikā plašsaziņas līdzekļi plaši atspoguļoja Eiropas Vides aģentūras (EVA) veiktos aprēķinus, ka ledus kušana varētu izraisīt jūras līmeņa celšanos par 13 metriem. Vēl viens piemērs ir Golfa straume — ja tiks izjaukti Golfa straumes vadības mehānismi, gaisa temperatūra Ziemeļeiropā varētu krasi pazemināties. Kaut arī minētie fakti ir interesanti un nozīmīgi, tie nemudina cilvēkus tūlīt veikt konkrētus pasākumus, kas ļautu apturēt klimata pārmaiņas.

| 1.3 | Svarīgi ir uzsvērt, ka pašreiz vērojamās klimata pārmaiņas, kuras mēs cenšamies apturēt, ir tikai ilgstoša procesa sākums. Turpmāko 10–15 gadu laikā klimata pārmaiņas pastiprināsies viena vienīga iemesla dēļ, proti, cilvēce radījusi — un joprojām rada — pietiekami daudz kaitīgu vielu siltumnīcefekta gāzu formā. Tāpēc mūsu uzdevums ir sagatavoties un pielāgoties klimata pārmaiņām. Tomēr, īstenojot stingrus pasākumus, kas ļautu mazināt klimata pārmaiņas tālākā nākotnē, mūsdienu paaudzēm ir jāuzņemas atbildība par to, kas notiks pēc 15–20 gadiem. Iespējas, ko paver Diskusijas par UNFCCC (the UN Framework Convention on Climate Change — ANO Vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām) un Kioto protokolu, ir jāizmanto, lai vienotos par rīcību pēc 2012. gada. Ja minētā iespēja netiks izmantota, klimats pasliktināsies vēl vairāk un būs jārīkojas vēl radikālāk, lai negatīvās attīstības tendences apturētu. Tāpēc nav pārsteigums, ka palielinās to valdību skaits, kas piešķir īpašu prioritāti klimata pārmaiņām. Taču tas nenozīmē, ka valdības arī attiecīgi rīkojas. |
| --- | --- |

1.3

Svarīgi ir uzsvērt, ka pašreiz vērojamās klimata pārmaiņas, kuras mēs cenšamies apturēt, ir tikai ilgstoša procesa sākums. Turpmāko 10–15 gadu laikā klimata pārmaiņas pastiprināsies viena vienīga iemesla dēļ, proti, cilvēce radījusi — un joprojām rada — pietiekami daudz kaitīgu vielu siltumnīcefekta gāzu formā. Tāpēc mūsu uzdevums ir sagatavoties un pielāgoties klimata pārmaiņām. Tomēr, īstenojot stingrus pasākumus, kas ļautu mazināt klimata pārmaiņas tālākā nākotnē, mūsdienu paaudzēm ir jāuzņemas atbildība par to, kas notiks pēc 15–20 gadiem. Iespējas, ko paver Diskusijas par UNFCCC (the UN Framework Convention on Climate Change — ANO Vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām) un Kioto protokolu, ir jāizmanto, lai vienotos par rīcību pēc 2012. gada. Ja minētā iespēja netiks izmantota, klimats pasliktināsies vēl vairāk un būs jārīkojas vēl radikālāk, lai negatīvās attīstības tendences apturētu. Tāpēc nav pārsteigums, ka palielinās to valdību skaits, kas piešķir īpašu prioritāti klimata pārmaiņām. Taču tas nenozīmē, ka valdības arī attiecīgi rīkojas.

| 1.4 | Diskusijās par klimata pārmaiņām galvenokārt iesaistās valdības un zinātnieku aprindas. Nevalstiskās organizācijas, kas darbojas vides aizsardzības jomā, dara daudz, bet to iespējas ir ierobežotas. Tādas svarīgas un lielas organizācijas kā arodbiedrības un darba devēju organizācijas kopumā neaktīvi iesaistās diskusijās par to, kā mazināt klimata pārmaiņas un atrisināt to radītās problēmas. Organizētā pilsoniskā sabiedrība, šķiet, neapzinās savu lomu minētajā procesā. |
| --- | --- |

1.4

Diskusijās par klimata pārmaiņām galvenokārt iesaistās valdības un zinātnieku aprindas. Nevalstiskās organizācijas, kas darbojas vides aizsardzības jomā, dara daudz, bet to iespējas ir ierobežotas. Tādas svarīgas un lielas organizācijas kā arodbiedrības un darba devēju organizācijas kopumā neaktīvi iesaistās diskusijās par to, kā mazināt klimata pārmaiņas un atrisināt to radītās problēmas. Organizētā pilsoniskā sabiedrība, šķiet, neapzinās savu lomu minētajā procesā.

| 1.5 | EESK ir cieši pārliecināta, ka jāpaplašina sagatavošanās procesā klimata pārmaiņām un diskusijās par klimata pārmaiņām iesaistīto dalībnieku loks, tajā aktīvi iesaistot sociālos partnerus un organizēto sociālo sabiedrību kopumā. Klimata pārmaiņas ir kļuvušas tik nozīmīgas, ka to mazināšana un pielāgošanās tām ir ikdienā aktuāls jautājums. Klimata pārmaiņas vairs nav galvenokārt (vai tikai) tālākas nākotnes problēma. Ar klimata pārmaiņām mēs sastopamies jau pašreiz. Un tāpēc ir ārkārtīgi svarīgi, lai sociālie partneri un organizētā pilsoniskā sabiedrība aizstāvētu un pieprasītu tiesības piedalīties diskusijās par klimata pārmaiņām un sagatavošanās procesā klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

1.5

EESK ir cieši pārliecināta, ka jāpaplašina sagatavošanās procesā klimata pārmaiņām un diskusijās par klimata pārmaiņām iesaistīto dalībnieku loks, tajā aktīvi iesaistot sociālos partnerus un organizēto sociālo sabiedrību kopumā. Klimata pārmaiņas ir kļuvušas tik nozīmīgas, ka to mazināšana un pielāgošanās tām ir ikdienā aktuāls jautājums. Klimata pārmaiņas vairs nav galvenokārt (vai tikai) tālākas nākotnes problēma. Ar klimata pārmaiņām mēs sastopamies jau pašreiz. Un tāpēc ir ārkārtīgi svarīgi, lai sociālie partneri un organizētā pilsoniskā sabiedrība aizstāvētu un pieprasītu tiesības piedalīties diskusijās par klimata pārmaiņām un sagatavošanās procesā klimata pārmaiņām.

| 1.6 | Būtiski, lai pašreizējās diskusijās par klimata pārmaiņām daudz vairāk tiktu ņemti vērā vietējā līmeņa viedokļi, kuru veidošanos noteikusi iedzīvotāju un vietējo pašvaldību situācija. Nav nepieciešams analizēt, kā iedzīvotāji var mazināt pašreizējo klimata pārmaiņu ietekmi, minot tikai dažas jomas — izmaksas (proti, enerģijas izmaksas), apdrošināšana un patērētāju izvēle. |
| --- | --- |

1.6

Būtiski, lai pašreizējās diskusijās par klimata pārmaiņām daudz vairāk tiktu ņemti vērā vietējā līmeņa viedokļi, kuru veidošanos noteikusi iedzīvotāju un vietējo pašvaldību situācija. Nav nepieciešams analizēt, kā iedzīvotāji var mazināt pašreizējo klimata pārmaiņu ietekmi, minot tikai dažas jomas — izmaksas (proti, enerģijas izmaksas), apdrošināšana un patērētāju izvēle.

| 1.7 | Šī atzinuma mērķis ir izvērtēt organizētas pilsoniskās sabiedrības lomu, analizējot, plānojot un īstenojot pasākumus klimata pārmaiņu izraisīto problēmu risināšanai. Izmantojot konkrētu augšupēju (bottom-up) pieeju, galvenā uzmanība tajā pievērsta metodēm un līdzekļiem ekonomikas, sociālajā un kohēzijas jomā. |
| --- | --- |

1.7

Šī atzinuma mērķis ir izvērtēt organizētas pilsoniskās sabiedrības lomu, analizējot, plānojot un īstenojot pasākumus klimata pārmaiņu izraisīto problēmu risināšanai. Izmantojot konkrētu augšupēju (bottom-up) pieeju, galvenā uzmanība tajā pievērsta metodēm un līdzekļiem ekonomikas, sociālajā un kohēzijas jomā.

| 1.8 | Tas, ka atzinumā uzmanība pievērsta nākamajiem 15 līdz 20 gadiem, pamatojams ar faktu, ka minētajā laika periodā mūsu līdzšinējās rīcības dēļ klimata pārmaiņas turpināsies. Tāpat ir skaidrs, ka mums ir jāpielāgojas minētā procesa sākotnējām sekām tagad, vienlaikus gatavojoties tām, kuras izpaudīsies nākotnē. |
| --- | --- |

1.8

Tas, ka atzinumā uzmanība pievērsta nākamajiem 15 līdz 20 gadiem, pamatojams ar faktu, ka minētajā laika periodā mūsu līdzšinējās rīcības dēļ klimata pārmaiņas turpināsies. Tāpat ir skaidrs, ka mums ir jāpielāgojas minētā procesa sākotnējām sekām tagad, vienlaikus gatavojoties tām, kuras izpaudīsies nākotnē.

| 1.9 | Bieži jāsecina, ka ziņojumu un informācijas par klimata pārmaiņām ir tik daudz, ka iedzīvotājiem, kas grib uzzināt, kā klimata pārmaiņas var ietekmēt un ietekmēs viņu ikdienas dzīvi, ir grūti tajā orientēties. Ir ļoti daudz informācijas par klimata pārmaiņām, un tas rada problēmas saziņas jomā. Šajā situācijā būs nepieciešama politiska apņēmība, jo dažu neizbēgamu pasākumu īstenošana nenoliedzami radīs zināmas neērtības ikdienas dzīvē. |
| --- | --- |

1.9

Bieži jāsecina, ka ziņojumu un informācijas par klimata pārmaiņām ir tik daudz, ka iedzīvotājiem, kas grib uzzināt, kā klimata pārmaiņas var ietekmēt un ietekmēs viņu ikdienas dzīvi, ir grūti tajā orientēties. Ir ļoti daudz informācijas par klimata pārmaiņām, un tas rada problēmas saziņas jomā. Šajā situācijā būs nepieciešama politiska apņēmība, jo dažu neizbēgamu pasākumu īstenošana nenoliedzami radīs zināmas neērtības ikdienas dzīvē.

| 1.10 | Ir svarīgi uzsvērt, ka pašreiz tiek veikti nozīmīgi pētījumi. Īpaši svarīga ir Eiropas Klimata pārmaiņu programma (pašreiz tiek īstenota programmas otrā daļa). Ir izveidotas vairākas darba grupas, lai risinātu jautājumus, kas saistīti ar emisiju tirdzniecību, enerģijas apgādi un pieprasījumu, transportu, rūpniecību, lauksaimniecību, mežsaimniecību un citām nozarēm. Otrās Klimata pārmaiņu programmas ietvaros, kuru Eiropas Komisija aizsāka 2005. gada oktobrī, tika izveidotas jaunas darba grupas, kas risina jautājumus, kas saistīti ar pielāgošanos, oglekļa dioksīda uztveršanu un ģeoloģisko uzglabāšanu, aviāciju un integrētu pieeju vieglo transportlīdzekļu CO2 emisijām, kā arī vairākas darba grupas līdzšinējo pasākumu īstenošanas izvērtēšanai. Kopumā Klimata pārmaiņu programmas sniedz bagātīgu analītisko materiālu un informācijas klāstu, kā arī pamatojumu vairākiem Padomes lēmumiem. |
| --- | --- |

1.10

Ir svarīgi uzsvērt, ka pašreiz tiek veikti nozīmīgi pētījumi. Īpaši svarīga ir Eiropas Klimata pārmaiņu programma (pašreiz tiek īstenota programmas otrā daļa). Ir izveidotas vairākas darba grupas, lai risinātu jautājumus, kas saistīti ar emisiju tirdzniecību, enerģijas apgādi un pieprasījumu, transportu, rūpniecību, lauksaimniecību, mežsaimniecību un citām nozarēm. Otrās Klimata pārmaiņu programmas ietvaros, kuru Eiropas Komisija aizsāka 2005. gada oktobrī, tika izveidotas jaunas darba grupas, kas risina jautājumus, kas saistīti ar pielāgošanos, oglekļa dioksīda uztveršanu un ģeoloģisko uzglabāšanu, aviāciju un integrētu pieeju vieglo transportlīdzekļu CO2 emisijām, kā arī vairākas darba grupas līdzšinējo pasākumu īstenošanas izvērtēšanai. Kopumā Klimata pārmaiņu programmas sniedz bagātīgu analītisko materiālu un informācijas klāstu, kā arī pamatojumu vairākiem Padomes lēmumiem.

| 1.11 | Vai ir nepieciešams vēl plašāk izvērst Klimata pārmaiņu programmu? Atbilde ir — jā, jo sabiedrībai ir nepieciešama vēl vairāk konkrēta informācija un it īpaši veiksmīgi īstenotu iniciatīvu piemēri. Turklāt, lai risinātu ar klimata pārmaiņām saistītos jautājumus, ir nepieciešama aktīva visu iesaistīto pušu, tostarp pašu iedzīvotāju, līdzdalība. Eiropas Komisija apzinās minēto nepieciešamību un ir uzsākusi vērienīgu informācijas un izglītošanas kampaņu. Minētā iniciatīva vērtējama ļoti atzinīgi. Tomēr ir nepieciešams uzsākt papildu informācijas pasākumus, iesaistot visas dalībvalstis, koordinējot darbu ES, valstu un vietējā līmenī un, kas ir vissvarīgāk, skaidrojot šos jautājumus iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

1.11

Vai ir nepieciešams vēl plašāk izvērst Klimata pārmaiņu programmu? Atbilde ir — jā, jo sabiedrībai ir nepieciešama vēl vairāk konkrēta informācija un it īpaši veiksmīgi īstenotu iniciatīvu piemēri. Turklāt, lai risinātu ar klimata pārmaiņām saistītos jautājumus, ir nepieciešama aktīva visu iesaistīto pušu, tostarp pašu iedzīvotāju, līdzdalība. Eiropas Komisija apzinās minēto nepieciešamību un ir uzsākusi vērienīgu informācijas un izglītošanas kampaņu. Minētā iniciatīva vērtējama ļoti atzinīgi. Tomēr ir nepieciešams uzsākt papildu informācijas pasākumus, iesaistot visas dalībvalstis, koordinējot darbu ES, valstu un vietējā līmenī un, kas ir vissvarīgāk, skaidrojot šos jautājumus iedzīvotājiem.

2.   Klimata pārmaiņu izraisīto problēmu apmērs.

| 2.1 | Klimata pārmaiņām būs spēcīga ietekme uz vairākām mūsdienu sabiedrības jomām. Klimata pārmaiņu sekas neaprobežojas tikai ar ekstremāliem laika apstākļiem. Nepilnīgs ietekmes jomu uzskaitījums ietver plūdus, mežu ugunsgrēkus, infrastruktūras bojājumus, lauksaimniecības pārstrukturēšanu, gaisa kvalitātes problēmas, īpaši lielpilsētās, energoapgādes problēmas, ūdens patēriņa ierobežojumus, kā arī ietekmi uz rūpniecību, īpaši apstrādes rūpniecību. Minētajam uzskaitījumam var pievienot pilsētu plānošanu un jaunus arhitektoniskus risinājumus, kas veicina enerģijas taupīšanu. |
| --- | --- |

2.1

Klimata pārmaiņām būs spēcīga ietekme uz vairākām mūsdienu sabiedrības jomām. Klimata pārmaiņu sekas neaprobežojas tikai ar ekstremāliem laika apstākļiem. Nepilnīgs ietekmes jomu uzskaitījums ietver plūdus, mežu ugunsgrēkus, infrastruktūras bojājumus, lauksaimniecības pārstrukturēšanu, gaisa kvalitātes problēmas, īpaši lielpilsētās, energoapgādes problēmas, ūdens patēriņa ierobežojumus, kā arī ietekmi uz rūpniecību, īpaši apstrādes rūpniecību. Minētajam uzskaitījumam var pievienot pilsētu plānošanu un jaunus arhitektoniskus risinājumus, kas veicina enerģijas taupīšanu.

| 2.2 | Tikai pakāpeniski veidojas izpratne par to, ka klimata pārmaiņas ietekmēs daudzas un dažādas sabiedrības jomas. Sabiedrībā diezgan lēni veidojas atbalsts pasākumiem, kurus nepieciešams īstenot. |
| --- | --- |

2.2

Tikai pakāpeniski veidojas izpratne par to, ka klimata pārmaiņas ietekmēs daudzas un dažādas sabiedrības jomas. Sabiedrībā diezgan lēni veidojas atbalsts pasākumiem, kurus nepieciešams īstenot.

| 2.3 | Īpašajiem pasākumiem klimata pārmaiņu pārvarēšanai daudzos gadījumos būs skaidri jūtama un dažkārt ar neērtībām saistīta ietekme uz iedzīvotāju ikdienas dzīvi. |
| --- | --- |

2.3

Īpašajiem pasākumiem klimata pārmaiņu pārvarēšanai daudzos gadījumos būs skaidri jūtama un dažkārt ar neērtībām saistīta ietekme uz iedzīvotāju ikdienas dzīvi.

| 2.4 | Šeit ir skaidri saskatāma līdzība ar notiekošajām diskusijām par ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju. Jau minēto diskusiju sākumā bija redzams, ka sabiedrība neapzinās, kas konkrēti būs jādara, lai uzlabotu ilgtspējīgas attīstības iespējas gan Eiropas Savienībā, gan pasaules mērogā. Pastāv uzskats, ka problēmas ilgtspējīgas attīstības jomā nebūs iespējams atrisināt, pašos pamatos nemainot veidu, ka mūsu sabiedrība funkcionē (1). |
| --- | --- |

2.4

Šeit ir skaidri saskatāma līdzība ar notiekošajām diskusijām par ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju. Jau minēto diskusiju sākumā bija redzams, ka sabiedrība neapzinās, kas konkrēti būs jādara, lai uzlabotu ilgtspējīgas attīstības iespējas gan Eiropas Savienībā, gan pasaules mērogā. Pastāv uzskats, ka problēmas ilgtspējīgas attīstības jomā nebūs iespējams atrisināt, pašos pamatos nemainot veidu, ka mūsu sabiedrība funkcionē (1).

| 2.5 | Cīņa pret klimata pārmaiņām, protams, ir daļa no pasākumiem, kas tiek īstenoti, lai panāktu ilgtspējīgu attīstību. Cīņai pret klimata pārmaiņām, tāpat kā visiem pūliņiem ilgtspējīgas attīstības jomā, jābūt konkrētai un mērķtiecīgai. |
| --- | --- |

2.5

Cīņa pret klimata pārmaiņām, protams, ir daļa no pasākumiem, kas tiek īstenoti, lai panāktu ilgtspējīgu attīstību. Cīņai pret klimata pārmaiņām, tāpat kā visiem pūliņiem ilgtspējīgas attīstības jomā, jābūt konkrētai un mērķtiecīgai.

| 2.6 | Dažkārt izskan viedoklis, ka Lisabonas stratēģijas īstenošanas sākumposmā, kas ilgst 10 gadus, jānodrošina ilgtspējīga attīstība. Lisabonas stratēģijā galvenā uzmanība pievērsta trīs pīlāriem — ekonomikas, sociālajai un vides aizsardzības jomai. Bieži aizmirstam, ka Lisabonas stratēģijā jau sākotnēji tika izvirzīti tālejoši mērķi vides aizsardzības, klimata pārmaiņu un ilgtspējīgas attīstības jomā. Tādēļ par pasākumiem klimata pārmaiņu jomā nevar runāt kā par pilnīgi atsevišķu jautājumu. Klimata pārmaiņas ir jāskata plašākā redzējumā un ciešā saistībā ar kopējās rīcības uzdevumiem. |
| --- | --- |

2.6

Dažkārt izskan viedoklis, ka Lisabonas stratēģijas īstenošanas sākumposmā, kas ilgst 10 gadus, jānodrošina ilgtspējīga attīstība. Lisabonas stratēģijā galvenā uzmanība pievērsta trīs pīlāriem — ekonomikas, sociālajai un vides aizsardzības jomai. Bieži aizmirstam, ka Lisabonas stratēģijā jau sākotnēji tika izvirzīti tālejoši mērķi vides aizsardzības, klimata pārmaiņu un ilgtspējīgas attīstības jomā. Tādēļ par pasākumiem klimata pārmaiņu jomā nevar runāt kā par pilnīgi atsevišķu jautājumu. Klimata pārmaiņas ir jāskata plašākā redzējumā un ciešā saistībā ar kopējās rīcības uzdevumiem.

| 2.7 | Lisabonas stratēģijas sakarā vairākkārt norādīts, ka dalībvalstis un to valdības nepiešķir pietiekamu prioritāti stratēģijā paredzētajiem pasākumiem un ieguldījumiem. Varētu iebilst, ka Lisabonas stratēģijai nav tiešas un reālas ietekmes uz iedzīvotājiem. Taču klimata pārmaiņu, piemēram, dabas katastrofu, ietekme ir ļoti reāla. Iedzīvotājiem būs savlaicīgi jāveic atbilstoši pasākumi, lai mazinātu minēto ietekmi. |
| --- | --- |

2.7

Lisabonas stratēģijas sakarā vairākkārt norādīts, ka dalībvalstis un to valdības nepiešķir pietiekamu prioritāti stratēģijā paredzētajiem pasākumiem un ieguldījumiem. Varētu iebilst, ka Lisabonas stratēģijai nav tiešas un reālas ietekmes uz iedzīvotājiem. Taču klimata pārmaiņu, piemēram, dabas katastrofu, ietekme ir ļoti reāla. Iedzīvotājiem būs savlaicīgi jāveic atbilstoši pasākumi, lai mazinātu minēto ietekmi.

| 2.8 | Runājot par klimata pārmaiņām, parasti tiek minēti ekonomiskie zaudējumi. Taču tie neatspoguļo situāciju pilnībā. Ir jāņem vērā arī klimata pārmaiņu sociālā dimensija. Tā neizpaužas tikai tādējādi, ka iedzīvotāji zaudē mājokli un darba vietas. Pieaug arī enerģijas, kā arī brīvā laika un atvaļinājuma pavadīšanas izmaksas. Tā izpaužas arī tādējādi, ka patērētāji ir jāmudina mainīt savus paradumus. Un līdztekus daudziem citiem aspektiem pastāv briesmas, ka pielāgošanās klimata pārmaiņām izraisīs jaunu sociāli ekonomisko nelīdzsvarotību, negatīvi ietekmējot iedzīvotājus, kuri dzīvo attālos reģionos vai kuriem ir zemi ienākumi. |
| --- | --- |

2.8

Runājot par klimata pārmaiņām, parasti tiek minēti ekonomiskie zaudējumi. Taču tie neatspoguļo situāciju pilnībā. Ir jāņem vērā arī klimata pārmaiņu sociālā dimensija. Tā neizpaužas tikai tādējādi, ka iedzīvotāji zaudē mājokli un darba vietas. Pieaug arī enerģijas, kā arī brīvā laika un atvaļinājuma pavadīšanas izmaksas. Tā izpaužas arī tādējādi, ka patērētāji ir jāmudina mainīt savus paradumus. Un līdztekus daudziem citiem aspektiem pastāv briesmas, ka pielāgošanās klimata pārmaiņām izraisīs jaunu sociāli ekonomisko nelīdzsvarotību, negatīvi ietekmējot iedzīvotājus, kuri dzīvo attālos reģionos vai kuriem ir zemi ienākumi.

| 2.9 | EESK uzsver, ka cīņā pret klimata pārmaiņām svarīga ir sociālā kohēzija. Plašai ekonomisko instrumentu lietošanai iedzīvotāju pārliecināšanā nedrīkst būt negatīvas sociālas sekas. Ir jānovērtē arī tas, kā citi instrumenti ar klimata pārmaiņām saistīto problēmu risināšanai ietekmē sociālo kohēziju. Tas liecina par to, cik svarīga ir organizētās pilsoniskās sabiedrības iesaistīšana visos procesos, kas saistīti ar cīņu pret klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

2.9

EESK uzsver, ka cīņā pret klimata pārmaiņām svarīga ir sociālā kohēzija. Plašai ekonomisko instrumentu lietošanai iedzīvotāju pārliecināšanā nedrīkst būt negatīvas sociālas sekas. Ir jānovērtē arī tas, kā citi instrumenti ar klimata pārmaiņām saistīto problēmu risināšanai ietekmē sociālo kohēziju. Tas liecina par to, cik svarīga ir organizētās pilsoniskās sabiedrības iesaistīšana visos procesos, kas saistīti ar cīņu pret klimata pārmaiņām.

| 2.10 | Dziļāk jāanalizē klimata pārmaiņu ietekme uz darba dzīvi. Minētā ietekme izpaužas ne tikai kā enegoefektīvāku ražošanas metožu lietošana, kas ļauj taupīt dabas resursus, bet arī kā ražotņu pārvietošana uz vietām, kur pieejami lēti atjaunojamie enerģijas avoti. Jaunu ražošanas metožu lietošana un jaunu pakalpojumu sniegšana nozīmē, ka strādājošiem tiks izvirzītas papildu prasības profesionālo iemaņu pilnveidošanas un mūžizglītības jomā. Sociālā dialoga ietvaros, it īpaši ES līmenī, jāuzsver klimata pārmaiņu sociālās sekas, it īpaši to ietekme uz darba dzīvi. Klimata pārmaiņām vajadzētu būt sociālo partneru prioritātei, it īpaši ES līmenī. Šajā kontekstā jāuzsver, ka klimata pārmaiņu mazināšana pati par sevi nerada bezdarba risku. Tieši pretēji, saistībā ar klimata pārmaiņām var rasties jaunas nodarbinātības iespējas (skat. 2.13. punktu). |
| --- | --- |

2.10

Dziļāk jāanalizē klimata pārmaiņu ietekme uz darba dzīvi. Minētā ietekme izpaužas ne tikai kā enegoefektīvāku ražošanas metožu lietošana, kas ļauj taupīt dabas resursus, bet arī kā ražotņu pārvietošana uz vietām, kur pieejami lēti atjaunojamie enerģijas avoti. Jaunu ražošanas metožu lietošana un jaunu pakalpojumu sniegšana nozīmē, ka strādājošiem tiks izvirzītas papildu prasības profesionālo iemaņu pilnveidošanas un mūžizglītības jomā. Sociālā dialoga ietvaros, it īpaši ES līmenī, jāuzsver klimata pārmaiņu sociālās sekas, it īpaši to ietekme uz darba dzīvi. Klimata pārmaiņām vajadzētu būt sociālo partneru prioritātei, it īpaši ES līmenī. Šajā kontekstā jāuzsver, ka klimata pārmaiņu mazināšana pati par sevi nerada bezdarba risku. Tieši pretēji, saistībā ar klimata pārmaiņām var rasties jaunas nodarbinātības iespējas (skat. 2.13. punktu).

| 2.11 | Patērētāji drīz izjutīs klimata pārmaiņu sekas, jo tās nenovēršami izraisīs izmaiņas patēriņa modeļos tādās jomās kā pārtikas iegāde, satiksmes līdzekļu izmantošana, mājokļu celtniecība un atvaļinājuma pavadīšana. Taču patērētāji varētu būt arī dzinējspēks klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanā, kā arī pamatnosacījumu radīšanā, lai ilgtermiņā apturētu klimata pārmaiņas. Vispāratzīta un spēcīga patērētāju kustība, kas spēj uzrunāt iedzīvotājus, bez šaubām, ir labākais veids kā panākt ilgtspējīgu ražošanas modeļu ieviešanu. Tāpēc jāatzīst patērētāju īpašā nozīme (kāda tā ir un kāda tā varētu būt) klimata pārmaiņu ietekmes uz iedzīvotājiem mazināšanā. |
| --- | --- |

2.11

Patērētāji drīz izjutīs klimata pārmaiņu sekas, jo tās nenovēršami izraisīs izmaiņas patēriņa modeļos tādās jomās kā pārtikas iegāde, satiksmes līdzekļu izmantošana, mājokļu celtniecība un atvaļinājuma pavadīšana. Taču patērētāji varētu būt arī dzinējspēks klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanā, kā arī pamatnosacījumu radīšanā, lai ilgtermiņā apturētu klimata pārmaiņas. Vispāratzīta un spēcīga patērētāju kustība, kas spēj uzrunāt iedzīvotājus, bez šaubām, ir labākais veids kā panākt ilgtspējīgu ražošanas modeļu ieviešanu. Tāpēc jāatzīst patērētāju īpašā nozīme (kāda tā ir un kāda tā varētu būt) klimata pārmaiņu ietekmes uz iedzīvotājiem mazināšanā.

| 2.12 | Klimata pārmaiņu globālā dimensija izpaužas kā meteoroloģisko apstākļu izraisītas katastrofas citās valstīs, kuras rada milzīgus cilvēku un materiālos zaudējumus. Papildu problēmas, kas turpmāk būs jārisina, var radīt fakts, ka klimata pārmaiņu dēļ tropiskās slimības var izplatīties teritorijās, kur tās līdz šim nebija sastopamas. Klimata pārmaiņas būs pārbaudījums valstu un tautu solidaritātei. Rūpnieciski attīstītākajām valstīm būs jāpalielina resursi atbalsta un palīdzības sniegšanai. Jāatceras, ka galvenokārt trūcīgie iedzīvotāji, it īpaši jaunattīstības valstīs, visasāk izjūt klimata pārmaiņu radītās sekas. Būtiska nozīme ir klimata pārmaiņu sociālajai dimensijai pasaules mērogā; tā ir joma, kurā var paveikt daudz, lai risinātu problēmas, kuras palielināsies, ja netiks risinātas.. |
| --- | --- |

2.12

Klimata pārmaiņu globālā dimensija izpaužas kā meteoroloģisko apstākļu izraisītas katastrofas citās valstīs, kuras rada milzīgus cilvēku un materiālos zaudējumus. Papildu problēmas, kas turpmāk būs jārisina, var radīt fakts, ka klimata pārmaiņu dēļ tropiskās slimības var izplatīties teritorijās, kur tās līdz šim nebija sastopamas. Klimata pārmaiņas būs pārbaudījums valstu un tautu solidaritātei. Rūpnieciski attīstītākajām valstīm būs jāpalielina resursi atbalsta un palīdzības sniegšanai. Jāatceras, ka galvenokārt trūcīgie iedzīvotāji, it īpaši jaunattīstības valstīs, visasāk izjūt klimata pārmaiņu radītās sekas. Būtiska nozīme ir klimata pārmaiņu sociālajai dimensijai pasaules mērogā; tā ir joma, kurā var paveikt daudz, lai risinātu problēmas, kuras palielināsies, ja netiks risinātas..

| 2.13 | Diskusijās par klimata pārmaiņām tās visbiežāk tiek raksturotas kā drauds, kuru grūti novērst. Taču klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumi paver arī jaunas iespējas. Tā kā ražošanā un satiksmes nozarē arvien straujāk palielinās nepieciešamība taupīt enerģiju, paveras plašas iespējas pētniecībā, jaunu tehnoloģiju izstrādāšanā un jaunu produktu tirdzniecībā. Tam jākļūst par svarīgu sastāvdaļu ES atbildē uz klimata pārmaiņu radītajiem izaicinājumiem. Komisijas iniciatīvā par integrētu pieeju rūpniecības politikai īpaša uzmanība jāvelta videi draudzīgu tehnoloģiju izstrādāšanas atbalstīšanai un saskaņošanai. Minētajā procesā svarīga loma ir mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

2.13

Diskusijās par klimata pārmaiņām tās visbiežāk tiek raksturotas kā drauds, kuru grūti novērst. Taču klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumi paver arī jaunas iespējas. Tā kā ražošanā un satiksmes nozarē arvien straujāk palielinās nepieciešamība taupīt enerģiju, paveras plašas iespējas pētniecībā, jaunu tehnoloģiju izstrādāšanā un jaunu produktu tirdzniecībā. Tam jākļūst par svarīgu sastāvdaļu ES atbildē uz klimata pārmaiņu radītajiem izaicinājumiem. Komisijas iniciatīvā par integrētu pieeju rūpniecības politikai īpaša uzmanība jāvelta videi draudzīgu tehnoloģiju izstrādāšanas atbalstīšanai un saskaņošanai. Minētajā procesā svarīga loma ir mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.

| 2.14 | Klimata pārmaiņu mazināšana un ar tām saistīto problēmu pārvarēšana var radīt neparedzētas problēmas. Piemēram, dažās valstīs jauns uzsvars likts uz etanola ražošanu no lauksaimniecības produktiem, un tā notiek sekmīgi. Tāpēc daži graudaugi, piemēram, kukurūza arvien vairāk tiek izmantota etanola ražošanā. Taču tie paši graudaugi ir svarīgākie produkti, bada skartajiem reģioniem jaunattīstības valstīs sniedzot humāno palīdzību pārtikas veidā. Šis piemērs parāda, cik svarīgi ir izvairīties no vienpusējiem risinājumiem. |
| --- | --- |

2.14

Klimata pārmaiņu mazināšana un ar tām saistīto problēmu pārvarēšana var radīt neparedzētas problēmas. Piemēram, dažās valstīs jauns uzsvars likts uz etanola ražošanu no lauksaimniecības produktiem, un tā notiek sekmīgi. Tāpēc daži graudaugi, piemēram, kukurūza arvien vairāk tiek izmantota etanola ražošanā. Taču tie paši graudaugi ir svarīgākie produkti, bada skartajiem reģioniem jaunattīstības valstīs sniedzot humāno palīdzību pārtikas veidā. Šis piemērs parāda, cik svarīgi ir izvairīties no vienpusējiem risinājumiem.

| 2.15 | Ar klimata pārmaiņām saistīto problēmu apmēru raksturo šāds citāts: “Zinātnieki mūs brīdina, ka mums jācenšas ierobežot turpmāko planētas vidējās temperatūras pieaugumu līdz 2oC, salīdzinot ar temperatūru pirms rūpniecības laikmeta, lai ierobežotu kaitējumu. 2oC mērķis nozīmē, ka ir vajadzīgas politikas, lai pielāgotos klimata pārmaiņām un mazinātu tās. Neraugoties uz jau saskaņotu politiku īstenošanu, emisijas nākamajās divās desmitgadēs pasaulē, iespējams, palielināsies, un emisijas līdz 2050. gadam būtu jāsamazina par vismaz 15 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, un tas prasīs ievērojamas pūles” (Komisijas paziņojums “Stratēģija cīņai ar klimata pārmaiņām pasaulē” (2)). Citāta pēdējo daļu var raksturot kā pārāk zemu novērtējumu. Tomēr tas parāda, cik svarīgi minētajā procesā ir iesaistīt vietējo un reģionālo līmeni, kā arī nodrošināt saikni ar iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

2.15

Ar klimata pārmaiņām saistīto problēmu apmēru raksturo šāds citāts: “Zinātnieki mūs brīdina, ka mums jācenšas ierobežot turpmāko planētas vidējās temperatūras pieaugumu līdz 2oC, salīdzinot ar temperatūru pirms rūpniecības laikmeta, lai ierobežotu kaitējumu. 2oC mērķis nozīmē, ka ir vajadzīgas politikas, lai pielāgotos klimata pārmaiņām un mazinātu tās. Neraugoties uz jau saskaņotu politiku īstenošanu, emisijas nākamajās divās desmitgadēs pasaulē, iespējams, palielināsies, un emisijas līdz 2050. gadam būtu jāsamazina par vismaz 15 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, un tas prasīs ievērojamas pūles” (Komisijas paziņojums “Stratēģija cīņai ar klimata pārmaiņām pasaulē” (2)). Citāta pēdējo daļu var raksturot kā pārāk zemu novērtējumu. Tomēr tas parāda, cik svarīgi minētajā procesā ir iesaistīt vietējo un reģionālo līmeni, kā arī nodrošināt saikni ar iedzīvotājiem.

3.   Desmit jomas pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanai.

| 3.1 | Pilsētplānošana un teritoriālā plānošana ir jomas, kurās var daudz izdarīt, lai mazinātu klimata pārmaiņas un taupītu enerģiju. Laba pilsētplānošana nozīmē, ka jārod klimatam draudzīgi risinājumi. Veiktie pētījumi liecina, ka ēku izvietojums ainavā un attiecīgajā apdzīvotajā vietā ļauj būtiski ietaupīt enerģiju (3). Arhitektoniskie risinājumi var sekmēt gan pēc iespējas plašāku saules enerģijas izmantošanu, gan ēku siltumizolācijas uzlabošanu. Jāpiebilst, ka šādiem risinājumiem ir liela nozīme, veidojot patērētājiem draudzīgus, sociālā ziņā labi funkcionējošus ciematus, priekšpilsētas un aglomerācijas. Ir būtiski, lai sociālie partneri un organizētā pilsoniskā sabiedrība tiktu iesaistīta jau pilsētplānošanas un teritoriālās plānošanas sākumposmā. |
| --- | --- |

3.1

Pilsētplānošana un teritoriālā plānošana ir jomas, kurās var daudz izdarīt, lai mazinātu klimata pārmaiņas un taupītu enerģiju. Laba pilsētplānošana nozīmē, ka jārod klimatam draudzīgi risinājumi. Veiktie pētījumi liecina, ka ēku izvietojums ainavā un attiecīgajā apdzīvotajā vietā ļauj būtiski ietaupīt enerģiju (3). Arhitektoniskie risinājumi var sekmēt gan pēc iespējas plašāku saules enerģijas izmantošanu, gan ēku siltumizolācijas uzlabošanu. Jāpiebilst, ka šādiem risinājumiem ir liela nozīme, veidojot patērētājiem draudzīgus, sociālā ziņā labi funkcionējošus ciematus, priekšpilsētas un aglomerācijas. Ir būtiski, lai sociālie partneri un organizētā pilsoniskā sabiedrība tiktu iesaistīta jau pilsētplānošanas un teritoriālās plānošanas sākumposmā.

| 3.1.1 | Eiropas Komisijai jāuzsāk konsultācijas ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām, kā arī citām ieinteresētajām pusēm par pamatnostādnēm pilsētplānošanas jomā, ņemot vērā klimata pārmaiņu pastiprināšanos. EESK ierosina Komisijai izstrādāt pamatinformācijas materiālu pilsētplānošanas jomā, kurā būtu iekļautas vadlīnijas par pastāvošiem veiksmīgiem risinājumiem. |
| --- | --- |

3.1.1

Eiropas Komisijai jāuzsāk konsultācijas ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām, kā arī citām ieinteresētajām pusēm par pamatnostādnēm pilsētplānošanas jomā, ņemot vērā klimata pārmaiņu pastiprināšanos. EESK ierosina Komisijai izstrādāt pamatinformācijas materiālu pilsētplānošanas jomā, kurā būtu iekļautas vadlīnijas par pastāvošiem veiksmīgiem risinājumiem.

| 3.2 | Cīņā pret klimata pārmaiņām liela uzmanība būs jāuzsver jau uzcelto un jauno ēku modernizācijas un siltumizolācijas uzlabošanas nepieciešamība, izmantojot visas attiecīgās energotaupību veicinošās tehnoloģijas un materiālus. Arī būvmateriālu jomā, īpaši ņemot vērā nepieciešamību uzlabot ēku siltumizolāciju, ir nepieciešamas jaunas iniciatīvas. Nav runa tikai par apkures sistēmu efektivitātes paaugstināšanu. Tas ir arī jautājums par ēku izolācijas uzlabošanu, ņemot vērā gan augstas, gan zemas gaisa temperatūras. Nevajadzētu aizmirst karstās vasaras pieredzi Eiropā pirms dažiem gadiem. Varētu izmantot nodokļu atvieglojumus, lai motivētu privātīpašniekus veikt ēku un dzīvokļu izolācijas uzlabošanu. EESK ierosina ieviest energoefektivitātes sertifikātus, kas ļautu patērētājiem sniegt būtisku informāciju par enerģijas izmaksām attiecīgajā mājā vai dzīvoklī. |
| --- | --- |

3.2

Cīņā pret klimata pārmaiņām liela uzmanība būs jāuzsver jau uzcelto un jauno ēku modernizācijas un siltumizolācijas uzlabošanas nepieciešamība, izmantojot visas attiecīgās energotaupību veicinošās tehnoloģijas un materiālus. Arī būvmateriālu jomā, īpaši ņemot vērā nepieciešamību uzlabot ēku siltumizolāciju, ir nepieciešamas jaunas iniciatīvas. Nav runa tikai par apkures sistēmu efektivitātes paaugstināšanu. Tas ir arī jautājums par ēku izolācijas uzlabošanu, ņemot vērā gan augstas, gan zemas gaisa temperatūras. Nevajadzētu aizmirst karstās vasaras pieredzi Eiropā pirms dažiem gadiem. Varētu izmantot nodokļu atvieglojumus, lai motivētu privātīpašniekus veikt ēku un dzīvokļu izolācijas uzlabošanu. EESK ierosina ieviest energoefektivitātes sertifikātus, kas ļautu patērētājiem sniegt būtisku informāciju par enerģijas izmaksām attiecīgajā mājā vai dzīvoklī.

| 3.3 | ES strauji palielinās autotransporta izmantošanas īpatsvars. Dzelzceļa sistēmas nespēj nodrošināt tādas pašas priekšrocības kā autotransports, proti, ātru piegādi mājās. Šī tendence neatbilst ilgtspējības mērķiem gan no CO2 emisiju, gan degvielas cenu palielināšanās viedokļa. Lai klimata pārmaiņas varētu apturēt, jāpanāk, ka IKP pieaugums nav atkarīgs no pieauguma autotransporta nozarē. Vēl jāatrisina praktiskie jautājumi, kas sekmētu minētā mērķa sasniegšanu. Loģisks solis būtu ātras dzelzceļa kravu pārvadāšanas sistēmas izveidošana, it īpaši pēc Eiropas Savienības paplašināšanās. Iespējams, ka, palielinot kravu apjomu, kas tiek pārvadātas pa dzelzceļu, būs neieciešami lieli ieguldījumi. Ar cenu politikas palīdzību zināmā mērā var veicināt kravu pārvadāšanu pa dzelzceļu. Patērētājiem ir būtiski, lai pārtikas produktu piegāde būtu ātra un efektīva. Ražotājiem ir būtiski, lai piegādes būtu vienmērīgas, efektīvas un savlaicīgas. Tajā pašā laikā pārlieku noslogotas automaģistrāles ievērojami piesārņo vidi. Novecojuši smagkravas automobiļi arī veicina vides piesārņošanu. Ņemot vērā ar klimata pārmaiņām saistīto jautājumu sarežģītību, nebūs viegli atrisināt transporta problēmu. Lai to izdarītu, jāizstrādā kombinētas rīcības stratēģija, tajā skaitā atbalsta pasākumi, lai uzlabotu dzelzceļa transporta izmantošanas iespējas, kā arī jāturpina izpētes un izstrādes pasākumi, tajā skaitā, lai izstrādātu efektīvus un videi draudzīgus smagkravas automobiļu dzinējus, kas darbojas ar alternatīvo degvielu. Patērētājiem būs svarīgi zināt katras kravas vienības piegādes reālās izmaksas. |
| --- | --- |

3.3

ES strauji palielinās autotransporta izmantošanas īpatsvars. Dzelzceļa sistēmas nespēj nodrošināt tādas pašas priekšrocības kā autotransports, proti, ātru piegādi mājās. Šī tendence neatbilst ilgtspējības mērķiem gan no CO2 emisiju, gan degvielas cenu palielināšanās viedokļa. Lai klimata pārmaiņas varētu apturēt, jāpanāk, ka IKP pieaugums nav atkarīgs no pieauguma autotransporta nozarē. Vēl jāatrisina praktiskie jautājumi, kas sekmētu minētā mērķa sasniegšanu. Loģisks solis būtu ātras dzelzceļa kravu pārvadāšanas sistēmas izveidošana, it īpaši pēc Eiropas Savienības paplašināšanās. Iespējams, ka, palielinot kravu apjomu, kas tiek pārvadātas pa dzelzceļu, būs neieciešami lieli ieguldījumi. Ar cenu politikas palīdzību zināmā mērā var veicināt kravu pārvadāšanu pa dzelzceļu. Patērētājiem ir būtiski, lai pārtikas produktu piegāde būtu ātra un efektīva. Ražotājiem ir būtiski, lai piegādes būtu vienmērīgas, efektīvas un savlaicīgas. Tajā pašā laikā pārlieku noslogotas automaģistrāles ievērojami piesārņo vidi. Novecojuši smagkravas automobiļi arī veicina vides piesārņošanu. Ņemot vērā ar klimata pārmaiņām saistīto jautājumu sarežģītību, nebūs viegli atrisināt transporta problēmu. Lai to izdarītu, jāizstrādā kombinētas rīcības stratēģija, tajā skaitā atbalsta pasākumi, lai uzlabotu dzelzceļa transporta izmantošanas iespējas, kā arī jāturpina izpētes un izstrādes pasākumi, tajā skaitā, lai izstrādātu efektīvus un videi draudzīgus smagkravas automobiļu dzinējus, kas darbojas ar alternatīvo degvielu. Patērētājiem būs svarīgi zināt katras kravas vienības piegādes reālās izmaksas.

| 3.4 | Tūrisma un izklaides nozarei nāksies risināt enerģijas cenu pieauguma radītās problēmas, kas ietekmēs gan autotransportu, gan gaisa transportu. Pēdējo gadu laikā strauji augusi naftas cena, un tas ir pārliecinošs arguments, kas liek patērētājiem izvēlēties jaunus risinājumus. Arvien lielākā interese par mazāku un energoefektīvāku automobiļu iegādi liecina par pozitīvām pārmaiņām. Patiesībā tas ir vislabākais piemērs tam, ka iespējams visām pusēm vienlīdzīgi izdevīgs ar klimata pārmaiņām saistīto problēmu risinājums — mazāki automobiļi, kas rada mazāku piesārņojumu, un nākotnē milzīgs pasaules tirgus šādiem automobiļiem un šādiem risinājumiem. Dažu valstu pieredze liecina, ka veiksmīgi darbojas nodokļu atvieglojumi alternatīvo degvielu izmantošanas veicināšanai. |
| --- | --- |

3.4

Tūrisma un izklaides nozarei nāksies risināt enerģijas cenu pieauguma radītās problēmas, kas ietekmēs gan autotransportu, gan gaisa transportu. Pēdējo gadu laikā strauji augusi naftas cena, un tas ir pārliecinošs arguments, kas liek patērētājiem izvēlēties jaunus risinājumus. Arvien lielākā interese par mazāku un energoefektīvāku automobiļu iegādi liecina par pozitīvām pārmaiņām. Patiesībā tas ir vislabākais piemērs tam, ka iespējams visām pusēm vienlīdzīgi izdevīgs ar klimata pārmaiņām saistīto problēmu risinājums — mazāki automobiļi, kas rada mazāku piesārņojumu, un nākotnē milzīgs pasaules tirgus šādiem automobiļiem un šādiem risinājumiem. Dažu valstu pieredze liecina, ka veiksmīgi darbojas nodokļu atvieglojumi alternatīvo degvielu izmantošanas veicināšanai.

| 3.5 | Šajā kontekstā īpaša uzmanība būs jāpievērš pasažieru pārvadājumiem uz aglomerācijām un atpakaļ. Straujā aglomerāciju attīstība ES un citās pasaules daļās liek meklēt jaunus risinājumus, organizējot svārstmigrāciju un kravu pārvadājumus. Eksperimenti ar īpašas maksas noteikšanu par iebraukšanu pilsētas centrā izrādījušies veiksmīgi tajos gadījumos, kad tika veikti lieli ieguldījumi, lai izveidotu ātru un ērtu sabiedrisko transportu. Pasākumi, kuriem jāierobežo automobiļu lietošana, sabiedrībā izraisīs vienīgi sašutumu, ja netiks piedāvātas citas pārvietošanās iespējas. Ja alternatīvas nebūs piemērotas, iedzīvotāji cīnīsies par tiesībām lietot automobiļus. Organizētās pilsoniskās sabiedrības viedoklim minētajā jautājumā ir milzīga nozīme. |
| --- | --- |

3.5

Šajā kontekstā īpaša uzmanība būs jāpievērš pasažieru pārvadājumiem uz aglomerācijām un atpakaļ. Straujā aglomerāciju attīstība ES un citās pasaules daļās liek meklēt jaunus risinājumus, organizējot svārstmigrāciju un kravu pārvadājumus. Eksperimenti ar īpašas maksas noteikšanu par iebraukšanu pilsētas centrā izrādījušies veiksmīgi tajos gadījumos, kad tika veikti lieli ieguldījumi, lai izveidotu ātru un ērtu sabiedrisko transportu. Pasākumi, kuriem jāierobežo automobiļu lietošana, sabiedrībā izraisīs vienīgi sašutumu, ja netiks piedāvātas citas pārvietošanās iespējas. Ja alternatīvas nebūs piemērotas, iedzīvotāji cīnīsies par tiesībām lietot automobiļus. Organizētās pilsoniskās sabiedrības viedoklim minētajā jautājumā ir milzīga nozīme.

| 3.6 | Iepriekš minētās problēmas ir arī daļa no plašāka jautājuma, kas saistīts ar fosilo kurināmo importa un lietošanas samazināšanu ES. Fosilo kurināmo piegāžu nestabilitāte 2005./2006. gada ziemā vēlreiz apliecināja, ka jāmeklē jauni risinājumi. Dažas dalībvalstis sāk īstenot tālejošas programmas, lai radikāli samazinātu fosilo kurināmo lietošanu, un meklē alternatīvas atjaunojamu enerģijas avotu veidā, īstenojot pasākumus energoefektīvu risinājumu veicināšanai. Dažās valstīs, piemēram, Zviedrijā, valdības sākušas pētījumus par to, kā krasi samazināt fosilo kurināmo importu. Eiropas Komisijai jāsāk konsultācijas ar ieinteresētajām pusēm un dalībvalstu valdībām par jauniem pasākumiem, lai ES radikāli samazinātu fosilā kurināmā importu. Līdz desmitgades beigām visām ES dalībvalstīm jānāk klajā ar iniciatīvām, piedāvājot veidus un līdzekļus, kā būtiski samazināt fosilā kurināmā importu un izmantošanu. Tas būtu būtisks ieguldījums nākamās Kioto programmas īstenošanā un klimata pārmaiņu apturēšanā nākotnē. Tas Eiropas Savienībai pavērtu plašas iespējas tehnoloģiju un rūpniecības jomā. Šādu pasākumu īstenošana sniegtu lielu labumu organizētajai pilsoniskajai sabiedrībai. |
| --- | --- |

3.6

Iepriekš minētās problēmas ir arī daļa no plašāka jautājuma, kas saistīts ar fosilo kurināmo importa un lietošanas samazināšanu ES. Fosilo kurināmo piegāžu nestabilitāte 2005./2006. gada ziemā vēlreiz apliecināja, ka jāmeklē jauni risinājumi. Dažas dalībvalstis sāk īstenot tālejošas programmas, lai radikāli samazinātu fosilo kurināmo lietošanu, un meklē alternatīvas atjaunojamu enerģijas avotu veidā, īstenojot pasākumus energoefektīvu risinājumu veicināšanai. Dažās valstīs, piemēram, Zviedrijā, valdības sākušas pētījumus par to, kā krasi samazināt fosilo kurināmo importu. Eiropas Komisijai jāsāk konsultācijas ar ieinteresētajām pusēm un dalībvalstu valdībām par jauniem pasākumiem, lai ES radikāli samazinātu fosilā kurināmā importu. Līdz desmitgades beigām visām ES dalībvalstīm jānāk klajā ar iniciatīvām, piedāvājot veidus un līdzekļus, kā būtiski samazināt fosilā kurināmā importu un izmantošanu. Tas būtu būtisks ieguldījums nākamās Kioto programmas īstenošanā un klimata pārmaiņu apturēšanā nākotnē. Tas Eiropas Savienībai pavērtu plašas iespējas tehnoloģiju un rūpniecības jomā. Šādu pasākumu īstenošana sniegtu lielu labumu organizētajai pilsoniskajai sabiedrībai.

| 3.7 | Klimata pārmaiņas, kā arī enerģijas cenu pieaugums tieši ietekmēs lauksaimniecību un pārtikas cenas. ES dienvidu reģionu pārtuksnešošanās dēļ būs jāīsteno īpaši pasākumi, lai sniegtu tiem atbalstu kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) ietvaros. Komisijai jāierosina pētījumi par klimata pārmaiņu ietekmi uz lauksaimniecību ES, pamatojoties uz valstu ziņojumiem un analīzi. Ir jāuzsver, ka pētniecībai ir svarīga nozīme, lai samazinātu izejvielu lietošanu lauksaimniecībā un izstrādātu naftas derivātu aizstājējus, izmantojot lauksaimniecības izejvielas. Šķiet, ka lauksaimniecībai būs arvien lielāka loma energoapgādes dažādošanā. Visbeidzot, būtu lietderīgi mudināt zemniekus pašiem uzsākt enerģijas ražošanu. |
| --- | --- |

3.7

Klimata pārmaiņas, kā arī enerģijas cenu pieaugums tieši ietekmēs lauksaimniecību un pārtikas cenas. ES dienvidu reģionu pārtuksnešošanās dēļ būs jāīsteno īpaši pasākumi, lai sniegtu tiem atbalstu kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) ietvaros. Komisijai jāierosina pētījumi par klimata pārmaiņu ietekmi uz lauksaimniecību ES, pamatojoties uz valstu ziņojumiem un analīzi. Ir jāuzsver, ka pētniecībai ir svarīga nozīme, lai samazinātu izejvielu lietošanu lauksaimniecībā un izstrādātu naftas derivātu aizstājējus, izmantojot lauksaimniecības izejvielas. Šķiet, ka lauksaimniecībai būs arvien lielāka loma energoapgādes dažādošanā. Visbeidzot, būtu lietderīgi mudināt zemniekus pašiem uzsākt enerģijas ražošanu.

| 3.8 | Problēmas, kas būs jārisina rūpniecībā, ir vēl viena joma, kurā būtiska nozīme ir savlaicīgai plānošanai un pielāgošanās procesam. Tas neattiecas tikai uz ražošanu zema līmeņa teritorijās, kur plūdi var radīt vai radīs ievērojamas problēmas. Rūpniecībai ir būtiski, lai kravu pārvadājumi būtu efektīvi un lai tie tiktu veikti bez aizķeršanās. Klimata pārmaiņas varētu kavēt izejvielu piegādi. Būtiska nozīme ir energoapgādei par saprātīgām cenām. Rūpniecībai klimata pārmaiņas paver arī jaunas iespējas. Pasaules tirgū milzīgas iespējas būs energotaupības tehnoloģiju ražotājiem. Uzņēmumiem, kuri spēs ieguldīt šādu tehnoloģiju attīstībā, paveras daudzsološas perspektīvas. |
| --- | --- |

3.8

Problēmas, kas būs jārisina rūpniecībā, ir vēl viena joma, kurā būtiska nozīme ir savlaicīgai plānošanai un pielāgošanās procesam. Tas neattiecas tikai uz ražošanu zema līmeņa teritorijās, kur plūdi var radīt vai radīs ievērojamas problēmas. Rūpniecībai ir būtiski, lai kravu pārvadājumi būtu efektīvi un lai tie tiktu veikti bez aizķeršanās. Klimata pārmaiņas varētu kavēt izejvielu piegādi. Būtiska nozīme ir energoapgādei par saprātīgām cenām. Rūpniecībai klimata pārmaiņas paver arī jaunas iespējas. Pasaules tirgū milzīgas iespējas būs energotaupības tehnoloģiju ražotājiem. Uzņēmumiem, kuri spēs ieguldīt šādu tehnoloģiju attīstībā, paveras daudzsološas perspektīvas.

| 3.9 | Ar darba vietām saistītie jautājumi ir vēl viena joma, kurā ir svarīgi savlaicīgi plānot, kā notiks pielāgošanās klimata pārmaiņām. Izstrādājot jaunas energotaupības tehnoloģijas un ieviešot tādas preču ražošanu metodes, kas paredz šādu tehnoloģiju izmantošanu, radīsies nepieciešamība paaugstināt strādājošo kvalifikācijas un kompetences līmeni. Dažas jaunās nākotnes tehnoloģijas, piemēram, nanotehnoloģijas, izvirzīs augstas prasības darbaspēkam. Enerģijas cenu celšanās sarežģīs situāciju nodarbinātības jomā. Palielināsies interese par iespējām strādāt mājās, un tāpēc būs nepieciešami labāki risinājumi informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā, tostarp platjoslas piekļuve internetam. |
| --- | --- |

3.9

Ar darba vietām saistītie jautājumi ir vēl viena joma, kurā ir svarīgi savlaicīgi plānot, kā notiks pielāgošanās klimata pārmaiņām. Izstrādājot jaunas energotaupības tehnoloģijas un ieviešot tādas preču ražošanu metodes, kas paredz šādu tehnoloģiju izmantošanu, radīsies nepieciešamība paaugstināt strādājošo kvalifikācijas un kompetences līmeni. Dažas jaunās nākotnes tehnoloģijas, piemēram, nanotehnoloģijas, izvirzīs augstas prasības darbaspēkam. Enerģijas cenu celšanās sarežģīs situāciju nodarbinātības jomā. Palielināsies interese par iespējām strādāt mājās, un tāpēc būs nepieciešami labāki risinājumi informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā, tostarp platjoslas piekļuve internetam.

| 3.10 | Katastrofu vadība ir vēl viena svarīga joma klimata pārmaiņu kontekstā. Arvien biežāk notiek meteoroloģisko apstākļu izraisītas katastrofas, un tām ir nopietnākas sekas. ES jāizveido katastrofu reaģēšanas centrs, kas spētu savlaicīgi un operatīvi sniegt nepieciešamo palīdzību. Vairākās dalībvalstīs šādi dienesti jau pastāv. Ir nepieciešams izveidot līdzīgus dienestus visās dalībvalstīs, nodrošinot attiecīgu koordinācijas un sadarbības līmeni. Tad ES spētu palīdzēt cilvēkiem, kas cietuši meteoroloģisko apstākļu izraisītās katastrofās ne tikai ES, bet arī citviet pasaulē. |
| --- | --- |

3.10

Katastrofu vadība ir vēl viena svarīga joma klimata pārmaiņu kontekstā. Arvien biežāk notiek meteoroloģisko apstākļu izraisītas katastrofas, un tām ir nopietnākas sekas. ES jāizveido katastrofu reaģēšanas centrs, kas spētu savlaicīgi un operatīvi sniegt nepieciešamo palīdzību. Vairākās dalībvalstīs šādi dienesti jau pastāv. Ir nepieciešams izveidot līdzīgus dienestus visās dalībvalstīs, nodrošinot attiecīgu koordinācijas un sadarbības līmeni. Tad ES spētu palīdzēt cilvēkiem, kas cietuši meteoroloģisko apstākļu izraisītās katastrofās ne tikai ES, bet arī citviet pasaulē.

| 3.11 | Ekstremālu meteoroloģisko apstākļu izraisītās katastrofas izvirza arī augstas prasības finansiālās palīdzības sniedzējiem, pirmkārt, apdrošināšanas sabiedrībām. Fakts, ka meteoroloģisko apstākļu izraisītās katastrofas notiek arvien biežāk, apgrūtinās apdrošināšanas sektora darbību, kas savukārt ietekmēs apdrošināšanas izmaksas iedzīvotājiem. Lai nodrošinātu ilgtspējīgu apdrošināšanas sistēmas darbību, Eiropas Komisijai būtu jāveic pētījums par minētajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

3.11

Ekstremālu meteoroloģisko apstākļu izraisītās katastrofas izvirza arī augstas prasības finansiālās palīdzības sniedzējiem, pirmkārt, apdrošināšanas sabiedrībām. Fakts, ka meteoroloģisko apstākļu izraisītās katastrofas notiek arvien biežāk, apgrūtinās apdrošināšanas sektora darbību, kas savukārt ietekmēs apdrošināšanas izmaksas iedzīvotājiem. Lai nodrošinātu ilgtspējīgu apdrošināšanas sistēmas darbību, Eiropas Komisijai būtu jāveic pētījums par minētajiem jautājumiem.

4.   Pielāgošanās un mazināšana — kā un kuram tā jāveic?

| 4.1 | Sabiedrības informēšana par klimata pārmaiņām un tās sekām būs grandiozs uzdevums. Izpratnes veidošanā ir svarīgi izvēlēties līdzsvarotu un nedaudz pragmatisku pieeju. Iedzīvotāji nav jābiedē, bet jākoncentrējas uz praktisko darbu, kas būs jāveic, lai nodrošinātu visu iedzīvotāju ilgtspējīgu dzīves kvalitāti. |
| --- | --- |

4.1

Sabiedrības informēšana par klimata pārmaiņām un tās sekām būs grandiozs uzdevums. Izpratnes veidošanā ir svarīgi izvēlēties līdzsvarotu un nedaudz pragmatisku pieeju. Iedzīvotāji nav jābiedē, bet jākoncentrējas uz praktisko darbu, kas būs jāveic, lai nodrošinātu visu iedzīvotāju ilgtspējīgu dzīves kvalitāti.

| 4.2 | EESK ierosina visās ES dalībvalstīs izveidot kontaktu uzturēšanas, informācijas un koordinācijas iestādes ar iespējām nodrošināt konsultatīvos pakalpojumus un pētījumu veikšanu pielāgošanās klimata pārmaiņām un klimata pārmaiņu mazināšanas jomā. Svarīgs minētās struktūras uzdevums būtu arī pieredzes apmaiņa ar citām dalībvalstīm un attiecīgās informācijas sniegšana pilsoniskajai sabiedrībai. Īpaši svarīgi būs sakari gan ar vietējām kopienām, sociālajiem partneriem un organizēto pilsonisko sabiedrību, gan ar rūpniecību un uzņēmumiem. |
| --- | --- |

4.2

EESK ierosina visās ES dalībvalstīs izveidot kontaktu uzturēšanas, informācijas un koordinācijas iestādes ar iespējām nodrošināt konsultatīvos pakalpojumus un pētījumu veikšanu pielāgošanās klimata pārmaiņām un klimata pārmaiņu mazināšanas jomā. Svarīgs minētās struktūras uzdevums būtu arī pieredzes apmaiņa ar citām dalībvalstīm un attiecīgās informācijas sniegšana pilsoniskajai sabiedrībai. Īpaši svarīgi būs sakari gan ar vietējām kopienām, sociālajiem partneriem un organizēto pilsonisko sabiedrību, gan ar rūpniecību un uzņēmumiem.

| 4.3 | EESK ierosina uzsākt ES mēroga dialogu par klimata pārmaiņām, pievēršoties veidiem un līdzekļiem, kā novērst klimata turpmāku pasliktināšanos un kā pielāgoties jau notikušajām klimata pārmaiņām. Eiropas Savienības iestādēm jāatbalsta šis dialogs, taču praktiskais darbs jāveic pašvaldībām, izglītības iestādēm, arodbiedrībām, darba devēju organizācijām, lauksaimnieku un patērētāju organizācijām u.c. EESK aktīvi iesaistīsies šajā dialogā un kalpos kā informācijas apstrādes centrs apmaiņas un novērtējuma jomā. |
| --- | --- |

4.3

EESK ierosina uzsākt ES mēroga dialogu par klimata pārmaiņām, pievēršoties veidiem un līdzekļiem, kā novērst klimata turpmāku pasliktināšanos un kā pielāgoties jau notikušajām klimata pārmaiņām. Eiropas Savienības iestādēm jāatbalsta šis dialogs, taču praktiskais darbs jāveic pašvaldībām, izglītības iestādēm, arodbiedrībām, darba devēju organizācijām, lauksaimnieku un patērētāju organizācijām u.c. EESK aktīvi iesaistīsies šajā dialogā un kalpos kā informācijas apstrādes centrs apmaiņas un novērtējuma jomā.

| 4.4 | EESK vēlētos paust atzinību par to, ka Eiropas Komisija uzsākusi vērienīgu ES informācijas un izglītošanas kampaņu par klimata pārmaiņām. Tai būs milzīga nozīme izpratnes veidošanā par klimata pārmaiņām. EESK izteica priekšlikumu uzsākt dialogu par klimata pārmaiņām ar mērķi tajā iesaistīt vietējās kopienas, reģionus un valstis, bet jo īpaši sociālos partnerus un organizēto pilsonisko sabiedrību. Divas programmas konstruktīvi viena otru papildinās. |
| --- | --- |

4.4

EESK vēlētos paust atzinību par to, ka Eiropas Komisija uzsākusi vērienīgu ES informācijas un izglītošanas kampaņu par klimata pārmaiņām. Tai būs milzīga nozīme izpratnes veidošanā par klimata pārmaiņām. EESK izteica priekšlikumu uzsākt dialogu par klimata pārmaiņām ar mērķi tajā iesaistīt vietējās kopienas, reģionus un valstis, bet jo īpaši sociālos partnerus un organizēto pilsonisko sabiedrību. Divas programmas konstruktīvi viena otru papildinās.

| 4.5 | Dialoga par klimata pārmaiņām būtiska sastāvdaļa būs informācijas un labas prakses piemēru izplatīšana, piemēram, no valstīm, kuras izstrādā rīcības plānus, lai samazinātu atkarību no fosilā kurināmā. Citi piemēri varētu būt risinājumi tam, kā lielpilsētās samazināt vieglo automašīnu lietošanu, lai nokļūtu pilsētas centrālajā daļā (šajā ziņā jāmin divas pilsētas — Londona un Stokholma). |
| --- | --- |

4.5

Dialoga par klimata pārmaiņām būtiska sastāvdaļa būs informācijas un labas prakses piemēru izplatīšana, piemēram, no valstīm, kuras izstrādā rīcības plānus, lai samazinātu atkarību no fosilā kurināmā. Citi piemēri varētu būt risinājumi tam, kā lielpilsētās samazināt vieglo automašīnu lietošanu, lai nokļūtu pilsētas centrālajā daļā (šajā ziņā jāmin divas pilsētas — Londona un Stokholma).

| 4.6 | Dialogam jāsākas 2006./2007. gada ziemā. Tam nav jānosaka galīgais termiņš. Tam vajadzētu būt cieši saistītam ar centieniem popularizēt ilgtspējīgas attīstības redzējumu. Ar klimata pārmaiņām saistītie jautājumi acīmredzot ļaus konkretizēt ilgtspējīgas attīstības jautājumus. |
| --- | --- |

4.6

Dialogam jāsākas 2006./2007. gada ziemā. Tam nav jānosaka galīgais termiņš. Tam vajadzētu būt cieši saistītam ar centieniem popularizēt ilgtspējīgas attīstības redzējumu. Ar klimata pārmaiņām saistītie jautājumi acīmredzot ļaus konkretizēt ilgtspējīgas attīstības jautājumus.

| 4.7 | Dialogs ar iedzīvotājiem par klimata pārmaiņām nebūs iespējams bez skaidras un nepārtrauktas ieinteresēto pušu iesaistīšanas vietējā un reģionālajā līmenī. Plānošanai un apmaiņai jāpiešķir finansiālais atbalsts. Acīmredzot būs nepieciešams laiks kopienu, organizētās pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru resursu palielināšanai. |
| --- | --- |

4.7

Dialogs ar iedzīvotājiem par klimata pārmaiņām nebūs iespējams bez skaidras un nepārtrauktas ieinteresēto pušu iesaistīšanas vietējā un reģionālajā līmenī. Plānošanai un apmaiņai jāpiešķir finansiālais atbalsts. Acīmredzot būs nepieciešams laiks kopienu, organizētās pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru resursu palielināšanai.

| 4.8 | 2012. gadā notiks ANO konference par ilgtspējīgu attīstību, turpinot Riodeženeiro 1992. gada konferencē un Johannesburgas 2002. gada konferencē uzsākto darbu. EESK īpaši iesaka nākamo konferenci 2012. gadā veltīt tieši klimata pārmaiņām un to globālajai ietekmei. Uzsāktā sadarbība starp EESK un ILO, kā arī starp EESK un Apvienoto Nāciju Organizācijas Ekonomikas un sociālo lietu padomi dos iespēju veikt kopīgus pētījumus par klimata pārmaiņu globālo ietekmi. Sadarbība arī palīdzēs uzsvērt, kā sociālie partneri un organizēta pilsoniskā sabiedrība varētu aktīvi iesaistīties cīņā pret klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

4.8

2012. gadā notiks ANO konference par ilgtspējīgu attīstību, turpinot Riodeženeiro 1992. gada konferencē un Johannesburgas 2002. gada konferencē uzsākto darbu. EESK īpaši iesaka nākamo konferenci 2012. gadā veltīt tieši klimata pārmaiņām un to globālajai ietekmei. Uzsāktā sadarbība starp EESK un ILO, kā arī starp EESK un Apvienoto Nāciju Organizācijas Ekonomikas un sociālo lietu padomi dos iespēju veikt kopīgus pētījumus par klimata pārmaiņu globālo ietekmi. Sadarbība arī palīdzēs uzsvērt, kā sociālie partneri un organizēta pilsoniskā sabiedrība varētu aktīvi iesaistīties cīņā pret klimata pārmaiņām.

5.   Informētības un atbalsta veicināšanas instrumenti.

| 5.1 | Iedzīvotāju izpratnes palielināšanai par klimata pārmaiņām un tās sekām jābūt galvenokārt vietēja, reģionāla un valsts līmeņa pārziņā, savukārt ES līmenī tai jāpiešķir atbalsts un jānāk klajā ar iniciatīvām. Būtu jālieto augšupēja (bottom-up) pieeja, kas ļauj iedzīvotājiem ierosināt savus problēmu risinājumus un kas nesniedz iepriekš sagatavotas atbildes. |
| --- | --- |

5.1

Iedzīvotāju izpratnes palielināšanai par klimata pārmaiņām un tās sekām jābūt galvenokārt vietēja, reģionāla un valsts līmeņa pārziņā, savukārt ES līmenī tai jāpiešķir atbalsts un jānāk klajā ar iniciatīvām. Būtu jālieto augšupēja (bottom-up) pieeja, kas ļauj iedzīvotājiem ierosināt savus problēmu risinājumus un kas nesniedz iepriekš sagatavotas atbildes.

| 5.2 | No visām pilsoniskās sabiedrības organizācijām tieši patērētāju organizācijām būs īpaša nozīme patērētāju mobilizēšanā un patiesas iesaistīšanas veicināšanā. Patērētāji, iegādājoties preces un pakalpojumus, spēcīgi ietekmē — var ietekmēt — tirgu. Tas būs īsts izaicinājums Eiropas patērētāju kustībai. |
| --- | --- |

5.2

No visām pilsoniskās sabiedrības organizācijām tieši patērētāju organizācijām būs īpaša nozīme patērētāju mobilizēšanā un patiesas iesaistīšanas veicināšanā. Patērētāji, iegādājoties preces un pakalpojumus, spēcīgi ietekmē — var ietekmēt — tirgu. Tas būs īsts izaicinājums Eiropas patērētāju kustībai.

| 5.3 | Sociālajiem partneriem būs jāuzņemas īpaša atbildība, analizējot klimata pārmaiņu ietekmi uz darba dzīvi un ierosinot attiecīgas klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās stratēģijas. Cīņā pret klimata pārmaiņām izšķirīga nozīme ir sociālajai dimensijai. |
| --- | --- |

5.3

Sociālajiem partneriem būs jāuzņemas īpaša atbildība, analizējot klimata pārmaiņu ietekmi uz darba dzīvi un ierosinot attiecīgas klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās stratēģijas. Cīņā pret klimata pārmaiņām izšķirīga nozīme ir sociālajai dimensijai.

| 5.4 | Klimata pārmaiņas nebūs iespējams apturēt bez aktīvas sadarbības ar rūpniecību un uzņēmumiem. Rūpniecībai var būt svarīga loma ar klimata pārmaiņām saistīto jautājumu integrēšanā plānošanas, ražošanas, tirgdarbības un novērtēšanas procesā. Ražotāju interesēs būtu tas, ka gada pārskatos tiktu iekļauts vairāk informācijas par viņu darbību klimata pārmaiņu novēršanas jomā. Aktīva iesaistīšanās ar klimata pārmaiņām saistīto problēmu risināšanā varētu būt veiksmīgs risinājums tirgdarbības jomā. |
| --- | --- |

5.4

Klimata pārmaiņas nebūs iespējams apturēt bez aktīvas sadarbības ar rūpniecību un uzņēmumiem. Rūpniecībai var būt svarīga loma ar klimata pārmaiņām saistīto jautājumu integrēšanā plānošanas, ražošanas, tirgdarbības un novērtēšanas procesā. Ražotāju interesēs būtu tas, ka gada pārskatos tiktu iekļauts vairāk informācijas par viņu darbību klimata pārmaiņu novēršanas jomā. Aktīva iesaistīšanās ar klimata pārmaiņām saistīto problēmu risināšanā varētu būt veiksmīgs risinājums tirgdarbības jomā.

| 5.5 | Diskusijās par klimata pārmaiņu ietekmi daudzi novērotāji pauž atbalstu dažāda veida nodokļu un citiem finanšu atvieglojumiem. Nav šaubu, ka šādi stimuli palīdz sasniegt labi pamanāmus rezultātus. Taču tie jāpiemēro ar zināmu piesardzību. Piemēram, automobiļu degvielas aplikšanai ar nodokli būs negatīvas sociālās sekas, un tā ietekmēs cilvēkus, kas dzīvo reģionos ar mazu iedzīvotāju blīvumu. Maksas ieviešana par iebraukšanu pilsētas centrālajā daļā pozitīvi ietekmē vispārējo satiksmes situāciju, bet šāda sistēma jāpapildina ar ieguldījumiem sabiedriskā transporta nozarē. Pretējā gadījumā šādi maksājumi radīs jaunu sociāli ekonomisko nelīdzsvarotību — tie, kas to varēs atļauties, turpinās lietot automobiļus, savukārt tiem, kas to nevarēs, būs jāpaļaujas uz sabiedriska transporta sistēmu, kas dažos gadījumos var būt patiešām efektīva, bet dažos nē. |
| --- | --- |

5.5

Diskusijās par klimata pārmaiņu ietekmi daudzi novērotāji pauž atbalstu dažāda veida nodokļu un citiem finanšu atvieglojumiem. Nav šaubu, ka šādi stimuli palīdz sasniegt labi pamanāmus rezultātus. Taču tie jāpiemēro ar zināmu piesardzību. Piemēram, automobiļu degvielas aplikšanai ar nodokli būs negatīvas sociālās sekas, un tā ietekmēs cilvēkus, kas dzīvo reģionos ar mazu iedzīvotāju blīvumu. Maksas ieviešana par iebraukšanu pilsētas centrālajā daļā pozitīvi ietekmē vispārējo satiksmes situāciju, bet šāda sistēma jāpapildina ar ieguldījumiem sabiedriskā transporta nozarē. Pretējā gadījumā šādi maksājumi radīs jaunu sociāli ekonomisko nelīdzsvarotību — tie, kas to varēs atļauties, turpinās lietot automobiļus, savukārt tiem, kas to nevarēs, būs jāpaļaujas uz sabiedriska transporta sistēmu, kas dažos gadījumos var būt patiešām efektīva, bet dažos nē.

| 5.6 | Vēl viens svarīgs izpratnes palielināšanas instruments varētu būt vides vadības procesu ieviešana, piemēram, Vides vadības un audita sistēma (EMAS) ieviešana, kas ir brīvprātīga sistēma un kas tika izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 761/01. EMAS tika izveidota ar mērķi noteikt un izteikt atzinību organizācijām, kas iet tālāk nekā tiesību aktos noteiktās minimālās prasības un nepārtraukti uzlabo ekoloģiskos raksturlielumus. |
| --- | --- |

5.6

Vēl viens svarīgs izpratnes palielināšanas instruments varētu būt vides vadības procesu ieviešana, piemēram, Vides vadības un audita sistēma (EMAS) ieviešana, kas ir brīvprātīga sistēma un kas tika izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 761/01. EMAS tika izveidota ar mērķi noteikt un izteikt atzinību organizācijām, kas iet tālāk nekā tiesību aktos noteiktās minimālās prasības un nepārtraukti uzlabo ekoloģiskos raksturlielumus.

| 5.7 | Lietojot EMAS, organizācijas un iestādes meklē konkrētu veidu, kā noteikt un samazināt dažādu darbību (piemēram, energoresursu vai izejvielu lietošana, braukšana ar automobili, braukšana ar vilcienu vai lidošana ar lidmašīnu) negatīvo ietekmi uz vidi. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja varētu apsvērt EMAS ieviešanu un jo īpaši — izvērtēt iespēju aprēķināt emisiju daudzumu, ko rada braukšana uz sanāksmēm, un pēc tam veikt kompensācijas pasākumus (skat. pielikumā dažu provizoriskus aprēķinus). |
| --- | --- |

5.7

Lietojot EMAS, organizācijas un iestādes meklē konkrētu veidu, kā noteikt un samazināt dažādu darbību (piemēram, energoresursu vai izejvielu lietošana, braukšana ar automobili, braukšana ar vilcienu vai lidošana ar lidmašīnu) negatīvo ietekmi uz vidi. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja varētu apsvērt EMAS ieviešanu un jo īpaši — izvērtēt iespēju aprēķināt emisiju daudzumu, ko rada braukšana uz sanāksmēm, un pēc tam veikt kompensācijas pasākumus (skat. pielikumā dažu provizoriskus aprēķinus).

| 5.8 | Tiek apspriests arī priekšlikums par to, ka jāaprēķina, kādu daļu no preces cenas veido pārvadāšanas izdevumi. Tādējādi, izvēloties no preču klāsta, patērētāju rīcībā būtu vairāk pamatinformācijas. |
| --- | --- |

5.8

Tiek apspriests arī priekšlikums par to, ka jāaprēķina, kādu daļu no preces cenas veido pārvadāšanas izdevumi. Tādējādi, izvēloties no preču klāsta, patērētāju rīcībā būtu vairāk pamatinformācijas.

6.   Izaicinājums pilsoniskajai sabiedrībai.

| 6.1 | Kopš pasaules mēroga konferencēm Riodeženeiro un Johannesburgā organizētā pilsoniskā sabiedrība Eiropas līmenī turpina risināt ilgtspējīgas attīstības jautājumus. |
| --- | --- |

6.1

Kopš pasaules mēroga konferencēm Riodeženeiro un Johannesburgā organizētā pilsoniskā sabiedrība Eiropas līmenī turpina risināt ilgtspējīgas attīstības jautājumus.

| 6.2 | Organizētai pilsoniskajai sabiedrībai ir vienreizēja iespēja dot vērtīgu ieguldījumu ierosinātajā Eiropas dialogā par klimata pārmaiņām. Pilsoniskās sabiedrības ieguldījums varētu izpausties galvenokārt 5 jomās:






  — | aktīva līdzdalība izpratnes palielināšanā par klimata pārmaiņām un to ietekmi; |
| --- | --- | --- |

6.2

Organizētai pilsoniskajai sabiedrībai ir vienreizēja iespēja dot vērtīgu ieguldījumu ierosinātajā Eiropas dialogā par klimata pārmaiņām. Pilsoniskās sabiedrības ieguldījums varētu izpausties galvenokārt 5 jomās:

—

aktīva līdzdalība izpratnes palielināšanā par klimata pārmaiņām un to ietekmi;

| — | patērētāju un citu nozīmīgu grupu mobilizēšana, lai panāktu, ka patērētāju izvēle notiek, ņemot vērā klimata pārmaiņu ietekmi; |
| --- | --- |

—

patērētāju un citu nozīmīgu grupu mobilizēšana, lai panāktu, ka patērētāju izvēle notiek, ņemot vērā klimata pārmaiņu ietekmi;

| — | jaunu programmu ierosināšana, veidošana un atbalstīšana pilsētplānošanas (tajā skaitā mājokļu, satiksmes un svārstmigrācijas) jomā; |
| --- | --- |

—

jaunu programmu ierosināšana, veidošana un atbalstīšana pilsētplānošanas (tajā skaitā mājokļu, satiksmes un svārstmigrācijas) jomā;

| — | vidutāja darbība starp iedzīvotājiem un valdībām jautājumos, kas skar klimata pārmaiņu mazināšanu, un — ilgtermiņā — minēto procesu apturēšanu; |
| --- | --- |

—

vidutāja darbība starp iedzīvotājiem un valdībām jautājumos, kas skar klimata pārmaiņu mazināšanu, un — ilgtermiņā — minēto procesu apturēšanu;

| — | lietišķa rīcība klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanā, sadarbojoties ar citu valstu un reģionu pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

—

lietišķa rīcība klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanā, sadarbojoties ar citu valstu un reģionu pilsonisko sabiedrību.

| 6.3 | Atsaucoties Eiropadomes aicinājumam, EESK ir izveidojusi interaktīvu tīklu, kurā iesaistītas visas ES dalībvalstu ekonomikas un sociālo lietu padomes. Minētā tīkla uzmanības centrā ir Lisabonas stratēģijas īstenošana. |
| --- | --- |

6.3

Atsaucoties Eiropadomes aicinājumam, EESK ir izveidojusi interaktīvu tīklu, kurā iesaistītas visas ES dalībvalstu ekonomikas un sociālo lietu padomes. Minētā tīkla uzmanības centrā ir Lisabonas stratēģijas īstenošana.

| 6.4 | EESK nebūtu iebildumu pret minētā tīkla paplašināšanu, tajā apspriežot arī klimata pārmaiņas un Eiropas rīcību, lai mazinātu klimata pārmaiņu ietekmi. |
| --- | --- |

6.4

EESK nebūtu iebildumu pret minētā tīkla paplašināšanu, tajā apspriežot arī klimata pārmaiņas un Eiropas rīcību, lai mazinātu klimata pārmaiņu ietekmi.

Briselē, 2006. gada 25. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Skatīt Rocard kga runu EESK rīkotajā ieinteresēto pušu forumā, kas notika 2001. gada aprīlī.

1

Rocard

(2)  COM (2005) 35 galīgā redakcija, 8. lpp.

2

(3)  Piemēram, mājokļu celtniecības projekts Freiburgā.

3

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/109 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/109

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Dzīvnieku liemeņu iznīcināšana un dzīvnieku blakusproduktu izmantošana”

(2006/C 318/18)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2006. gada 19. janvāra plenārajā sesijā saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu nolēma sagatavot atzinumu par “Dzīvnieku liemeņu iznīcināšana un dzīvnieku blakusproduktu izmantošana”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2006. gada 11. jūlijā. Ziņotāja — SANTIAGO kdze.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (14. septembra sēdē), ar 115 balsīm par, 32 balsīm pret un 16 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi.

| 1.1 | Informācijai sabiedrībā ir izšķirīga nozīme, un patērētājiem par uzturā lietoto pārtikas produktu kvalitāti ir tiesības saņemt patiesu un savlaicīgu informāciju. EESK uzskata, ka ir jāorganizē patērētājiem paredzētas atbilstīgas informācijas un izskaidrošanas kampaņas. EESK atkārtoti uzsver, ka sabiedrības veselības aizsardzība un pārtikas drošības garantēšana Eiropas pārtikas rūpniecības ietvaros ir pamatprincipi, pēc kuriem vadās Komiteja. |
| --- | --- |

1.1

Informācijai sabiedrībā ir izšķirīga nozīme, un patērētājiem par uzturā lietoto pārtikas produktu kvalitāti ir tiesības saņemt patiesu un savlaicīgu informāciju. EESK uzskata, ka ir jāorganizē patērētājiem paredzētas atbilstīgas informācijas un izskaidrošanas kampaņas. EESK atkārtoti uzsver, ka sabiedrības veselības aizsardzība un pārtikas drošības garantēšana Eiropas pārtikas rūpniecības ietvaros ir pamatprincipi, pēc kuriem vadās Komiteja.

| 1.2 | EESK ierosina Eiropas Komisijai pēc iespējas drīz turpināt un izvērst iesāktos pētījumus, kas pārliecinoši apstiprina, ka gaļas miltus, kas iegūti no dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, var izmantot cūku un mājputnu barībā un ka tie nekaitē cilvēka veselībai. |
| --- | --- |

1.2

EESK ierosina Eiropas Komisijai pēc iespējas drīz turpināt un izvērst iesāktos pētījumus, kas pārliecinoši apstiprina, ka gaļas miltus, kas iegūti no dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, var izmantot cūku un mājputnu barībā un ka tie nekaitē cilvēka veselībai.

| 1.2.1 | Olbaltumvielu identifikācijas, kā arī gaļas miltu izsekošanas metodēm jābūt tādām, lai patērētāji varētu būt pilnīgi droši par to, ka cūkas baro ar gaļas miltiem, kas iegūti tikai no putnu blakusproduktiem, un ka putnus baro ar gaļas miltiem, kas iegūti vienīgi no cūku blakusproduktiem. |
| --- | --- |

1.2.1

Olbaltumvielu identifikācijas, kā arī gaļas miltu izsekošanas metodēm jābūt tādām, lai patērētāji varētu būt pilnīgi droši par to, ka cūkas baro ar gaļas miltiem, kas iegūti tikai no putnu blakusproduktiem, un ka putnus baro ar gaļas miltiem, kas iegūti vienīgi no cūku blakusproduktiem.

| 1.2.1.1 | Pēc iesākto pētījumu pabeigšanas blakusproduktus, kas iegūti no veseliem dažādās lopkautuvēs nokautiem dzīvniekiem, varēs izmantot miltu ražošanā, nodrošinot tajos esošo proteīnu identifikāciju un izsekojamību, sākot ar to izcelsmi. |
| --- | --- |

1.2.1.1

Pēc iesākto pētījumu pabeigšanas blakusproduktus, kas iegūti no veseliem dažādās lopkautuvēs nokautiem dzīvniekiem, varēs izmantot miltu ražošanā, nodrošinot tajos esošo proteīnu identifikāciju un izsekojamību, sākot ar to izcelsmi.

| 1.3 | Īpaša nozīme ir tādu pētniecības programmu izstrādei, kuru mērķis ir nodrošināt liemeņu iznīcināšanu pašā uzņēmumā, tādējādi novēršot slimību iespējamo izplatīšanos transportēšanas laikā. |
| --- | --- |

1.3

Īpaša nozīme ir tādu pētniecības programmu izstrādei, kuru mērķis ir nodrošināt liemeņu iznīcināšanu pašā uzņēmumā, tādējādi novēršot slimību iespējamo izplatīšanos transportēšanas laikā.

| 1.4 | Lai standartizētu ražošanas metodes un aizsargātu vidi gan īsā laika posmā, gan ilgtermiņā, kā arī nodrošinātu saimniecību ekonomisko līdzsvaru un gādātu par ganāmpulka sanitāro drošību un pašu lauksaimnieku veselības aizsardzību, EESK iesaka veicināt sistēmu pētniecību (ja iespējams — tādu sistēmu pētniecību, ko izmanto enerģijas ražošanā). |
| --- | --- |

1.4

Lai standartizētu ražošanas metodes un aizsargātu vidi gan īsā laika posmā, gan ilgtermiņā, kā arī nodrošinātu saimniecību ekonomisko līdzsvaru un gādātu par ganāmpulka sanitāro drošību un pašu lauksaimnieku veselības aizsardzību, EESK iesaka veicināt sistēmu pētniecību (ja iespējams — tādu sistēmu pētniecību, ko izmanto enerģijas ražošanā).

2.   Ievads.

| 2.1 | Kopš govju sūkļveida encefalopātijas (BSE) krīzes ir pagājuši seši gadu, un EESK uzskata, ka ir pienācis laiks pārvērtēt jautājumu par dzīvnieku liemeņu iznīcināšanu un dzīvnieku blakusproduktu izmantošanu, ņemot vērā tādus aspektus kā pārtikas nekaitīgums, patērētāju veselības aizsardzība un pārtikas ražotāju finansiālās problēmas. |
| --- | --- |

2.1

Kopš govju sūkļveida encefalopātijas (BSE) krīzes ir pagājuši seši gadu, un EESK uzskata, ka ir pienācis laiks pārvērtēt jautājumu par dzīvnieku liemeņu iznīcināšanu un dzīvnieku blakusproduktu izmantošanu, ņemot vērā tādus aspektus kā pārtikas nekaitīgums, patērētāju veselības aizsardzība un pārtikas ražotāju finansiālās problēmas.

| 2.1.1 | Pārtikas ražošanas procesā piemērojamie pārtikas nekaitīguma standarti Eiropā ir daudz augstāki nekā trešās valstīs, tomēr tie garantē ne vien patērētāju lietotās pārtikas nekaitīgumu, bet arī vides aizsardzību, kā arī dzīvnieku veselību un aizsardzību. Šos standartus, kas saistīti ar palielinātām ražošanas izmaksām, būs iespējams saglabāt vienīgi tad, ja Eiropā turpināsies ražošana. |
| --- | --- |

2.1.1

Pārtikas ražošanas procesā piemērojamie pārtikas nekaitīguma standarti Eiropā ir daudz augstāki nekā trešās valstīs, tomēr tie garantē ne vien patērētāju lietotās pārtikas nekaitīgumu, bet arī vides aizsardzību, kā arī dzīvnieku veselību un aizsardzību. Šos standartus, kas saistīti ar palielinātām ražošanas izmaksām, būs iespējams saglabāt vienīgi tad, ja Eiropā turpināsies ražošana.

| 2.2 | Pirms BSE krīzes dzīvnieku liemeņu iznīcināšana cūku fermās ražotājiem nesagādāja grūtības, jo dzīvnieku liemeņus bija iespējams izmantot gaļas miltu ražošanā, un šos miltus izlietoja kā lopbarību. Tādēļ vairākās valstīs dzīvnieku liemeņus dzīvnieku miltu ražotāji savāca bez atlīdzības. |
| --- | --- |

2.2

Pirms BSE krīzes dzīvnieku liemeņu iznīcināšana cūku fermās ražotājiem nesagādāja grūtības, jo dzīvnieku liemeņus bija iespējams izmantot gaļas miltu ražošanā, un šos miltus izlietoja kā lopbarību. Tādēļ vairākās valstīs dzīvnieku liemeņus dzīvnieku miltu ražotāji savāca bez atlīdzības.

| 2.3 | BSE krīzes rezultātā un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 3. oktobra Regulu Nr. 1774/2002 ne vien tika aizliegta dzīvnieku miltu izmantošana lopbarībā, bet arī tika noteikts, ka dzīvnieku liemeņi ir 2. kategorijas riska materiāls. Tas nozīmē, ka liemeņi ir jāaiztransportē un jāsadedzina, un ar to ir jānodarbojas vienīgi uzņēmumiem, kam ir atbilstīga licence. |
| --- | --- |

2.3

BSE krīzes rezultātā un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 3. oktobra Regulu Nr. 1774/2002 ne vien tika aizliegta dzīvnieku miltu izmantošana lopbarībā, bet arī tika noteikts, ka dzīvnieku liemeņi ir 2. kategorijas riska materiāls. Tas nozīmē, ka liemeņi ir jāaiztransportē un jāsadedzina, un ar to ir jānodarbojas vienīgi uzņēmumiem, kam ir atbilstīga licence.

| 2.4 | Kā jau varēja gaidīt, ražotājiem līdz ar to radās papildu izmaksas un salīdzinājumā ar trešām valstīm palielinājās traucējumi tirgū. Tādēļ ražotāji meklēja nozares ekonomikai izdevīgākus alternatīvus risinājumus, kas tomēr ļautu nodrošināt bioloģisko drošību un vides aizsardzību. |
| --- | --- |

2.4

Kā jau varēja gaidīt, ražotājiem līdz ar to radās papildu izmaksas un salīdzinājumā ar trešām valstīm palielinājās traucējumi tirgū. Tādēļ ražotāji meklēja nozares ekonomikai izdevīgākus alternatīvus risinājumus, kas tomēr ļautu nodrošināt bioloģisko drošību un vides aizsardzību.

| 2.5 | Patlaban šai nozarei ir raksturīga tās produktu tirdzniecība atklātā pasaules tirgū, ko regulē vienīgi piedāvājums un pieprasījums. Tā kā dažādu zinātnisku un tehnisku lēmumu rezultātā ir noteiktas tādas politiskas pozīcijas, kuru dēļ ražošanas izmaksas ES ir ievērojami augstākas nekā trešās valstīs, mēs ES tomēr esam pakļauti liela mēroga traucējumiem tirgū. |
| --- | --- |

2.5

Patlaban šai nozarei ir raksturīga tās produktu tirdzniecība atklātā pasaules tirgū, ko regulē vienīgi piedāvājums un pieprasījums. Tā kā dažādu zinātnisku un tehnisku lēmumu rezultātā ir noteiktas tādas politiskas pozīcijas, kuru dēļ ražošanas izmaksas ES ir ievērojami augstākas nekā trešās valstīs, mēs ES tomēr esam pakļauti liela mēroga traucējumiem tirgū.

| 2.6 | Viens no šīs problēmas piemēriem ir Padomes 2000. gada 4. decembra Lēmums Nr. 766/2000/EK, kur 2. panta 1. daļā visās dalībvalstīs tiek aizliegta pārstrādātu dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielu izmantošana lauksaimniecības dzīvnieku lopbarībā. Minētais lēmums attiecās uz visām dzīvnieku sugām. Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 3. oktobra Regulas Nr. 1174/2002 22. panta 1. punkta a) apakšpunktā šā aizlieguma darbības joma tika konsolidēta un paplašināta. |
| --- | --- |

2.6

Viens no šīs problēmas piemēriem ir Padomes 2000. gada 4. decembra Lēmums Nr. 766/2000/EK, kur 2. panta 1. daļā visās dalībvalstīs tiek aizliegta pārstrādātu dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielu izmantošana lauksaimniecības dzīvnieku lopbarībā. Minētais lēmums attiecās uz visām dzīvnieku sugām. Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 3. oktobra Regulas Nr. 1174/2002 22. panta 1. punkta a) apakšpunktā šā aizlieguma darbības joma tika konsolidēta un paplašināta.

| 2.7 | Tādēļ ir viegli saprotams, ka krīze, ko izraisīja liellopu BSE, un šīs slimības saistība ar transmisīvo sūkļveida encefalopātiju ļoti nopietni ietekmēja intensīvas ražošanas nozares (cūku un mājputnu audzēšanu), kas nesaņem nekādu ražošanas palīdzību vai piemaksas un kuru peļņa (ņemot vērā vides un dzīvnieku veselības nosacījumus, kā arī dzīvnieku veselības problēmas) ir ļoti niecīga un kuru attīstība tādēļ ir ievērojami aizkavējusies. |
| --- | --- |

2.7

Tādēļ ir viegli saprotams, ka krīze, ko izraisīja liellopu BSE, un šīs slimības saistība ar transmisīvo sūkļveida encefalopātiju ļoti nopietni ietekmēja intensīvas ražošanas nozares (cūku un mājputnu audzēšanu), kas nesaņem nekādu ražošanas palīdzību vai piemaksas un kuru peļņa (ņemot vērā vides un dzīvnieku veselības nosacījumus, kā arī dzīvnieku veselības problēmas) ir ļoti niecīga un kuru attīstība tādēļ ir ievērojami aizkavējusies.

| 2.8 | Gaļas miltu izmantošanas aizliegums nozarei radīja milzīgus zaudējumus, jo šos miltus vairs nevarēja izmantot kā olbaltumvielu avotu, lopbarībā. Palielinoties pieprasījumam pēc augu izcelsmes olbaltumvielām pieauga to cenas un ievērojami sadārdzinājās arī lopbarība. Turklāt nokauto dzīvnieku blakusprodukti vairs neradīja papildienākumus, bet gan kļuva par izmaksu faktoru, kā rezultātā — ņemot vērā arī lopbarības miltu cenu kāpumu — nenovēršami paaugstinājās patēriņa cenas. |
| --- | --- |

2.8

Gaļas miltu izmantošanas aizliegums nozarei radīja milzīgus zaudējumus, jo šos miltus vairs nevarēja izmantot kā olbaltumvielu avotu, lopbarībā. Palielinoties pieprasījumam pēc augu izcelsmes olbaltumvielām pieauga to cenas un ievērojami sadārdzinājās arī lopbarība. Turklāt nokauto dzīvnieku blakusprodukti vairs neradīja papildienākumus, bet gan kļuva par izmaksu faktoru, kā rezultātā — ņemot vērā arī lopbarības miltu cenu kāpumu — nenovēršami paaugstinājās patēriņa cenas.

3.   Vispārējas piezīmes.

3.1   Ar cūku liemeņu iznīcināšanu saistītie tiesiskie aspekti un tehniskās un zinātniskās pretrunas.

| 3.1.1 | Regula Nr. 1774/2002, kurā noteikts, ka dzīvnieku liemeņu savākšana un iznīcināšana ir licencētu uzņēmumu pienākums, kā arī tiek aizliegta dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielu izmantošana, ir izraisījusi finansiālas grūtības ne tikai to valstu ražotājiem, kas šo sistēmu jau ir ieviesušas; vēl nopietnākas problēmas ir vērojamas tajās valstīs, kas šo sistēmu nebija ieviesušas un kurām tā bija jāievieš ar vēl lielākām izmaksām. Tādēļ šo valstu ražotājiem radās jautājums, vai šī noteikuma patiesais mērķis ir kompensācija blakusproduktu pārstrādes uzņēmumiem saistībā ar aizliegumu pārdot gaļas miltus. |
| --- | --- |

3.1.1

Regula Nr. 1774/2002, kurā noteikts, ka dzīvnieku liemeņu savākšana un iznīcināšana ir licencētu uzņēmumu pienākums, kā arī tiek aizliegta dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielu izmantošana, ir izraisījusi finansiālas grūtības ne tikai to valstu ražotājiem, kas šo sistēmu jau ir ieviesušas; vēl nopietnākas problēmas ir vērojamas tajās valstīs, kas šo sistēmu nebija ieviesušas un kurām tā bija jāievieš ar vēl lielākām izmaksām. Tādēļ šo valstu ražotājiem radās jautājums, vai šī noteikuma patiesais mērķis ir kompensācija blakusproduktu pārstrādes uzņēmumiem saistībā ar aizliegumu pārdot gaļas miltus.

| 3.1.2 | Šis jautājums kļūst vēl nozīmīgāks, ja ņem vērā to, ka minētajā regulā ir paredzēts izņēmuma režīms attāliem rajoniem, kuros dzīvnieku skaits ir neliels — šajos rajonos ir atļauts piemērot dzīvnieku liemeņu iznīcināšanas parastās procedūras. Nedrīkst aizmirst to, ka šajos rajonos transportēšanas un savākšanas izmaksas būtu ārkārtīgi augstas. Turklāt ir paredzēti vēl divi izņēmumi:






  — | mirušus lolojumdzīvniekus ir iespējams iznīcināt un aprakt tādā pašā veidā kā atkritumus; |
| --- | --- | --- |

3.1.2

Šis jautājums kļūst vēl nozīmīgāks, ja ņem vērā to, ka minētajā regulā ir paredzēts izņēmuma režīms attāliem rajoniem, kuros dzīvnieku skaits ir neliels — šajos rajonos ir atļauts piemērot dzīvnieku liemeņu iznīcināšanas parastās procedūras. Nedrīkst aizmirst to, ka šajos rajonos transportēšanas un savākšanas izmaksas būtu ārkārtīgi augstas. Turklāt ir paredzēti vēl divi izņēmumi:

—

mirušus lolojumdzīvniekus ir iespējams iznīcināt un aprakt tādā pašā veidā kā atkritumus;

| — | ja ir izplatījusies kāda no Starptautiskā epizootisko slimību biroja (OIE) A sarakstā minētajām slimībām, dzīvnieku blakusproduktus var sadedzināt vai aprakt uzņēmuma teritorijā kā atkritumus, tomēr ar nosacījumu, ka atbildīgā veselības aizsardzības iestāde uzskata, ka dzīvnieku liemeņu transportēšanas gadījumā pastāv slimības izplatīšanās risks vai tuvākās pārstrādes rūpnīcas jauda ir nepietiekama. |
| --- | --- |

—

ja ir izplatījusies kāda no Starptautiskā epizootisko slimību biroja (OIE) A sarakstā minētajām slimībām, dzīvnieku blakusproduktus var sadedzināt vai aprakt uzņēmuma teritorijā kā atkritumus, tomēr ar nosacījumu, ka atbildīgā veselības aizsardzības iestāde uzskata, ka dzīvnieku liemeņu transportēšanas gadījumā pastāv slimības izplatīšanās risks vai tuvākās pārstrādes rūpnīcas jauda ir nepietiekama.

| 3.1.3 | Pašlaik arvien izteiktāka kļūst vajadzība cūku un mājputnu fermas būvēt ne tikai pēc iespējas tālāk no cilvēku mītnēm, bet arī pēc iespējas tālāk vienu no otras. Tādēļ ražotāji arvien aktīvāk meklē attālus rajonus, lai netraucētu kaimiņus un nodrošinātu mājdzīvnieku veselību. |
| --- | --- |

3.1.3

Pašlaik arvien izteiktāka kļūst vajadzība cūku un mājputnu fermas būvēt ne tikai pēc iespējas tālāk no cilvēku mītnēm, bet arī pēc iespējas tālāk vienu no otras. Tādēļ ražotāji arvien aktīvāk meklē attālus rajonus, lai netraucētu kaimiņus un nodrošinātu mājdzīvnieku veselību.

| 3.1.4 | Tā kā — kā minēts iepriekš — transportēšana/savākšana ir ļoti dārgs process, tiek meklēti risinājumi, kas ir aptverošāki nekā regulā paredzētie pasākumi un atbilst pašreizējiem apstākļiem. Apsverot šīs iespējas, nekad nedrīkst aizmirst tādus aspektus kā cilvēku veselība un drošība, dzīvnieku veselība un aizsardzība, kā arī vides aizsardzība. |
| --- | --- |

3.1.4

Tā kā — kā minēts iepriekš — transportēšana/savākšana ir ļoti dārgs process, tiek meklēti risinājumi, kas ir aptverošāki nekā regulā paredzētie pasākumi un atbilst pašreizējiem apstākļiem. Apsverot šīs iespējas, nekad nedrīkst aizmirst tādus aspektus kā cilvēku veselība un drošība, dzīvnieku veselība un aizsardzība, kā arī vides aizsardzība.

3.2   Ar gaļas miltu izmantošanu saistītie tiesiskie aspekti un tehniskās un zinātniskās pretrunas.

| 3.2.1 | Cūku un mājputnu saslimšanas risks ar BSE zinātniski nav pierādīts. Apvienotajā Karalistē nepastāv ne vismazākās šaubas par to, ka cūkas un putni bija pakļauti govju sūkļveida encefalopātijas infekcijas aģentam (prioni). Lai gan cūkas un mājputnus baroja ar tām pašām dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielām, kas liellopiem izraisīja BSE, neviens no minētajiem mājdzīvniekiem nesaslima. Veicot eksperimentus ar vistām, tikai secināts, ka tās ir imūnas gan parenterāli, gan orāli (1). |
| --- | --- |

3.2.1

Cūku un mājputnu saslimšanas risks ar BSE zinātniski nav pierādīts. Apvienotajā Karalistē nepastāv ne vismazākās šaubas par to, ka cūkas un putni bija pakļauti govju sūkļveida encefalopātijas infekcijas aģentam (prioni). Lai gan cūkas un mājputnus baroja ar tām pašām dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielām, kas liellopiem izraisīja BSE, neviens no minētajiem mājdzīvniekiem nesaslima. Veicot eksperimentus ar vistām, tikai secināts, ka tās ir imūnas gan parenterāli, gan orāli (1).

| 3.2.2 | Risinot jautājumus, kas saistīti ar patērētāju veselības aizsardzību un patērētāju drošību, Komisija veic riska pārvaldības pasākumus, pamatojoties gan uz jaunākajām tai pieejamajām analīzēm, gan arī ņemot vērā tādus pamatotus zinātniskus ieteikumus kā, piemēram, Zinātniskās vadības komitejas (ZVK) vadlīnijas. Zinātniskās vadības komiteju atbalsta ad-hoc grupa “TSE/BSE”, kurā darbojas labi pazīstami Eiropas zinātnieki. |
| --- | --- |

3.2.2

Risinot jautājumus, kas saistīti ar patērētāju veselības aizsardzību un patērētāju drošību, Komisija veic riska pārvaldības pasākumus, pamatojoties gan uz jaunākajām tai pieejamajām analīzēm, gan arī ņemot vērā tādus pamatotus zinātniskus ieteikumus kā, piemēram, Zinātniskās vadības komitejas (ZVK) vadlīnijas. Zinātniskās vadības komiteju atbalsta ad-hoc grupa “TSE/BSE”, kurā darbojas labi pazīstami Eiropas zinātnieki.

| 3.2.3 | Par to, ka zināšanas TSE jomā ir ierobežotas, liecina šādi dokumenti:






  — | zinātnisks pētījums par cilvēka inficēšanos ar BSE orālā ceļā (infekciozā deva un sugu robeža), šo pētījumu apstiprināja ZVK 2000. gada 13. un 14. aprīļa sanāksmē; |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Par to, ka zināšanas TSE jomā ir ierobežotas, liecina šādi dokumenti:

—

zinātnisks pētījums par cilvēka inficēšanos ar BSE orālā ceļā (infekciozā deva un sugu robeža), šo pētījumu apstiprināja ZVK 2000. gada 13. un 14. aprīļa sanāksmē;

| — | zinātnisks ziņojums par gaļas un kaulu miltu, kas iegūti no zīdītājiem, izmantošanas drošību tādu dzīvnieku lopbarībā, kas nav atgremotāji, ZVK sanāksme 1998. gada 24. un 25. septembrī. |
| --- | --- |

—

zinātnisks ziņojums par gaļas un kaulu miltu, kas iegūti no zīdītājiem, izmantošanas drošību tādu dzīvnieku lopbarībā, kas nav atgremotāji, ZVK sanāksme 1998. gada 24. un 25. septembrī.

| 3.2.4 | Zinātniskās vadības komiteja TSE jautājumiem saistībā ar cūkām ir veltījusi šādus pētījums:






  — | ZVK zinātnisks pētījums par tematu “Krituši dzīvnieki”, pieņemts 1999. gada 24. un 25. jūnija sēdē; |
| --- | --- | --- |

3.2.4

Zinātniskās vadības komiteja TSE jautājumiem saistībā ar cūkām ir veltījusi šādus pētījums:

—

ZVK zinātnisks pētījums par tematu “Krituši dzīvnieki”, pieņemts 1999. gada 24. un 25. jūnija sēdē;

| — | zinātnisks pētījums par TSE ievazāšanas risku tādu mājdzīvnieku ganāmpulkos, kas nav atgremotāji, to barības ražošanas procesā otrreizēji pārstrādājot dzīvnieku blakusproduktus (“intra-species recycling opinion”), ZVK pieņēmusi 1999. gada 17. septembrī; |
| --- | --- |

—

zinātnisks pētījums par TSE ievazāšanas risku tādu mājdzīvnieku ganāmpulkos, kas nav atgremotāji, to barības ražošanas procesā otrreizēji pārstrādājot dzīvnieku blakusproduktus (“intra-species recycling opinion”), ZVK pieņēmusi 1999. gada 17. septembrī;

| — | zinātnisks pētījums par dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielu izmantošanu dažādu sugu dzīvnieku barībā, pieņemts ZVK 2000. gada 27. un 28. novembra sanāksmē. |
| --- | --- |

—

zinātnisks pētījums par dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielu izmantošanu dažādu sugu dzīvnieku barībā, pieņemts ZVK 2000. gada 27. un 28. novembra sanāksmē.

| 3.2.5 | Apkopojot visus šos zinātniskos pētījumus, ir iespējams secināt, ka epidemioloģiski pierādījumi par cūku, putnu un zivju iespējam saslimt ar BSE nepastāv, kā arī epidemioloģiski nav pierādīts neviens šo sugu saslimšanas ar BSE gadījums. Līdz šim nevienā zinātniskā eksperimentā nav pierādīts, ka ar TSE var saslimt arī cūkas, mājputni vai zivis. |
| --- | --- |

3.2.5

Apkopojot visus šos zinātniskos pētījumus, ir iespējams secināt, ka epidemioloģiski pierādījumi par cūku, putnu un zivju iespējam saslimt ar BSE nepastāv, kā arī epidemioloģiski nav pierādīts neviens šo sugu saslimšanas ar BSE gadījums. Līdz šim nevienā zinātniskā eksperimentā nav pierādīts, ka ar TSE var saslimt arī cūkas, mājputni vai zivis.

3.3   Pastāvošo problēmu analīze un blakusproduktu apstrādes iespēja uzņēmumos.

| 3.3.1 | Dzīvnieku audzēšanas uzņēmumos radušos atkritumu apstrādē jāizmanto daudzpusīga pieeja, kurā ir ietverti tādi aspekti, kā pārtikas nekaitīgums, veselība un higiēna, dzīvnieku un vides aizsardzība. |
| --- | --- |

3.3.1

Dzīvnieku audzēšanas uzņēmumos radušos atkritumu apstrādē jāizmanto daudzpusīga pieeja, kurā ir ietverti tādi aspekti, kā pārtikas nekaitīgums, veselība un higiēna, dzīvnieku un vides aizsardzība.

| 3.3.2 | ES dzīvnieku audzēšanas uzņēmumi ik gadus saražo vairāk nekā 170 miljonus tonnu atkritumu. (2) Modernā fermā dzīvnieku audzēšanas vadība ir ļoti sarežģīts uzdevums, un tā aptver arī atkritumu iznīcināšanas jautājumus. Jāatrod efektīvākas un ekonomiski izdevīgākas dzīvnieku liemeņu iznīcināšanas metodes. |
| --- | --- |

3.3.2

ES dzīvnieku audzēšanas uzņēmumi ik gadus saražo vairāk nekā 170 miljonus tonnu atkritumu. (2) Modernā fermā dzīvnieku audzēšanas vadība ir ļoti sarežģīts uzdevums, un tā aptver arī atkritumu iznīcināšanas jautājumus. Jāatrod efektīvākas un ekonomiski izdevīgākas dzīvnieku liemeņu iznīcināšanas metodes.

| 3.3.3 | Dzīvnieku liemeņu iznīcināšana ir ļoti kompleksa problēma, jo ir gan jāņem vērā ietekme uz apkārtējo vidi, gan jāanalizē iespējamā slimības izplatīšanās liemeņu transportēšanas laikā, turklāt ir jāņem vērā arī sabiedrības higiēnas, drošības un veselības aspekti. (3) |
| --- | --- |

3.3.3

Dzīvnieku liemeņu iznīcināšana ir ļoti kompleksa problēma, jo ir gan jāņem vērā ietekme uz apkārtējo vidi, gan jāanalizē iespējamā slimības izplatīšanās liemeņu transportēšanas laikā, turklāt ir jāņem vērā arī sabiedrības higiēnas, drošības un veselības aspekti. (3)

| 3.3.4 | Ar šo pētījumu mēs vēlamies ražotājiem palielināt izvēles iespējas, vienlaikus ievērojot sabiedrības veselības un vides aizsardzības principus. Tādēļ mēs ierosinām izmantot hidrolīzi, kā arī citas metodes, kas atbilst turpinājumā minētajām prasībām. (4) |
| --- | --- |

3.3.4

Ar šo pētījumu mēs vēlamies ražotājiem palielināt izvēles iespējas, vienlaikus ievērojot sabiedrības veselības un vides aizsardzības principus. Tādēļ mēs ierosinām izmantot hidrolīzi, kā arī citas metodes, kas atbilst turpinājumā minētajām prasībām. (4)

| 3.3.5 | Hidrolīze kā dzīvnieku liemeņu nozīmīgākā apstrādes metode bioloģiskā ziņā neatšķiras no citu tādu organisku vielu hidrolīzes, kas sadalās kontrolētos apstākļos. Hidrolīzes bioķīmiskais process ir atkarīgs no vielu autolīzes spējas. Hidrolīze pamatā notiek, olbaltumvielām sadaloties aminoskābēs, ogļhidrātiem — kļūstot par cukuru, un lipīdiem — par taukskābēm un alkoholu. Cūku liemeņu hidrolīzes procesā iegūtais galaprodukts pēc taukvielu esterifikācijas ir bieza un viskoza viela, kuras hidrauliskās īpašības līdzinās viskoza šķidruma īpašībām. Tā ir papildu priekšrocība, veicot šīs vielas apstrādi kontrolētos apstākļos un nodrošinot tās plūšanu hidrodinamiskā veidā. Lai hidrolīzes process būtu pēc iespējas efektīvāks, ir jākontrolē tādi faktori kā daļu lielums (liemenis jāsadala iepriekš), temperatūra un procesa ilgums, kā arī skābekļa daudzums atmosfērā, lai nepieļautu nepatīkamu smaku izplatīšanos. Hidrolīzes procesā radušos produktu vēlāk var apstrādāt kopā ar uzņēmumā radušos vircu, kā rezultātā rodas šādas priekšrocības:






  — | bioloģiskā drošība (dzīvnieku liemeņus iznīcina pašā uzņēmumā kontrolētos apstākļos, tādējādi samazinot risku slimības pārnest uz citām fermām); |
| --- | --- | --- |

3.3.5

Hidrolīze kā dzīvnieku liemeņu nozīmīgākā apstrādes metode bioloģiskā ziņā neatšķiras no citu tādu organisku vielu hidrolīzes, kas sadalās kontrolētos apstākļos. Hidrolīzes bioķīmiskais process ir atkarīgs no vielu autolīzes spējas. Hidrolīze pamatā notiek, olbaltumvielām sadaloties aminoskābēs, ogļhidrātiem — kļūstot par cukuru, un lipīdiem — par taukskābēm un alkoholu. Cūku liemeņu hidrolīzes procesā iegūtais galaprodukts pēc taukvielu esterifikācijas ir bieza un viskoza viela, kuras hidrauliskās īpašības līdzinās viskoza šķidruma īpašībām. Tā ir papildu priekšrocība, veicot šīs vielas apstrādi kontrolētos apstākļos un nodrošinot tās plūšanu hidrodinamiskā veidā. Lai hidrolīzes process būtu pēc iespējas efektīvāks, ir jākontrolē tādi faktori kā daļu lielums (liemenis jāsadala iepriekš), temperatūra un procesa ilgums, kā arī skābekļa daudzums atmosfērā, lai nepieļautu nepatīkamu smaku izplatīšanos. Hidrolīzes procesā radušos produktu vēlāk var apstrādāt kopā ar uzņēmumā radušos vircu, kā rezultātā rodas šādas priekšrocības:

—

bioloģiskā drošība (dzīvnieku liemeņus iznīcina pašā uzņēmumā kontrolētos apstākļos, tādējādi samazinot risku slimības pārnest uz citām fermām);

| — | paaugstinās vircas iznīcināšanas tradicionālā procesa efektivitāte; |
| --- | --- |

—

paaugstinās vircas iznīcināšanas tradicionālā procesa efektivitāte;

| — | patogēnu vielu likvidēšana; |
| --- | --- |

—

patogēnu vielu likvidēšana;

| — | uzņēmuma vadības uzlabošana, jo dzīvnieku liemeņu iznīcināšana un vircas apstrāde notiek uz vietas uzņēmumā un reālajā laikā. (5) |
| --- | --- |

—

uzņēmuma vadības uzlabošana, jo dzīvnieku liemeņu iznīcināšana un vircas apstrāde notiek uz vietas uzņēmumā un reālajā laikā. (5)

| 3.3.6 | Enerģijas ražošana, izmantojot biogāzi, ir nozīmīga, un šajā procesā ir iespējams izmantot savienotos traukus, tādējādi nepieļaujot atpakaļplūsmu vai saskari ar atmosfēru. Tomēr pastāv liela interese arī par tādu vienkāršu procesu izpēti, kas ir piemēroti mazākām fermām un kas arī nodrošina sabiedrības veselības aizsardzību, higiēnas normu ievērošanu uzņēmumos, kā arī vides aizsardzību. |
| --- | --- |

3.3.6

Enerģijas ražošana, izmantojot biogāzi, ir nozīmīga, un šajā procesā ir iespējams izmantot savienotos traukus, tādējādi nepieļaujot atpakaļplūsmu vai saskari ar atmosfēru. Tomēr pastāv liela interese arī par tādu vienkāršu procesu izpēti, kas ir piemēroti mazākām fermām un kas arī nodrošina sabiedrības veselības aizsardzību, higiēnas normu ievērošanu uzņēmumos, kā arī vides aizsardzību.

4.   Īpašas piezīmes.

| 4.1 | Mūsdienu sabiedrībā informācijai ir izšķirīga nozīme. Patērētājam ir tiesības saņemt pilnīgu un patiesu informāciju. Tas tomēr notiek reti, jo plašsaziņas līdzekļi vienmēr īpašu uzmanību pievērš katastrofām un nelaimes gadījumiem, turpretim pozitīviem notikumiem uzmanība tiek veltīta reti. Tādēļ ir jāpieliek īpašas pūles, lai atspoguļotu visu sabiedrības veselības jomā veikto darbu, tādējādi patērētājam piedāvājot iespēju izvēlēties pēc viņu domām vispiemērotāko produktu. |
| --- | --- |

4.1

Mūsdienu sabiedrībā informācijai ir izšķirīga nozīme. Patērētājam ir tiesības saņemt pilnīgu un patiesu informāciju. Tas tomēr notiek reti, jo plašsaziņas līdzekļi vienmēr īpašu uzmanību pievērš katastrofām un nelaimes gadījumiem, turpretim pozitīviem notikumiem uzmanība tiek veltīta reti. Tādēļ ir jāpieliek īpašas pūles, lai atspoguļotu visu sabiedrības veselības jomā veikto darbu, tādējādi patērētājam piedāvājot iespēju izvēlēties pēc viņu domām vispiemērotāko produktu.

4.2   Dzīvnieku liemeņu un dzīvnieku izcelsmes atkritumu iznīcināšanas sekas ekonomikas jomā.

| 4.2.1 | Dzīvnieku liemeņu iznīcināšana ir izraisījusi virkni loģistikas problēmu (valstīs, kurās nav ieviesta transportēšanas/savākšanas sistēma), un dažos gadījumos savākšana nav savienojama ar labu praksi, kas fermās tiek piemērota veselības aizsardzības nodrošināšanai. |
| --- | --- |

4.2.1

Dzīvnieku liemeņu iznīcināšana ir izraisījusi virkni loģistikas problēmu (valstīs, kurās nav ieviesta transportēšanas/savākšanas sistēma), un dažos gadījumos savākšana nav savienojama ar labu praksi, kas fermās tiek piemērota veselības aizsardzības nodrošināšanai.

| 4.2.2 | Kopienas direktīvas ietekme uz ekonomiku ir jāanalizē divos konkrētos gadījumos: |
| --- | --- |

4.2.2

Kopienas direktīvas ietekme uz ekonomiku ir jāanalizē divos konkrētos gadījumos:

| 4.2.2.1 | valstīs, kur dzīvnieku liemeņu savākšanas sistēma nebija ieviesta, jāinvestē līdzekļi šādās jomās — fermās (saldēšanas iekārtu būve un drošu plānu izstrāde dzīvnieku liemeņu savākšanai), transporta uzņēmumos (speciāli aprīkotu kravas automobiļu iegāde), blakusproduktu apstrādes uzņēmumos (pielāgojumi, lai būtu iespējams veikt nesadalītu liemeņu pārstrādi) (6); |
| --- | --- |

4.2.2.1

valstīs, kur dzīvnieku liemeņu savākšanas sistēma nebija ieviesta, jāinvestē līdzekļi šādās jomās — fermās (saldēšanas iekārtu būve un drošu plānu izstrāde dzīvnieku liemeņu savākšanai), transporta uzņēmumos (speciāli aprīkotu kravas automobiļu iegāde), blakusproduktu apstrādes uzņēmumos (pielāgojumi, lai būtu iespējams veikt nesadalītu liemeņu pārstrādi) (6);

| 4.2.2.2 | valstīs, kur dzīvnieku liemeņu transportēšanas/savākšanas sistēmas jau ir ieviestas, papildu investīcijas nav nepieciešamas. Tā kā gaļas miltu izmantošana ir aizliegta, ir jāsedz ar šo miltu savākšanu un iznīcināšanu saistītie izdevumi. (7) |
| --- | --- |

4.2.2.2

valstīs, kur dzīvnieku liemeņu transportēšanas/savākšanas sistēmas jau ir ieviestas, papildu investīcijas nav nepieciešamas. Tā kā gaļas miltu izmantošana ir aizliegta, ir jāsedz ar šo miltu savākšanu un iznīcināšanu saistītie izdevumi. (7)

4.3   Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu izmantošanas ietekme uz ekonomiku.

Aizliegums izmantot dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielas cūku, mājputnu un zivju lopbarībā Eiropā ir izraisījis ievērojamu ražošanas izmaksu palielināšanos, kā rezultātā, protams, ir palielinājušies arī konkurences izkropļojumi salīdzinājumā ar tādām valstīm kā Brazīlija, Argentīna un ASV, kur dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielu izmantošana ir atļauta. Šīm palielinātajām izmaksām ir sekas dažādās jomās, jo dzīvnieku nokaušanas procesā iegūtie blakusprodukti vairs nav peļņas avots, jo to iznīcināšanai vajadzīgi līdzekļi, un pieaugošais pieprasījums pēc augu izcelsmes olbaltumvielām ir izraisījis cenu kāpumu un līdz ar to arī lopbarības cenu palielināšanos. (8)

| 4.3.1 | Reālos skaitļos ES ražošanas izmaksas salīdzinājumā ar trešām valstīm ir palielinājušās šādi:







  blakusproduktu iznīcināšana | : | 6 EUR/100 kg cūkas liemeņu (9) |
| --- | --- | --- | --- |
| dzīvnieku izcelsmes miltu neizmantošana | : | 0,75 EUR/100 kg (10) |
| sojas cenas pieaugums | : | 1,5 EUR/100 kg (11) |

4.3.1

Reālos skaitļos ES ražošanas izmaksas salīdzinājumā ar trešām valstīm ir palielinājušās šādi:

blakusproduktu iznīcināšana

:

6 EUR/100 kg cūkas liemeņu (9)

dzīvnieku izcelsmes miltu neizmantošana

:

0,75 EUR/100 kg (10)

sojas cenas pieaugums

:

1,5 EUR/100 kg (11)

Ja šos skaitļus sareizina ar gada laikā izaudzēto cūku daudzumu, ir iespējams secināt, ka Kopienai ir radušies zaudējumi 173 miljonu EUR apmērā. Šim izmaksu kāpumam ir jāpieskaita arī virkne tādu ražošanas faktoru kā lopbarība, enerģija, darbaspēks, dzīvnieku labturības un vides aizsardzības normas utt., kā rezultātā Brazīlijā (12) viens kilograms cūkas liemeņa izmaksā EUR 0,648, turpretim ES tas izmaksā EUR 1,25 (13).

| 4.3.2 | PTO sarunās šo jautājumu nav iespējams apspriest, jo apgalvojums par konkurences izkropļojumu eksistenci nekavējoties tiktu noraidīts, atsaucoties uz to, ka šie izkropļojumi nav zinātniski pierādīti. Jā šāds stāvoklis turpināsies, ES ražotāji ir jāatbalsta, jo pretējā gadījumā viņu tālākā pastāvēšana ir apdraudēta. |
| --- | --- |

4.3.2

PTO sarunās šo jautājumu nav iespējams apspriest, jo apgalvojums par konkurences izkropļojumu eksistenci nekavējoties tiktu noraidīts, atsaucoties uz to, ka šie izkropļojumi nav zinātniski pierādīti. Jā šāds stāvoklis turpināsies, ES ražotāji ir jāatbalsta, jo pretējā gadījumā viņu tālākā pastāvēšana ir apdraudēta.

4.4   Aspekti, kas jāņem vērā, apspriežot iespēju atcelt aizliegumu attiecībā uz gaļas miltu (kas ražoti no dzīvniekiem, kas nav atgremotāji) izmantošanu cūku un mājputnu barībā.

| 4.4.1 | Pirmām kārtām ir jānodrošina tas, lai nenotiktu gaļas miltu sajaukšanās. Tādēļ darba grupai, ko ir izveidojuši dažādu Beļģijas iestāžu pētnieki, tika uzdots izpētīt tādas tehnoloģijas, ar kuru palīdzību būtu iespējams lopbarībā atrast dzīvnieku (proti, dzīvnieku, kas ir atgremotāji) izcelsmes olbaltumvielas, kā arī tika uzdots šīs tehnoloģijas izstrādāt līdz stadijai, kad tās iespējams ieviest praksē. Pētnieku grupa, uzrādot labus rezultātus, savu darbību beidza 2004. gada pirmajā pusē un Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorātam 2004. gada 24. septembrī iesniedza nobeiguma ziņojumu par tematu “Dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielu, tostarp gaļas un kaulu miltu, noteikšana lopbarībā”; minētajā pētījumā tika ierosināti pasākumi šāda veida olbaltumvielu noteikšanai lopbarībā. Tādējādi būtu iespējams izveidot pilnībā izsekojamas un pārraugāmas tādu gaļas miltu ražošanas ķēdes, kas tiek iegūti no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji (šo miltu izcelsme tātad būtu viegli nosakāma). Tādēļ būtu iespējams apsvērt, kādam jābūt šo vielu ražošanas un atkārtotas izmantošanas obligāto metožu sākotnējam kopumam, ar kā palīdzību būtu iespējams pilnībā garantēt, ka lopbarībā nav dzīvnieku (proti, dzīvnieku, kas ir atgremotāji) izcelsmes gaļas miltu (14). |
| --- | --- |

4.4.1

Pirmām kārtām ir jānodrošina tas, lai nenotiktu gaļas miltu sajaukšanās. Tādēļ darba grupai, ko ir izveidojuši dažādu Beļģijas iestāžu pētnieki, tika uzdots izpētīt tādas tehnoloģijas, ar kuru palīdzību būtu iespējams lopbarībā atrast dzīvnieku (proti, dzīvnieku, kas ir atgremotāji) izcelsmes olbaltumvielas, kā arī tika uzdots šīs tehnoloģijas izstrādāt līdz stadijai, kad tās iespējams ieviest praksē. Pētnieku grupa, uzrādot labus rezultātus, savu darbību beidza 2004. gada pirmajā pusē un Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorātam 2004. gada 24. septembrī iesniedza nobeiguma ziņojumu par tematu “Dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielu, tostarp gaļas un kaulu miltu, noteikšana lopbarībā”; minētajā pētījumā tika ierosināti pasākumi šāda veida olbaltumvielu noteikšanai lopbarībā. Tādējādi būtu iespējams izveidot pilnībā izsekojamas un pārraugāmas tādu gaļas miltu ražošanas ķēdes, kas tiek iegūti no dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji (šo miltu izcelsme tātad būtu viegli nosakāma). Tādēļ būtu iespējams apsvērt, kādam jābūt šo vielu ražošanas un atkārtotas izmantošanas obligāto metožu sākotnējam kopumam, ar kā palīdzību būtu iespējams pilnībā garantēt, ka lopbarībā nav dzīvnieku (proti, dzīvnieku, kas ir atgremotāji) izcelsmes gaļas miltu (14).

4.5   Pēdējais šķērslis, kā dēļ netiek atļauts atkal izmantot no dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, iegūtus gaļas miltus cūku un mājputnu barošanai.

| 4.5.1 | Pašlaik vienīgais, kas vajadzīgs, lai izpildītu vēl vienu Eiropas Parlamenta prasību, proti, pierādītu, ka netiek piekopts kanibālisms, ir tādu tehnoloģiju izstrāde, ar kuru palīdzību ir iespējams noteikt atšķirību starp olbaltumvielām, kas iegūtas no cūkām, un mājputnu izcelsmes olbaltumvielām. Runājot par gaļas miltu izmantošanu, nav korekti lietot vārdu “kanibālisms”. Par kanibālismu uzskatāmi tikai tādi gadījumi, kad apēšana notikusi tiešā veidā, un tas nejauši var atgadīties tikai nedaudzos uzņēmumos; attiecībā uz aminoskābēm un taukskābēm vārda “kanibālisms” lietošana nav pieņemama. |
| --- | --- |

4.5.1

Pašlaik vienīgais, kas vajadzīgs, lai izpildītu vēl vienu Eiropas Parlamenta prasību, proti, pierādītu, ka netiek piekopts kanibālisms, ir tādu tehnoloģiju izstrāde, ar kuru palīdzību ir iespējams noteikt atšķirību starp olbaltumvielām, kas iegūtas no cūkām, un mājputnu izcelsmes olbaltumvielām. Runājot par gaļas miltu izmantošanu, nav korekti lietot vārdu “kanibālisms”. Par kanibālismu uzskatāmi tikai tādi gadījumi, kad apēšana notikusi tiešā veidā, un tas nejauši var atgadīties tikai nedaudzos uzņēmumos; attiecībā uz aminoskābēm un taukskābēm vārda “kanibālisms” lietošana nav pieņemama.

| 4.5.2 | Neraugoties uz iepriekš minētajiem komentāriem, patlaban pastāv reāla iespēja izveidot to kanālu pārraudzības mehānismu, pa kuriem tiek piegādātas tikai no cūkām iegūtas olbaltumvielas mājputnu barībai un otrādi; šo pārraudzības mehānismu būtu iespējams izveidot šādu iemeslu dēļ:






  — | cūku un mājputnu izcelsmes gaļas miltus nekad nav iespējams ražot vienā un tajā pašā kautuvē, jo šo dzīvnieku sugu kaušanai ir nepieciešamas atšķirīgas kaušanas iekārtas; |
| --- | --- | --- |

4.5.2

Neraugoties uz iepriekš minētajiem komentāriem, patlaban pastāv reāla iespēja izveidot to kanālu pārraudzības mehānismu, pa kuriem tiek piegādātas tikai no cūkām iegūtas olbaltumvielas mājputnu barībai un otrādi; šo pārraudzības mehānismu būtu iespējams izveidot šādu iemeslu dēļ:

—

cūku un mājputnu izcelsmes gaļas miltus nekad nav iespējams ražot vienā un tajā pašā kautuvē, jo šo dzīvnieku sugu kaušanai ir nepieciešamas atšķirīgas kaušanas iekārtas;

| — | tā kā dažas rūpnīcas ražo vienīgi mājputnu barību, bet dažas — vienīgi cūku barību, nav iespējams šo abu veidu barību nejauši sajaukt kopā; |
| --- | --- |

—

tā kā dažas rūpnīcas ražo vienīgi mājputnu barību, bet dažas — vienīgi cūku barību, nav iespējams šo abu veidu barību nejauši sajaukt kopā;

| — | tas pats attiecas uz rūpnīcām, kurās dažādām dzīvnieku sugām izmanto atšķirīgas ražošanas līnijas. |
| --- | --- |

—

tas pats attiecas uz rūpnīcām, kurās dažādām dzīvnieku sugām izmanto atšķirīgas ražošanas līnijas.

Briselē, 2006. gada 14. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  (D. Mattews e B. C. Cooke, Rev. Sci. Tecl. Int. Eprit. 2003, 22(1), 283 — 296). Vēl viens svarīgs pētījums: “Poultry, pig and the risk of BSE following the feed ban in France — a spatial analysis”. Abrial D., Calavas D., Jarrige N., Ducrot C.; Vet. Res. 36 (2005), 615.-628. lpp.

1

(D. Mattews e B. C. Cooke, Rev. Sci. Tecl. Int. Eprit. 2003, 22(1), 283

296).

Poultry, pig and the risk of BSE following the feed ban in France — a spatial analysis”. Abrial D., Calavas D., Jarrige N., Ducrot C.; Vet. Res. 36 (2005),

(2)  1. tabula — pārskats par dzīvnieku izcelsmes atkritumiem (ES-15), avots — EUROSTAT/MAPYA 2003.

2

EUROSTAT/MAPYA

(3)  2. tabula — dzīvnieku audzēšanas uzņēmumos saražoto atkritumu daudzums (Avots: EUROSTAT/MAPYA).

3

EUROSTAT/MAPYA

(4)

4

| — | “Risk assessment: use of composting and biogas treatment to dispose of catering waste containing meat” (Beigu ziņojums Vides aizsardzības, pārtikas un lauksaimniecības lietu ministrijai),
  Gale P.
  (2002). Atrodams šādā tīmekļa vietnē: http://www.defra.gov.uk/animalh/by-prods/publicat/ |
| --- | --- |

—

“Risk assessment: use of composting and biogas treatment to dispose of catering waste containing meat” (Beigu ziņojums Vides aizsardzības, pārtikas un lauksaimniecības lietu ministrijai),
  Gale P.
  (2002). Atrodams šādā tīmekļa vietnē: http://www.defra.gov.uk/animalh/by-prods/publicat/

Risk assessment: use of composting and biogas treatment to dispose of catering waste containing meat

Gale P.

| — | “Informe final relativo a los resultados obtenidos en los proyectos de estudio de alternativas a sistemas de cadáveres”, Antonio Muñoz LunA, Guillermo Ramis Vidal, Francisco José Pallarés Martínez, Antonio Rouco Yáñez, Francisco Tristán Lozano, Jesús Martínez Almela, Jorge Barrera, Miriam Lorenzo Navarro, Juan José Quereda Torres. (2006) |
| --- | --- |

—

“Informe final relativo a los resultados obtenidos en los proyectos de estudio de alternativas a sistemas de cadáveres”, Antonio Muñoz LunA, Guillermo Ramis Vidal, Francisco José Pallarés Martínez, Antonio Rouco Yáñez, Francisco Tristán Lozano, Jesús Martínez Almela, Jorge Barrera, Miriam Lorenzo Navarro, Juan José Quereda Torres. (2006)

“Informe final relativo a los resultados obtenidos en los proyectos de estudio de alternativas a sistemas de cadáveres”, Antonio Muñoz LunA, Guillermo Ramis Vidal, Francisco José Pallarés Martínez, Antonio Rouco Yáñez, Francisco Tristán Lozano, Jesús Martínez Almela, Jorge Barrera, Miriam Lorenzo Navarro, Juan José Quereda Torres.

(5)  Pētījumi šajā jomā:

5

| — | “Informe final de resultados sobre la hidrolización de cadáveres animales no ruminantes: experiencia en ganado porcino”, Lobera J.B., González M., Sáez J., Montes A., Clemente P., Quiles A., Crespo F., Alonso F., Carrizosa J.A., Andujar M., Martínez D., Gutiérrez C. |
| --- | --- |

—

“Informe final de resultados sobre la hidrolización de cadáveres animales no ruminantes: experiencia en ganado porcino”, Lobera J.B., González M., Sáez J., Montes A., Clemente P., Quiles A., Crespo F., Alonso F., Carrizosa J.A., Andujar M., Martínez D., Gutiérrez C.

“Informe final de resultados sobre la hidrolización de cadáveres animales no ruminantes: experiencia en ganado porcino”, Lobera J.B., González M., Sáez J., Montes A., Clemente P., Quiles A., Crespo F., Alonso F., Carrizosa J.A., Andujar M., Martínez D., Gutiérrez C.

| — | “Parámetros Físico-químicos y bacteriológicos de la hidrolización de cadáveres de animales no ruminantes con bioactivadores”, Gutiérres C., Fernández F., Andujar M., Martín J., Clemente P., Lobera J.B., CARM-IMIDA. http://wsiam.carm.es/imida/publicaciones%20pdf/Ganader%EDa/Gesti%F3n%20de%20Residuos%20Ganaderos/Hidrolizaci%F3n%20de%20Cad%E1veres/Resultados%20del%20Estudio%20Preliminar.pdf |
| --- | --- |

—

“Parámetros Físico-químicos y bacteriológicos de la hidrolización de cadáveres de animales no ruminantes con bioactivadores”, Gutiérres C., Fernández F., Andujar M., Martín J., Clemente P., Lobera J.B., CARM-IMIDA. http://wsiam.carm.es/imida/publicaciones%20pdf/Ganader%EDa/Gesti%F3n%20de%20Residuos%20Ganaderos/Hidrolizaci%F3n%20de%20Cad%E1veres/Resultados%20del%20Estudio%20Preliminar.pdf

“Parámetros Físico-químicos y bacteriológicos de la hidrolización de cadáveres de animales no ruminantes con bioactivadores”, Gutiérres C., Fernández F., Andujar M., Martín J., Clemente P., Lobera J.B., CARM-IMIDA

(6)  No veiktajiem aprēķiniem izriet, ka atkarībā no uzņēmuma atrašanās vietas un tā lieluma ražošanas izmaksas uz katru dzīvnieku pieaug no EUR 0,36 līdz 0,96, turklāt šis cenu kāpums neapšaubāmi visvairāk ietekmē mazos uzņēmumus.

6

(7)  Tādēļ produktam rodas papildu izmaksas robežās no EUR 0,3 līdz 0,5 uz katru dzīvnieku.

7

(8)  Mśrcia universitātes darba grupas pētījumi; vadītājs — Prof. Dr. António Muńoz Luna, DMV, PhD, MBA.

8

Mśrcia

Prof. Dr. António Muńoz Luna, DMV, PhD, MBA

(9)  Avots: Francijas lauksaimniecības pētniecības institūts (INRA — Institute National de Recherche Agricole).

9

INRA

Institute National de Recherche Agricole

(10)  Aprēķināts, ņemot vērā izejvielu vidējo cenu pirms un pēc aizlieguma izmantot dzīvnieku izcelsmes miltus un ņemot vērā cūkas nobarošanai nepieciešamo barības daudzumu/barības sastāvdaļas.

10

(11)  Skat. 10.

11

(12)  Ražošanas izmaksas kādā no Paranas štatā esošiem uzņēmumiem, kur tiek turētas 1200 sivēnmātes slēgtā ciklā un kas no katras sivēnmātes gadā izaudzē 20,3 sivēnus pārdošanai.

12

(13)  Uzņēmums Portugālē, kur tiek turētas 500 sivēnmātes slēgtā ciklā un kas no katras sivēnmātes gadā izaudzē 23 sivēnus pārdošanai.

13

(14)  Citi pētījumi par šo tematu:

14

| — | “Effective PCR detection of animal species in highly processed animal byproducts and compound feeds”, Fumière O., Dubois M., Baeten .V, von Holst C., Berben G. Anal Bioanal Chem (2006) 385: 1045-1054. |
| --- | --- |

—

“Effective PCR detection of animal species in highly processed animal byproducts and compound feeds”, Fumière O., Dubois M., Baeten .V, von Holst C., Berben G. Anal Bioanal Chem (2006) 385: 1045-1054.

“Effective PCR detection of animal species in highly processed animal byproducts and compound feeds”, Fumière O., Dubois M., Baeten .V, von Holst C., Berben G. Anal Bioanal Chem

| — | “Identification of Species-specific DNA in feedstuffs”, Krcmar P., Rencova E.; J. Agric. Food Chem. 2003, 51, 7655-7658. |
| --- | --- |

—

“Identification of Species-specific DNA in feedstuffs”, Krcmar P., Rencova E.; J. Agric. Food Chem. 2003, 51, 7655-7658.

“Identification of Species-specific DNA in feedstuffs”, Krcmar P., Rencova E.; J. Agric. Food Chem.

| — | “Species-specific PCR for the identification of ovine, porcine and chicken species in meat and boné meal (MBM)”, Lahiff S., Glennon M., O'Brien L., Lyng J., Smith T., Maher M., Shilton N., Molecular and Cellular Probes (2001) 15, 27-35. |
| --- | --- |

—

“Species-specific PCR for the identification of ovine, porcine and chicken species in meat and boné meal (MBM)”, Lahiff S., Glennon M., O'Brien L., Lyng J., Smith T., Maher M., Shilton N., Molecular and Cellular Probes (2001) 15, 27-35.

“Species-specific PCR for the identification of ovine, porcine and chicken species in meat and boné meal (MBM)”, Lahiff S., Glennon M., O'Brien L., Lyng J., Smith T., Maher M., Shilton N., Molecular and Cellular Probes

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/114 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/114

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes regulai kas nosaka īpašus pasākumus, lai veicinātu zīdtārpiņu audzēšanu”

(kodificētā versija)

COM(2006) 4 galīgā redakcija — 2006/0003 (CNS))

(2006/C 318/19)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 37. pantu 2006. gada 8. februārī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu padomi par augstāk minēto tematu.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma... Ziņotāja — LE NOUAIL kdze.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (13. septembra sēdē), ar 168 balsīm par, 7 balsīm pret un 17 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Ievads.

| 1.1 | Komisijas priekšlikums ir veikts Regulas (EEK) Nr.845/7, kas paredz īpašus pasākumus, lai veicinātu zīdtārpiņu (Bombyx mori (Linnaeus, 1758) audzēšanu, kodifikāciju, izmantojot 1994. gada 20. decembra starpiestāžu līgumā paredzēto paātrināto procedūru. |
| --- | --- |

1.1

Komisijas priekšlikums ir veikts Regulas (EEK) Nr.845/7, kas paredz īpašus pasākumus, lai veicinātu zīdtārpiņu (Bombyx mori (Linnaeus, 1758) audzēšanu, kodifikāciju, izmantojot 1994. gada 20. decembra starpiestāžu līgumā paredzēto paātrināto procedūru.

| 1.2 | Kodifikāciju izmanto laika gaitā bieži grozītu tiesību aktu gadījumā, jo tie kļuvuši grūti interpretējami. |
| --- | --- |

1.2

Kodifikāciju izmanto laika gaitā bieži grozītu tiesību aktu gadījumā, jo tie kļuvuši grūti interpretējami.

2.   Vispārīgas piezīmes.

| 2.1 | Iepriekš minētā regula stājusies spēkā pirms vairāk kā trīsdesmit gadiem; tā vairākas reizes ir būtiski izmainīta un attiecīga regulējuma lietotājiem ir kļuvis grūti saprast tā saturu un piemērojamību, tādēļ nepieciešams veikt juridisku izpēti un sastādīt praktiski piemērojamu dokumentu. |
| --- | --- |

2.1

Iepriekš minētā regula stājusies spēkā pirms vairāk kā trīsdesmit gadiem; tā vairākas reizes ir būtiski izmainīta un attiecīga regulējuma lietotājiem ir kļuvis grūti saprast tā saturu un piemērojamību, tādēļ nepieciešams veikt juridisku izpēti un sastādīt praktiski piemērojamu dokumentu.

| 2.2 | Tādēļ Komiteja atbalsta kodifikācijas priekšlikumu, kas padara tiesības pieejamākas Eiropas iedzīvotājiem un atbilstoši Komitejas vēlmei un tās iepriekšējos atzinumos (1) paustajam sekmē tiesību aktu uzlabošanu. |
| --- | --- |

2.2

Tādēļ Komiteja atbalsta kodifikācijas priekšlikumu, kas padara tiesības pieejamākas Eiropas iedzīvotājiem un atbilstoši Komitejas vēlmei un tās iepriekšējos atzinumos (1) paustajam sekmē tiesību aktu uzlabošanu.

3.   Īpašas piezīmes.

| 3.1 | Jāpārdomā arī iespēja veikt citas vienkāršošanas procedūras, piemēram, attiecīgo tiesību aktu atcelšanu vai atjaunošanu. |
| --- | --- |

3.1

Jāpārdomā arī iespēja veikt citas vienkāršošanas procedūras, piemēram, attiecīgo tiesību aktu atcelšanu vai atjaunošanu.

| 3.2 | Zīdkopība, kas Eiropas dienvidos spēcīgi attīstījusies kopš 13. gadsimta, kulimināciju sasniedza 19. gadsimtā. Tās lejupslīde notika pēc tam, kad Bombyx mori, insektu, kura kokons, kas kalpo metamorfozei, sastāv no viena tektilrūpniecībā izmantojama zīda pavediena, skāra epidēmija. Veselīgu grenu (2) ieviešana tomēr neļāva atsākt audzēt zīdtārpiņus — kas prasa daudz rūpju — un zīdkokus, kuru lapas ir vienīgā zīdtārpiņu barība un kuras jāievāc katru dienu, jo zīdtārpiņi tās apēd lielos daudzumos. Šodien attiecīgā rūpniecība gandrīz pilnīgi ir atkarīga no importa, jo īpaši no Ķīnas un Vjetnamas. |
| --- | --- |

3.2

Zīdkopība, kas Eiropas dienvidos spēcīgi attīstījusies kopš 13. gadsimta, kulimināciju sasniedza 19. gadsimtā. Tās lejupslīde notika pēc tam, kad Bombyx mori, insektu, kura kokons, kas kalpo metamorfozei, sastāv no viena tektilrūpniecībā izmantojama zīda pavediena, skāra epidēmija. Veselīgu grenu (2) ieviešana tomēr neļāva atsākt audzēt zīdtārpiņus — kas prasa daudz rūpju — un zīdkokus, kuru lapas ir vienīgā zīdtārpiņu barība un kuras jāievāc katru dienu, jo zīdtārpiņi tās apēd lielos daudzumos. Šodien attiecīgā rūpniecība gandrīz pilnīgi ir atkarīga no importa, jo īpaši no Ķīnas un Vjetnamas.

| 3.3 | Ņemot vērā to, ka zīdu izmanto daudzveidīgi un tādēļ kvalitātes prasības ir dažādas, kā arī pētniecības rezultātā nākotnē paredzamos jaunos tā pielietojuma veidus, Komiteja uzskata, ka Eiropā jāuztur zīdkopības pamati; minētā aktivitāte cita starpā ļauj saglabāt darbavietas mazāk labvēlīgos vai perifēros reģionos (3). Regulā paredzētais atbalsts par kasti ir nepieciešams, lai minētā aktivitāte varētu pastāvēt asas konkurences apstākļos, ko rada liels daudzums importa no tādām trešajām valstīm, kur ir ļoti lēts darbaspēks. Eiropas zīds cita starpā ir piemērots izmantošanai mūsdienu rūpniecībā, un to varēs dažādi izmantot nākotnē, tādēļ tā ražošana Kopienā ir pamatota. |
| --- | --- |

3.3

Ņemot vērā to, ka zīdu izmanto daudzveidīgi un tādēļ kvalitātes prasības ir dažādas, kā arī pētniecības rezultātā nākotnē paredzamos jaunos tā pielietojuma veidus, Komiteja uzskata, ka Eiropā jāuztur zīdkopības pamati; minētā aktivitāte cita starpā ļauj saglabāt darbavietas mazāk labvēlīgos vai perifēros reģionos (3). Regulā paredzētais atbalsts par kasti ir nepieciešams, lai minētā aktivitāte varētu pastāvēt asas konkurences apstākļos, ko rada liels daudzums importa no tādām trešajām valstīm, kur ir ļoti lēts darbaspēks. Eiropas zīds cita starpā ir piemērots izmantošanai mūsdienu rūpniecībā, un to varēs dažādi izmantot nākotnē, tādēļ tā ražošana Kopienā ir pamatota.

Briselē, 2006. gada 13. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Cita starpā skatīt EESK izpētes atzinumu par tematu “Labāka tiesību aktu izstrāde”, 2005 (ziņotājs: Daniel RETUREAU)INT/265 — OV C 24, 31.01.2006., 39. lpp.

1

Daniel RETUREAU

(2)  Zīdtauriņa Bombyx mori.oliņas.

2

Bombyx mori

(3)  Puses Eiropas produkcijas nāk no Kanāriju salām.

3

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/115 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/115

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 76/769/EEK, kas attiecas uz dažu dzīvsudrabu saturošu mērierīču tirdzniecības ierobežojumiem”

COM(2006) 69 galīgā redakcija — 2006/0018 (COD)

(2006/C 318/20)

Padome saskaņā ar EK Līguma 95. pantu 2006. gada 8. martā nolēma apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu padomi par augstāk minēto tematu.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2006. gada 11. jūlijā. Ziņotāja — Cassina kdze.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (13. septembra sēdē), ar 181 balsi par, 5 balsīm pret un 8 atturoties, pieņēma šādu atzinumu.

1.   Secinājumi.

| 1.1 | Pamatojoties uz 2. un 3. punktā izteiktajām piezīmēm, EESK:






  a) | atbalsta Komisijas priekšlikumu un tās izvēli attiecībā uz juridisko pamatu (EK Līguma 95. pants) un atbalsta stratēģisko mērķi izņemt visu dzīvsudrabu no turpmākajā 2.2. punktā minētajām mērierīcēm; |
| --- | --- | --- |

1.1

Pamatojoties uz 2. un 3. punktā izteiktajām piezīmēm, EESK:

a)

atbalsta Komisijas priekšlikumu un tās izvēli attiecībā uz juridisko pamatu (EK Līguma 95. pants) un atbalsta stratēģisko mērķi izņemt visu dzīvsudrabu no turpmākajā 2.2. punktā minētajām mērierīcēm;

| b) | uzskata, ka minētais priekšlikums atbilst Komisijas noteiktajiem pārējiem standartiem un politikai attiecībā uz vidi un sabiedrības veselību; |
| --- | --- |

b)

uzskata, ka minētais priekšlikums atbilst Komisijas noteiktajiem pārējiem standartiem un politikai attiecībā uz vidi un sabiedrības veselību;

| c) | prasa paātrināt minēto mērierīču aizstāšanu ar alternatīviem izstrādājumiem, kas nesatur dzīvsudrabu (iespējams, ar stimulējošu pasākumu, informācijas un izpratnes veidošanas kampaņu starpniecību, lai nepieļautu potenciāli bīstamu, dzīvsudrabu saturošu ierīču turpmāko apriti), un ņemt vērā izmaksas, ko šāda aizstāšana radīs patērētājiem; |
| --- | --- |

c)

prasa paātrināt minēto mērierīču aizstāšanu ar alternatīviem izstrādājumiem, kas nesatur dzīvsudrabu (iespējams, ar stimulējošu pasākumu, informācijas un izpratnes veidošanas kampaņu starpniecību, lai nepieļautu potenciāli bīstamu, dzīvsudrabu saturošu ierīču turpmāko apriti), un ņemt vērā izmaksas, ko šāda aizstāšana radīs patērētājiem;

| d) | prasa paredzēt minēto ierīču diferencētu savākšanu un noteikt pārdevēju atbildību par likvidējamo ierīču savākšanu (tāpat kā attiecībā uz elektriskajām un elektroniskajām ierīcēm); |
| --- | --- |

d)

prasa paredzēt minēto ierīču diferencētu savākšanu un noteikt pārdevēju atbildību par likvidējamo ierīču savākšanu (tāpat kā attiecībā uz elektriskajām un elektroniskajām ierīcēm);

| e) | aicina Komisiju precizēt aizsargpasākumus, kas īstenoti, lai nodrošinātu, ka nozarēm, uz kurām neattiecas minētā direktīva (ierīces profesionālai un rūpnieciskai izmantošanai), ir obligāti jāievēro iepriekš minētais mērķis nepieļaut dzīvsudraba izplūdi vidē; |
| --- | --- |

e)

aicina Komisiju precizēt aizsargpasākumus, kas īstenoti, lai nodrošinātu, ka nozarēm, uz kurām neattiecas minētā direktīva (ierīces profesionālai un rūpnieciskai izmantošanai), ir obligāti jāievēro iepriekš minētais mērķis nepieļaut dzīvsudraba izplūdi vidē;

| f) | aicina Kopienas un dalībvalstu iestādes rūpīgi kontrolēt, vai ievestie produkti atbilst ES tiesību aktos noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

f)

aicina Kopienas un dalībvalstu iestādes rūpīgi kontrolēt, vai ievestie produkti atbilst ES tiesību aktos noteiktajām prasībām.

2.   Ievads un priekšlikuma kopsavilkums.

| 2.1 | Priekšlikumā ir ievērota 2005. gada 28. janvāra paziņojumā “Kopienas stratēģija attiecībā uz dzīvsudrabu” (1) izklāstītā pieeja. Pamatojoties uz šobrīd vispārēji atzīto faktu, ka dzīvsudrabs ir toksisks un ļoti bīstams cilvēkiem, ekosistēmām un savvaļas dzīvniekiem, paziņojumā ir ierosināti vairāki pasākumi sabiedrības veselības un vides aizsardzībai, kuru būtība ir dzīvsudraba izmantošanas nepieļaušana visās darbībās, kurās šobrīd iespējams to aizstāt ar alternatīvām vielām vai produktiem, kam nebūs dzīvsudraba pašreizējās kaitīgās ietekmes uz nervu sistēmu, imūnsistēmu un reproduktīvajiem orgāniem. |
| --- | --- |

2.1

Priekšlikumā ir ievērota 2005. gada 28. janvāra paziņojumā “Kopienas stratēģija attiecībā uz dzīvsudrabu” (1) izklāstītā pieeja. Pamatojoties uz šobrīd vispārēji atzīto faktu, ka dzīvsudrabs ir toksisks un ļoti bīstams cilvēkiem, ekosistēmām un savvaļas dzīvniekiem, paziņojumā ir ierosināti vairāki pasākumi sabiedrības veselības un vides aizsardzībai, kuru būtība ir dzīvsudraba izmantošanas nepieļaušana visās darbībās, kurās šobrīd iespējams to aizstāt ar alternatīvām vielām vai produktiem, kam nebūs dzīvsudraba pašreizējās kaitīgās ietekmes uz nervu sistēmu, imūnsistēmu un reproduktīvajiem orgāniem.

| 2.2 | Šajā sakarā Komisija uzskata Direktīvas 76/769 grozīšanu (2) par posmu vispārējās stratēģijas īstenošanā. Zemsvītras piezīmē minētajā punktā ir aizliegta šādu dzīvsudrabu saturošu ierīču laišana tirgū:






  a) | medicīniskie termometri; |
| --- | --- | --- |

2.2

Šajā sakarā Komisija uzskata Direktīvas 76/769 grozīšanu (2) par posmu vispārējās stratēģijas īstenošanā. Zemsvītras piezīmē minētajā punktā ir aizliegta šādu dzīvsudrabu saturošu ierīču laišana tirgū:

a)

medicīniskie termometri;

| b) | citas mērierīces, kas paredzētas pārdošanai iedzīvotājiem (piem., manometri, barometri, asisnsspiediena mērīšanas aparāti). |
| --- | --- |

b)

citas mērierīces, kas paredzētas pārdošanai iedzīvotājiem (piem., manometri, barometri, asisnsspiediena mērīšanas aparāti).

| 2.3 | Pamatojoties uz aizliegumiem un/vai ierobežojumiem, kas jau ir spēkā daudzās dalībvalstīs, un tādējādi ņemot vērā gūto pieredzi, zinātnē un rūpniecībā izmantojamām ierīcēm un iekārtām minētais aizliegums nav piemērojams, pamatojoties uz to, ka šādu ierīču un iekārtu ir salīdzinoši maz un tās izmanto ļoti specializētā vidē, uz kuru jau attiecas kontroles standarti un procedūras saistībā ar drošību darba vietā un bīstamu atkritumu apsaimniekošanu, vai arī tās ir iekļautas REACH regulas darbības jomā. |
| --- | --- |

2.3

Pamatojoties uz aizliegumiem un/vai ierobežojumiem, kas jau ir spēkā daudzās dalībvalstīs, un tādējādi ņemot vērā gūto pieredzi, zinātnē un rūpniecībā izmantojamām ierīcēm un iekārtām minētais aizliegums nav piemērojams, pamatojoties uz to, ka šādu ierīču un iekārtu ir salīdzinoši maz un tās izmanto ļoti specializētā vidē, uz kuru jau attiecas kontroles standarti un procedūras saistībā ar drošību darba vietā un bīstamu atkritumu apsaimniekošanu, vai arī tās ir iekļautas REACH regulas darbības jomā.

3.   Vispārējas piezīmes.

| 3.1 | Lai gan dažas dalībvalstis jau ir uzsākušas pasākumus dzīvsudraba izmantošanas pārtraukšanai un tā aizstāšanai ar alternatīviem produktiem, Eiropā katru gadu joprojām izmanto aptuveni (3) 33 tonnas dzīvsudraba, no kurām apmēram 25-30 tonnas nonāk termometru tirgū. |
| --- | --- |

3.1

Lai gan dažas dalībvalstis jau ir uzsākušas pasākumus dzīvsudraba izmantošanas pārtraukšanai un tā aizstāšanai ar alternatīviem produktiem, Eiropā katru gadu joprojām izmanto aptuveni (3) 33 tonnas dzīvsudraba, no kurām apmēram 25-30 tonnas nonāk termometru tirgū.

| 3.2 | Tādējādi dzīvsudrabs un tā vistoksiskākie atvasinājumi nonāk sadzīves atkritumu plūsmā tādēļ, ka termometrus un citas mērierīces pēc to nolietošanās vai salūšanas izmet mājsaimniecības atkritumos. Atkritumu poligoni un citi atkritumu apglabāšanas nepiemēroti veidi dod iespēju dzīvsudraba atkritumiem nokļūt notekūdeņos un tādējādi notiek dzīvsudraba izplūde vidē. Līdz ar to dzīvsudrabs iesūcas pārtikas produktos un ir īpaši bīstams attiecībā uz ūdens faunas barības ķēdi, jo īpaši riskantu situāciju radot zivju un pārtikai paredzēto jūras dzīvnieku un augu patērētājus (īpaši Vidusjūras reģionā). |
| --- | --- |

3.2

Tādējādi dzīvsudrabs un tā vistoksiskākie atvasinājumi nonāk sadzīves atkritumu plūsmā tādēļ, ka termometrus un citas mērierīces pēc to nolietošanās vai salūšanas izmet mājsaimniecības atkritumos. Atkritumu poligoni un citi atkritumu apglabāšanas nepiemēroti veidi dod iespēju dzīvsudraba atkritumiem nokļūt notekūdeņos un tādējādi notiek dzīvsudraba izplūde vidē. Līdz ar to dzīvsudrabs iesūcas pārtikas produktos un ir īpaši bīstams attiecībā uz ūdens faunas barības ķēdi, jo īpaši riskantu situāciju radot zivju un pārtikai paredzēto jūras dzīvnieku un augu patērētājus (īpaši Vidusjūras reģionā).

| 3.3 | EESK atzīmē, ka ir tādas ierīces, kuras jau ir pārdošanā, kam ir tādas pašas funkcijas kā priekšlikumā minētajām un kurās ir dzīvsudrabam alternatīvas vielas. Tādēļ būtu iespējama to tūlītēja aizstāšana bez ievērojamām papildizmaksām (skat. turpmākā 4.1. punkta b), c) un e) apakšpunktu). Ietekmes novērtējumā tomēr nav nekādu norāžu par izmaksām, kas radīsies patērētājiem aizstājot minētās ierīces: EESK pieprasa skaitliski noteikt šādas izmaksas un direktīvas ieviešanas mehānismā iekļaut atbalsta pasākumus. |
| --- | --- |

3.3

EESK atzīmē, ka ir tādas ierīces, kuras jau ir pārdošanā, kam ir tādas pašas funkcijas kā priekšlikumā minētajām un kurās ir dzīvsudrabam alternatīvas vielas. Tādēļ būtu iespējama to tūlītēja aizstāšana bez ievērojamām papildizmaksām (skat. turpmākā 4.1. punkta b), c) un e) apakšpunktu). Ietekmes novērtējumā tomēr nav nekādu norāžu par izmaksām, kas radīsies patērētājiem aizstājot minētās ierīces: EESK pieprasa skaitliski noteikt šādas izmaksas un direktīvas ieviešanas mehānismā iekļaut atbalsta pasākumus.

| 3.4 | EESK stingri atbalsta Komisijas mērķi aizliegt priekšlikumā uzskaitīto dzīvsudrabu saturošo ierīču laišanu tirgū: nav vajadzīgi nekādi dzīvsudraba kaitīgās ietekmes un noturības papildu pierādījumi un dzīvsudrabu saturošo ierīču tirdzniecības aizliegums palīdzētu sasniegt vides un cilvēku veselības aizsardzības augtu līmeni, kā norādīts direktīvas juridiskajā pamatojumā (EK Līguma 95. pants) un ko EESK uzskata par absolūti pareizu un atbilstošu. |
| --- | --- |

3.4

EESK stingri atbalsta Komisijas mērķi aizliegt priekšlikumā uzskaitīto dzīvsudrabu saturošo ierīču laišanu tirgū: nav vajadzīgi nekādi dzīvsudraba kaitīgās ietekmes un noturības papildu pierādījumi un dzīvsudrabu saturošo ierīču tirdzniecības aizliegums palīdzētu sasniegt vides un cilvēku veselības aizsardzības augtu līmeni, kā norādīts direktīvas juridiskajā pamatojumā (EK Līguma 95. pants) un ko EESK uzskata par absolūti pareizu un atbilstošu.

4.   Īpašas piezīmes.

| 4.1 | EESK tomēr uzsver, ka:






  a) | ja dzīvsudrabu saturošām ierīcēm, ko izmanto profesionālā vidē vai rūpniecībā, nepiemēro aizliegumu, tad jānosaka garantijas, ka minēto ierīču apglabāšana un otrreizējā pārstrāde pēc to nolietošanās iekļaus dzīvsudraba tādu apstrādi, kura nepieļaus dzīvsudraba nokļūšanu vidē, radot apdraudējumu videi un sabiedrības veselībai; svarīgi ir ieviest atbilstošu kontroli, mācību un konsultatīvo atbalstu, jo īpaši amatniecības un juvelierizstrādājumu sīkražošanas nozarē, kurā dzīvsudrabu joprojām plaši izmanto specifiskos apstrādes procesos; |
| --- | --- | --- |

4.1

EESK tomēr uzsver, ka:

a)

ja dzīvsudrabu saturošām ierīcēm, ko izmanto profesionālā vidē vai rūpniecībā, nepiemēro aizliegumu, tad jānosaka garantijas, ka minēto ierīču apglabāšana un otrreizējā pārstrāde pēc to nolietošanās iekļaus dzīvsudraba tādu apstrādi, kura nepieļaus dzīvsudraba nokļūšanu vidē, radot apdraudējumu videi un sabiedrības veselībai; svarīgi ir ieviest atbilstošu kontroli, mācību un konsultatīvo atbalstu, jo īpaši amatniecības un juvelierizstrādājumu sīkražošanas nozarē, kurā dzīvsudrabu joprojām plaši izmanto specifiskos apstrādes procesos;

| b) | gan ietekmes novērtējumā, gan priekšlikumā nav pienācīgi novērtēta problēma, kas rodas, kad dzīvsudrabu saturošas ierīces, kuras pašreiz izmanto, tiek izmestas sadzīves atkritumos: dalībvalstīm būtu jāvērš uzmanība uz to, ka jāizstrādā nolietotu ierīču iznīcināšanas stimulēšanas sistēma, kā arī uz šādas sistēmas potenciālo labumu, lai nodrošinātu attiecīgo ierīču iespējami ātru iznīcināšanu; |
| --- | --- |

b)

gan ietekmes novērtējumā, gan priekšlikumā nav pienācīgi novērtēta problēma, kas rodas, kad dzīvsudrabu saturošas ierīces, kuras pašreiz izmanto, tiek izmestas sadzīves atkritumos: dalībvalstīm būtu jāvērš uzmanība uz to, ka jāizstrādā nolietotu ierīču iznīcināšanas stimulēšanas sistēma, kā arī uz šādas sistēmas potenciālo labumu, lai nodrošinātu attiecīgo ierīču iespējami ātru iznīcināšanu;

| c) | dzīvsudrabu saturošu ierīču, kas joprojām ir apritē, izņemšanu no tirgus varētu veicināt finansiāla atbalsta pasākumu starpniecību un, pirmām kārtām, izmantojot atbilstošas, patērētājiem paredzētas informācijas kampaņas, lai viņi apzinātos minēto ierīču bīstamību un rīkotos atbildīgi; lūgt patērētājus nemest dzīvsudrabu sadzīves atkritumos vai — kas ir vēl svarīgāk — neļaut ar to rīkoties bērniem; vienlaikus būtu jāparedz piemēroti stimuli tiem patērētājiem, kas operatīvi realizē attiecīgo ierīču aizstāšanu; |
| --- | --- |

c)

dzīvsudrabu saturošu ierīču, kas joprojām ir apritē, izņemšanu no tirgus varētu veicināt finansiāla atbalsta pasākumu starpniecību un, pirmām kārtām, izmantojot atbilstošas, patērētājiem paredzētas informācijas kampaņas, lai viņi apzinātos minēto ierīču bīstamību un rīkotos atbildīgi; lūgt patērētājus nemest dzīvsudrabu sadzīves atkritumos vai — kas ir vēl svarīgāk — neļaut ar to rīkoties bērniem; vienlaikus būtu jāparedz piemēroti stimuli tiem patērētājiem, kas operatīvi realizē attiecīgo ierīču aizstāšanu;

| d) | kā metode, kas izmantojama dzīvsudrabu saturošo ierīču izņemšanai no tirgus, būtu jānosaka pārdevēju vadīta attiecīgo ierīču diferencēta savākšana atbilstoši direktīvā par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem paredzētajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

d)

kā metode, kas izmantojama dzīvsudrabu saturošo ierīču izņemšanai no tirgus, būtu jānosaka pārdevēju vadīta attiecīgo ierīču diferencēta savākšana atbilstoši direktīvā par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem paredzētajiem pasākumiem;

| e) | īpaša uzmanība būtu jāpievērš arī ievestajiem produktiem, tā lai Eiropas ierobežojošo tiesību aktu īstenošanas rezultātā gūtais labums neciestu no tādu trešo valstu izstrādājumiem, kuras pilnīgi neņem vērā dzīvsudraba ļaunprātīgas izmantošanas bīstamību. |
| --- | --- |

e)

īpaša uzmanība būtu jāpievērš arī ievestajiem produktiem, tā lai Eiropas ierobežojošo tiesību aktu īstenošanas rezultātā gūtais labums neciestu no tādu trešo valstu izstrādājumiem, kuras pilnīgi neņem vērā dzīvsudraba ļaunprātīgas izmantošanas bīstamību.

Briselē, 2006. gada 13. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  COM(2005) 20 galīgā redakcija.

1

(2)  Direktīvas 76/769/EEK I pielikumā iekļauj īpašu 19.a punktu.

2

(3)  Pamatojoties uz Komisijas sniegto informāciju.

3

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/117 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/117

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par zvejniecības nozares ekonomiskās situācijas uzlabošanu”

COM(2006) 103 galīgā redakcija

(2006/C 318/21)

Eiropas Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2006. gada 9. martā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2006. gada 11. jūlijā. Ziņotājs — SARRO IPARRAGUIRRE kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (14. septembra sēdē), ar 120 balsīm par, 16 balsīm pret un 9 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi.

| 1.1 | Ņemot vērā ne tikai zvejniecības nozares tiešo ietekmi uz IKP (1), bet arī tās ekonomisko un sociālo nozīmi Eiropas Savienībā, EESK piekrīt Komisijas paziņojumā (2) izteiktajam viedoklim, ka ekonomiskā situācija Kopienas zvejniecības nozarē ir kritiska un tādēļ jārīkojas, lai šo situāciju uzlabotu; Komiteja uzskata, ka ierosinātie pasākumi krīzes novēršanai minētajā nozarē ir nereāli un nepietiekami. Komiteja uzskata, ka ierosinājumi ir nereāli, jo lielākā daļa uzņēmumu ir ģimenes uzņēmumi, tiem pieder viens kuģis, tie strādā zivsaimniecībās ar ierobežotiem resursiem, to apkalpes locekļu skaits ir samazināts līdz minimumam, tie pakļauti stingriem zivsaimniecības pārvaldības noteikumiem un tiem ir ierobežotas iespējas veikt pārstrukturēšanu un īstermiņā nodrošināt uzņēmumu dzīvotspēju. |
| --- | --- |

1.1

Ņemot vērā ne tikai zvejniecības nozares tiešo ietekmi uz IKP (1), bet arī tās ekonomisko un sociālo nozīmi Eiropas Savienībā, EESK piekrīt Komisijas paziņojumā (2) izteiktajam viedoklim, ka ekonomiskā situācija Kopienas zvejniecības nozarē ir kritiska un tādēļ jārīkojas, lai šo situāciju uzlabotu; Komiteja uzskata, ka ierosinātie pasākumi krīzes novēršanai minētajā nozarē ir nereāli un nepietiekami. Komiteja uzskata, ka ierosinājumi ir nereāli, jo lielākā daļa uzņēmumu ir ģimenes uzņēmumi, tiem pieder viens kuģis, tie strādā zivsaimniecībās ar ierobežotiem resursiem, to apkalpes locekļu skaits ir samazināts līdz minimumam, tie pakļauti stingriem zivsaimniecības pārvaldības noteikumiem un tiem ir ierobežotas iespējas veikt pārstrukturēšanu un īstermiņā nodrošināt uzņēmumu dzīvotspēju.

| 1.2 | Ja netiks piešķirti jauniem Kopienas budžeta līdzekļi, neatkarīgi no IFOP/FEP
   (3) piešķirtajiem līdzekļiem, minētie pasākumi būs ļoti ierobežoti. Komiteja uzskata, ka šis paziņojums lielākajai daļai uzņēmumu nedos praktiskus rezultātus. |
| --- | --- |

1.2

Ja netiks piešķirti jauniem Kopienas budžeta līdzekļi, neatkarīgi no IFOP/FEP
   (3) piešķirtajiem līdzekļiem, minētie pasākumi būs ļoti ierobežoti. Komiteja uzskata, ka šis paziņojums lielākajai daļai uzņēmumu nedos praktiskus rezultātus.

| 1.3 | Attiecībā uz uzņēmumiem, kas ir pietiekami lieli, lai pieteiktos glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu saņemšanai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka paziņojumā tomēr jāparedz:






  — | no Zvejniecības virzības finansēšanas instrumenta un Eiropas Zivsaimniecības fonda atsevišķs budžets; |
| --- | --- | --- |

1.3

Attiecībā uz uzņēmumiem, kas ir pietiekami lieli, lai pieteiktos glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu saņemšanai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka paziņojumā tomēr jāparedz:

—

no Zvejniecības virzības finansēšanas instrumenta un Eiropas Zivsaimniecības fonda atsevišķs budžets;

| — | neatmaksājams glābšanas atbalsts un tā piemērošanas termiņš, kas pārsniedz sešus mēnešus; |
| --- | --- |

—

neatmaksājams glābšanas atbalsts un tā piemērošanas termiņš, kas pārsniedz sešus mēnešus;

| — | elastīgākas dalībvalstu programmas, lai uzņēmumi, kas pieprasa minēto atbalstu, varētu to nekavējoties saņemt. |
| --- | --- |

—

elastīgākas dalībvalstu programmas, lai uzņēmumi, kas pieprasa minēto atbalstu, varētu to nekavējoties saņemt.

| 1.4 | Komiteja uzskata, ka līdztekus glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstam uzņēmumiem krīzes situācijā, ir nepieciešama virkne pasākumu, kas mazinātu krasā degvielas cenu kāpuma izraisītās sekas uz zvejniecības nozares uzņēmumiem un kuģu apkalpēm. EESK ierosina Komisijai un/vai Padomei apstiprināt, piemēram, šādus pasākumus:






  a) | paaugstināt minimālo palīdzības slieksni līdz 100 000 EUR vienam uzņēmumam; |
| --- | --- | --- |

1.4

Komiteja uzskata, ka līdztekus glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstam uzņēmumiem krīzes situācijā, ir nepieciešama virkne pasākumu, kas mazinātu krasā degvielas cenu kāpuma izraisītās sekas uz zvejniecības nozares uzņēmumiem un kuģu apkalpēm. EESK ierosina Komisijai un/vai Padomei apstiprināt, piemēram, šādus pasākumus:

a)

paaugstināt minimālo palīdzības slieksni līdz 100 000 EUR vienam uzņēmumam;

| b) | flotes pagaidu apturēšanu “neparedzētos gadījumos”, tai skaitā dīzeļdegvielas cenas kāpuma izraisītas krīzes situācijā; |
| --- | --- |

b)

flotes pagaidu apturēšanu “neparedzētos gadījumos”, tai skaitā dīzeļdegvielas cenas kāpuma izraisītas krīzes situācijā;

| c) | atļaut atbalstus apdrošināšanas līgumu prēmiju finansēšanai, kā to paredz lauksaimniecības jomā paredzētie apdrošināšanas pasākumi; |
| --- | --- |

c)

atļaut atbalstus apdrošināšanas līgumu prēmiju finansēšanai, kā to paredz lauksaimniecības jomā paredzētie apdrošināšanas pasākumi;

| d) | īpaša fonda izveidi kuģu ekspluatācijas pārtraukšanai ar īpaši šim nolūkam paredzētiem budžeta līdzekļiem, prioritārā kārtā piešķirot tos zvejas flotes daļai, kuru skar vislielākās problēmas, nodrošinot iespēju kuģu īpašniekiem, kas ir brīvprātīgi izteikuši šādu vēlēšanos, pārtraukt darbību pieņemamā veidā; |
| --- | --- |

d)

īpaša fonda izveidi kuģu ekspluatācijas pārtraukšanai ar īpaši šim nolūkam paredzētiem budžeta līdzekļiem, prioritārā kārtā piešķirot tos zvejas flotes daļai, kuru skar vislielākās problēmas, nodrošinot iespēju kuģu īpašniekiem, kas ir brīvprātīgi izteikuši šādu vēlēšanos, pārtraukt darbību pieņemamā veidā;

| e) | maksimālu atbalstu valstu un Kopienas pārvaldes iestādēm zvejniecības nozares projektiem ar R+D+I (4) finansējuma palīdzību, lai uzlabotu minētās nozares energoefektivitāti un rastu dīzeļdegvielai alternatīvus vai papildu enerģijas avotus un attīstītu zvejniecības tehnoloģiskās platformas; |
| --- | --- |

e)

maksimālu atbalstu valstu un Kopienas pārvaldes iestādēm zvejniecības nozares projektiem ar R+D+I (4) finansējuma palīdzību, lai uzlabotu minētās nozares energoefektivitāti un rastu dīzeļdegvielai alternatīvus vai papildu enerģijas avotus un attīstītu zvejniecības tehnoloģiskās platformas;

| f) | veicināt pārmaiņas zvejnieku domāšanas veidā, lai panāktu to iesaistīšanos zvejas produktu tirdzniecībā, tādējādi palielinot zvejas produktu pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

f)

veicināt pārmaiņas zvejnieku domāšanas veidā, lai panāktu to iesaistīšanos zvejas produktu tirdzniecībā, tādējādi palielinot zvejas produktu pievienoto vērtību;

| g) | pārskatīt fiskālos noteikumus, kas reglamentē piekrastes zvejas floti, jo īpaši ieviešot atbrīvojumu no uzņēmumu nodokļa, kas noteikts par ieņēmumiem no zivju produkcijas pirmā pārdevuma, ko veic pilnvarotie starpnieki un samazinot pievienotās vērtības nodokli par minēto uzņēmumu veiktajām starpnieka operācijām; |
| --- | --- |

g)

pārskatīt fiskālos noteikumus, kas reglamentē piekrastes zvejas floti, jo īpaši ieviešot atbrīvojumu no uzņēmumu nodokļa, kas noteikts par ieņēmumiem no zivju produkcijas pirmā pārdevuma, ko veic pilnvarotie starpnieki un samazinot pievienotās vērtības nodokli par minēto uzņēmumu veiktajām starpnieka operācijām;

| h) | iekļaut ES dalībvalstu tirdzniecības flotes sekundārajos reģistros kuģus, kas zvejo atklātā jūrā ārpus Kopienas teritoriālajiem ūdeņiem, ieviešot izmaiņas Kopienas vadlīnijās par valsts atbalstu zvejniecībai. |
| --- | --- |

h)

iekļaut ES dalībvalstu tirdzniecības flotes sekundārajos reģistros kuģus, kas zvejo atklātā jūrā ārpus Kopienas teritoriālajiem ūdeņiem, ieviešot izmaiņas Kopienas vadlīnijās par valsts atbalstu zvejniecībai.

2.   Pamatojums.

| 2.1 | Zvejniecības nozare, kas ir viens no nozīmīgākajiem cilvēka pārtikai nepieciešamo proteīnu avotiem, lielā mērā sekmē arī Eiropas Savienības piekrastes kopienu ekonomisko un sociālo attīstību. Pēc Komisijas datiem (5) paplašinātā Eiropas Savienība (ES 25) ar 7 293 101 tonnām nozvejoto un zivjaudzētavās audzēto zivju sastāda 5 % no pasaules zvejas produkcijas apjoma; ES ir otrais zivju produkcijas ražotājs pasaulē aiz Ķīnas. ES zvejas flotē ir nedaudz mazāk kā 90 000 kuģu, kas nodrošina 229 702 darbavietas. |
| --- | --- |

2.1

Zvejniecības nozare, kas ir viens no nozīmīgākajiem cilvēka pārtikai nepieciešamo proteīnu avotiem, lielā mērā sekmē arī Eiropas Savienības piekrastes kopienu ekonomisko un sociālo attīstību. Pēc Komisijas datiem (5) paplašinātā Eiropas Savienība (ES 25) ar 7 293 101 tonnām nozvejoto un zivjaudzētavās audzēto zivju sastāda 5 % no pasaules zvejas produkcijas apjoma; ES ir otrais zivju produkcijas ražotājs pasaulē aiz Ķīnas. ES zvejas flotē ir nedaudz mazāk kā 90 000 kuģu, kas nodrošina 229 702 darbavietas.

| 2.2 | Minētajai nozarei ir grūtības piemēroties sakarā ar resursu samazināšanos lielākajā daļā zivsaimniecību (atsevišķās zivsaimniecībās resursi ir izsīkuši) un ar tirgus apstākļu pasliktināšanos. No paziņojuma izriet, ka kopš 90 gadu vidus tika samazinātas R–Eiropas ūdeņos zvejojošiem kuģiem piešķirtās nozvejas kvotas galvenajām bentālo zivju sugām (menca, pikša, sudrabotais heks, merlūza un heks), kā arī grunts zivīm (bute, jūrasmēle, jūrasvelns un langustu sugas). |
| --- | --- |

2.2

Minētajai nozarei ir grūtības piemēroties sakarā ar resursu samazināšanos lielākajā daļā zivsaimniecību (atsevišķās zivsaimniecībās resursi ir izsīkuši) un ar tirgus apstākļu pasliktināšanos. No paziņojuma izriet, ka kopš 90 gadu vidus tika samazinātas R–Eiropas ūdeņos zvejojošiem kuģiem piešķirtās nozvejas kvotas galvenajām bentālo zivju sugām (menca, pikša, sudrabotais heks, merlūza un heks), kā arī grunts zivīm (bute, jūrasmēle, jūrasvelns un langustu sugas).

| 2.3 | Kopējās zivsaimniecības politikas reforma 2002. gadā ļāva uzsākt Eiropas Savienības zivsaimniecības pārvaldes modernizēšanu nolūkā nodrošināt tās ilgtspējīgumu, bet vienlaikus arī noteica pasākumus, tostarp jūras resursu atjaunošanas plānus zvejas ierobežošanai, kuras rezultātā krasi samazinājās zvejnieku ienākumi; šāda situācija saglabāsies arī turpmāk. |
| --- | --- |

2.3

Kopējās zivsaimniecības politikas reforma 2002. gadā ļāva uzsākt Eiropas Savienības zivsaimniecības pārvaldes modernizēšanu nolūkā nodrošināt tās ilgtspējīgumu, bet vienlaikus arī noteica pasākumus, tostarp jūras resursu atjaunošanas plānus zvejas ierobežošanai, kuras rezultātā krasi samazinājās zvejnieku ienākumi; šāda situācija saglabāsies arī turpmāk.

| 2.4 | Minētās situācijas rezultātā, ko papildina pastāvīgs ekspluatācijas izdevumu pieaugums un krasais degvielas cenu kāpums, liela daļa zvejas kuģu strādā ar zaudējumiem. |
| --- | --- |

2.4

Minētās situācijas rezultātā, ko papildina pastāvīgs ekspluatācijas izdevumu pieaugums un krasais degvielas cenu kāpums, liela daļa zvejas kuģu strādā ar zaudējumiem.

| 2.5 | Komisijas paziņojumā uzskaitīti savstarpēji saistīti iemesli, kas izraisījuši minēto ekonomisko stāvokli Kopienas flotes lielākajā daļā un ierosināti risinājumi, lai to pārvarēt. |
| --- | --- |

2.5

Komisijas paziņojumā uzskaitīti savstarpēji saistīti iemesli, kas izraisījuši minēto ekonomisko stāvokli Kopienas flotes lielākajā daļā un ierosināti risinājumi, lai to pārvarēt.

3.   Vēsturiskais konteksts.

| 3.1 | Komisijas paziņojumā minētie iemesli saistās ar diviem saprotamiem apstākļiem:






  — | ienākumu pazemināšanās; |
| --- | --- | --- |

3.1

Komisijas paziņojumā minētie iemesli saistās ar diviem saprotamiem apstākļiem:

—

ienākumu pazemināšanās;

| — | izmaksu pieaugums. |
| --- | --- |

—

izmaksu pieaugums.

| 3.1.1 | Ienākumu samazināšanos nosaka:






  — | tirgus cenu stagnācija:






  — | importēto zivju daļas palielināšanās; |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.1

Ienākumu samazināšanos nosaka:

—

tirgus cenu stagnācija:

—

importēto zivju daļas palielināšanās;

| — | akvakultūras attīstība; |
| --- | --- |

—

akvakultūras attīstība;

| — | tirdzniecības koncentrēšanās uz lielajām izplatīšanas ķēdēm. |
| --- | --- |

—

tirdzniecības koncentrēšanās uz lielajām izplatīšanas ķēdēm.

| — | Nozvejas samazināšanās:






  — | pārāk intensīva atsevišķu sugu nozveja; |
| --- | --- | --- |

—

Nozvejas samazināšanās:

—

pārāk intensīva atsevišķu sugu nozveja;

| — | nepietiekama nozvejas jaudu samazināšana. |
| --- | --- |

—

nepietiekama nozvejas jaudu samazināšana.

| 3.1.2 | Kuģu ekspluatācijas izdevumi, kas ik gadus pieaug, kopš 2003. gada ir krasi palielinājušies saistībā ar degvielas cenu kāpumu; tas skāra ikvienu zvejas floti, it īpaši grunts traleru floti, kas ir Kopienas zvejas flotes nozīmīgākā daļa un kuras ekspluatācijas rādītāji šobrīd ir negatīvi. |
| --- | --- |

3.1.2

Kuģu ekspluatācijas izdevumi, kas ik gadus pieaug, kopš 2003. gada ir krasi palielinājušies saistībā ar degvielas cenu kāpumu; tas skāra ikvienu zvejas floti, it īpaši grunts traleru floti, kas ir Kopienas zvejas flotes nozīmīgākā daļa un kuras ekspluatācijas rādītāji šobrīd ir negatīvi.

4.   Vispārīgas piezīmes.

| 4.1 | Lai pārvarētu pašreizējās ekonomiskās grūtības zvejniecības nozarē, Komisija ierosina veikt pasākumus:






  — | ar strukturālo pārmaiņu palīdzību veikt īstermiņā zvejas uzņēmumu glābšanas un pārstrukturēšanas pasākumus nolūkā atjaunot to rentabilitāti; |
| --- | --- | --- |

4.1

Lai pārvarētu pašreizējās ekonomiskās grūtības zvejniecības nozarē, Komisija ierosina veikt pasākumus:

—

ar strukturālo pārmaiņu palīdzību veikt īstermiņā zvejas uzņēmumu glābšanas un pārstrukturēšanas pasākumus nolūkā atjaunot to rentabilitāti;

| — | ilgtermiņā veicināt zvejniecības nozares pielāgošanos jaunajiem apstākļiem. |
| --- | --- |

—

ilgtermiņā veicināt zvejniecības nozares pielāgošanos jaunajiem apstākļiem.

4.1.1   Glābšana un pārstrukturēšana īstermiņā.

| 4.1.1.1 | Lai glābtu un pārstrukturētu zvejniecības uzņēmumus, kam draud bankrots vai kuri nonākuši finansiālās grūtībās, Komisija paredz izmantot spēkā esošos instrumentus un valsts atbalsta sistēmu, pamatojoties uz Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (6) un pamatnostādnēm par zivsaimniecības un akvakultūras nozarei paredzētā valsts atbalsta pārbaudi (7). Bez tam Komisija paredz dažus izņēmumus, kas neietilpst minēto direktīvu darbības jomā (skat. 4.1.1.5. un 4.1.1.6. punktu). |
| --- | --- |

4.1.1.1

Lai glābtu un pārstrukturētu zvejniecības uzņēmumus, kam draud bankrots vai kuri nonākuši finansiālās grūtībās, Komisija paredz izmantot spēkā esošos instrumentus un valsts atbalsta sistēmu, pamatojoties uz Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (6) un pamatnostādnēm par zivsaimniecības un akvakultūras nozarei paredzētā valsts atbalsta pārbaudi (7). Bez tam Komisija paredz dažus izņēmumus, kas neietilpst minēto direktīvu darbības jomā (skat. 4.1.1.5. un 4.1.1.6. punktu).

| 4.1.1.2 | Šāds glābšanai paredzēts atbalsts, ko var sniegt ne ilgāk kā sešus mēnešus, var būt atlīdzināma aizdevuma vai garantijas veidā. Šāda atbalsta mērķis ir dot iespēju uzņēmumiem pielāgoties jaunajam degvielas cenu stāvoklim, jo īpaši attiecībā uz kuģiem, kas izmanto velkamos zvejas rīkus un kuru mērķis ir bentālo zivju sugu zvejniecība. Ja pēc šāda glābšanas atbalsta saņemšanas tiek apstiprināts pārstrukturēšanas plāns, glābšanas atbalstu var atmaksāt, izmantojot līdzekļus, ko uzņēmums saņēmis kā pārstrukturēšanai paredzētu atbalstu. |
| --- | --- |

4.1.1.2

Šāds glābšanai paredzēts atbalsts, ko var sniegt ne ilgāk kā sešus mēnešus, var būt atlīdzināma aizdevuma vai garantijas veidā. Šāda atbalsta mērķis ir dot iespēju uzņēmumiem pielāgoties jaunajam degvielas cenu stāvoklim, jo īpaši attiecībā uz kuģiem, kas izmanto velkamos zvejas rīkus un kuru mērķis ir bentālo zivju sugu zvejniecība. Ja pēc šāda glābšanas atbalsta saņemšanas tiek apstiprināts pārstrukturēšanas plāns, glābšanas atbalstu var atmaksāt, izmantojot līdzekļus, ko uzņēmums saņēmis kā pārstrukturēšanai paredzētu atbalstu.

| 4.1.1.3 | EESK uzskata, ka, lai glābšanas atbalsts būtu patiesi efektīvs, tam jābūt neatmaksājamam pretstatā atmaksājamam aizdevumam. Tādējādi tiktu nodrošināta glābšanas atbalsta pievienotā vērtība, piesaistot šādam atbalstam vairāk uzņēmumu. Pretējā gadījumā parastu, atmaksājamu aizdevumu ir iespējams saņemt no visām kredītiestādēm bez Eiropas Komisijas atļaujas. |
| --- | --- |

4.1.1.3

EESK uzskata, ka, lai glābšanas atbalsts būtu patiesi efektīvs, tam jābūt neatmaksājamam pretstatā atmaksājamam aizdevumam. Tādējādi tiktu nodrošināta glābšanas atbalsta pievienotā vērtība, piesaistot šādam atbalstam vairāk uzņēmumu. Pretējā gadījumā parastu, atmaksājamu aizdevumu ir iespējams saņemt no visām kredītiestādēm bez Eiropas Komisijas atļaujas.

| 4.1.1.4 | Atbalsts zvejniecības uzņēmumu turpmākai pārstrukturēšanai to ekonomiskās dzīvotspējas atjaunošanas nolūkā bieži vien prasīs investīcijas zvejas kuģu pielāgošanai. Pamatnostādnēs par valsts atbalstu zivsaimniecības nozarei ir iekļauti noteikumi par zvejas kuģu modernizēšanas un aprīkošanas atbalstu saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumentā (ZVFI (8)). Nosacījumi valsts atbalsta piešķiršanai minētajiem mērķiem tādēļ ir tādi paši kā tie, kas piemērojami attiecībā uz Kopienas atbalstu saskaņā ar ZVFI regulu (9). |
| --- | --- |

4.1.1.4

Atbalsts zvejniecības uzņēmumu turpmākai pārstrukturēšanai to ekonomiskās dzīvotspējas atjaunošanas nolūkā bieži vien prasīs investīcijas zvejas kuģu pielāgošanai. Pamatnostādnēs par valsts atbalstu zivsaimniecības nozarei ir iekļauti noteikumi par zvejas kuģu modernizēšanas un aprīkošanas atbalstu saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumentā (ZVFI (8)). Nosacījumi valsts atbalsta piešķiršanai minētajiem mērķiem tādēļ ir tādi paši kā tie, kas piemērojami attiecībā uz Kopienas atbalstu saskaņā ar ZVFI regulu (9).

| 4.1.1.5 | Izņēmuma gadījumos Komisija var atļaut valsts atbalsta sniegšanu saistībā ar atsevišķiem modernizācijas veidiem, uz kuriem neattiecas ZVFI regula, ja šādas modernizācijas mērķis ir zvejniecības uzņēmumu pārstrukturēšana valsts glābšanas un pārstrukturēšanas programmu ietvaros. Pirms atļaujas piešķiršanas Komisija, pamatojoties uz Kopienas pamatnostādnēm un ar nosacījumu, ka uzņēmumu pārstrukturēšana ir pamatota uz reāliem ekonomiskiem apsvērumiem, izvērtēs minētās valsts programmas, ņemot vērā arī mērķa sugu krājumu stāvokli un iespējamo attīstību un nodrošinot uzņēmumu rentabilitāti, kuras pamatā ir darbības izmaksu samazināšana, nepalielinot pašreizējo kopējo zvejas intensitāti un jaudu. |
| --- | --- |

4.1.1.5

Izņēmuma gadījumos Komisija var atļaut valsts atbalsta sniegšanu saistībā ar atsevišķiem modernizācijas veidiem, uz kuriem neattiecas ZVFI regula, ja šādas modernizācijas mērķis ir zvejniecības uzņēmumu pārstrukturēšana valsts glābšanas un pārstrukturēšanas programmu ietvaros. Pirms atļaujas piešķiršanas Komisija, pamatojoties uz Kopienas pamatnostādnēm un ar nosacījumu, ka uzņēmumu pārstrukturēšana ir pamatota uz reāliem ekonomiskiem apsvērumiem, izvērtēs minētās valsts programmas, ņemot vērā arī mērķa sugu krājumu stāvokli un iespējamo attīstību un nodrošinot uzņēmumu rentabilitāti, kuras pamatā ir darbības izmaksu samazināšana, nepalielinot pašreizējo kopējo zvejas intensitāti un jaudu.

| 4.1.1.6 | Komisijas īpaša atļauja valsts atbalstam attiecīgās valsts glābšanas un pārstrukturēšanas programmas ietvaros būs attiecināma uz šādiem ieguldījumiem:






  a) | zvejas rīku pirmā nomaiņa, kuras rezultātā tiek izmantots zvejas paņēmiens ar mazāku degvielas patēriņu, |
| --- | --- | --- |

4.1.1.6

Komisijas īpaša atļauja valsts atbalstam attiecīgās valsts glābšanas un pārstrukturēšanas programmas ietvaros būs attiecināma uz šādiem ieguldījumiem:

a)

zvejas rīku pirmā nomaiņa, kuras rezultātā tiek izmantots zvejas paņēmiens ar mazāku degvielas patēriņu,

| b) | iekārtu, piemēram, ekonometru, iegāde, lai uzlabotu degvielas efektīvu izlietojumu, |
| --- | --- |

b)

iekārtu, piemēram, ekonometru, iegāde, lai uzlabotu degvielas efektīvu izlietojumu,

| c) | dzinēja nomaiņa vienu reizi ar nosacījumu, ka






  1. | kuģiem, kuru kopgarums nepārsniedz 12 m un kuri neizmanto velkamos zvejas rīkus, jaunā dzinēja jauda ir tikpat liela kā līdzšinējā dzinēja jauda vai mazāka par to, |
| --- | --- | --- |

c)

dzinēja nomaiņa vienu reizi ar nosacījumu, ka

1.

kuģiem, kuru kopgarums nepārsniedz 12 m un kuri neizmanto velkamos zvejas rīkus, jaunā dzinēja jauda ir tikpat liela kā līdzšinējā dzinēja jauda vai mazāka par to,

| 2. | visiem citiem kuģiem, kuru kopgarums nepārsniedz 24 m, jaunā dzinēja jauda ir vismaz par 20 % mazāka par vecā dzinēja jaudu, |
| --- | --- |

2.

visiem citiem kuģiem, kuru kopgarums nepārsniedz 24 m, jaunā dzinēja jauda ir vismaz par 20 % mazāka par vecā dzinēja jaudu,

| 3. | traleriem, kuru kopgarums pārsniedz 24 m, jaunā dzinēja jauda ir vismaz par 20 % azāka par vecā dzinēja jaudu un kuģis pāriet uz zvejas paņēmienu ar mazāku degvielas patēriņu. |
| --- | --- |

3.

traleriem, kuru kopgarums pārsniedz 24 m, jaunā dzinēja jauda ir vismaz par 20 % azāka par vecā dzinēja jaudu un kuģis pāriet uz zvejas paņēmienu ar mazāku degvielas patēriņu.

| 4.1.1.7 | Attiecībā uz valstu programmām, kurās ir apstiprināts pārstrukturēšanas plāns uzņēmumiem, kas ekspluatē vairākus kuģus, kuru garums pārsniedz 12m, Komisija varētu akceptēt, ka 4.1.1.6. punkta c) apakšpunkta 3. daļā minēto dzinēju jaudas samazinājumu piemēro “vispārēji” attiecīgā uzņēmuma mērogā un ka kuģa ekspluatācijas pārtraukšanu bez valsts atbalsta ieskaita nepieciešamajā samazinājuma apmērā. |
| --- | --- |

4.1.1.7

Attiecībā uz valstu programmām, kurās ir apstiprināts pārstrukturēšanas plāns uzņēmumiem, kas ekspluatē vairākus kuģus, kuru garums pārsniedz 12m, Komisija varētu akceptēt, ka 4.1.1.6. punkta c) apakšpunkta 3. daļā minēto dzinēju jaudas samazinājumu piemēro “vispārēji” attiecīgā uzņēmuma mērogā un ka kuģa ekspluatācijas pārtraukšanu bez valsts atbalsta ieskaita nepieciešamajā samazinājuma apmērā.

| 4.1.1.8 | Minēto principu varētu apstiprināt arī tādu valsts programmu veidā, saskaņā ar kurām mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) grupai ir tiesības iesniegt pārstrukturēšanas plānu. Šādos gadījumos grupas dažu locekļu rentabilitāti varētu paaugstināt ar pārējo locekļu veiktu pasākumu, piemēram, kuģu ekspluatācijas pārtraukšanu, starpniecību. |
| --- | --- |

4.1.1.8

Minēto principu varētu apstiprināt arī tādu valsts programmu veidā, saskaņā ar kurām mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) grupai ir tiesības iesniegt pārstrukturēšanas plānu. Šādos gadījumos grupas dažu locekļu rentabilitāti varētu paaugstināt ar pārējo locekļu veiktu pasākumu, piemēram, kuģu ekspluatācijas pārtraukšanu, starpniecību.

| 4.1.1.9 | Apstiprināto ieguldījumu veikšanai nepieciešamo pasākumu pagaidu pārtraukšanas laikā uzņēmumi var pieprasīt attiecīgo valsts atbalstu ar nosacījumu, ka šādu atbalstu pieprasa glābšanas un pārstrukturēšanas programmu ietvaros. |
| --- | --- |

4.1.1.9

Apstiprināto ieguldījumu veikšanai nepieciešamo pasākumu pagaidu pārtraukšanas laikā uzņēmumi var pieprasīt attiecīgo valsts atbalstu ar nosacījumu, ka šādu atbalstu pieprasa glābšanas un pārstrukturēšanas programmu ietvaros.

| 4.1.1.10 | Jebkāds cits valsts atbalsts, arī Kopienas atbalsts, ko piešķir grūtībās nonākušam uzņēmumam, ir jāņem vērā, veicot pārstrukturēšanas plānu un ilgtermiņa dzīvotspējas vispārējo novērtējumu. |
| --- | --- |

4.1.1.10

Jebkāds cits valsts atbalsts, arī Kopienas atbalsts, ko piešķir grūtībās nonākušam uzņēmumam, ir jāņem vērā, veicot pārstrukturēšanas plānu un ilgtermiņa dzīvotspējas vispārējo novērtējumu.

| 4.1.1.11 | Dalībvalstu rīcībā ir divi gadi no šā paziņojuma publicēšanas dienas, lai informētu Komisiju par attiecīgās valsts glābšanas un pārstrukturēšanas programmu un, attiecīgā gadījumā, par individuāliem plāniem attiecībā uz lielākiem uzņēmumiem. Tiklīdz Komisija minēto programmu ir apstiprinājusi, dalībvalstu rīcībā ir divi gadi, lai pieņemtu administratīvos lēmumus par pārstrukturēšanas plāniem. |
| --- | --- |

4.1.1.11

Dalībvalstu rīcībā ir divi gadi no šā paziņojuma publicēšanas dienas, lai informētu Komisiju par attiecīgās valsts glābšanas un pārstrukturēšanas programmu un, attiecīgā gadījumā, par individuāliem plāniem attiecībā uz lielākiem uzņēmumiem. Tiklīdz Komisija minēto programmu ir apstiprinājusi, dalībvalstu rīcībā ir divi gadi, lai pieņemtu administratīvos lēmumus par pārstrukturēšanas plāniem.

| 4.1.1.12 | Ņemot vērā to, ka pašreizējās ekonomiskās grūtības jo īpaši skar zvejas kuģus, kas izmanto velkamus zvejas rīkus, Komisija uzskata, ka šāds pārstrukturēšanai paredzētais atbalsts vispirms jāattiecina uz traleriem. |
| --- | --- |

4.1.1.12

Ņemot vērā to, ka pašreizējās ekonomiskās grūtības jo īpaši skar zvejas kuģus, kas izmanto velkamus zvejas rīkus, Komisija uzskata, ka šāds pārstrukturēšanai paredzētais atbalsts vispirms jāattiecina uz traleriem.

| 4.1.1.13 | Attiecībā uz tiešo darbības atbalstu pašreizējā situācijā, kad degvielas cenas ir augstas, Komisija noraida jebkādu valsts iejaukšanos, lai kompensētu šādu cenu pieaugumu, tādēļ ka tas būtu pretrunā Līgumam. |
| --- | --- |

4.1.1.13

Attiecībā uz tiešo darbības atbalstu pašreizējā situācijā, kad degvielas cenas ir augstas, Komisija noraida jebkādu valsts iejaukšanos, lai kompensētu šādu cenu pieaugumu, tādēļ ka tas būtu pretrunā Līgumam.

| 4.1.1.14 | Kā alternatīvu Komisija atbilstoši zvejniecības nozares prasībai varētu akceptēt garantiju režīmu, saskaņā ar ko naudu, kuru nozare iemaksājusi labvēlīgos periodos, varētu atmaksāt kā kompensāciju degvielas cenas pēkšņas paaugstināšanās gadījumā. Komisija varētu apstiprināt šādu režīmu vienīgi tad, ja tiktu sniegtas garantijas visa valsts atbalsta atlīdzināšanai saskaņā ar komerciāliem nosacījumiem. |
| --- | --- |

4.1.1.14

Kā alternatīvu Komisija atbilstoši zvejniecības nozares prasībai varētu akceptēt garantiju režīmu, saskaņā ar ko naudu, kuru nozare iemaksājusi labvēlīgos periodos, varētu atmaksāt kā kompensāciju degvielas cenas pēkšņas paaugstināšanās gadījumā. Komisija varētu apstiprināt šādu režīmu vienīgi tad, ja tiktu sniegtas garantijas visa valsts atbalsta atlīdzināšanai saskaņā ar komerciāliem nosacījumiem.

| 4.1.1.15 | Piekrītot Komisijas vērtējumam, ka Kopienas zvejniecības nozarē ir iestājusies ekonomiskā krīze, EESK uzskata, ka nozares glābšanai ierosinātie pasākumi nav ne reāli, ne pietiekami. Komiteja uzskata minētos pasākumus par nereāliem tādēļ, ka lielais vairākums tirgus dalībnieku ir MVU vai tikai viena kuģa īpašnieki, kas strādā zvejas vietās ar ierobežotiem resursiem, ar ļoti mazām kuģu komandām, viņiem piemēro stingrus zvejas intensitātes pārvaldības noteikumus, un šādu uzņēmumu darbības apjoms ir pārāk mazs, lai veiktu pārstrukturēšanas pasākumus un nodrošinātu savu īstermiņa dzīvotspēju. Turklāt bez jauna budžeta, kas ir nošķirts no ZVFI/EZF pasākumiem, minēto jauno pasākumu īstenošanas iespēja ir ļoti niecīga. EESK tādēļ uzskata, ka šim paziņojumam būs maza praktiskā ietekme uz lielāko daļu uzņēmumu. |
| --- | --- |

4.1.1.15

Piekrītot Komisijas vērtējumam, ka Kopienas zvejniecības nozarē ir iestājusies ekonomiskā krīze, EESK uzskata, ka nozares glābšanai ierosinātie pasākumi nav ne reāli, ne pietiekami. Komiteja uzskata minētos pasākumus par nereāliem tādēļ, ka lielais vairākums tirgus dalībnieku ir MVU vai tikai viena kuģa īpašnieki, kas strādā zvejas vietās ar ierobežotiem resursiem, ar ļoti mazām kuģu komandām, viņiem piemēro stingrus zvejas intensitātes pārvaldības noteikumus, un šādu uzņēmumu darbības apjoms ir pārāk mazs, lai veiktu pārstrukturēšanas pasākumus un nodrošinātu savu īstermiņa dzīvotspēju. Turklāt bez jauna budžeta, kas ir nošķirts no ZVFI/EZF pasākumiem, minēto jauno pasākumu īstenošanas iespēja ir ļoti niecīga. EESK tādēļ uzskata, ka šim paziņojumam būs maza praktiskā ietekme uz lielāko daļu uzņēmumu.

| 4.1.1.16 | Tomēr attiecībā uz uzņēmumiem, kas sava lieluma dēļ mēģinās iegūt atbalstu sanācijai un pāstrukturēšanai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka paziņojumam būtu jāparedz:






  — | atsevišķs, no Zvejniecības virzības finansēšanas instrumenta un Eiropas Zivsaimniecības fonda nošķirts budžets; |
| --- | --- | --- |

4.1.1.16

Tomēr attiecībā uz uzņēmumiem, kas sava lieluma dēļ mēģinās iegūt atbalstu sanācijai un pāstrukturēšanai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka paziņojumam būtu jāparedz:

—

atsevišķs, no Zvejniecības virzības finansēšanas instrumenta un Eiropas Zivsaimniecības fonda nošķirts budžets;

| — | atbalsts sanācijai, ko sešus mēnešus piemērotu gadījumiem, kad ir zaudēti naudas līdzekļi; |
| --- | --- |

—

atbalsts sanācijai, ko sešus mēnešus piemērotu gadījumiem, kad ir zaudēti naudas līdzekļi;

| — | elastīgums un lokanums valstu programmās, kas dalībvalstīm ir jāizveido tā, lai uzņēmumi, kas vēlas saņemt paredzēto atbalstu, to varētu arī saņemt ātri. |
| --- | --- |

—

elastīgums un lokanums valstu programmās, kas dalībvalstīm ir jāizveido tā, lai uzņēmumi, kas vēlas saņemt paredzēto atbalstu, to varētu arī saņemt ātri.

| 4.1.1.17 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atgādina Komisijai, ka īstermiņā efektīva varētu būt minimālās palīdzības piemērošana. Tomēr Komiteja uzskata, ka summa, kas ir paredzēta šobrīd spēkā esošajā likumdošanā (3 000 euro vienam uzņēmumu trīs gadu laikā) ir nepietiekama un neatbilst īstenībai, it sevišķi, ja ņem vērā to, ka citās Eiropas Savienības nozarēs, izņemot lauksaimniecību, minimālais slieksnis ir 100 000 euro. Komiteja uzskata, ka steidzami ir jāpārskata regulējums par minimālo atbalstu zivsaimniecībai, palielinot tā slieksni līdz 100 000 euro, kā tas ir citās nozarēs. Šādu priekšlikumu izteica jau Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja savā atzinumā “Valsts atbalsta rīcības plāns — mazāks un mērķtiecīgāks valsts atbalsts: plāns valsts atbalsta reformai 2005. — 2009. gadam” (10). |
| --- | --- |

4.1.1.17

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atgādina Komisijai, ka īstermiņā efektīva varētu būt minimālās palīdzības piemērošana. Tomēr Komiteja uzskata, ka summa, kas ir paredzēta šobrīd spēkā esošajā likumdošanā (3 000 euro vienam uzņēmumu trīs gadu laikā) ir nepietiekama un neatbilst īstenībai, it sevišķi, ja ņem vērā to, ka citās Eiropas Savienības nozarēs, izņemot lauksaimniecību, minimālais slieksnis ir 100 000 euro. Komiteja uzskata, ka steidzami ir jāpārskata regulējums par minimālo atbalstu zivsaimniecībai, palielinot tā slieksni līdz 100 000 euro, kā tas ir citās nozarēs. Šādu priekšlikumu izteica jau Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja savā atzinumā “Valsts atbalsta rīcības plāns — mazāks un mērķtiecīgāks valsts atbalsts: plāns valsts atbalsta reformai 2005. — 2009. gadam” (10).

| 4.1.1.18 | Vēl viens pasākums, kas varētu būt ļoti labvēlīgs uzņēmumiem un apkalpēm, ir ekonomiskās situācijas zivsaimniecības nozarē nopietnības vērā ņemšana un tās kvalificēšana kā “neparedzamu notikumu” — saskaņā ar regulas par Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumentu 16. pantu, kurš zvejniekiem un kuģu īpašniekiem nosaka tiesības saņemt atlīdzību par kuģu flotes pagaidu apturēšanu šādās situācijās. |
| --- | --- |

4.1.1.18

Vēl viens pasākums, kas varētu būt ļoti labvēlīgs uzņēmumiem un apkalpēm, ir ekonomiskās situācijas zivsaimniecības nozarē nopietnības vērā ņemšana un tās kvalificēšana kā “neparedzamu notikumu” — saskaņā ar regulas par Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumentu 16. pantu, kurš zvejniekiem un kuģu īpašniekiem nosaka tiesības saņemt atlīdzību par kuģu flotes pagaidu apturēšanu šādās situācijās.

| 4.1.1.19 | Ja mēs gribam pēc iespējas agrāk pielāgot zvejas kuģu jaudu jūras resursiem, Komiteja iesaka Komisijai radīt īstermiņā Kopienas fondu kuģu ekspluatācijas pārtraukšanai, kuram būtu ārkārtas budžets un kurš dalībvalstīm būtu jāizmanto vienīgi uzņēmumu, kas vēlas pārraukt kuģu ekspluatāciju, finansēšanai. Šis fonds varētu visupirms attiekties uz to flotes daļu, kurai ir vislielākās grūtības. |
| --- | --- |

4.1.1.19

Ja mēs gribam pēc iespējas agrāk pielāgot zvejas kuģu jaudu jūras resursiem, Komiteja iesaka Komisijai radīt īstermiņā Kopienas fondu kuģu ekspluatācijas pārtraukšanai, kuram būtu ārkārtas budžets un kurš dalībvalstīm būtu jāizmanto vienīgi uzņēmumu, kas vēlas pārraukt kuģu ekspluatāciju, finansēšanai. Šis fonds varētu visupirms attiekties uz to flotes daļu, kurai ir vislielākās grūtības.

| 4.1.1.20 | Komiteja arīdzan uzskata, ka īstermiņā Komisijai būtu jāgroza vadlīnijas valsts atbalsta zivsaimniecības jomā ar mērķi izveidot dalībvalstīs speciālus zivsaimniecības kuģu reģistrus — šāds solis uzlabotu atklātā jūrā, ārpus Kopienas ūdeņiem zvejojošo kuģu konkurētspēju, kā tas notika ar tirdzniecības preču kuģu floti 20. gs. 90. gados. |
| --- | --- |

4.1.1.20

Komiteja arīdzan uzskata, ka īstermiņā Komisijai būtu jāgroza vadlīnijas valsts atbalsta zivsaimniecības jomā ar mērķi izveidot dalībvalstīs speciālus zivsaimniecības kuģu reģistrus — šāds solis uzlabotu atklātā jūrā, ārpus Kopienas ūdeņiem zvejojošo kuģu konkurētspēju, kā tas notika ar tirdzniecības preču kuģu floti 20. gs. 90. gados.

| 4.1.1.21 | Attiecībā uz garantiju sistēmu pēkšņu degvielas cenu kāpumu gadījumā Komiteja uzskata, ka tas ir cita veida atbalsts, kas šībrīža grūtajā situācijā var veicināt darba vietu saglabāšanu uz zvejniecības kuģiem — tas arī ir iemesls, kura dēļ Komiteja atbalsta šo sistēmu, vienlaikus uzskatot, ka tās īstenošana Komisijas paredzētajos apstākļos šībrīža ekonomiskās konjunktūras dēļ ir maz iespējama. Vēl komiteja uzskata, ka Komisijai būtu jāļauj dalībvalstīm daļēji vai pilnībā segt prēmijas par apdrošināšanas polisēm, kuras paraksta nozares organizācijas ar mērķi nodrošināt dīzeļdegvielas maksimālo cenu kādā noteiktā periodā, kā tas notiek ar apdrošināšanas polisēm lauksaimniecībā. |
| --- | --- |

4.1.1.21

Attiecībā uz garantiju sistēmu pēkšņu degvielas cenu kāpumu gadījumā Komiteja uzskata, ka tas ir cita veida atbalsts, kas šībrīža grūtajā situācijā var veicināt darba vietu saglabāšanu uz zvejniecības kuģiem — tas arī ir iemesls, kura dēļ Komiteja atbalsta šo sistēmu, vienlaikus uzskatot, ka tās īstenošana Komisijas paredzētajos apstākļos šībrīža ekonomiskās konjunktūras dēļ ir maz iespējama. Vēl komiteja uzskata, ka Komisijai būtu jāļauj dalībvalstīm daļēji vai pilnībā segt prēmijas par apdrošināšanas polisēm, kuras paraksta nozares organizācijas ar mērķi nodrošināt dīzeļdegvielas maksimālo cenu kādā noteiktā periodā, kā tas notiek ar apdrošināšanas polisēm lauksaimniecībā.

| 4.1.1.22 | Komiteja uzskata, ka būtu nepieciešams grozīt piekrastes kuģiem piemērojamos nodokļus. Konkrētāk — tā uzskata, ka varētu piešķirt nodokļu atlaidi komercsabiedrībām attiecībā uz ieņēmumiem no izplatītāju pārdevuma izsolēs saistībā ar viņu starpniecību zivju pirmajā pārdošanā, kā arī samazināt starpniecības darījumiem, kurus veic šie izplatītāji, piemērojamo pievienotās vērtības nodokli. |
| --- | --- |

4.1.1.22

Komiteja uzskata, ka būtu nepieciešams grozīt piekrastes kuģiem piemērojamos nodokļus. Konkrētāk — tā uzskata, ka varētu piešķirt nodokļu atlaidi komercsabiedrībām attiecībā uz ieņēmumiem no izplatītāju pārdevuma izsolēs saistībā ar viņu starpniecību zivju pirmajā pārdošanā, kā arī samazināt starpniecības darījumiem, kurus veic šie izplatītāji, piemērojamo pievienotās vērtības nodokli.

4.1.2   Ilgtermiņa pasākumi un iniciatīvas.

| 4.1.2.1 | Ilgtermiņā zivsaimniecības nozares izredzes var būt pozitīvas tikai tādā gadījumā, ja zivju krājumi atjaunojas un ja izmanto ilgtspējīgas zvejošanas metodes. Šajā sakarā paziņojumā ir izteikti šādi priekšlikumi:






  a) | zivsaimniecības vadības uzlabošana; |
| --- | --- | --- |

4.1.2.1

Ilgtermiņā zivsaimniecības nozares izredzes var būt pozitīvas tikai tādā gadījumā, ja zivju krājumi atjaunojas un ja izmanto ilgtspējīgas zvejošanas metodes. Šajā sakarā paziņojumā ir izteikti šādi priekšlikumi:

a)

zivsaimniecības vadības uzlabošana;

| b) | zivsaimniecības vadības normu ievērošanas uzlabošana; |
| --- | --- |

b)

zivsaimniecības vadības normu ievērošanas uzlabošana;

| c) | tirgu organizācija un darbība; |
| --- | --- |

c)

tirgu organizācija un darbība;

| d) | energotaupīgāku un videi draudzīgāku zvejas metožu pētniecības veicināšana. |
| --- | --- |

d)

energotaupīgāku un videi draudzīgāku zvejas metožu pētniecības veicināšana.

| 4.1.2.2 | Komiteja uzskata, ka šie pasākumi ilgtermiņā jau ir iekļauti jaunajā zivsaimniecības kopējā politikā. Tā tomēr īpaši vēlas, lai Komisija ņemtu vērā to, ka, lai ieviestu zvejas pārvaldes sistēmu, ar kuru ir iespējams sasniegt ilgtspējīgu maksimālo atdevi, pēc tam, kad būs īstenoti pārstrukturācijas un visapdraudētāko sugu pārvaldes plāni, būs nepieciešamas jaunas idejas. |
| --- | --- |

4.1.2.2

Komiteja uzskata, ka šie pasākumi ilgtermiņā jau ir iekļauti jaunajā zivsaimniecības kopējā politikā. Tā tomēr īpaši vēlas, lai Komisija ņemtu vērā to, ka, lai ieviestu zvejas pārvaldes sistēmu, ar kuru ir iespējams sasniegt ilgtspējīgu maksimālo atdevi, pēc tam, kad būs īstenoti pārstrukturācijas un visapdraudētāko sugu pārvaldes plāni, būs nepieciešamas jaunas idejas.

| 4.1.2.3 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pauž nedalītu atbalstu Komisijas pūliņiem visā Savienībā panākt zivsaimniecības kopējās politikas regulējuma pareizu piemērošanu. Tā vēlreiz Komisijai atgādina, ka tās sadarbībai ar Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru ir jābūt pilnīgai — tādai, kādu to iesaka pati Komisija savā paziņojumā, — un ka šai aģentūrai ir jāpiešķir personāls un pietiekams daudzums finanšu līdzekļu, lai tā varētu pildīt tai uzticēto ļoti svarīgo uzdevumu. |
| --- | --- |

4.1.2.3

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pauž nedalītu atbalstu Komisijas pūliņiem visā Savienībā panākt zivsaimniecības kopējās politikas regulējuma pareizu piemērošanu. Tā vēlreiz Komisijai atgādina, ka tās sadarbībai ar Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru ir jābūt pilnīgai — tādai, kādu to iesaka pati Komisija savā paziņojumā, — un ka šai aģentūrai ir jāpiešķir personāls un pietiekams daudzums finanšu līdzekļu, lai tā varētu pildīt tai uzticēto ļoti svarīgo uzdevumu.

| 4.1.2.4 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja neatlaidīgi lūdz Komisiju vairāk cīnīties ar malu, nedeklarēto, neregulēto zvejniecību un to informē, ka nozīmīgs solis šajā jomā būtu kopējā tirgus slēgšana maluzvejniecības ceļā iegūtiem lomiem, jo tieši šajā tirgū nonāk liela daļa šādā veidā iegūto produktu. Pie viena Komiteja uzskata, ka aizliegums pārkraut atklāt jūrā varētu būt efektīvs līdzeklis pret šāda veida zveju. |
| --- | --- |

4.1.2.4

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja neatlaidīgi lūdz Komisiju vairāk cīnīties ar malu, nedeklarēto, neregulēto zvejniecību un to informē, ka nozīmīgs solis šajā jomā būtu kopējā tirgus slēgšana maluzvejniecības ceļā iegūtiem lomiem, jo tieši šajā tirgū nonāk liela daļa šādā veidā iegūto produktu. Pie viena Komiteja uzskata, ka aizliegums pārkraut atklāt jūrā varētu būt efektīvs līdzeklis pret šāda veida zveju.

| 4.1.2.5 | Komiteja uzskata, ka ir jāveic Komisijas ierosinātais zivsaimniecības produktu tirgus organizācijas novērtējums. Lai uzlabotu uzņēmumu finanšu rādītājus, varētu būt lietderīgi izmantot jaunus instrumentus, kā arī uzlabot zivju un zivsaimniecības produktu tirdzniecību, kas ražotājiem ļautu radīt pievienoto vērtību produktiem pirmajā pārdošanā un iesaistīties pārdošanas procesā. Šajā ziņā Komiteja uzskata, ka ražotāju organizācijām var būt svarīga loma un ka tāpēc to darbība ir jāatbalsta. Lai sasniegtu šo mērķi Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka Komisijas un dalībvalstu centieniem ir jābūt vērstiem uz zvejnieku attieksmes pret šiem jautājumiem mainīšanu. |
| --- | --- |

4.1.2.5

Komiteja uzskata, ka ir jāveic Komisijas ierosinātais zivsaimniecības produktu tirgus organizācijas novērtējums. Lai uzlabotu uzņēmumu finanšu rādītājus, varētu būt lietderīgi izmantot jaunus instrumentus, kā arī uzlabot zivju un zivsaimniecības produktu tirdzniecību, kas ražotājiem ļautu radīt pievienoto vērtību produktiem pirmajā pārdošanā un iesaistīties pārdošanas procesā. Šajā ziņā Komiteja uzskata, ka ražotāju organizācijām var būt svarīga loma un ka tāpēc to darbība ir jāatbalsta. Lai sasniegtu šo mērķi Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka Komisijas un dalībvalstu centieniem ir jābūt vērstiem uz zvejnieku attieksmes pret šiem jautājumiem mainīšanu.

| 4.1.2.6 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja piekrīt Komisijas idejai izstrādāt rīcības kodeksu attiecībā uz zivju tirdzniecību Eiropas Savienībā un ekoloģiskā marķējuma veicināšanu pēc tam, kad debates par šo tematu, par kuru Komiteja nesen sniedza savu viedokli, būs noslēgušās. |
| --- | --- |

4.1.2.6

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja piekrīt Komisijas idejai izstrādāt rīcības kodeksu attiecībā uz zivju tirdzniecību Eiropas Savienībā un ekoloģiskā marķējuma veicināšanu pēc tam, kad debates par šo tematu, par kuru Komiteja nesen sniedza savu viedokli, būs noslēgušās.

| 4.1.2.7 | Šī paziņojuma ietvaros Komiteja uzskata, ka pēdējais ilgtermiņa pasākums, ko ir ierosinājusi Komisija, proti no degvielas patēriņa viedokļa taupīgāku un videi draudzīgāku zvejniecības metožu pētniecība, ir ļoti svarīgs. Komiteja līdz ar to cer, ka finansējuma garantijas, par kurām runā Komisija savā paziņojumā, būs efektīvas un ka zivsaimniecības nozari pārstāvošo organizāciju iesniegtos projektus, kā arī zivsaimniecības tehnoloģisko platformu izstrādi atbalstīs pilnībā. |
| --- | --- |

4.1.2.7

Šī paziņojuma ietvaros Komiteja uzskata, ka pēdējais ilgtermiņa pasākums, ko ir ierosinājusi Komisija, proti no degvielas patēriņa viedokļa taupīgāku un videi draudzīgāku zvejniecības metožu pētniecība, ir ļoti svarīgs. Komiteja līdz ar to cer, ka finansējuma garantijas, par kurām runā Komisija savā paziņojumā, būs efektīvas un ka zivsaimniecības nozari pārstāvošo organizāciju iesniegtos projektus, kā arī zivsaimniecības tehnoloģisko platformu izstrādi atbalstīs pilnībā.

| 4.1.2.8 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka tajā mērā, kādā šībrīža situācija attiecībā uz degvielas cenām Eiropas Savienībā, šķiet, ir neatgriezeniska, ir ļoti svarīgi uzsākt pētniecību visās paziņojumā ierosinātajās nozarēs. Precīzāk — Komiteja uzskata, ka tas ir jādara attiecībā uz enerģijas ieguvi no atjaunojamiem enerģijas avotiem un jo sevišķi uz jaunās biodegvielas praktiskas piemērošanas jomu izstrādi un energotaupības uzlabošanu — tāpēc tā lūdz Eiropas Komisiju un dalībvalstis finansiāli atbalstīt zivsaimniecības nozares organizāciju iesniegtos projektus. |
| --- | --- |

4.1.2.8

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka tajā mērā, kādā šībrīža situācija attiecībā uz degvielas cenām Eiropas Savienībā, šķiet, ir neatgriezeniska, ir ļoti svarīgi uzsākt pētniecību visās paziņojumā ierosinātajās nozarēs. Precīzāk — Komiteja uzskata, ka tas ir jādara attiecībā uz enerģijas ieguvi no atjaunojamiem enerģijas avotiem un jo sevišķi uz jaunās biodegvielas praktiskas piemērošanas jomu izstrādi un energotaupības uzlabošanu — tāpēc tā lūdz Eiropas Komisiju un dalībvalstis finansiāli atbalstīt zivsaimniecības nozares organizāciju iesniegtos projektus.

Briselē, 2006. gada 14. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Iekšzemes kopprodukts.

1

(2)  COM(2006) 103 galīgā redakcija, 9.3.2006.

2

(3)  Zivsaimniecības virzības finanšu instruments/Eiropas zivsaimniecības fonds.

3

(4)  Pētniecība, izstrāde un inovācija.

4

(5)  Informācija par Kopējo zivsaimniecības politiku. 2006. gada izdevums. Eiropas Komisija.

5

(6)  OV C 244, 01.10.2004.

6

(7)  OV C 229, 14.09.2004.

7

(8)  Padomes Regula (EK) Nr. 1263/1999, 12.06.1999.

8

(9)  Padomes Regula (EK) Nr. 2792/1999, 17.12.1999.

9

(10)  OV C 65, 17.03.2006.

10

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/122 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/122

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes regulai par glikozi un laktozi (kodificēta versija)”

COM (2006) 116 galīgā redakcija — 2006/0038 (CNS)

(2006/C 318/22)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 308. pantu 2006. gada 2. maijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2006. gada 11. jūlijā. Ziņotājs —
  Donnelly

  kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (13. septembra sēdē), ar 187 balsīm par, 1 balsi pret un 7 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Ievads

| 1.1 | Šī priekšlikuma mērķis ir veikt Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2730/75 par glikozi un laktozi kodifikāciju. Jaunā regula aizstās dažādus tajā ietvertos aktus; šis priekšlikums pilnībā saglabā kodificēto aktu saturu un līdz ar to tikai apkopo šos aktus ar tādiem formāliem grozījumiem, ko prasa pats kodifikācijas process. |
| --- | --- |

1.1

Šī priekšlikuma mērķis ir veikt Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2730/75 par glikozi un laktozi kodifikāciju. Jaunā regula aizstās dažādus tajā ietvertos aktus; šis priekšlikums pilnībā saglabā kodificēto aktu saturu un līdz ar to tikai apkopo šos aktus ar tādiem formāliem grozījumiem, ko prasa pats kodifikācijas process.

2.   Vispārējas piezīmes

| 2.1 | Centienos tuvināt Eiropu tās iedzīvotājiem Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atbalsta Komisijas darbu pie Kopienas tiesību aktu vienkāršošanas un izskaidrošanas, lai padarītu tos visiem iedzīvotājiem saprotamākus un vieglāk pieejamus, tādējādi sniedzot viņiem jaunas iespējas un izdevību izmantot īpašās tiesības, ko piešķir šie tiesību akti. |
| --- | --- |

2.1

Centienos tuvināt Eiropu tās iedzīvotājiem Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atbalsta Komisijas darbu pie Kopienas tiesību aktu vienkāršošanas un izskaidrošanas, lai padarītu tos visiem iedzīvotājiem saprotamākus un vieglāk pieejamus, tādējādi sniedzot viņiem jaunas iespējas un izdevību izmantot īpašās tiesības, ko piešķir šie tiesību akti.

| 2.2 | Komiteja uzskata, ka kodifikācija ir jāveic pilnīgā atbilstībā parastajai Kopienas likumdošanas procedūrai. |
| --- | --- |

2.2

Komiteja uzskata, ka kodifikācija ir jāveic pilnīgā atbilstībā parastajai Kopienas likumdošanas procedūrai.

Briselē, 2006. gada 13. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/123 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/123

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Pilsoniskā sabiedrība Baltkrievijā”

(2006/C 318/23)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2005. gada 14. jūlijā nolēma sagatavot atzinumu par tematu “Pilsoniskā sabiedrība Baltkrievijā”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ārējo attiecību specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2006. gada 19. jūlijā. Ziņotājs — STULÍK kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (14. septembra sēdē), ar 146 balsīm par, 2 balsīm pret un 5 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Galvenie atzinuma aspekti.

| 1.1 | Izstrādājot šo atzinumu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) vēlas izteikt atbalstu, solidaritāti un simpātijas visām Baltkrievijas pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas darbojas, lai šajā valstī ieviestu demokrātiju, cilvēktiesības, tiesiskas valsts principus, biedrošanās un vārda brīvību, proti, ieviestu Eiropas Savienības pamatvērtības. |
| --- | --- |

1.1

Izstrādājot šo atzinumu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) vēlas izteikt atbalstu, solidaritāti un simpātijas visām Baltkrievijas pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas darbojas, lai šajā valstī ieviestu demokrātiju, cilvēktiesības, tiesiskas valsts principus, biedrošanās un vārda brīvību, proti, ieviestu Eiropas Savienības pamatvērtības.

| 1.2 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja īpaši pauž savu morālo atbalstu tādām pilsoniskās sabiedrības organizācijām kā cilvēktiesību aizstāvības nevalstiskajām organizācijām, kas seko demokrātijas situācijai un tiesiskumam, neatkarīgajam jaunatnes organizācijām, neatkarīgajiem fondiem, darba devēju un uzņēmēju neatkarīgajām asociācijām un brīvajam arodbiedrībām, kas Baltkrievijā pūlas ieviest demokrātiju, cilvēktiesības, tiesiskumu un eiropeiskas vērtības. |
| --- | --- |

1.2

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja īpaši pauž savu morālo atbalstu tādām pilsoniskās sabiedrības organizācijām kā cilvēktiesību aizstāvības nevalstiskajām organizācijām, kas seko demokrātijas situācijai un tiesiskumam, neatkarīgajam jaunatnes organizācijām, neatkarīgajiem fondiem, darba devēju un uzņēmēju neatkarīgajām asociācijām un brīvajam arodbiedrībām, kas Baltkrievijā pūlas ieviest demokrātiju, cilvēktiesības, tiesiskumu un eiropeiskas vērtības.

| 1.3 | Tiešiem personīgiem kontaktiem, kas jo īpaši jauniešu vidū var izpausties savstarpējas apmaiņas formā, ir ļoti svarīga nozīme un funkcija kontaktos ar pilsonisko sabiedrību Baltkrievijā. Lai šie kontakti tiktu uzturēti un pastiprināti, ir būtiski, lai Eiropas Savienība un tās dalībvalstis attiecībā uz Baltkrievijas pilsoņiem piekoptu atvērtu vīzu politiku. |
| --- | --- |

1.3

Tiešiem personīgiem kontaktiem, kas jo īpaši jauniešu vidū var izpausties savstarpējas apmaiņas formā, ir ļoti svarīga nozīme un funkcija kontaktos ar pilsonisko sabiedrību Baltkrievijā. Lai šie kontakti tiktu uzturēti un pastiprināti, ir būtiski, lai Eiropas Savienība un tās dalībvalstis attiecībā uz Baltkrievijas pilsoņiem piekoptu atvērtu vīzu politiku.

| 1.4 | Eiropas Savienībai kopumā jātiecas izveidot atbilstošu, visaptverošu un mērķtiecīgu informācijas politiku, kā arī tādu stratēģiju, kas ļauj cilvēkiem Baltkrievijā skaidrot Eiropas Savienības pamatvērtības un tās darbību. |
| --- | --- |

1.4

Eiropas Savienībai kopumā jātiecas izveidot atbilstošu, visaptverošu un mērķtiecīgu informācijas politiku, kā arī tādu stratēģiju, kas ļauj cilvēkiem Baltkrievijā skaidrot Eiropas Savienības pamatvērtības un tās darbību.

| 1.5 | Ja ES vēlas sniegt atbalstu Baltkrievijas pilsoniskajai sabiedrībai ir absolūti nepieciešama tās atbilstoša un elastīga darbība, nodrošinātu to, lai palīdzība un atbalsts nonāktu pie saņēmējiem, kam tā nepieciešama. |
| --- | --- |

1.5

Ja ES vēlas sniegt atbalstu Baltkrievijas pilsoniskajai sabiedrībai ir absolūti nepieciešama tās atbilstoša un elastīga darbība, nodrošinātu to, lai palīdzība un atbalsts nonāktu pie saņēmējiem, kam tā nepieciešama.

| 1.6 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu padome aicina ES iestādes, izstrādājot Baltkrievijas pilsoniskās sabiedrības organizāciju atbalsta stratēģiju, izmantot jauno dalībvalstu pilsoniskās sabiedrības organizāciju pieredzi un zinātību sakarā ar pārejas periodu. |
| --- | --- |

1.6

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu padome aicina ES iestādes, izstrādājot Baltkrievijas pilsoniskās sabiedrības organizāciju atbalsta stratēģiju, izmantot jauno dalībvalstu pilsoniskās sabiedrības organizāciju pieredzi un zinātību sakarā ar pārejas periodu.

2.   Vispārējs ievads.

| 2.1 | Izstrādājot šo atzinumu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) vēlas izteikt atbalstu, solidaritāti un simpātijas visām Baltkrievijas pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas darbojas, lai šajā valstī ieviestu demokrātiju, cilvēktiesības, tiesiskas valsts principus, biedrošanās un vārda brīvību, proti, ieviestu Eiropas Savienības pamatvērtības. |
| --- | --- |

2.1

Izstrādājot šo atzinumu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) vēlas izteikt atbalstu, solidaritāti un simpātijas visām Baltkrievijas pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas darbojas, lai šajā valstī ieviestu demokrātiju, cilvēktiesības, tiesiskas valsts principus, biedrošanās un vārda brīvību, proti, ieviestu Eiropas Savienības pamatvērtības.

| 2.2 | EESK uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai Baltkrievijā pastāvētu īstena un nekādi nekontrolēta pilsoniskā sabiedrība, kas ir nepieciešams priekšnoteikums ilgstošai stabilizācijai un demokrātijas attīstībai šajā valstī. |
| --- | --- |

2.2

EESK uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai Baltkrievijā pastāvētu īstena un nekādi nekontrolēta pilsoniskā sabiedrība, kas ir nepieciešams priekšnoteikums ilgstošai stabilizācijai un demokrātijas attīstībai šajā valstī.

| 2.3 | EESK pauž savu viennozīmīgi negatīvo attieksmi pret Baltkrievijas valsts varas un pārvaldes iestāžu pielietotajām administratīvajām metodēm, kuru visspilgtākā izpausme bija 2006. gada 19. marta vēlēšanas, kas bija pilnīgi nepārskatāmas un kurās tika pieļautas nelikumības. EESK arī nosoda politiski ievirzītos tiesas procesus pret demokrātijas aktīvistiem un nevalstisko organizāciju locekļiem, kas vēlējās tikai izmantot savas pilsoniskās tiesības un sekot prezidenta vēlēšanu norisei un kuri pēdējā laikā paraugprāvās ir netaisnīgi notiesāti (NVO “Partnerība” gadījums). |
| --- | --- |

2.3

EESK pauž savu viennozīmīgi negatīvo attieksmi pret Baltkrievijas valsts varas un pārvaldes iestāžu pielietotajām administratīvajām metodēm, kuru visspilgtākā izpausme bija 2006. gada 19. marta vēlēšanas, kas bija pilnīgi nepārskatāmas un kurās tika pieļautas nelikumības. EESK arī nosoda politiski ievirzītos tiesas procesus pret demokrātijas aktīvistiem un nevalstisko organizāciju locekļiem, kas vēlējās tikai izmantot savas pilsoniskās tiesības un sekot prezidenta vēlēšanu norisei un kuri pēdējā laikā paraugprāvās ir netaisnīgi notiesāti (NVO “Partnerība” gadījums).

| 2.4 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja norāda, ka Baltkrievijā, kas ir Eiropas Savienības tieša kaimiņvalsts, pret iedzīvotājiem tiek vērsts politisku iemeslu diktēts spēks, ka tajā rupji pārkāpj pamattiesības un netiek ievēroti cilvēktiesību jomā spēkā esošie starptautiskie līgumi un konvencijas. Šāda situācija nav pieņemama 25 Eiropas Savienības valstu organizētajai pilsoniskajai sabiedrībai. |
| --- | --- |

2.4

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja norāda, ka Baltkrievijā, kas ir Eiropas Savienības tieša kaimiņvalsts, pret iedzīvotājiem tiek vērsts politisku iemeslu diktēts spēks, ka tajā rupji pārkāpj pamattiesības un netiek ievēroti cilvēktiesību jomā spēkā esošie starptautiskie līgumi un konvencijas. Šāda situācija nav pieņemama 25 Eiropas Savienības valstu organizētajai pilsoniskajai sabiedrībai.

| 2.5 | EESK pauž savu nosodījumu un noraida to, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas iebilst valsts patvaļai, tiek vajātas un uzskatītas par noziedzīgām. |
| --- | --- |

2.5

EESK pauž savu nosodījumu un noraida to, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas iebilst valsts patvaļai, tiek vajātas un uzskatītas par noziedzīgām.

| 2.6 | Šā EESK pašiniciatīvas atzinuma mērķis ir ierosināt ES iestādēm jaunu pieeju attiecībā uz Baltkrieviju un sakarā ar atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai šajā valstī. Eiropas Savienības stratēģijai, kas vērsta uz Baltkrievijas pilsoniskās sabiedrības atbalstīšanu, ir jābūt vidēja termiņa stratēģijai, tai jābūt praktiski īstenojamai un dzīvotspējīgai, it sevišķi tāpēc, ka šobrīd, pēc prezidenta vēlēšanām, starptautiskās sabiedrības uzmanība attiecībā uz Baltkrieviju sāk mazināties. |
| --- | --- |

2.6

Šā EESK pašiniciatīvas atzinuma mērķis ir ierosināt ES iestādēm jaunu pieeju attiecībā uz Baltkrieviju un sakarā ar atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai šajā valstī. Eiropas Savienības stratēģijai, kas vērsta uz Baltkrievijas pilsoniskās sabiedrības atbalstīšanu, ir jābūt vidēja termiņa stratēģijai, tai jābūt praktiski īstenojamai un dzīvotspējīgai, it sevišķi tāpēc, ka šobrīd, pēc prezidenta vēlēšanām, starptautiskās sabiedrības uzmanība attiecībā uz Baltkrieviju sāk mazināties.

| 2.7 | Tajā pašā laikā šā atzinuma mērķis ir Eiropas pilsoniskās sabiedrības organizācijas vairāk informēt par situāciju Baltkrievijā un veicināt to interesi par Baltkrievijas partneru likteni un problēmām, tādējādi norādot virzienus un paverot ceļu Eiropas Savienības un Baltkrievijas organizāciju savstarpējai sadarbībai. |
| --- | --- |

2.7

Tajā pašā laikā šā atzinuma mērķis ir Eiropas pilsoniskās sabiedrības organizācijas vairāk informēt par situāciju Baltkrievijā un veicināt to interesi par Baltkrievijas partneru likteni un problēmām, tādējādi norādot virzienus un paverot ceļu Eiropas Savienības un Baltkrievijas organizāciju savstarpējai sadarbībai.

3.   Pilsoniskās sabiedrības situācija Baltkrievijā.

| 3.1 | Pirmajā acu uzmetienā pilsoniskās sabiedrības organizāciju formālai pastāvēšanai nepieciešamais juridiskais pamats var likties pietiekams un atbilstošs mūsdienu sabiedrības standartiem. Baltkrievijas juridiskajā sistēmā problēma slēpjas likumu detalizētā skaidrojumā un pilsoniskās sabiedrības organizāciju reģistrācijai un darbībai mākslīgi radītajos šķēršļos. Praksē situācija ir tāda, ka tiesiskais pamats ļauj aizbildināties ar dažādiem iemesliem, lai atteiktu lūgumu reģistrēt tās pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas pastāvošajam režīmam ir traucējošas. |
| --- | --- |

3.1

Pirmajā acu uzmetienā pilsoniskās sabiedrības organizāciju formālai pastāvēšanai nepieciešamais juridiskais pamats var likties pietiekams un atbilstošs mūsdienu sabiedrības standartiem. Baltkrievijas juridiskajā sistēmā problēma slēpjas likumu detalizētā skaidrojumā un pilsoniskās sabiedrības organizāciju reģistrācijai un darbībai mākslīgi radītajos šķēršļos. Praksē situācija ir tāda, ka tiesiskais pamats ļauj aizbildināties ar dažādiem iemesliem, lai atteiktu lūgumu reģistrēt tās pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas pastāvošajam režīmam ir traucējošas.

| 3.2 | Baltkrievijas pilsonisko sabiedrību — kā tas ir raksturīgi visām valstīm ar autoritāru vai totalitāru režīmu — raksturo dalījums oficiālās organizācijās un tādās, kas labākajā gadījumā darbojas legāli, taču sastopas ar grūtībām, vai arī darbojas puslegāli vai pat nelegāli. Baltkrievijas valdība šīs organizācijas politizē un pielīdzina politiskajai opozīcijai. Sakarā ar to tomēr jāatzīmē, ka iedzīvotāju tiesības brīvi biedroties ar mērķi aizstāvēt savas atsevišķās un kolektīvās intereses ir uzskatāmas par pamattiesībām un ir viena no Eiropas vērtībām. Tāpat arī “konflikta” situācijas, kas bieži vien rodas starp pilsonisko sabiedrību un oficiālo politisko varu, ir parasta un normāla parādība Eiropas Savienības valstīs. Klasiskās demokrātijas valstīs šādi “konflikti” neizpaužas kā pilsoniskās sabiedrības organizāciju leģitimitātes mazināšanās, bet gan ir uzskatāmi par sabiedriskās domas līdzekli, lai kontrolētu sabiedrisko lietu pārvaldīšanu un tajā piedalītos. |
| --- | --- |

3.2

Baltkrievijas pilsonisko sabiedrību — kā tas ir raksturīgi visām valstīm ar autoritāru vai totalitāru režīmu — raksturo dalījums oficiālās organizācijās un tādās, kas labākajā gadījumā darbojas legāli, taču sastopas ar grūtībām, vai arī darbojas puslegāli vai pat nelegāli. Baltkrievijas valdība šīs organizācijas politizē un pielīdzina politiskajai opozīcijai. Sakarā ar to tomēr jāatzīmē, ka iedzīvotāju tiesības brīvi biedroties ar mērķi aizstāvēt savas atsevišķās un kolektīvās intereses ir uzskatāmas par pamattiesībām un ir viena no Eiropas vērtībām. Tāpat arī “konflikta” situācijas, kas bieži vien rodas starp pilsonisko sabiedrību un oficiālo politisko varu, ir parasta un normāla parādība Eiropas Savienības valstīs. Klasiskās demokrātijas valstīs šādi “konflikti” neizpaužas kā pilsoniskās sabiedrības organizāciju leģitimitātes mazināšanās, bet gan ir uzskatāmi par sabiedriskās domas līdzekli, lai kontrolētu sabiedrisko lietu pārvaldīšanu un tajā piedalītos.

| 3.3 | Baltkrievijā darbojas daudzas oficiālas organizācijas, kas ir lojālas režīmam vai kuras tieši kontrolē vai vada valsts. Varas iestādes minētās organizācijas uzdod par “Baltkrievijas pilsonisko sabiedrību” (1). No otras puses, pastāv režīmu kritizējošas organizācijas, kas šīs kritikas dēļ tiek uzskatītas par noziedzīgām, turklāt tās bieži pasludina par nelegālām. |
| --- | --- |

3.3

Baltkrievijā darbojas daudzas oficiālas organizācijas, kas ir lojālas režīmam vai kuras tieši kontrolē vai vada valsts. Varas iestādes minētās organizācijas uzdod par “Baltkrievijas pilsonisko sabiedrību” (1). No otras puses, pastāv režīmu kritizējošas organizācijas, kas šīs kritikas dēļ tiek uzskatītas par noziedzīgām, turklāt tās bieži pasludina par nelegālām.

| 3.4 | Baltkrievijā ir aktīvas arī neformālas organizācijas vai pilsoņu apvienības, kas arī ir jāpieskaita pilsoniskajai sabiedrībai. Šīm aktīvajām un apzinīgajām pilsoņu grupām savas darbības dēļ ir neiespējami kļūt par oficiālām organizācijām. Tādēļ tām jāturpina darboties kā neformālām organizācijām. Šādā veidā pašorganizējušās personas tiek vajātas, iesūdzētas tiesā, zaudē darbu vai studenta statusu. Svarīgi ir rast līdzekļus, lai palīdzētu neformālajām grupām, kas bieži tomēr veido Baltkrievijas neatkarīgās pilsoniskās sabiedrības kodolu. |
| --- | --- |

3.4

Baltkrievijā ir aktīvas arī neformālas organizācijas vai pilsoņu apvienības, kas arī ir jāpieskaita pilsoniskajai sabiedrībai. Šīm aktīvajām un apzinīgajām pilsoņu grupām savas darbības dēļ ir neiespējami kļūt par oficiālām organizācijām. Tādēļ tām jāturpina darboties kā neformālām organizācijām. Šādā veidā pašorganizējušās personas tiek vajātas, iesūdzētas tiesā, zaudē darbu vai studenta statusu. Svarīgi ir rast līdzekļus, lai palīdzētu neformālajām grupām, kas bieži tomēr veido Baltkrievijas neatkarīgās pilsoniskās sabiedrības kodolu.

| 3.5 | Virkne pilsoniskās sabiedrības organizāciju turpina darboties līdzīgā veidā, jo dažādu nenozīmīgu, sīku un absurdu iemeslu dēļ, kurus valsts pārvalde Baltkrievijā izmanto, lai uzsāktu formālu traucējošo organizāciju likvidāciju, ir atteikts tās oficiāli pārreģistrēt. Tās galvenokārt ir nevalstiskas cilvēktiesību aizsardzības organizācijas, kas uzrauga demokrātiju un tiesiskumu, neatkarīgas jaunatnes organizācijas, neatkarīgi fondi, neatkarīgas darba devēju un uzņēmēju apvienības un brīvās arodbiedrības. Tādas organizācijas nevar turpināt savu darbību kā oficiāli tiesību subjekti. |
| --- | --- |

3.5

Virkne pilsoniskās sabiedrības organizāciju turpina darboties līdzīgā veidā, jo dažādu nenozīmīgu, sīku un absurdu iemeslu dēļ, kurus valsts pārvalde Baltkrievijā izmanto, lai uzsāktu formālu traucējošo organizāciju likvidāciju, ir atteikts tās oficiāli pārreģistrēt. Tās galvenokārt ir nevalstiskas cilvēktiesību aizsardzības organizācijas, kas uzrauga demokrātiju un tiesiskumu, neatkarīgas jaunatnes organizācijas, neatkarīgi fondi, neatkarīgas darba devēju un uzņēmēju apvienības un brīvās arodbiedrības. Tādas organizācijas nevar turpināt savu darbību kā oficiāli tiesību subjekti.

| 3.6 | Kaut arī Baltkrievijā (2) pastāv vairāk nekā 2500 nevalstisko organizāciju, to neatkarīgo organizāciju, kas bieži vien ar sabiedrības jautājumiem nodarbojas tikai ļoti nenozīmīgā veidā, skaits krītas, jo tās represē, to darbībā iejaucas valsts pārvaldes iestādes, un tām ir jāatbilst jauniem nosacījumiem sakarā ar pārreģistrēšanu. Piemēram, cilvēktiesību jomā viena no pēdējām organizācijām, kas darbojās legāli, bija Helsinku komiteja, kurai arī pēdējā laikā ir jāsaskaras ar pieaugošu spiedienu no valsts iestāžu puses. |
| --- | --- |

3.6

Kaut arī Baltkrievijā (2) pastāv vairāk nekā 2500 nevalstisko organizāciju, to neatkarīgo organizāciju, kas bieži vien ar sabiedrības jautājumiem nodarbojas tikai ļoti nenozīmīgā veidā, skaits krītas, jo tās represē, to darbībā iejaucas valsts pārvaldes iestādes, un tām ir jāatbilst jauniem nosacījumiem sakarā ar pārreģistrēšanu. Piemēram, cilvēktiesību jomā viena no pēdējām organizācijām, kas darbojās legāli, bija Helsinku komiteja, kurai arī pēdējā laikā ir jāsaskaras ar pieaugošu spiedienu no valsts iestāžu puses.

| 3.7 | Neatkarīgu uzņēmēju, rūpnieku un darba dēvēju apvienību un grupu kategorijā pastāv tikai mazas organizācijas, piemēram, “Perspektyva”, kuras locekļus turklāt bieži vien arestē un tiesā par fiktīviem nodarījumiem. |
| --- | --- |

3.7

Neatkarīgu uzņēmēju, rūpnieku un darba dēvēju apvienību un grupu kategorijā pastāv tikai mazas organizācijas, piemēram, “Perspektyva”, kuras locekļus turklāt bieži vien arestē un tiesā par fiktīviem nodarījumiem.

| 3.8 | Pie arodbiedrībām pieder vienlaikus gan oficiālas arodbiedrību organizācijas (kas iekļautas Baltkrievijas Arodbiedrību federācijā), gan neatkarīga arodbiedrību kustība ar nosaukumu Baltkrievijas Demokrātisko arodbiedrību kongress. Biedrošanās brīvība un neatkarīgo arodbiedrību tiesības tomēr bieži vien tiek pārkāptas Nesenais Eiropas arodbiedrību konfederācijas (EAK), Starptautiskās brīvo arodbiedrību konfederācijas (SBAK) un Pasaules darba konfederācijas (PDK) Eiropas Komisijai adresētais aicinājums (3) tieši satur norādi uz arodbiedrību tiesību pārkāpumu Baltkrievijā. |
| --- | --- |

3.8

Pie arodbiedrībām pieder vienlaikus gan oficiālas arodbiedrību organizācijas (kas iekļautas Baltkrievijas Arodbiedrību federācijā), gan neatkarīga arodbiedrību kustība ar nosaukumu Baltkrievijas Demokrātisko arodbiedrību kongress. Biedrošanās brīvība un neatkarīgo arodbiedrību tiesības tomēr bieži vien tiek pārkāptas Nesenais Eiropas arodbiedrību konfederācijas (EAK), Starptautiskās brīvo arodbiedrību konfederācijas (SBAK) un Pasaules darba konfederācijas (PDK) Eiropas Komisijai adresētais aicinājums (3) tieši satur norādi uz arodbiedrību tiesību pārkāpumu Baltkrievijā.

| 3.8.1 | Jau daudzus gadus Starptautiskā darba organizācija (ILO) atklāj un nosoda rupjos un sistemātiskos strādājošo un arodbiedrību pamattiesību pārkāpumus attiecībā uz biedrošanās brīvību un sarunām par darba koplīguma slēgšanu (87. un 98. konvencija) ILO administratīvās padomes 2003. gada izveidotā komisija 2004. gadā sastādīja ziņojumu, kurā nosodīja valsts iejaukšanos arodbiedrību iekšējās lietās, ka arī tās pret arodbiedrībām vērstos noteikumus un likumus. Kopš ziņojuma pieņemšanas ILO ir asi kritizējusi valdību par to, ka tā nav ieviesusi vai ir tikai ļoti nepilnīgi ieviesusi komisijas rekomendācijas. ILO Starptautiskās darba konferences nesenajā, 2006. gada jūnijā notikušajā 95 sesijā valdība tika aicināta veikt konkrētus pasākumus nolūkā ieviest minētās rekomendācijas, lai līdz administratīvās padomes sanāksmei 2006. gada novembrī panāktu reālu un uzskatāmu progresu.Jau daudzus gadus Starptautiskā darba organizācija (ILO) atklāj un nosoda rupjos un sistemātiskos strādājošo un arodbiedrību pamattiesību pārkāpumus attiecībā uz biedrošanās brīvību un sarunām par darba koplīguma slēgšanu (87. un 98. konvencija) ILO administratīvās padomes 2003. gada izveidotā komisija 2004. gadā sastādīja ziņojumu, kurā nosodīja valsts iejaukšanos arodbiedrību iekšējās lietās, ka arī tās pret arodbiedrībām vērstos noteikumus un likumus. Kopš ziņojuma pieņemšanas ILO ir asi kritizējusi valdību par to, ka tā nav ieviesusi vai ir tikai ļoti nepilnīgi ieviesusi komisijas rekomendācijas. ILO Starptautiskās darba konferences nesenajā, 2006. gada jūnijā notikušajā 95 sesijā valdība tika aicināta veikt konkrētus pasākumus nolūkā ieviest minētās rekomendācijas, lai līdz administratīvās padomes sanāksmei 2006. gada novembrī panāktu reālu un uzskatāmu progresu. Ja tāda progresa nav, konference paredz, ka ILO administratīvā padome sāks izskatīt, vai nav jāuzsāk papildpasākumi saskaņā ar ILO konstitūciju. Tādi pasākumi varētu ietvert Starptautiskās darba konferences rekomendāciju dalībvalstīm, darba devēju federācijām un arodbiedrībām pārskatīt viņu attiecības ar Baltkrieviju. |
| --- | --- |

3.8.1

Jau daudzus gadus Starptautiskā darba organizācija (ILO) atklāj un nosoda rupjos un sistemātiskos strādājošo un arodbiedrību pamattiesību pārkāpumus attiecībā uz biedrošanās brīvību un sarunām par darba koplīguma slēgšanu (87. un 98. konvencija) ILO administratīvās padomes 2003. gada izveidotā komisija 2004. gadā sastādīja ziņojumu, kurā nosodīja valsts iejaukšanos arodbiedrību iekšējās lietās, ka arī tās pret arodbiedrībām vērstos noteikumus un likumus. Kopš ziņojuma pieņemšanas ILO ir asi kritizējusi valdību par to, ka tā nav ieviesusi vai ir tikai ļoti nepilnīgi ieviesusi komisijas rekomendācijas. ILO Starptautiskās darba konferences nesenajā, 2006. gada jūnijā notikušajā 95 sesijā valdība tika aicināta veikt konkrētus pasākumus nolūkā ieviest minētās rekomendācijas, lai līdz administratīvās padomes sanāksmei 2006. gada novembrī panāktu reālu un uzskatāmu progresu.Jau daudzus gadus Starptautiskā darba organizācija (ILO) atklāj un nosoda rupjos un sistemātiskos strādājošo un arodbiedrību pamattiesību pārkāpumus attiecībā uz biedrošanās brīvību un sarunām par darba koplīguma slēgšanu (87. un 98. konvencija) ILO administratīvās padomes 2003. gada izveidotā komisija 2004. gadā sastādīja ziņojumu, kurā nosodīja valsts iejaukšanos arodbiedrību iekšējās lietās, ka arī tās pret arodbiedrībām vērstos noteikumus un likumus. Kopš ziņojuma pieņemšanas ILO ir asi kritizējusi valdību par to, ka tā nav ieviesusi vai ir tikai ļoti nepilnīgi ieviesusi komisijas rekomendācijas. ILO Starptautiskās darba konferences nesenajā, 2006. gada jūnijā notikušajā 95 sesijā valdība tika aicināta veikt konkrētus pasākumus nolūkā ieviest minētās rekomendācijas, lai līdz administratīvās padomes sanāksmei 2006. gada novembrī panāktu reālu un uzskatāmu progresu. Ja tāda progresa nav, konference paredz, ka ILO administratīvā padome sāks izskatīt, vai nav jāuzsāk papildpasākumi saskaņā ar ILO konstitūciju. Tādi pasākumi varētu ietvert Starptautiskās darba konferences rekomendāciju dalībvalstīm, darba devēju federācijām un arodbiedrībām pārskatīt viņu attiecības ar Baltkrieviju.

| 3.9 | EESK pilnībā atbalsta tās Baltkrievijas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas apliecina eiropeiskas vērtības un ar savu darbu un darbību nedz leģitimē, nedz atbalsta autoritāro režīmu un nekādā veidā nav ar to saistītas. EESK aicina Eiropas Savienības iestādes un Eiropas Savienības dalībvalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijas minētās organizācijas atbalstīt līdzīgā veidā (arī finansiāli). |
| --- | --- |

3.9

EESK pilnībā atbalsta tās Baltkrievijas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas apliecina eiropeiskas vērtības un ar savu darbu un darbību nedz leģitimē, nedz atbalsta autoritāro režīmu un nekādā veidā nav ar to saistītas. EESK aicina Eiropas Savienības iestādes un Eiropas Savienības dalībvalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijas minētās organizācijas atbalstīt līdzīgā veidā (arī finansiāli).

| 3.10 | EESK apzinās arī to, ka ir nepieciešams dialogs un viedokļu apmaiņa ar organizācijām, kuru darbība vai darbības veids leģitimē pie varas esošo autoritāro režīmu un tādējādi diskreditē Eiropas pamatvērtības. |
| --- | --- |

3.10

EESK apzinās arī to, ka ir nepieciešams dialogs un viedokļu apmaiņa ar organizācijām, kuru darbība vai darbības veids leģitimē pie varas esošo autoritāro režīmu un tādējādi diskreditē Eiropas pamatvērtības.

| 3.11 | Kopumā pilsoniskās sabiedrības organizācijām Baltkrievijā jātiecas (arī sadarbībā ar partneriem ārvalstīs) izkļūt no izolācijas attiecībā pret sabiedrību, un, apliecinot savus rezultātus un nozīmību sabiedrībai, iegūt tās uzticību. |
| --- | --- |

3.11

Kopumā pilsoniskās sabiedrības organizācijām Baltkrievijā jātiecas (arī sadarbībā ar partneriem ārvalstīs) izkļūt no izolācijas attiecībā pret sabiedrību, un, apliecinot savus rezultātus un nozīmību sabiedrībai, iegūt tās uzticību.

| 3.12 | Baltkrievijas pilsoniskās sabiedrības situācija un loma turklāt ir sarežģīta tādēļ, ka ievērojama daļa baltkrievu atzīst pastāvošās politiskās varas leģitimitāti un to atbalsta. Turpretī pilsoniskās sabiedrības organizācijām nav plaša sabiedrības atbalsta, un politiskajam režīmam — jo īpaši, pateicoties tā informācijas politikai — izdodas vienkāršajai baltkrievu sabiedrībai tās atspoguļot nelabvēlīga gaismā. |
| --- | --- |

3.12

Baltkrievijas pilsoniskās sabiedrības situācija un loma turklāt ir sarežģīta tādēļ, ka ievērojama daļa baltkrievu atzīst pastāvošās politiskās varas leģitimitāti un to atbalsta. Turpretī pilsoniskās sabiedrības organizācijām nav plaša sabiedrības atbalsta, un politiskajam režīmam — jo īpaši, pateicoties tā informācijas politikai — izdodas vienkāršajai baltkrievu sabiedrībai tās atspoguļot nelabvēlīga gaismā.

4.   Vispārējas piezīmes par Eiropas Savienības stratēģiju attiecībā uz Baltkrieviju.

| 4.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja kopumā piekrīt un atbalsta Eiropas Komisiju, kas 2004. gada 28. maijā pieņēma Nacionālās stratēģijas dokumentu, nacionālo indikatīvo programmu attiecībā uz Baltkrieviju 2005-2006. gadam. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ieinteresētība un atbalsts visupirms attiecas uz indikatīvās programmas punktiem, kas skar Eiropas Savienības atbalstu Baltkrievijas pilsoniskajai sabiedrībai. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja vēlas aktīvi iesaistīties konsultācijās par šim atbalstam vispiemērotāko veidu. |
| --- | --- |

4.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja kopumā piekrīt un atbalsta Eiropas Komisiju, kas 2004. gada 28. maijā pieņēma Nacionālās stratēģijas dokumentu, nacionālo indikatīvo programmu attiecībā uz Baltkrieviju 2005-2006. gadam. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ieinteresētība un atbalsts visupirms attiecas uz indikatīvās programmas punktiem, kas skar Eiropas Savienības atbalstu Baltkrievijas pilsoniskajai sabiedrībai. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja vēlas aktīvi iesaistīties konsultācijās par šim atbalstam vispiemērotāko veidu.

| 4.2 | Turklāt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja cer, ka Eiropas Komisija sagatavos šāda veida programmu arī attiecībā uz tālāku laika posmu, jo virkne Baltkrievijas organizāciju vēlas, lai Eiropas Savienības darbība cilvēktiesību un demokrātijas jomā Baltkrievijā kļūtu aktīvāka. Šāda veida projekti un programmas ir motivējoši un stimulējoši Baltkrievijas pilsoniskajai sabiedrībai. |
| --- | --- |

4.2

Turklāt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja cer, ka Eiropas Komisija sagatavos šāda veida programmu arī attiecībā uz tālāku laika posmu, jo virkne Baltkrievijas organizāciju vēlas, lai Eiropas Savienības darbība cilvēktiesību un demokrātijas jomā Baltkrievijā kļūtu aktīvāka. Šāda veida projekti un programmas ir motivējoši un stimulējoši Baltkrievijas pilsoniskajai sabiedrībai.

| 4.3 | EESK arī atzīmē — lai izdotos mainīt autoritāro režīmu, kas cenšas radīt iespaidu, ka kontrolē situāciju valstī, būs nepieciešams atbalstīt ikdienas pasākumus; bieži vien tas ir jādara, izmantojot “mazu politisko soļu” taktiku. Tas galvenokārt attiecas uz visām Baltkrievijas pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Situācijā, kurā ierobežo arī apolitiskās pilsoniskās organizācijas, to darbība arī kļūst politiska. |
| --- | --- |

4.3

EESK arī atzīmē — lai izdotos mainīt autoritāro režīmu, kas cenšas radīt iespaidu, ka kontrolē situāciju valstī, būs nepieciešams atbalstīt ikdienas pasākumus; bieži vien tas ir jādara, izmantojot “mazu politisko soļu” taktiku. Tas galvenokārt attiecas uz visām Baltkrievijas pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Situācijā, kurā ierobežo arī apolitiskās pilsoniskās organizācijas, to darbība arī kļūst politiska.

| 4.4 | ES iestādēm un dalībvalstīm ir jābūt prasīgākām attiecībās ar Baltkrieviju, kā arī jākoordinē un jāsaskaņo pilsoniskās sabiedrības atbalstīšanas stratēģija gan savā starpā, gan ar citiem starptautiskajiem finanšu sniedzējiem (fondiem, trešo valstu valdībām). |
| --- | --- |

4.4

ES iestādēm un dalībvalstīm ir jābūt prasīgākām attiecībās ar Baltkrieviju, kā arī jākoordinē un jāsaskaņo pilsoniskās sabiedrības atbalstīšanas stratēģija gan savā starpā, gan ar citiem starptautiskajiem finanšu sniedzējiem (fondiem, trešo valstu valdībām).

| 4.5 | Iespējamo ekonomisko sankciju īstenošana un citi pasākumi ir ļoti uzmanīgi jāizskata no iespējamo ieguvumu un trūkumu viedokļa. Tā kā prezidenta Lukašenko režīms praktiski kontrolē visus plašsaziņas līdzekļus, nav grūti Baltkrievijas pilsoņiem (sevišķi ārpus galvaspilsētas Minskas) attēlot ES kā naidīgu institūciju un tādējādi mazināt Baltkrievijas turpmākās politiskās un ekonomiskās attīstības “pa Eiropas ceļu” pievilcību. |
| --- | --- |

4.5

Iespējamo ekonomisko sankciju īstenošana un citi pasākumi ir ļoti uzmanīgi jāizskata no iespējamo ieguvumu un trūkumu viedokļa. Tā kā prezidenta Lukašenko režīms praktiski kontrolē visus plašsaziņas līdzekļus, nav grūti Baltkrievijas pilsoņiem (sevišķi ārpus galvaspilsētas Minskas) attēlot ES kā naidīgu institūciju un tādējādi mazināt Baltkrievijas turpmākās politiskās un ekonomiskās attīstības “pa Eiropas ceļu” pievilcību.

| 4.6 | Sankcijas, kam ir tieša ietekme uz iedzīvotājiem, no tās, kas skar tikai pašreizējās varas pārstāvjus, ir jānošķir. Gadījumā, ja izmanto sankcijas, šis nošķīrums ir jāņem vērā, lemjot par to, kādas sankcijas piemērot. Nedrīkst pieļaut, ka sankcijas tiešā veidā skar Baltkrievijas iedzīvotājus. Nekādā gadījumā ka sankciju nedrīkst izmantot izslēgšanu no vispārējo preferenču sistēmas, jo tās būtība ir kvalificēta preferenciāla piekļuve ES tirgum, balstoties uz pamatnoteikumu ievērošanu. Turklāt Baltkrievijas valdībai ir pietiekoši daudz laika un iespēju, lai labotu galvenās sūdzības par arodbiedrību tiesību pārkāpšanu Baltkrievijā. |
| --- | --- |

4.6

Sankcijas, kam ir tieša ietekme uz iedzīvotājiem, no tās, kas skar tikai pašreizējās varas pārstāvjus, ir jānošķir. Gadījumā, ja izmanto sankcijas, šis nošķīrums ir jāņem vērā, lemjot par to, kādas sankcijas piemērot. Nedrīkst pieļaut, ka sankcijas tiešā veidā skar Baltkrievijas iedzīvotājus. Nekādā gadījumā ka sankciju nedrīkst izmantot izslēgšanu no vispārējo preferenču sistēmas, jo tās būtība ir kvalificēta preferenciāla piekļuve ES tirgum, balstoties uz pamatnoteikumu ievērošanu. Turklāt Baltkrievijas valdībai ir pietiekoši daudz laika un iespēju, lai labotu galvenās sūdzības par arodbiedrību tiesību pārkāpšanu Baltkrievijā.

| 4.7 | Lai gan Baltkrievija ir oficiāli iekļauta Eiropas kaimiņattiecību politikā (EKP), pašreizējos apstākļos nav iespējams ļaut tai pilnībā izmantot EKP sniegtās priekšrocības. EESK piekrīt Komisijas un Padomes viedoklim, ka Baltkrievijas iesaistīšanai minētajā programmā jābūt iespējamai pēc tam, kad tās varas iestādes būs skaidri apliecinājušas gribu ievērot demokrātijas vērtības un tiesiskas valsts principus. Eiropas Komisijai tomēr būtu jāizstrādā arī vienpusējs scenārijs (vai scenārijs, ko sagatavotu sadarbībā ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem) nolūkā ātri integrēt Baltkrieviju Eiropas kaimiņattiecību politikā gadījumā, ja tās politiskā un saimnieciskā situācija ievērojami mainītos. Šeit var veidot paralēli ar situāciju Slovākijā 20. gadsimta 90. gados, kad valdības galva bija Vladimír Mečiar un Slovākija bija kandidātvalsts (4). Ja Eiropas Savienība pieņem līdzīgu, elastīgu pieeju attiecībā pret Baltkrieviju, tas ļautu ilgstoši mobilizēt Baltkrievijas pilsonisko sabiedrību un tai piedāvāt pievilcīgu, alternatīvu “Eiropas scenāriju”. |
| --- | --- |

4.7

Lai gan Baltkrievija ir oficiāli iekļauta Eiropas kaimiņattiecību politikā (EKP), pašreizējos apstākļos nav iespējams ļaut tai pilnībā izmantot EKP sniegtās priekšrocības. EESK piekrīt Komisijas un Padomes viedoklim, ka Baltkrievijas iesaistīšanai minētajā programmā jābūt iespējamai pēc tam, kad tās varas iestādes būs skaidri apliecinājušas gribu ievērot demokrātijas vērtības un tiesiskas valsts principus. Eiropas Komisijai tomēr būtu jāizstrādā arī vienpusējs scenārijs (vai scenārijs, ko sagatavotu sadarbībā ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem) nolūkā ātri integrēt Baltkrieviju Eiropas kaimiņattiecību politikā gadījumā, ja tās politiskā un saimnieciskā situācija ievērojami mainītos. Šeit var veidot paralēli ar situāciju Slovākijā 20. gadsimta 90. gados, kad valdības galva bija Vladimír Mečiar un Slovākija bija kandidātvalsts (4). Ja Eiropas Savienība pieņem līdzīgu, elastīgu pieeju attiecībā pret Baltkrieviju, tas ļautu ilgstoši mobilizēt Baltkrievijas pilsonisko sabiedrību un tai piedāvāt pievilcīgu, alternatīvu “Eiropas scenāriju”.

| 4.8 | Viens no galvenajiem Baltkrievijas attīstības faktoriem bija, ir un būs Krievija. Tā kā Krievija ir viens no Eiropas Savienības stratēģiskajiem partneriem, ar Krieviju, Krievijas politiķiem un Krievijas pilsonisko sabiedrību noteikti ir jāuzsāk dialogs par situāciju Baltkrievijā. |
| --- | --- |

4.8

Viens no galvenajiem Baltkrievijas attīstības faktoriem bija, ir un būs Krievija. Tā kā Krievija ir viens no Eiropas Savienības stratēģiskajiem partneriem, ar Krieviju, Krievijas politiķiem un Krievijas pilsonisko sabiedrību noteikti ir jāuzsāk dialogs par situāciju Baltkrievijā.

5.   Ar Baltkrievijas sabiedrību saistītas konkrētās sensitīvās jomas un ierosinātie praktiskie pasākumi.

| 5.1 | Plašsaziņas līdzekļu brīvība un iespēja iegūt objektīvu un neatkarīgu informāciju. Šobrīd režīms praktiski kontrolē visu informāciju. Pilsoniskajai sabiedrībai nav iespējas izmantot plašsaziņas līdzekļus un oficiālos plašsaziņas un informācijas kanālus. Lielāka daļa neatkarīgo laikrakstu dažādu iemeslu dēļ ir slēgti, un pārējiem periodiskajiem izdevumiem pieeja valsts izplatīšanas tīklam ir padarīta praktiski neiespējama. Iespējas izmantot internetu arī ir ierobežotas, izņemot galvaspilsētu Minsku un reģionālos centrus, bet arī tur interneta pieslēguma izmaksas joprojām ir augstas. ES prioritātei līdz ar to būtu jābūt Baltkrievijas iedzīvotājiem pieejamo neatkarīgo, pastāvīgo informācijas avotu darbības nodrošināšanai, atbalstīšanai un nostiprināšanai, kā arī no cenzūras brīvu interneta serveru esamībai. Būtu jāatbalsta neatkarīgas vietējās iniciatīvas attiecībā uz internetu. |
| --- | --- |

5.1

Plašsaziņas līdzekļu brīvība un iespēja iegūt objektīvu un neatkarīgu informāciju. Šobrīd režīms praktiski kontrolē visu informāciju. Pilsoniskajai sabiedrībai nav iespējas izmantot plašsaziņas līdzekļus un oficiālos plašsaziņas un informācijas kanālus. Lielāka daļa neatkarīgo laikrakstu dažādu iemeslu dēļ ir slēgti, un pārējiem periodiskajiem izdevumiem pieeja valsts izplatīšanas tīklam ir padarīta praktiski neiespējama. Iespējas izmantot internetu arī ir ierobežotas, izņemot galvaspilsētu Minsku un reģionālos centrus, bet arī tur interneta pieslēguma izmaksas joprojām ir augstas. ES prioritātei līdz ar to būtu jābūt Baltkrievijas iedzīvotājiem pieejamo neatkarīgo, pastāvīgo informācijas avotu darbības nodrošināšanai, atbalstīšanai un nostiprināšanai, kā arī no cenzūras brīvu interneta serveru esamībai. Būtu jāatbalsta neatkarīgas vietējās iniciatīvas attiecībā uz internetu.

| 5.2 | ES atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai Baltkrievijā. Papildus Eiropas Savienības deklarētajam atbalstam pilsoniskās sabiedrības organizācijām Baltkrievijā pastāv daudz praktiskas dabas un formālu šķēršļu palīdzības nogādāšanai tās saņēmējiem. Pastāvošās Kopienas finansējuma sniegšanas procedūras ir ļoti sarežģītas, garas un dārgas. Spēkā esošā Finanšu regula jāpielāgo, ļaujot sniegt elastīgāku un uz izmantotājiem vairāk orientētu finansējumu ne tikai oficiāli reģistrētajām NVO, bet arī nereģistrētām pilsoņu aktivitātēm, jo īpaši valstīs ar naidīgu attieksmi. EESK aicina Komisiju, Eiropas Parlamentu un Padomi, pieņemot jaunus grozījumus Finanšu regulā un tās piemērošanas noteikumos, paredzēt pašreizējās finanšu procedūras attiecībā uz pilsonisko sabiedrību atvieglošanu. Lai palīdzības sniegšana notiktu atbilstošā veidā, varētu izmantot pastāvošos pilsoniskās sabiedrības organizāciju Eiropas tīklus, un ar Eiropas tīklu palīdzību pārstāvēt Baltkrievijas organizācijas, tajā skaitā nereģistrētās organizācijas. |
| --- | --- |

5.2

ES atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai Baltkrievijā. Papildus Eiropas Savienības deklarētajam atbalstam pilsoniskās sabiedrības organizācijām Baltkrievijā pastāv daudz praktiskas dabas un formālu šķēršļu palīdzības nogādāšanai tās saņēmējiem. Pastāvošās Kopienas finansējuma sniegšanas procedūras ir ļoti sarežģītas, garas un dārgas. Spēkā esošā Finanšu regula jāpielāgo, ļaujot sniegt elastīgāku un uz izmantotājiem vairāk orientētu finansējumu ne tikai oficiāli reģistrētajām NVO, bet arī nereģistrētām pilsoņu aktivitātēm, jo īpaši valstīs ar naidīgu attieksmi. EESK aicina Komisiju, Eiropas Parlamentu un Padomi, pieņemot jaunus grozījumus Finanšu regulā un tās piemērošanas noteikumos, paredzēt pašreizējās finanšu procedūras attiecībā uz pilsonisko sabiedrību atvieglošanu. Lai palīdzības sniegšana notiktu atbilstošā veidā, varētu izmantot pastāvošos pilsoniskās sabiedrības organizāciju Eiropas tīklus, un ar Eiropas tīklu palīdzību pārstāvēt Baltkrievijas organizācijas, tajā skaitā nereģistrētās organizācijas.

| 5.3 | EESK atzinīgi vērtē neseno Komisijas priekšlikumu izveidot atsevišķu finanšu instrumentu ar mērķi veicināt demokrātiju un cilvēktiesības pasaulē un to, ka tas tiks virzīts uz valstīm, kur pamatbrīvības ir apdraudētas visvairāk. EESK cer, ka tai būs iespēja paust viedokli par šo likumdošanas priekšlikumu un ka jaunā instrumenta pamatā būs princips, kas noteiks tā vienlīdzīgas izmantošanas iespējas visiem, kam tas nepieciešams, kā arī elastība attiecībā uz veidu, kādā to var izmantot pilsoniskās sabiedrības organizācijas. |
| --- | --- |

5.3

EESK atzinīgi vērtē neseno Komisijas priekšlikumu izveidot atsevišķu finanšu instrumentu ar mērķi veicināt demokrātiju un cilvēktiesības pasaulē un to, ka tas tiks virzīts uz valstīm, kur pamatbrīvības ir apdraudētas visvairāk. EESK cer, ka tai būs iespēja paust viedokli par šo likumdošanas priekšlikumu un ka jaunā instrumenta pamatā būs princips, kas noteiks tā vienlīdzīgas izmantošanas iespējas visiem, kam tas nepieciešams, kā arī elastība attiecībā uz veidu, kādā to var izmantot pilsoniskās sabiedrības organizācijas.

| 5.4 | EESK atbalsta arī nesen Eiropas Parlamentā un Eiropas bezpeļņas organizācijās apspriestās iniciatīvas, kuru mērķis ir veikt pasākumus, lai izveidotu jaunu finansiālā atbalsta instrumentu, kas veltīts demokrātiskajiem spēkiem tādās zemēs kā Baltkrievija (Eiropas fonds aģentūra Demokrātijas veicināšanai). Šāda aģentūra ļautu piešķirt ļoti nepieciešamo finansiālo palīdzību arī neoficiālām organizācijām, ko valsts pārvaldes iestādes ir atteikušās reģistrēt. |
| --- | --- |

5.4

EESK atbalsta arī nesen Eiropas Parlamentā un Eiropas bezpeļņas organizācijās apspriestās iniciatīvas, kuru mērķis ir veikt pasākumus, lai izveidotu jaunu finansiālā atbalsta instrumentu, kas veltīts demokrātiskajiem spēkiem tādās zemēs kā Baltkrievija (Eiropas fonds aģentūra Demokrātijas veicināšanai). Šāda aģentūra ļautu piešķirt ļoti nepieciešamo finansiālo palīdzību arī neoficiālām organizācijām, ko valsts pārvaldes iestādes ir atteikušās reģistrēt.

| 5.5 | Baltkrievijas nākotnes vārdā ir svarīgi nostiprināt demokrātiskos spēkus un neatkarīgo pilsonisko sabiedrību, kā arī izstrādāt stratēģiskās pamatnostādnes to turpmākai attīstībai šajā pēcvēlēšanu periodā. Eiropas Savienībai sadarbībā ar citām atbalsta struktūrām un ar valstīm, kam ir tādi paši mērķi un intereses attiecībā uz Baltkrieviju, visupirms būtu jācenšas atbalstīt minētā sabiedrības daļa. |
| --- | --- |

5.5

Baltkrievijas nākotnes vārdā ir svarīgi nostiprināt demokrātiskos spēkus un neatkarīgo pilsonisko sabiedrību, kā arī izstrādāt stratēģiskās pamatnostādnes to turpmākai attīstībai šajā pēcvēlēšanu periodā. Eiropas Savienībai sadarbībā ar citām atbalsta struktūrām un ar valstīm, kam ir tādi paši mērķi un intereses attiecībā uz Baltkrieviju, visupirms būtu jācenšas atbalstīt minētā sabiedrības daļa.

| 5.6 | Gan “vecajām” un pieredzējušām Baltkrievijas demokrātiskajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, gan arī jaunajām organizācijām un tapšanas stadijā esošām iniciatīvām ir jānodrošina vienādas iespējas izmantot Eiropas Savienības atbalstu (ne tikai finanšu atbalstu) un sazināties ar Eiropas iestādēm. |
| --- | --- |

5.6

Gan “vecajām” un pieredzējušām Baltkrievijas demokrātiskajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, gan arī jaunajām organizācijām un tapšanas stadijā esošām iniciatīvām ir jānodrošina vienādas iespējas izmantot Eiropas Savienības atbalstu (ne tikai finanšu atbalstu) un sazināties ar Eiropas iestādēm.

| 5.7 | Savstarpēja informācijas apmaiņa. Neskatoties uz daudzkārtējiem ES lūgumiem — kas tikuši noraidīti — atvērt Minskā pārstāvniecību, Baltkrievijā atšķirībā no citam valstīm nedarbojas Eiropas Komisijas delegācija. Šajā valstī nav arī informācijas centru tīkla. Praktiski nav iespējams saņemt objektīvu pamatinformāciju par Eiropas Savienību, tās darbību, vērtībām un politiku. Līdz ar to ir jāpārdomā, kā palielināt Baltkrievijas iedzīvotāju informētību par Eiropas Savienību — lielāka informētība padarītu pievilcīgāku valsts iespējamo tālāko virzību pa eiropeiskas attīstības ceļu (5). |
| --- | --- |

5.7

Savstarpēja informācijas apmaiņa. Neskatoties uz daudzkārtējiem ES lūgumiem — kas tikuši noraidīti — atvērt Minskā pārstāvniecību, Baltkrievijā atšķirībā no citam valstīm nedarbojas Eiropas Komisijas delegācija. Šajā valstī nav arī informācijas centru tīkla. Praktiski nav iespējams saņemt objektīvu pamatinformāciju par Eiropas Savienību, tās darbību, vērtībām un politiku. Līdz ar to ir jāpārdomā, kā palielināt Baltkrievijas iedzīvotāju informētību par Eiropas Savienību — lielāka informētība padarītu pievilcīgāku valsts iespējamo tālāko virzību pa eiropeiskas attīstības ceļu (5).

| 5.8 | Eiropas Savienībai būtu jāuzsāk visaptverošas informācijas stratēģijas izstrāde, lai izskaidrotu Baltkrievijas pilsoņiem Eiropas pamatvērtības. Tā kā (ne ES dēļ) Eiropas Komisijas delegācija Baltkrievijā vēl joprojām nedarbojas, dažādās Eiropas Savienību dalībvalstīs pārstāvošajām struktūrām ir jāstrādā kopā, lai darītu zināmas Eiropas vērtības, piemēram, kopīgi izveidojot Eiropas namu Minskā. |
| --- | --- |

5.8

Eiropas Savienībai būtu jāuzsāk visaptverošas informācijas stratēģijas izstrāde, lai izskaidrotu Baltkrievijas pilsoņiem Eiropas pamatvērtības. Tā kā (ne ES dēļ) Eiropas Komisijas delegācija Baltkrievijā vēl joprojām nedarbojas, dažādās Eiropas Savienību dalībvalstīs pārstāvošajām struktūrām ir jāstrādā kopā, lai darītu zināmas Eiropas vērtības, piemēram, kopīgi izveidojot Eiropas namu Minskā.

| 5.9 | EESK uzskata, ka būtu saprātīgi — tāpat ka citu reģionu gadījumā — izveidot speciālā Eiropas Savienības pārstāvja Baltkrievijā amatu (6). Šis ES dalībvalstu ieceltais pārstāvis informētu ES iestādes par aktuālo situāciju Baltkrievijā un par ES un Baltkrievijas attiecību attīstību. Īpašā pārstāvja uzdevums būtu saskaņot ES dalībvalstu ārpolitiku attiecība uz Baltkrieviju un ierosināt pasākumus un kopīgu ES nostāju pret Baltkrieviju. Īpašajam pārstāvim vajadzētu arī rūpēties par sakaru uzturēšanu ar Baltkrievijas pilsonisko sabiedrību un demokrātisko opozīciju, ka arī oficiālajām Baltkrievijas iestādēm un struktūrām. |
| --- | --- |

5.9

EESK uzskata, ka būtu saprātīgi — tāpat ka citu reģionu gadījumā — izveidot speciālā Eiropas Savienības pārstāvja Baltkrievijā amatu (6). Šis ES dalībvalstu ieceltais pārstāvis informētu ES iestādes par aktuālo situāciju Baltkrievijā un par ES un Baltkrievijas attiecību attīstību. Īpašā pārstāvja uzdevums būtu saskaņot ES dalībvalstu ārpolitiku attiecība uz Baltkrieviju un ierosināt pasākumus un kopīgu ES nostāju pret Baltkrieviju. Īpašajam pārstāvim vajadzētu arī rūpēties par sakaru uzturēšanu ar Baltkrievijas pilsonisko sabiedrību un demokrātisko opozīciju, ka arī oficiālajām Baltkrievijas iestādēm un struktūrām.

| 5.10 | Tajā pašā laikā ir jāsecina, ka informētība un izpratne par grūto situāciju, kādā atrodas pilsoniskās sabiedrības organizācijas Baltkrievijā, Eiropas Savienības valstīs ir nepilnīga un dažādās valstīs ievērojami atšķiras. |
| --- | --- |

5.10

Tajā pašā laikā ir jāsecina, ka informētība un izpratne par grūto situāciju, kādā atrodas pilsoniskās sabiedrības organizācijas Baltkrievijā, Eiropas Savienības valstīs ir nepilnīga un dažādās valstīs ievērojami atšķiras.

| 5.11 | Eiropas Savienības un Baltkrievijas pilsoniskās sabiedrības organizāciju sakaru uzturēšana. Baltkrievijas varas iestādes ir padarījušas praktiski neiespējamu un sarežģītu pilsoniskās sabiedrības organizāciju locekļu tikšanos ar Eiropas Savienības valstu pilsoniskās sabiedrības organizāciju locekļiem, kā arī viņu došanos uz ārzemēm. Īpaši problemātiski ir šķēršļi jauniešu savstarpējiem kontaktiem. Režīms bieži vien Baltkrievijas studentiem aizliedz studēt ārvalstīs un aktīvi darboties nevalstiskās organizācijās. Arī personīgas saskares starp Baltkrievijas pilsoniskās sabiedrības locekļiem un Eiropas Savienības pilsoniskās sabiedrības locekļiem veidošanai būtu jākļūst par vienu no Kopienas politikas attiecībā uz Baltkrieviju prioritātēm. Personīgās saites ir ārkārtīgi nozīmīgas, jo sevišķi attiecībā uz informētību un pieredzi, kā arī uz morālo atbalstu. ES arī būtu jāfinansē jauniešu un studentu apmaiņa, jāpiešķir stipendijas un atbalsts praksei nolūkā veicināt pilsoniskās sabiedrības grupu kopīgu darbību, kā arī jāsniedz mērķtiecīga palīdzība viedokļu veidotājiem. |
| --- | --- |

5.11

Eiropas Savienības un Baltkrievijas pilsoniskās sabiedrības organizāciju sakaru uzturēšana. Baltkrievijas varas iestādes ir padarījušas praktiski neiespējamu un sarežģītu pilsoniskās sabiedrības organizāciju locekļu tikšanos ar Eiropas Savienības valstu pilsoniskās sabiedrības organizāciju locekļiem, kā arī viņu došanos uz ārzemēm. Īpaši problemātiski ir šķēršļi jauniešu savstarpējiem kontaktiem. Režīms bieži vien Baltkrievijas studentiem aizliedz studēt ārvalstīs un aktīvi darboties nevalstiskās organizācijās. Arī personīgas saskares starp Baltkrievijas pilsoniskās sabiedrības locekļiem un Eiropas Savienības pilsoniskās sabiedrības locekļiem veidošanai būtu jākļūst par vienu no Kopienas politikas attiecībā uz Baltkrieviju prioritātēm. Personīgās saites ir ārkārtīgi nozīmīgas, jo sevišķi attiecībā uz informētību un pieredzi, kā arī uz morālo atbalstu. ES arī būtu jāfinansē jauniešu un studentu apmaiņa, jāpiešķir stipendijas un atbalsts praksei nolūkā veicināt pilsoniskās sabiedrības grupu kopīgu darbību, kā arī jāsniedz mērķtiecīga palīdzība viedokļu veidotājiem.

| 5.12 | EESK pauž sevišķu neapmierinātību par šībrīža vīzu politiku, ko dažādas dalībvalstis īsteno attiecībā uz Baltkrievijas pilsoņiem. Kaut arī ES no savas puses cenšas vienkāršot vīzas izsniegšanas kārtību attiecībā uz atsevišķām iedzīvotāju grupām (arī pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjiem), praksē ir novērojami klaji cilvēka cieņas pārkāpumi un vīzu ceļošanai uz ES valstīm pieprasošo Baltkrievijas iedzīvotāju pazemošana. Tā kā vīzu izsniegšanas procedūras attiecībā uz pieprasītājiem ir garas un bieži vien pazemojošas un aizskarošas (7), vērtības, ko ES pauž un kuras ir tās pamatā, tiek Baltkrievijas iedzīvotāju acīs diskreditētas. Minētā situācija, kā arī nesenais ar vīzu izsniegšanu saistītais administratīvo izdevumu pieaugums ievērojami ierobežo cilvēku savstarpējo saskarsmi, ieskaitot saskarsmi starp pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem. |
| --- | --- |

5.12

EESK pauž sevišķu neapmierinātību par šībrīža vīzu politiku, ko dažādas dalībvalstis īsteno attiecībā uz Baltkrievijas pilsoņiem. Kaut arī ES no savas puses cenšas vienkāršot vīzas izsniegšanas kārtību attiecībā uz atsevišķām iedzīvotāju grupām (arī pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjiem), praksē ir novērojami klaji cilvēka cieņas pārkāpumi un vīzu ceļošanai uz ES valstīm pieprasošo Baltkrievijas iedzīvotāju pazemošana. Tā kā vīzu izsniegšanas procedūras attiecībā uz pieprasītājiem ir garas un bieži vien pazemojošas un aizskarošas (7), vērtības, ko ES pauž un kuras ir tās pamatā, tiek Baltkrievijas iedzīvotāju acīs diskreditētas. Minētā situācija, kā arī nesenais ar vīzu izsniegšanu saistītais administratīvo izdevumu pieaugums ievērojami ierobežo cilvēku savstarpējo saskarsmi, ieskaitot saskarsmi starp pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem.

| 5.13 | EESK līdz ar to aicina Eiropas iestādes un katru ES dalībvalsti cik vien iespējams samazināt gan formālos, gan neformālos birokrātiskos šķēršļus vīzu saņemšanā iebraukšanai Eiropas Savienības valstīs Baltkrievijas iedzīvotājiem, kas ievēro un nepārkāpj spēkā esošos likumus, kā arī samazināt par vīzas izsniegšanu pieprasīto samaksu. Dalībvalstīm vajadzētu paredzēt iespēju vienkāršot vīzu izsniegšanas procedūras, kad vīzas ir nepieciešamas humanitāru vai zinātnisku iemeslu dēļ, kā arī studiju nolūkos. Pieprasītajai samaksai jābūt samērīgai ar vietējo pirktspēju katrā atsevišķā valstī, kuras iedzīvotājiem ir jāpieprasa vīza. Turklāt attieksmē pret vīzu pieprasītājiem jāievēro cieņa. Tikai tā ES Baltkrievijas sabiedrībai nosūtīs ticamu vēstījumu par to, ka tās nolūks stiprināt ES un Baltkrievijas pilsoņu personīgos kontaktus ir nopietns. |
| --- | --- |

5.13

EESK līdz ar to aicina Eiropas iestādes un katru ES dalībvalsti cik vien iespējams samazināt gan formālos, gan neformālos birokrātiskos šķēršļus vīzu saņemšanā iebraukšanai Eiropas Savienības valstīs Baltkrievijas iedzīvotājiem, kas ievēro un nepārkāpj spēkā esošos likumus, kā arī samazināt par vīzas izsniegšanu pieprasīto samaksu. Dalībvalstīm vajadzētu paredzēt iespēju vienkāršot vīzu izsniegšanas procedūras, kad vīzas ir nepieciešamas humanitāru vai zinātnisku iemeslu dēļ, kā arī studiju nolūkos. Pieprasītajai samaksai jābūt samērīgai ar vietējo pirktspēju katrā atsevišķā valstī, kuras iedzīvotājiem ir jāpieprasa vīza. Turklāt attieksmē pret vīzu pieprasītājiem jāievēro cieņa. Tikai tā ES Baltkrievijas sabiedrībai nosūtīs ticamu vēstījumu par to, ka tās nolūks stiprināt ES un Baltkrievijas pilsoņu personīgos kontaktus ir nopietns.

| 5.14 | Partneru no jaunajām dalībvalstīm zinātība un pieredze ir ļoti vērtīga Baltkrievijas pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Jo īpaši vērtīgas ir zināšanas un pieredze (arī negatīvā), kas — saistībā ar pāreju no totalitāra režīma uz demokrātiju — attiecas uz pārejas noteikumu pieņemšanu, galveno demokrātisko institūciju izveidošanu un tiesiskas valsts principu pieņemšanu, brīvas un atklātas pilsoniskās sabiedrības pastāvēšanu, neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem, līdzsvarotu publiskā sektora, privāta sektora un pilsoniskās sabiedrības attiecību izveidošanu, sociālo un saimniecisko reformu īstenošanu, valsts aparāta reformām (ieskaitot armiju, policiju un tiesu sistēmu). Eiropas Savienībai ir jāveicina pilnīgas pārejas posmā uzkrātās pieredzes nodošana Baltkrievijas organizācijām. |
| --- | --- |

5.14

Partneru no jaunajām dalībvalstīm zinātība un pieredze ir ļoti vērtīga Baltkrievijas pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Jo īpaši vērtīgas ir zināšanas un pieredze (arī negatīvā), kas — saistībā ar pāreju no totalitāra režīma uz demokrātiju — attiecas uz pārejas noteikumu pieņemšanu, galveno demokrātisko institūciju izveidošanu un tiesiskas valsts principu pieņemšanu, brīvas un atklātas pilsoniskās sabiedrības pastāvēšanu, neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem, līdzsvarotu publiskā sektora, privāta sektora un pilsoniskās sabiedrības attiecību izveidošanu, sociālo un saimniecisko reformu īstenošanu, valsts aparāta reformām (ieskaitot armiju, policiju un tiesu sistēmu). Eiropas Savienībai ir jāveicina pilnīgas pārejas posmā uzkrātās pieredzes nodošana Baltkrievijas organizācijām.

| 5.15 | Lai izplatītu pieredzi un zinātību, nepietiek tikai aicināt cilvēkus piedalīties pasākumos, kas notiek ārpus Baltkrievijas. Papildus tam ir jāorganizē vizītes, dažādi pasākumi, semināri, konferences un apaļo galdu tikšanās ar ES partneriem turpat Baltkrievijā. Privāto fondu, kas īsteno un finansē minēta veida projektus, darbam un pasākumiem jāsniedz pietiekošas iespējas un atbalsts. Labās prakses piemēri un veiksmīgi darbības modeļi, kas iegūti, veicot līdzīgu darbu ar Ukrainas pilsonisko sabiedrību, var būt izcils un sekojams paraugs. |
| --- | --- |

5.15

Lai izplatītu pieredzi un zinātību, nepietiek tikai aicināt cilvēkus piedalīties pasākumos, kas notiek ārpus Baltkrievijas. Papildus tam ir jāorganizē vizītes, dažādi pasākumi, semināri, konferences un apaļo galdu tikšanās ar ES partneriem turpat Baltkrievijā. Privāto fondu, kas īsteno un finansē minēta veida projektus, darbam un pasākumiem jāsniedz pietiekošas iespējas un atbalsts. Labās prakses piemēri un veiksmīgi darbības modeļi, kas iegūti, veicot līdzīgu darbu ar Ukrainas pilsonisko sabiedrību, var būt izcils un sekojams paraugs.

Briselē, 2006. gada 14. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie Sigmund

---

(1)  Prezidents Lukašenko 2006. gada 26. maija runā aicināja “veidot Baltkrievijai raksturīgu pilsonisku sabiedrību”.

1

(2)  Eiropas Komisija: Nacionālās stratēģijas dokuments, valsts indikatīvā programma, 22. lpp. No tām tikai aptuveni 10 % organizāciju darbība ir veltīta vienīgi politikai.

2

(3)  Aģentūra Belapan, 2006. gada 30. maijā.

3

Belapan

(4)  Eiropas Savienības pirmsiestāšanās stratēģija ļāva Slovākijai ļoti ātri “panākt” kaimiņvalstis, no kurām tā atpalika par vairākiem gadiem.

4

(5)  Saskaņā ar nesenu socioloģisku pētījumu tikai 1,1 % baltkrievu situācijas uzlabošanos nākotnē saista ar Eiropas Savienību, un 77,7 % to saista ar prezidentu Lukašenko!

5

(6)  Piemēram, speciālais Eiropas Savienības pārstāvis Moldovā, Sudānā vai Dienvidkaukāza reģionā.Plašākai informācijai par īpašo ES pārstāvju lomu un nozīmi skatīt:

6

http://www.consilium.europa.eu/cms3_fo/showPage.asp?lang=fr&id=263&mode=g&name=

(7)  Polijas Batory fonda ziņojums “Visa Policies of European Union Member States, Monitoring Report” (“Vīzu politika Eiropas Savienības dalībvalstīs, uzraudzības ziņojums”), Varšava, 2006. gada jūnijs, pieejams angļu valodā: http://www.batory.org.pl/english/intl/pub.htm, satur detalizētu aprakstu par cilvēka cienu aizskarošām metodēm un praksi, ko attiecībā uz vīzu pieprasītajiem no Baltkrievijas izmanto ES dalībvalstu pārstāvības struktūras (burtiski citēti vīzu pieprasītāji un izklāstīta viņu personīgā pieredze).

7

Batory

Visa Policies of European Union Member States, Monitoring Report

Piemēram sniedzam vienu no citātiem ziņojumā: “Praktiski neviens no konsulātiem nenodrošina atbilstošus apstākļus personām, kas stāv rindā pie konsulāta. Nav patvēruma no vēja, sniega vai ekstrēmas temperatūras, nekādas vietas, kur apsēsties. Šī šķietami neievērojama problēma izvēršas daudz nopietnāka, uzzinot ka pie konsulāta, iespējams, jāgaida veselu nakti.” (22. lpp).

Nav patvēruma no vēja, sniega vai ekstrēmas temperatūras, nekādas vietas, kur apsēsties. Šī šķietami neievērojama problēma izvēršas daudz nopietnāka, uzzinot ka pie konsulāta, iespējams, jāgaida veselu nakti.

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/128 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/128

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Imigrācija ES un integrācijas politika: reģionālo un vietējo pašvaldību un pilsoniskās sabiedrības organizāciju sadarbība”

(2006/C 318/24)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar reglamenta 29. panta otro daļu 2004. gada 1. jūlijā nolēma izstrādāt atzinumu par “Imigrācija, integrācija: reģionālo un vietējo pašvaldību un pilsoniskās sabiedrības organizāciju sadarbība”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2006. gada 13. jūlijā (ziņotājs —
  Pariza Castaños

  kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (13. septembra sēdē), ar 181 balsi par, 7 — pret un 8 atturoties, ir pieņēmusi šādu atzinumu.

1.   Ievads.

| 1.1 | EESK 2002. gadā izstrādāja pašiniciatīvas atzinumu par tematu “Imigrācija, integrācija un pilsoniskās sabiedrības loma” (1) nolūkā veicināt Kopienas līmeņa politiskās un sociālās diskusijas, lai integrācijas politikas padarītu par kopējās imigrācijas un patvēruma politikas būtisku sastāvdaļu. |
| --- | --- |

1.1

EESK 2002. gadā izstrādāja pašiniciatīvas atzinumu par tematu “Imigrācija, integrācija un pilsoniskās sabiedrības loma” (1) nolūkā veicināt Kopienas līmeņa politiskās un sociālās diskusijas, lai integrācijas politikas padarītu par kopējās imigrācijas un patvēruma politikas būtisku sastāvdaļu.

| 1.2 | Atzinumā cita starpā tika izteikts priekšlikums Eiropas Savienībai izstrādāt Kopienas programmu imigrantu sociālās integrācijas veicināšanai. EESK uzskata, ka jāizstrādā programmas, lai veicinātu jauno imigrantu un cilvēku, kas ieceļo ģimenes apvienošanas nolūkā, integrāciju. Tas pats attiecas uz bēgļiem un patvēruma meklētājiem, kurus neatkarīgi no viņu statusa Eiropas Savienībā aizsargā arī starptautiskās tiesības. |
| --- | --- |

1.2

Atzinumā cita starpā tika izteikts priekšlikums Eiropas Savienībai izstrādāt Kopienas programmu imigrantu sociālās integrācijas veicināšanai. EESK uzskata, ka jāizstrādā programmas, lai veicinātu jauno imigrantu un cilvēku, kas ieceļo ģimenes apvienošanas nolūkā, integrāciju. Tas pats attiecas uz bēgļiem un patvēruma meklētājiem, kurus neatkarīgi no viņu statusa Eiropas Savienībā aizsargā arī starptautiskās tiesības.

| 1.3 | Tādēļ EESK 2002. gada 9. un 10. septembrī sadarbībā ar Komisiju organizēja konferenci. Tajā piedalījās vairāk nekā 200 sociālo partneru un pazīstamāko NVO pārstāvju no 25 dalībvalstīm un Eiropas mēroga tīkliem. Konferences mērķis bija iesaistīt pilsonisko sabiedrību Eiropas integrācijas politiku veicināšanā. |
| --- | --- |

1.3

Tādēļ EESK 2002. gada 9. un 10. septembrī sadarbībā ar Komisiju organizēja konferenci. Tajā piedalījās vairāk nekā 200 sociālo partneru un pazīstamāko NVO pārstāvju no 25 dalībvalstīm un Eiropas mēroga tīkliem. Konferences mērķis bija iesaistīt pilsonisko sabiedrību Eiropas integrācijas politiku veicināšanā.

| 1.4 | Konferences secinājumos bija minēts, ka “sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir būtiska loma integrācijā” un “Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm jāveicina imigrantu, minoritāšu un bēgļu integrācija, jo īpaši reģionālā un vietējā līmenī. Nepieciešama Eiropas programma integrācijas sekmēšanai” (2). |
| --- | --- |

1.4

Konferences secinājumos bija minēts, ka “sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir būtiska loma integrācijā” un “Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm jāveicina imigrantu, minoritāšu un bēgļu integrācija, jo īpaši reģionālā un vietējā līmenī. Nepieciešama Eiropas programma integrācijas sekmēšanai” (2).

| 1.5 | Eiropadome 2003. gadā valstīs izveidoja integrācijas kontaktpunktus un uzdeva Komisijai sagatavot ikgadēju ziņojumu par migrāciju un integrāciju (3). Komisija sagatavoja arī Paziņojumu par imigrāciju, integrāciju un nodarbinātību
   (4), pieņemot vienotu pieeju integrācijai, un EESK to pozitīvi novērtēja savā atzinumā. (5). Komisija 2004. gada novembrī publicēja Integrācijas rokasgrāmatu politikas veidotājiem un īstenotājiem (Handbook on Integration for policy-makers and practitioners)
   (6). |
| --- | --- |

1.5

Eiropadome 2003. gadā valstīs izveidoja integrācijas kontaktpunktus un uzdeva Komisijai sagatavot ikgadēju ziņojumu par migrāciju un integrāciju (3). Komisija sagatavoja arī Paziņojumu par imigrāciju, integrāciju un nodarbinātību
   (4), pieņemot vienotu pieeju integrācijai, un EESK to pozitīvi novērtēja savā atzinumā. (5). Komisija 2004. gada novembrī publicēja Integrācijas rokasgrāmatu politikas veidotājiem un īstenotājiem (Handbook on Integration for policy-makers and practitioners)
   (6).

| 1.6 | Eiropadomes 2004. gada 4. un 5. novembrī pieņemtajā Hāgas programmā uzsvērta nepieciešamība labāk koordinēt valstu integrācijas politikas un attiecīgās ES iniciatīvas un paziņots, ka ES politiku pamatā jābūt kopējiem principiem un skaidri noteiktiem novērtēšanas līdzekļiem. |
| --- | --- |

1.6

Eiropadomes 2004. gada 4. un 5. novembrī pieņemtajā Hāgas programmā uzsvērta nepieciešamība labāk koordinēt valstu integrācijas politikas un attiecīgās ES iniciatīvas un paziņots, ka ES politiku pamatā jābūt kopējiem principiem un skaidri noteiktiem novērtēšanas līdzekļiem.

| 1.7 | Pašreizējais imigrācijas poliskais un tiesiskais pamats ir labāk izstrādāts. Šis atzinums ir jauns EESK ieguldījums, pievēršot galveno uzmanību sociālās un politiskās jomas dalībniekiem reģionālā un vietējā līmenī, jo tieši šajā līmenī var visefektīvāk risināt problēmjautājumus un visveiksmīgāk īstenot politikas. |
| --- | --- |

1.7

Pašreizējais imigrācijas poliskais un tiesiskais pamats ir labāk izstrādāts. Šis atzinums ir jauns EESK ieguldījums, pievēršot galveno uzmanību sociālās un politiskās jomas dalībniekiem reģionālā un vietējā līmenī, jo tieši šajā līmenī var visefektīvāk risināt problēmjautājumus un visveiksmīgāk īstenot politikas.

| 1.8 | Sakarā ar atzinuma sagatavošanu EESK vietējo un reģionālo pašvaldību labākās politiskās prakses apmaiņas nolūkā rīkoja uzklausīšanas sēdi Barselonā (ziņojums par sanāksmi sniegts 2. pielikumā) un — sadarbībā ar Starptautisko darba organizāciju (ILO) un Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu — vēl vienu uzklausīšanu (Dublinā) nolūkā analizēt labo praksi sakarā ar integrāciju un diskriminācijas novēršanu darba vietā (ziņojums par sanāksmi sniegts 3. pielikumā). |
| --- | --- |

1.8

Sakarā ar atzinuma sagatavošanu EESK vietējo un reģionālo pašvaldību labākās politiskās prakses apmaiņas nolūkā rīkoja uzklausīšanas sēdi Barselonā (ziņojums par sanāksmi sniegts 2. pielikumā) un — sadarbībā ar Starptautisko darba organizāciju (ILO) un Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu — vēl vienu uzklausīšanu (Dublinā) nolūkā analizēt labo praksi sakarā ar integrāciju un diskriminācijas novēršanu darba vietā (ziņojums par sanāksmi sniegts 3. pielikumā).

2.   Kopējā integrācijas programma.

| 2.1 | Komisija 2005. gada 1. septembrī publicēja paziņojumu “Kopīgā integrācijas programma — Ietvars trešo valstu pilsoņu integrācijai Eiropas Savienībā” (7), kuru EESK atbalsta un vērtē atzinīgi, jo tajā paredzēts īstenot Komitejas atzinumā, kā arī 2002. gada konferencē izvirzītos priekšlikumus. |
| --- | --- |

2.1

Komisija 2005. gada 1. septembrī publicēja paziņojumu “Kopīgā integrācijas programma — Ietvars trešo valstu pilsoņu integrācijai Eiropas Savienībā” (7), kuru EESK atbalsta un vērtē atzinīgi, jo tajā paredzēts īstenot Komitejas atzinumā, kā arī 2002. gada konferencē izvirzītos priekšlikumus.

| 2.2 | Paziņojumā izteikts aicinājums dalībvalstīm pastiprināt centienus attiecībā uz valstu stratēģijām imigrantu integrācijas jomā un tiekties pēc minēto stratēģiju un ES līmenī veikto pasākumu lielākas saskaņotības. |
| --- | --- |

2.2

Paziņojumā izteikts aicinājums dalībvalstīm pastiprināt centienus attiecībā uz valstu stratēģijām imigrantu integrācijas jomā un tiekties pēc minēto stratēģiju un ES līmenī veikto pasākumu lielākas saskaņotības.

| 2.3 | Šis atzinums sagatavots pēc EESK iniciatīvas, un tādēļ tas nav atzinumus konkrēti par Komisijas paziņojumu. Tajā tomēr ietverts arī EESK viedoklis par dokumentu COM (2005) 389 galīgajā redakcijā. |
| --- | --- |

2.3

Šis atzinums sagatavots pēc EESK iniciatīvas, un tādēļ tas nav atzinumus konkrēti par Komisijas paziņojumu. Tajā tomēr ietverts arī EESK viedoklis par dokumentu COM (2005) 389 galīgajā redakcijā.

| 2.4 | ES Tieslietu un iekšlietu ministru padome 2004. gada 19. novembrī pieņēma kopējus pamatprincipus, kuri veido saskaņotu pamatu Eiropas integrācijas politikām. Komisija minētos principus praksē īsteno kā pasākumus, kas “vērtējami kā svarīgi valstu un ES integrācijas politiku elementi” (8). Pasākumi ir grupēti pēc vienpadsmit principiem (9). EESK uzskata, ka minētie Kopējā programmā izklāstītie principi ir piemērots pamats līdzsvarotai un saskaņotai integrācijas politikai Eiropas un valstu līmenī. |
| --- | --- |

2.4

ES Tieslietu un iekšlietu ministru padome 2004. gada 19. novembrī pieņēma kopējus pamatprincipus, kuri veido saskaņotu pamatu Eiropas integrācijas politikām. Komisija minētos principus praksē īsteno kā pasākumus, kas “vērtējami kā svarīgi valstu un ES integrācijas politiku elementi” (8). Pasākumi ir grupēti pēc vienpadsmit principiem (9). EESK uzskata, ka minētie Kopējā programmā izklāstītie principi ir piemērots pamats līdzsvarotai un saskaņotai integrācijas politikai Eiropas un valstu līmenī.

| 2.5 | Finanšu perspektīvas 2007.—2013. gadam ietvaros Komisija ierosina izveidot tādu Eiropas fondu trešo valstu pilsoņu integrācijai
   (10), kura pamatā būtu augšminētie kopējie principi. EESK atbalsta priekšlikumu (11) un cer, ka nākotnē tas tiks ietverts ES budžetā. |
| --- | --- |

2.5

Finanšu perspektīvas 2007.—2013. gadam ietvaros Komisija ierosina izveidot tādu Eiropas fondu trešo valstu pilsoņu integrācijai
   (10), kura pamatā būtu augšminētie kopējie principi. EESK atbalsta priekšlikumu (11) un cer, ka nākotnē tas tiks ietverts ES budžetā.

| 2.6 | Programmā iekļauti ieteikumi par valstu un Kopienas līmenī īstenojamiem pasākumiem. Komisija iecerējusi ieviest regulāras programmu novērtēšanas procedūru. |
| --- | --- |

2.6

Programmā iekļauti ieteikumi par valstu un Kopienas līmenī īstenojamiem pasākumiem. Komisija iecerējusi ieviest regulāras programmu novērtēšanas procedūru.

| 2.7 | Komisija apliecina, ka “ir būtiski svarīgi, pienācīgi ievērojot dalībvalstu un to vietējo un reģionālo iestāžu kompetenci, attīstīt saskaņotāku ES pieeju integrācijai” (12). |
| --- | --- |

2.7

Komisija apliecina, ka “ir būtiski svarīgi, pienācīgi ievērojot dalībvalstu un to vietējo un reģionālo iestāžu kompetenci, attīstīt saskaņotāku ES pieeju integrācijai” (12).

| 2.8 | Komisija bija ierosinājusi izmantot imigrācijas politikas atklātas koordinācijas metodi (13), tomēr Padome šo ierosinājumu nepieņēma. EESK (14), kas atbalstīja Komisijas priekšlikumu, uzskata, ka valstīs esošo kontaktpunktu tīkls, kopējie principi un integrācijas politiku novērtēšanas procedūra ir solis uz priekšu valstu politiku saskaņošanas jomā kopējas pieejas ietvaros. EESK ierosina Komisijai un Padomei, pamatojoties uz minēto rosinošo pieredzi, piemērot atklātas koordinācijas metodi. |
| --- | --- |

2.8

Komisija bija ierosinājusi izmantot imigrācijas politikas atklātas koordinācijas metodi (13), tomēr Padome šo ierosinājumu nepieņēma. EESK (14), kas atbalstīja Komisijas priekšlikumu, uzskata, ka valstīs esošo kontaktpunktu tīkls, kopējie principi un integrācijas politiku novērtēšanas procedūra ir solis uz priekšu valstu politiku saskaņošanas jomā kopējas pieejas ietvaros. EESK ierosina Komisijai un Padomei, pamatojoties uz minēto rosinošo pieredzi, piemērot atklātas koordinācijas metodi.

| 2.9 | Jāturpina Kopienas līmeņa tiesiskā pamata (kopējas politikas) veidošana attiecībā uz noteikumiem par trešo valstu pilsoņu uzņemšanu un uzturēšanos. Dalībvalstīm ir atbilstoši jātransponē 2003. gadā pieņemtās direktīvas par personām, kas apmetušās un pastāvīgu dzīvi, un par tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos (15). |
| --- | --- |

2.9

Jāturpina Kopienas līmeņa tiesiskā pamata (kopējas politikas) veidošana attiecībā uz noteikumiem par trešo valstu pilsoņu uzņemšanu un uzturēšanos. Dalībvalstīm ir atbilstoši jātransponē 2003. gadā pieņemtās direktīvas par personām, kas apmetušās un pastāvīgu dzīvi, un par tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos (15).

| 2.10 | Komisija uzsver saikni starp kopēju imigrācijas politiku un kopēju integrācijas stratēģiju. Direktīva par ekonomisko migrantu uzņemšanu tomēr vēl nav pieņemta. EESK (16) piekrīt Eiropas Komisijas nostājai, ka “visos turpmākajos migrācijas instrumentos ir jāņem vērā vienlīdzīga attieksme un migrantu tiesības” (17). Komisija ir paziņojusi par Integrācijas rokasgrāmatas otro izdevumu, integrācijas jautājumiem veltītu tīmekļa vietni, Eiropas Integrācijas foruma izveidi un ikgadējo ziņojumu par migrāciju un integrāciju nostiprināšanu. EESK atbalsta šos mērķus un pauž vēlmi sadarboties ar Komisiju. |
| --- | --- |

2.10

Komisija uzsver saikni starp kopēju imigrācijas politiku un kopēju integrācijas stratēģiju. Direktīva par ekonomisko migrantu uzņemšanu tomēr vēl nav pieņemta. EESK (16) piekrīt Eiropas Komisijas nostājai, ka “visos turpmākajos migrācijas instrumentos ir jāņem vērā vienlīdzīga attieksme un migrantu tiesības” (17). Komisija ir paziņojusi par Integrācijas rokasgrāmatas otro izdevumu, integrācijas jautājumiem veltītu tīmekļa vietni, Eiropas Integrācijas foruma izveidi un ikgadējo ziņojumu par migrāciju un integrāciju nostiprināšanu. EESK atbalsta šos mērķus un pauž vēlmi sadarboties ar Komisiju.

| 2.11 | EESK stingri atbalsta programmas īstenošanu un atkārto iepriekšējā atzinumā pausto viedokli: “EESK ierosina, lai Eiropas Komisija valstu politiku koordinēšanas ietvaros varētu vadīt Eiropas integrācijas programmu, tai nodrošinot atbilstošus finanšu resursus, un uzsver, ka ir svarīgi, lai Padome piešķirtu Komisijai politiskus, tiesiskus un budžeta līdzekļus, kas nepieciešami imigrantu integrācijas veicināšanai. EESK uzsver, ka liela nozīme ir labvēlīgu un efektīvu imigrantu uzņemšanas programmu izveidei, to darot sadarbībā ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām” (18). |
| --- | --- |

2.11

EESK stingri atbalsta programmas īstenošanu un atkārto iepriekšējā atzinumā pausto viedokli: “EESK ierosina, lai Eiropas Komisija valstu politiku koordinēšanas ietvaros varētu vadīt Eiropas integrācijas programmu, tai nodrošinot atbilstošus finanšu resursus, un uzsver, ka ir svarīgi, lai Padome piešķirtu Komisijai politiskus, tiesiskus un budžeta līdzekļus, kas nepieciešami imigrantu integrācijas veicināšanai. EESK uzsver, ka liela nozīme ir labvēlīgu un efektīvu imigrantu uzņemšanas programmu izveidei, to darot sadarbībā ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām” (18).

| 2.12 | EESK arī ierosina, lai ES piešķirtu pietiekoši lielas summas humanitāriem mērķiem, ļaujot uzņemt daudzos imigrantus bez personas dokumentiem, kas ieceļojuši valstīs Eiropas dienvidos. Lai Eiropai būtu kopīga politika, Eiropas Savienības dalībvalstīm jāapliecina solidaritāte un atbildība. |
| --- | --- |

2.12

EESK arī ierosina, lai ES piešķirtu pietiekoši lielas summas humanitāriem mērķiem, ļaujot uzņemt daudzos imigrantus bez personas dokumentiem, kas ieceļojuši valstīs Eiropas dienvidos. Lai Eiropai būtu kopīga politika, Eiropas Savienības dalībvalstīm jāapliecina solidaritāte un atbildība.

3.   Integrācijas politikas.

| 3.1 | Integrācija ir divpusējs process, kura pamatā ir trešo valstu pilsoņu un uzņēmējvalsts sabiedrības tiesības un pienākumi un kuram jānodrošina imigrantu pilntiesīga līdzdalība. Citā atzinumā EESK definējusi integrāciju šādi: “imigrantu tiesību un pienākumu, preču, pakalpojumu un sabiedriskās līdzdalības pieejamības pielāgošana atbilstoši pārējo iedzīvotāju tiesībām, nodrošinot vienādas iespējas un vienādu attieksmi”. (19) |
| --- | --- |

3.1

Integrācija ir divpusējs process, kura pamatā ir trešo valstu pilsoņu un uzņēmējvalsts sabiedrības tiesības un pienākumi un kuram jānodrošina imigrantu pilntiesīga līdzdalība. Citā atzinumā EESK definējusi integrāciju šādi: “imigrantu tiesību un pienākumu, preču, pakalpojumu un sabiedriskās līdzdalības pieejamības pielāgošana atbilstoši pārējo iedzīvotāju tiesībām, nodrošinot vienādas iespējas un vienādu attieksmi”. (19)

| 3.2 | Šāda divvirzienu pieeja nozīmē, ka integrācijas process attiecas ne vien uz imigrantiem, bet arī uz uzņēmējvalsts sabiedrību. Jautājums saistīts ne tikai ar imigrantu integrēšanos vietējā sabiedrībā, bet arī ar vietējās sabiedrības un imigrantu integrāciju, tātad nepieciešama abpusēja integrācija. Integrācijas politikām jābūt vērstām gan uz vietējo, gan imigrantu sabiedrību ar mērķi panākt tādas sabiedrības izveidi, kurā visiem iedzīvotājiem būtu vienlīdzīgas tiesības un pienākumi, kā arī kopīgas demokrātiskas, atklātas un plurālistiskas vērtības. |
| --- | --- |

3.2

Šāda divvirzienu pieeja nozīmē, ka integrācijas process attiecas ne vien uz imigrantiem, bet arī uz uzņēmējvalsts sabiedrību. Jautājums saistīts ne tikai ar imigrantu integrēšanos vietējā sabiedrībā, bet arī ar vietējās sabiedrības un imigrantu integrāciju, tātad nepieciešama abpusēja integrācija. Integrācijas politikām jābūt vērstām gan uz vietējo, gan imigrantu sabiedrību ar mērķi panākt tādas sabiedrības izveidi, kurā visiem iedzīvotājiem būtu vienlīdzīgas tiesības un pienākumi, kā arī kopīgas demokrātiskas, atklātas un plurālistiskas vērtības.

| 3.3 | Imigrantu pienākums ir izprast un cienīt uzņēmējvalsts sabiedrības kultūras vērtības, savukārt vietējās sabiedrības pienākums ir izprast un cienīt imigrantu kultūras vērtības. Ar kultūras jautājumiem nereti manipulē diskriminācijas nolūkos. Integrācija nenozīmē imigrantu pielāgošanos uzņēmējvalsts kultūrai. Šāda kļūdaina attieksme ir daudzu neveiksmju iemesls. Eiropas sabiedrība no kultūras viedokļa ir plurālistiska, un, ņemot vērā pieaugošo imigrācijas apjomu, šī tendence nākotnē nostiprināsies. |
| --- | --- |

3.3

Imigrantu pienākums ir izprast un cienīt uzņēmējvalsts sabiedrības kultūras vērtības, savukārt vietējās sabiedrības pienākums ir izprast un cienīt imigrantu kultūras vērtības. Ar kultūras jautājumiem nereti manipulē diskriminācijas nolūkos. Integrācija nenozīmē imigrantu pielāgošanos uzņēmējvalsts kultūrai. Šāda kļūdaina attieksme ir daudzu neveiksmju iemesls. Eiropas sabiedrība no kultūras viedokļa ir plurālistiska, un, ņemot vērā pieaugošo imigrācijas apjomu, šī tendence nākotnē nostiprināsies.

| 3.4 | Nedrīkst aizmirst, ka vairākās dalībvalstīs ir samērā lielas mazākumtautību kopienas ar dažādu nacionālo un kultūras izcelsmi, kuru tiesības ir jāaizstāv un jāgarantē. |
| --- | --- |

3.4

Nedrīkst aizmirst, ka vairākās dalībvalstīs ir samērā lielas mazākumtautību kopienas ar dažādu nacionālo un kultūras izcelsmi, kuru tiesības ir jāaizstāv un jāgarantē.

| 3.5 | EESK ir pārliecināta, ka kultūras daudzveidība tāpat kā valsts laicīguma princips ir viens no plurālistiskas un demokrātiskas Eiropas pamatiem. Imigrācija no trešajām valstīm papildina mūsu daudzveidību, bagātina mūsu sabiedrību gan sociālā, gan kultūras ziņā. Jēdziens “kultūra” sabiedrībā nav jāsaprot kā kaut kas nemainīgs, bet gan kā pastāvīgā plūsmā esošs process, kas tiek papildināts un bagātināts visdažādākajā veidā. Iestāžu neatkarības un neitralitātes princips attiecībā uz reliģiju veicina labu uzņēmējas sabiedrības un imigrantu attiecību veidošanos. Eiropas sabiedrībai ir jāapņemas veicināt starpkultūru mācību programmas. UNESCO konvencija (20) par kultūras daudzveidību ir būtisks Eiropas politikās izmantojams līdzeklis. |
| --- | --- |

3.5

EESK ir pārliecināta, ka kultūras daudzveidība tāpat kā valsts laicīguma princips ir viens no plurālistiskas un demokrātiskas Eiropas pamatiem. Imigrācija no trešajām valstīm papildina mūsu daudzveidību, bagātina mūsu sabiedrību gan sociālā, gan kultūras ziņā. Jēdziens “kultūra” sabiedrībā nav jāsaprot kā kaut kas nemainīgs, bet gan kā pastāvīgā plūsmā esošs process, kas tiek papildināts un bagātināts visdažādākajā veidā. Iestāžu neatkarības un neitralitātes princips attiecībā uz reliģiju veicina labu uzņēmējas sabiedrības un imigrantu attiecību veidošanos. Eiropas sabiedrībai ir jāapņemas veicināt starpkultūru mācību programmas. UNESCO konvencija (20) par kultūras daudzveidību ir būtisks Eiropas politikās izmantojams līdzeklis.

| 3.6 | Imigrantu sociālā integrācija ir arī vienlīdzīgu tiesību un pienākumu nodrošināšanas process, un tā ir cieši saistīta ar diskriminācijas apkarošanu. Diskriminācija ir pretlikumīga personas tiesību pārkāpšana. Pieņemot stingri ierobežojošus tiesību aktus par ģimenes atkalapvienošanos, dažās dalībvalstīs netiek pietiekami garantētas tiesības uz ģimenes dzīvi. Šajā sakarā nav piemērota arī attiecīgā Padomes pieņemtā direktīva (21). |
| --- | --- |

3.6

Imigrantu sociālā integrācija ir arī vienlīdzīgu tiesību un pienākumu nodrošināšanas process, un tā ir cieši saistīta ar diskriminācijas apkarošanu. Diskriminācija ir pretlikumīga personas tiesību pārkāpšana. Pieņemot stingri ierobežojošus tiesību aktus par ģimenes atkalapvienošanos, dažās dalībvalstīs netiek pietiekami garantētas tiesības uz ģimenes dzīvi. Šajā sakarā nav piemērota arī attiecīgā Padomes pieņemtā direktīva (21).

| 3.7 | Atbilstoši subsidiaritātes principam saskaņotā Eiropas darbībā integrācijas politikas ir ne tikai dalībvalstu valdību atbildības lokā. Minētās politikas būtu daudz efektīvākas, tajās iesaistot reģionālās un vietējās pašvaldības un sadarbojoties ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām. EESK aicina vietējās un reģionālās pašvaldības pastiprināt savu darbu un veicināt jaunas integrācijas politikas. |
| --- | --- |

3.7

Atbilstoši subsidiaritātes principam saskaņotā Eiropas darbībā integrācijas politikas ir ne tikai dalībvalstu valdību atbildības lokā. Minētās politikas būtu daudz efektīvākas, tajās iesaistot reģionālās un vietējās pašvaldības un sadarbojoties ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām. EESK aicina vietējās un reģionālās pašvaldības pastiprināt savu darbu un veicināt jaunas integrācijas politikas.

| 3.8 | Valstīs piešķirto pilnvaru ietvaros vietējo un reģionālo pašvaldību rīcībā ir politiskie, tiesiskie un budžeta līdzekļi, kurus tām atbilstoši jāizmanto, īstenojot integrācijas politikas. |
| --- | --- |

3.8

Valstīs piešķirto pilnvaru ietvaros vietējo un reģionālo pašvaldību rīcībā ir politiskie, tiesiskie un budžeta līdzekļi, kurus tām atbilstoši jāizmanto, īstenojot integrācijas politikas.

| 3.9 | Imigrantiem un uzņēmējvalsts sabiedrībai ir jāapliecina integrācijai labvēlīga attieksme. Sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām aktīvi jāiesaistās integrācijas politiku un diskriminācijas novēršanas pasākumu īstenošanā. |
| --- | --- |

3.9

Imigrantiem un uzņēmējvalsts sabiedrībai ir jāapliecina integrācijai labvēlīga attieksme. Sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām aktīvi jāiesaistās integrācijas politiku un diskriminācijas novēršanas pasākumu īstenošanā.

| 3.10 | Pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir būtiska nozīme integrācijai labvēlīgas attieksmes veidošanā Eiropas uzņēmējvalstīs. Sociālajiem partneriem, cilvēktiesību aizsardzības organizācijām, kultūras un sporta asociācijām, reliģiskajām kopienām, vietējām apvienībām, izglītības apvienībām, plašsaziņas līdzekļiem u.c. jāuzņemas aktīva loma integrācijas jomā tādēļ tām jābūt atvērtām un jāveicina imigrantu piesaistīšana. |
| --- | --- |

3.10

Pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir būtiska nozīme integrācijai labvēlīgas attieksmes veidošanā Eiropas uzņēmējvalstīs. Sociālajiem partneriem, cilvēktiesību aizsardzības organizācijām, kultūras un sporta asociācijām, reliģiskajām kopienām, vietējām apvienībām, izglītības apvienībām, plašsaziņas līdzekļiem u.c. jāuzņemas aktīva loma integrācijas jomā tādēļ tām jābūt atvērtām un jāveicina imigrantu piesaistīšana.

| 3.11 | Dažās nelielās Eiropas sabiedrības daļās pieaug diskriminācijas, rasisma un ksenofobijas tendences, ko, paplašinot šādas rīcības sociālo efektu, pastiprina atsevišķi bezatbildīgi politiķi un atsevišķi plašsaziņas līdzekļi. Daudzas Eiropas pilsoniskās sabiedrības organizācijas tomēr iesaistās sociālā un politiskā cīņā pret minētā veida rīcību. |
| --- | --- |

3.11

Dažās nelielās Eiropas sabiedrības daļās pieaug diskriminācijas, rasisma un ksenofobijas tendences, ko, paplašinot šādas rīcības sociālo efektu, pastiprina atsevišķi bezatbildīgi politiķi un atsevišķi plašsaziņas līdzekļi. Daudzas Eiropas pilsoniskās sabiedrības organizācijas tomēr iesaistās sociālā un politiskā cīņā pret minētā veida rīcību.

| 3.12 | Vietējo un reģionālo pašvaldību un pilsoniskās sabiedrības organizāciju pienākums ir sniegt informāciju imigrantiem un uzņēmējvalsts sabiedrībai par viņu tiesībām un pienākumiem. |
| --- | --- |

3.12

Vietējo un reģionālo pašvaldību un pilsoniskās sabiedrības organizāciju pienākums ir sniegt informāciju imigrantiem un uzņēmējvalsts sabiedrībai par viņu tiesībām un pienākumiem.

| 3.13 | Integrācijas procesā liela nozīme ir imigrantu organizācijām un kopienām. Arī šīm organizācijām ir jāattīsta integrācijas dinamika un jāveicina saikne ar vietējās sabiedrības organizācijām. |
| --- | --- |

3.13

Integrācijas procesā liela nozīme ir imigrantu organizācijām un kopienām. Arī šīm organizācijām ir jāattīsta integrācijas dinamika un jāveicina saikne ar vietējās sabiedrības organizācijām.

| 3.14 | Vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir jāatbalsta minēto organizāciju darbs un jāapspriežas ar tām pirms politisku lēmumu pieņemšanas. |
| --- | --- |

3.14

Vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir jāatbalsta minēto organizāciju darbs un jāapspriežas ar tām pirms politisku lēmumu pieņemšanas.

| 3.15 | Diskriminācijas novēršanas direktīvas (22) ir pieņemtas un transponētas valstu tiesību aktos. Komiteja cer, ka tā varēs iepazīties ar ziņojumiem, kuros novērtēta šo direktīvu īstenošanas ietekme un rezultāti. |
| --- | --- |

3.15

Diskriminācijas novēršanas direktīvas (22) ir pieņemtas un transponētas valstu tiesību aktos. Komiteja cer, ka tā varēs iepazīties ar ziņojumiem, kuros novērtēta šo direktīvu īstenošanas ietekme un rezultāti.

| 3.16 | Neskatoties uz to, daudzi imigranti, viņu pēcnācēji vai etnisko un kultūras minoritāšu pārstāvji joprojām sastopas ar diskrimināciju darbavietā (neskatoties uz līdzvērtīgu profesionālo kvalifikāciju), lielākām grūtībām atrast darbu, nepieciešamību strādāt mazkvalificētu darbu un daudz biežākiem atlaišanas gadījumiem. |
| --- | --- |

3.16

Neskatoties uz to, daudzi imigranti, viņu pēcnācēji vai etnisko un kultūras minoritāšu pārstāvji joprojām sastopas ar diskrimināciju darbavietā (neskatoties uz līdzvērtīgu profesionālo kvalifikāciju), lielākām grūtībām atrast darbu, nepieciešamību strādāt mazkvalificētu darbu un daudz biežākiem atlaišanas gadījumiem.

| 3.17 | Sociālajiem partneriem vietējā un reģionālā līmenī jānovērš šāda diskriminējoša prakse, kas ir Eiropas tiesību aktu pārkāpums un rada papildu šķēršļus integrācijai. Turklāt diskriminācija darbavietā ir šķērslis veiksmīgai uzņēmējdarbībai. Integrācija darba vietā, nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi un novēršot ar darbu saistītu diskrimināciju salīdzinājumā ar vietējiem darba ņēmējiem, ir sekmīgas uzņēmējdarbības un sociālās integrācijas priekšnoteikums (23). Šī atzinuma III pielikumā sniegts ziņojums par Dublinā notikušo uzklausīšanu nolūkā analizēt labo praksi profesionālās integrācijas jomā. |
| --- | --- |

3.17

Sociālajiem partneriem vietējā un reģionālā līmenī jānovērš šāda diskriminējoša prakse, kas ir Eiropas tiesību aktu pārkāpums un rada papildu šķēršļus integrācijai. Turklāt diskriminācija darbavietā ir šķērslis veiksmīgai uzņēmējdarbībai. Integrācija darba vietā, nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi un novēršot ar darbu saistītu diskrimināciju salīdzinājumā ar vietējiem darba ņēmējiem, ir sekmīgas uzņēmējdarbības un sociālās integrācijas priekšnoteikums (23). Šī atzinuma III pielikumā sniegts ziņojums par Dublinā notikušo uzklausīšanu nolūkā analizēt labo praksi profesionālās integrācijas jomā.

4.   Reģionālās un vietējās integrācijas programmas.

| 4.1 | Agrāk dažās dalībvalstīs uzskatīja, ka integrācijas politikas nav nepieciešamas, jo imigranti tika uzskatīti drīzāk par “viesiem”, kas pēc zināma nostrādāta laika atgriezīsies savās izcelsmes valstīs. Šāda kļūdaina pieeja ir izraisījusi neskaitāmus sabiedrības segregācijas un sociālās marģinalizācijas gadījumus, kuru risināšanai paredzētas pašreizējās politikas. |
| --- | --- |

4.1

Agrāk dažās dalībvalstīs uzskatīja, ka integrācijas politikas nav nepieciešamas, jo imigranti tika uzskatīti drīzāk par “viesiem”, kas pēc zināma nostrādāta laika atgriezīsies savās izcelsmes valstīs. Šāda kļūdaina pieeja ir izraisījusi neskaitāmus sabiedrības segregācijas un sociālās marģinalizācijas gadījumus, kuru risināšanai paredzētas pašreizējās politikas.

| 4.2 | Citās dalībvalstīs gadiem valdīja uzskats, ka imigrantu integrācija notiks viegli un automātiski, bez aktīvas politikas īstenošanas. Tomēr laika gaitā sabiedrības šķelšanās un marģinalizācija ir pastiprinājusies, izraisot nopietnus sociālos konfliktus. Jauno politiku mērķis ir novērst no vēstures pārmantotās problēmas. |
| --- | --- |

4.2

Citās dalībvalstīs gadiem valdīja uzskats, ka imigrantu integrācija notiks viegli un automātiski, bez aktīvas politikas īstenošanas. Tomēr laika gaitā sabiedrības šķelšanās un marģinalizācija ir pastiprinājusies, izraisot nopietnus sociālos konfliktus. Jauno politiku mērķis ir novērst no vēstures pārmantotās problēmas.

| 4.3 | Jāatceras, ka nelegāla imigrācija ir šķērslis integrācijas politiku īstenošanai, jo imigranti, kas uzturas valstī neoficiāli, ir neaizsargāti,viņu stāvoklis ir nedrošs. Dažās dalībvalstīs ir ieviestas procedūras šādu personu uzturēšanās legalizācijai, tādējādi veicinot viņu integrāciju. |
| --- | --- |

4.3

Jāatceras, ka nelegāla imigrācija ir šķērslis integrācijas politiku īstenošanai, jo imigranti, kas uzturas valstī neoficiāli, ir neaizsargāti,viņu stāvoklis ir nedrošs. Dažās dalībvalstīs ir ieviestas procedūras šādu personu uzturēšanās legalizācijai, tādējādi veicinot viņu integrāciju.

| 4.4 | Lai gan Eiropas Savienības Padome ir paudusi zināmas šaubas attiecībā uz subsidiaritātes principu, lielākā daļa vadošo amatpersonu uzskata, ka ir jāveicina saskaņota integrācijas politika Kopienas, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī. |
| --- | --- |

4.4

Lai gan Eiropas Savienības Padome ir paudusi zināmas šaubas attiecībā uz subsidiaritātes principu, lielākā daļa vadošo amatpersonu uzskata, ka ir jāveicina saskaņota integrācijas politika Kopienas, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī.

| 4.5 | EESK uzskata, ka, lai nodrošinātu šādu politiku efektivitāti, tām jābūt proaktīvām un tās īstenojamas saskanīgas un visaptverošas pieejas ietvaros. Valsts iestādes bieži vien rīkojas tikai tad, kad problēmas jau ir radušās un tās ir grūti risināt. |
| --- | --- |

4.5

EESK uzskata, ka, lai nodrošinātu šādu politiku efektivitāti, tām jābūt proaktīvām un tās īstenojamas saskanīgas un visaptverošas pieejas ietvaros. Valsts iestādes bieži vien rīkojas tikai tad, kad problēmas jau ir radušās un tās ir grūti risināt.

| 4.6 | Integrācija ir daudzdimensionāls process, kam jāpiesaista dažādi valsts administrācijas līmeņi un arī sociālās jomas dalībnieki. Eiropas, valstu, reģionālajām un vietējām iestādēm jāsagatavo programmas atbilstoši to kompetencēm. Lai garantētu programmu un pasākumu efektivitāti un vispārēju konsekvenci, tās attiecīgi jākoordinē un tām jābūt savstarpēji papildinošām. |
| --- | --- |

4.6

Integrācija ir daudzdimensionāls process, kam jāpiesaista dažādi valsts administrācijas līmeņi un arī sociālās jomas dalībnieki. Eiropas, valstu, reģionālajām un vietējām iestādēm jāsagatavo programmas atbilstoši to kompetencēm. Lai garantētu programmu un pasākumu efektivitāti un vispārēju konsekvenci, tās attiecīgi jākoordinē un tām jābūt savstarpēji papildinošām.

| 4.7 | Iedzīvotāji un pašvaldības izjūt valdību kļūdainās politikas sekas. Neveiksmīgas politikas vispirms atsaucas uz pilsētu pašvaldībām. Tādēļ atsevišķas vietējās un reģionālās pašvaldības jau kopš zināma laika īsteno savas uzņemšanas un integrācijas politikas. To pieredze ir visai atšķirīga: dažos gadījumos to darbība uzskatāma par paraugpraksi, bet citur tā bijusi neveiksmīga. |
| --- | --- |

4.7

Iedzīvotāji un pašvaldības izjūt valdību kļūdainās politikas sekas. Neveiksmīgas politikas vispirms atsaucas uz pilsētu pašvaldībām. Tādēļ atsevišķas vietējās un reģionālās pašvaldības jau kopš zināma laika īsteno savas uzņemšanas un integrācijas politikas. To pieredze ir visai atšķirīga: dažos gadījumos to darbība uzskatāma par paraugpraksi, bet citur tā bijusi neveiksmīga.

| 4.8 | Pašreizējās un turpmākās migrācijas plūsmas apjoms liecina par risināmo jautājumu nozīmīgumu, tomēr vietējo un reģionālo pašvaldību materiālie līdzekļi un politiskie pasākumi nav pietiekami. |
| --- | --- |

4.8

Pašreizējās un turpmākās migrācijas plūsmas apjoms liecina par risināmo jautājumu nozīmīgumu, tomēr vietējo un reģionālo pašvaldību materiālie līdzekļi un politiskie pasākumi nav pietiekami.

| 4.9 | EESK uzskata, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām sadarbībā ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām jāizstrādā integrācijas plāni un programmas, kuros izvirzīti mērķi un paredzēti to īstenošanai nepieciešamie resursi. “Uz papīra” eksistējošas politikas un programmas, kurām nav finansējuma, ir neefektīvas. |
| --- | --- |

4.9

EESK uzskata, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām sadarbībā ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām jāizstrādā integrācijas plāni un programmas, kuros izvirzīti mērķi un paredzēti to īstenošanai nepieciešamie resursi. “Uz papīra” eksistējošas politikas un programmas, kurām nav finansējuma, ir neefektīvas.

| 4.10 | EESK uzskata, ka būtu lietderīgi daļu no imigrācijas gūto ekonomisko ieguvumu piešķirt uzņemšanas un integrācijas politiku īstenošanai. |
| --- | --- |

4.10

EESK uzskata, ka būtu lietderīgi daļu no imigrācijas gūto ekonomisko ieguvumu piešķirt uzņemšanas un integrācijas politiku īstenošanai.

| 4.11 | Izstrādājot integrācijas programmas un plānus, ļoti svarīgi ir konsultēties arī ar pārstāvnieciskākajām imigrantu apvienībām. |
| --- | --- |

4.11

Izstrādājot integrācijas programmas un plānus, ļoti svarīgi ir konsultēties arī ar pārstāvnieciskākajām imigrantu apvienībām.

| 4.12 | Daudzās Eiropas pilsētu un reģionu pašvaldībās ir izveidotas līdzdalības un konsultatīvas struktūras un sistēmas, kas palīdz pilsoniskās sabiedrības organizācijām sadarboties ar valsts iestādēm integrācijas politiku noteikšanā un pārvaldībā. |
| --- | --- |

4.12

Daudzās Eiropas pilsētu un reģionu pašvaldībās ir izveidotas līdzdalības un konsultatīvas struktūras un sistēmas, kas palīdz pilsoniskās sabiedrības organizācijām sadarboties ar valsts iestādēm integrācijas politiku noteikšanā un pārvaldībā.

5.   Instrumenti, budžets un novērtēšana.

| 5.1 | Vietējo un reģionālo plānu un programmu īstenošanai ir jāpiešķir pietiekami budžeta līdzekļi un jānodrošina šo programmu vadība un novērtēšanas instrumenti. |
| --- | --- |

5.1

Vietējo un reģionālo plānu un programmu īstenošanai ir jāpiešķir pietiekami budžeta līdzekļi un jānodrošina šo programmu vadība un novērtēšanas instrumenti.

| 5.2 | Var minēt virkni Eiropas pilsētas un reģionus, kuros šim nolūkam izveidotas struktūras un dienesti, kas veic plašu politisku un tehnisku darbību. |
| --- | --- |

5.2

Var minēt virkni Eiropas pilsētas un reģionus, kuros šim nolūkam izveidotas struktūras un dienesti, kas veic plašu politisku un tehnisku darbību.

| 5.3 | Daudzās pilsētās un reģionos ir izveidotas arī konsultatīvas un līdzdalības struktūras pilsoniskās sabiedrības organizāciju piesaistei. Izveidoti dažādi forumi un konsultatīvās padomes, kurās piedalās pilsoniskās sabiedrības organizācijas un imigrantu apvienības. |
| --- | --- |

5.3

Daudzās pilsētās un reģionos ir izveidotas arī konsultatīvas un līdzdalības struktūras pilsoniskās sabiedrības organizāciju piesaistei. Izveidoti dažādi forumi un konsultatīvās padomes, kurās piedalās pilsoniskās sabiedrības organizācijas un imigrantu apvienības.

| 5.4 | EESK uzskata minētos piemērus par paraugpraksi, kas būtu ieviešama visā ES. |
| --- | --- |

5.4

EESK uzskata minētos piemērus par paraugpraksi, kas būtu ieviešama visā ES.

| 5.5 | Dažās pilsētās palīdzības sniegšanai imigrantiem ir izveidoti speciālizēti biroji, kas īsteno arī atsevišķus konkrētus integrācijas plānu aspektus. |
| --- | --- |

5.5

Dažās pilsētās palīdzības sniegšanai imigrantiem ir izveidoti speciālizēti biroji, kas īsteno arī atsevišķus konkrētus integrācijas plānu aspektus.

| 5.6 | Notiek diskusijas par sabiedrības segregācijas risku saistībā ar speciālu imigrantiem paredzētu dienestu izveidošanu. EESK uzskata, ka ir jāizvairās no jebkādas segregācijas publisko pakalpojumu izmantošanā, lai gan dažkārt specializēti pakalpojumi var būt nepieciešami, jo īpaši imigrantu sākotnējai uzņemšanai. |
| --- | --- |

5.6

Notiek diskusijas par sabiedrības segregācijas risku saistībā ar speciālu imigrantiem paredzētu dienestu izveidošanu. EESK uzskata, ka ir jāizvairās no jebkādas segregācijas publisko pakalpojumu izmantošanā, lai gan dažkārt specializēti pakalpojumi var būt nepieciešami, jo īpaši imigrantu sākotnējai uzņemšanai.

| 5.7 | EESK uzskata, ka nepieciešams nodrošināt sociālo partneru un citu pilsoniskās sabiedrības organizāciju piedalīšanos reģionālo un vietējo integrācijas plānu un programmu izstrādē un vadībā. |
| --- | --- |

5.7

EESK uzskata, ka nepieciešams nodrošināt sociālo partneru un citu pilsoniskās sabiedrības organizāciju piedalīšanos reģionālo un vietējo integrācijas plānu un programmu izstrādē un vadībā.

| 5.8 | Lietderīgi būtu rosināt uzņēmējvalsts vietējo un reģionālo pašvaldību sadarbību ar atbilstošajām iestādēm izcelsmes valstīs. Pastāv paraugprakses piemēri, kuri būtu jāizplata. |
| --- | --- |

5.8

Lietderīgi būtu rosināt uzņēmējvalsts vietējo un reģionālo pašvaldību sadarbību ar atbilstošajām iestādēm izcelsmes valstīs. Pastāv paraugprakses piemēri, kuri būtu jāizplata.

| 5.9 | Dažas iestādes piešķir līdzekļus tikai tad, kad ir radies konflikts un tas jānovērš. Lai integrācijas politikas būtu iedarbīgas, tām jābūt proaktīvām. |
| --- | --- |

5.9

Dažas iestādes piešķir līdzekļus tikai tad, kad ir radies konflikts un tas jānovērš. Lai integrācijas politikas būtu iedarbīgas, tām jābūt proaktīvām.

| 5.10 | Integrācija ir izaicinājums Eiropas sabiedrībai. Nesenie notikumi vairākās valstīs liecina par to, ka izvirzītie mērķi nav sasniegti. Lai gan apstākļi dalībvalstīs ievērojami atšķiras un dažas problēmas ir tikai konkrētai valstij raksturīgas, vienlīdzīgas attieksmes un integrācijas politika, kā arī diskriminācijas apkarošanas politika ir jāuzlabo visā Eiropā. |
| --- | --- |

5.10

Integrācija ir izaicinājums Eiropas sabiedrībai. Nesenie notikumi vairākās valstīs liecina par to, ka izvirzītie mērķi nav sasniegti. Lai gan apstākļi dalībvalstīs ievērojami atšķiras un dažas problēmas ir tikai konkrētai valstij raksturīgas, vienlīdzīgas attieksmes un integrācijas politika, kā arī diskriminācijas apkarošanas politika ir jāuzlabo visā Eiropā.

| 5.11 | EESK ierosina, ka administratīvajām iestādēm Eiropas, valstu, reģionālā un pašvaldību līmenī atbilstoši katrā valstī pieņemtajai praksei būtu jāsagatavo proaktīvas integrācijas programmas ar atbilstošu finansējumu. |
| --- | --- |

5.11

EESK ierosina, ka administratīvajām iestādēm Eiropas, valstu, reģionālā un pašvaldību līmenī atbilstoši katrā valstī pieņemtajai praksei būtu jāsagatavo proaktīvas integrācijas programmas ar atbilstošu finansējumu.

| 5.12 | Minētajās programmās jāiekļauj novērtēšanas sistēmas ar precīziem rādītājiem un pārredzamām procedūrām. Novērtēšanas procedūrās jāiesaista arī pilsoniskā sabiedrība. |
| --- | --- |

5.12

Minētajās programmās jāiekļauj novērtēšanas sistēmas ar precīziem rādītājiem un pārredzamām procedūrām. Novērtēšanas procedūrās jāiesaista arī pilsoniskā sabiedrība.

6.   Mērķi.

| 6.1 | Reģionālajās un vietējās integrācijas programmās iekļaujamie jautājumi un pieejas ir ļoti daudzveidīgas; svarīgākās no tām norādītas zemāk tekstā. |
| --- | --- |

6.1

Reģionālajās un vietējās integrācijas programmās iekļaujamie jautājumi un pieejas ir ļoti daudzveidīgas; svarīgākās no tām norādītas zemāk tekstā.

| 6.2 | Faktiskās situācijas novērošana. Iestādēm ir jāanalizē situācija imigrācijas jomā un mazākumtautību stāvoklis attiecīgajā teritorijā, lai paredzētu piemērotus turpmākos pasākumus. |
| --- | --- |

6.2

Faktiskās situācijas novērošana. Iestādēm ir jāanalizē situācija imigrācijas jomā un mazākumtautību stāvoklis attiecīgajā teritorijā, lai paredzētu piemērotus turpmākos pasākumus.

| 6.3 | Uzņemšana. Uzņemšanas centru izveide; veselības aprūpe un juridiska palīdzība; pagaidu dzīvesvieta īpašos gadījumos; valodu apmācības kursi; informācija par uzņēmējvalsts likumiem un sabiedrības tradīcijām; sākotnēja palīdzība darba meklēšanā utt. Īpaša uzmanība šo pasākumu ietvaros pievēršama nepilngadīgajiem un citām mazāk aizsargātām personām. |
| --- | --- |

6.3

Uzņemšana. Uzņemšanas centru izveide; veselības aprūpe un juridiska palīdzība; pagaidu dzīvesvieta īpašos gadījumos; valodu apmācības kursi; informācija par uzņēmējvalsts likumiem un sabiedrības tradīcijām; sākotnēja palīdzība darba meklēšanā utt. Īpaša uzmanība šo pasākumu ietvaros pievēršama nepilngadīgajiem un citām mazāk aizsargātām personām.

| 6.4 | Valodas apmācība. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir jāīsteno aktīva valodu apmācības politika, jo uzņēmējvalsts valodas zināšanas ir nepieciešamas integrācijai. Valodu kursi ir jāorganizē tuvu dzīvesvietai un jānodrošina elastīgs apmācību grafiks. Pašvaldības iestāžu pienākums ir nodrošināt, lai visiem imigrantiem būtu iespēja apmeklēt kursus. |
| --- | --- |

6.4

Valodas apmācība. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir jāīsteno aktīva valodu apmācības politika, jo uzņēmējvalsts valodas zināšanas ir nepieciešamas integrācijai. Valodu kursi ir jāorganizē tuvu dzīvesvietai un jānodrošina elastīgs apmācību grafiks. Pašvaldības iestāžu pienākums ir nodrošināt, lai visiem imigrantiem būtu iespēja apmeklēt kursus.

| 6.5 | Nodarbinātības iespējas. Darbs neapšaubāmi ir prioritārs integrācijas aspekts. Valsts nodarbinātības dienestiem ir jāīsteno atbilstošas programmas: arodapmācības kursi, konsultācijas par karjeras iespējām utt. |
| --- | --- |

6.5

Nodarbinātības iespējas. Darbs neapšaubāmi ir prioritārs integrācijas aspekts. Valsts nodarbinātības dienestiem ir jāīsteno atbilstošas programmas: arodapmācības kursi, konsultācijas par karjeras iespējām utt.

| 6.6 | Diskriminācija darba vietā ir ievērojams šķērslis ceļā uz integrāciju. Reģionālā un vietējā līmeņa partneriem aktīvi jāiesaistās diskriminācijas novēršanā. |
| --- | --- |

6.6

Diskriminācija darba vietā ir ievērojams šķērslis ceļā uz integrāciju. Reģionālā un vietējā līmeņa partneriem aktīvi jāiesaistās diskriminācijas novēršanā.

| 6.7 | Mājokļa pieejamība. Viens no vietējās un reģionālās politikas galvenajiem grūti risināmajiem uzdevumiem ir nodrošināt nediskriminējošu pienācīga mājokļa pieejamību. Pašvaldībām jāizvairās no geto veidošanās nolaistos pilsētu rajonos, kur koncentrējas liels skaits imigrantu, un tas nozīmē, ka laicīgi jāpielāgo pilsētattīstības politikas. Dzīves kvalitātes uzlabošanai šādos rajonos jākļūst par prioritāti. |
| --- | --- |

6.7

Mājokļa pieejamība. Viens no vietējās un reģionālās politikas galvenajiem grūti risināmajiem uzdevumiem ir nodrošināt nediskriminējošu pienācīga mājokļa pieejamību. Pašvaldībām jāizvairās no geto veidošanās nolaistos pilsētu rajonos, kur koncentrējas liels skaits imigrantu, un tas nozīmē, ka laicīgi jāpielāgo pilsētattīstības politikas. Dzīves kvalitātes uzlabošanai šādos rajonos jākļūst par prioritāti.

| 6.8 | Izglītība. Izglītības sistēmām jānodrošina, lai imigrantu bērniem būtu pieejama izglītība kvalitatīvās mācību iestādēs. Jānovērš šo skolēnu pārlieka koncentrēšanās sliktas kvalitātes “geto skolās”, kas šobrīd ir bieža parādība. Vispārējā izglītība visos tās posmos veido pamatu jaunās paaudzes integrācijai. |
| --- | --- |

6.8

Izglītība. Izglītības sistēmām jānodrošina, lai imigrantu bērniem būtu pieejama izglītība kvalitatīvās mācību iestādēs. Jānovērš šo skolēnu pārlieka koncentrēšanās sliktas kvalitātes “geto skolās”, kas šobrīd ir bieža parādība. Vispārējā izglītība visos tās posmos veido pamatu jaunās paaudzes integrācijai.

| 6.9 | Izglītībai jāatspoguļo Eiropas sabiedrības iekšējā daudzveidība. Jānodrošina starpkultūru vidutāju pieejamība un jāpalielina mācību resursi, lai pārvarētu lingvistiskas un kultūras grūtības. |
| --- | --- |

6.9

Izglītībai jāatspoguļo Eiropas sabiedrības iekšējā daudzveidība. Jānodrošina starpkultūru vidutāju pieejamība un jāpalielina mācību resursi, lai pārvarētu lingvistiskas un kultūras grūtības.

| 6.10 | Imigrantus un jo īpaši sievietes jāiesaista pieaugušo izglītības programmās. Apmācība, sagatavojot darbam, ir būtiski nepieciešama, lai veicinātu imigrantu nodarbinātības iespējas. |
| --- | --- |

6.10

Imigrantus un jo īpaši sievietes jāiesaista pieaugušo izglītības programmās. Apmācība, sagatavojot darbam, ir būtiski nepieciešama, lai veicinātu imigrantu nodarbinātības iespējas.

| 6.11 | Veselības aprūpes pieejamība. Jāveicina veselības aprūpes pieejamība imigrantiem. Noteiktos apstākļos var būt nepieciešama starpkultūru vidutāju dienestu palīdzība. |
| --- | --- |

6.11

Veselības aprūpes pieejamība. Jāveicina veselības aprūpes pieejamība imigrantiem. Noteiktos apstākļos var būt nepieciešama starpkultūru vidutāju dienestu palīdzība.

| 6.12 | Sociālo dienestu pielāgošana. Imigrācija bieži izvirza sociālajiem dienestiem prasības, kurām tie nav sagatavoti. Tiem jāpielāgojas jaunajiem apstākļiem — daudzveidībai. |
| --- | --- |

6.12

Sociālo dienestu pielāgošana. Imigrācija bieži izvirza sociālajiem dienestiem prasības, kurām tie nav sagatavoti. Tiem jāpielāgojas jaunajiem apstākļiem — daudzveidībai.

| 6.13 | Speciālistu apmācība. Sociālo dienestu, izglītības, policijas, veselības aprūpes un citu valsts dienestu darbiniekiem nepieciešami jauni mācību kursi, lai viņi atbilstoši spētu strādāt ar imigrantiem un mazākumtautību iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

6.13

Speciālistu apmācība. Sociālo dienestu, izglītības, policijas, veselības aprūpes un citu valsts dienestu darbiniekiem nepieciešami jauni mācību kursi, lai viņi atbilstoši spētu strādāt ar imigrantiem un mazākumtautību iedzīvotājiem.

| 6.14 | Daudzveidība ir apsveicama Kultūras programmās jāatzīst kultūru daudzveidība. Daudzveidība ir mūsdienu Eiropas pilsētām raksturīga iezīme. Tas attiecas arī uz reliģisko piederību. |
| --- | --- |

6.14

Daudzveidība ir apsveicama Kultūras programmās jāatzīst kultūru daudzveidība. Daudzveidība ir mūsdienu Eiropas pilsētām raksturīga iezīme. Tas attiecas arī uz reliģisko piederību.

| 6.15 | Vietējām pašvaldībām būtu jāveicina arī mācīšanās dzīvot līdzās un jāsekmē, lai neatkarīgi no izcelsmes ikviens pielāgotos tās pilsētas dzīves veidam, kurā viņš dzīvo. Mācību procesā jāpiedalās gan imigrantiem, gan uzņēmējvalsts sabiedrībai, lai veicinātu dažādu kultūru savstarpējo izpratni un sekmētu sociālo integrāciju. |
| --- | --- |

6.15

Vietējām pašvaldībām būtu jāveicina arī mācīšanās dzīvot līdzās un jāsekmē, lai neatkarīgi no izcelsmes ikviens pielāgotos tās pilsētas dzīves veidam, kurā viņš dzīvo. Mācību procesā jāpiedalās gan imigrantiem, gan uzņēmējvalsts sabiedrībai, lai veicinātu dažādu kultūru savstarpējo izpratni un sekmētu sociālo integrāciju.

| 6.16 | Jānodrošina ikvienam iedzīvotājam tiesības dzīvot kopā ar savu ģimeni; tās ir vienas no pamattiesībām, kas starptautiskā līmenī atzītas cilvēktiesību konvencijā. Neskatoties uz minēto, daudzu valstu likumos — un pat Eiropas direktīvā par ģimenes atkalapvienošanās tiesībām (24) — lielai imigrantu daļai nav paredzētas pietiekamas garantijas sakarā ar tiesībām uz ģimenes dzīvi, lai gan tas ir ļoti pozitīvs integrācijas politiku īstenošanas faktors. |
| --- | --- |

6.16

Jānodrošina ikvienam iedzīvotājam tiesības dzīvot kopā ar savu ģimeni; tās ir vienas no pamattiesībām, kas starptautiskā līmenī atzītas cilvēktiesību konvencijā. Neskatoties uz minēto, daudzu valstu likumos — un pat Eiropas direktīvā par ģimenes atkalapvienošanās tiesībām (24) — lielai imigrantu daļai nav paredzētas pietiekamas garantijas sakarā ar tiesībām uz ģimenes dzīvi, lai gan tas ir ļoti pozitīvs integrācijas politiku īstenošanas faktors.

| 6.17 | Dzimumu dimensija. Dzimumu dimensija jāiekļauj visās integrācijas politikās. Īpaši nozīmīgas ir profesionālās apmācības politikas, jo to mērķis ir veicināt darba iespējas. |
| --- | --- |

6.17

Dzimumu dimensija. Dzimumu dimensija jāiekļauj visās integrācijas politikās. Īpaši nozīmīgas ir profesionālās apmācības politikas, jo to mērķis ir veicināt darba iespējas.

| 6.18 | Sabiedrības līdzdalība. Pilsoniskās līdzdalības iespējas ir viens no integrācijas pamatelementiem. EESK vairākos atzinumos (25) jau ir minējusi, ka trešo valstu pilsoņiem, kas ir pastāvīgi vai ilglaicīgi iedzīvotāji attiecīgajā valstī, ir jāpiešķir tiesības uz pilsonību un tiesības piedalīties pašvaldību vēlēšanās. |
| --- | --- |

6.18

Sabiedrības līdzdalība. Pilsoniskās līdzdalības iespējas ir viens no integrācijas pamatelementiem. EESK vairākos atzinumos (25) jau ir minējusi, ka trešo valstu pilsoņiem, kas ir pastāvīgi vai ilglaicīgi iedzīvotāji attiecīgajā valstī, ir jāpiešķir tiesības uz pilsonību un tiesības piedalīties pašvaldību vēlēšanās.

7.   Jaunas vietējo un reģionālo pašvaldību stratēģijas (daži secinājumi pēc Barselonā notikušās uzklausīšanas sēdes)

7.1   Nepieciešamība veidot tīklus un koordinēt dažādu iestāžu darbu.

| 7.1.1 | Tīklu veidošanai un iestāžu darba savstarpējai koordinēšanai ir liela nozīme, un tā iespējama divos veidos: horizontālā —starp vietējām pašvaldībām; un vertikālā — starp vietējo, reģionālo un valsts pārvaldi. Ar imigrāciju un integrāciju saistītās problēmas un uzdevumus nevar atrisināt atsevišķas iestādes, strādājot izolēti. EESK iesaka valsts un pašvaldību iestādēm uzlabot koordinēšanu un ieviest sadarbības tīkla darba novērtēšanas procedūras. EESK vēlas sekmēt ciešāku sadarbību ar Reģionu komiteju integrācijas politiku veicināšanas jomā. |
| --- | --- |

7.1.1

Tīklu veidošanai un iestāžu darba savstarpējai koordinēšanai ir liela nozīme, un tā iespējama divos veidos: horizontālā —starp vietējām pašvaldībām; un vertikālā — starp vietējo, reģionālo un valsts pārvaldi. Ar imigrāciju un integrāciju saistītās problēmas un uzdevumus nevar atrisināt atsevišķas iestādes, strādājot izolēti. EESK iesaka valsts un pašvaldību iestādēm uzlabot koordinēšanu un ieviest sadarbības tīkla darba novērtēšanas procedūras. EESK vēlas sekmēt ciešāku sadarbību ar Reģionu komiteju integrācijas politiku veicināšanas jomā.

| 7.1.2 | Dažu reģionu, piemēram Katalonijas un Šlēsvigas-Holšteinas pārstāvji minēja, ka viņu pieejas pamatprincips ir vietējo pašvaldību iesaistīšana iniciatīvu plānošanā. Arī Kampānijas reģiona pārstāvji minēja lēmumu veidot sadarbības tīklu ar arodbiedrībām, reliģiskām (draudžu) organizācijām utt. Savukārt vietējās pašvaldības uzsvēra, ka ļoti liela nozīme ir sadarbībai ar specializētām organizācijām, it īpaši tādās jomās kā sākotnējā uzņemšana. |
| --- | --- |

7.1.2

Dažu reģionu, piemēram Katalonijas un Šlēsvigas-Holšteinas pārstāvji minēja, ka viņu pieejas pamatprincips ir vietējo pašvaldību iesaistīšana iniciatīvu plānošanā. Arī Kampānijas reģiona pārstāvji minēja lēmumu veidot sadarbības tīklu ar arodbiedrībām, reliģiskām (draudžu) organizācijām utt. Savukārt vietējās pašvaldības uzsvēra, ka ļoti liela nozīme ir sadarbībai ar specializētām organizācijām, it īpaši tādās jomās kā sākotnējā uzņemšana.

| 7.1.3 | Arvien lielāka pieredze tiek gūta vietējo pašvaldību sadarbībā Eiropas līmeņa tīklu ietvaros. Organizāciju Eurocities izveidoja 1986. gadā, un šobrīd tās dalībnieku skaitā ir 123 Eiropas pilsētas. Tās darbs notiek darba grupās, no kurām viena nodarbojas ir imigrācijas un integrācijas jautājumiem. Minētajā darba grupā ietilpst arī vairākas pilsētas, kuru pārstāvji piedalījās uzklausīšanas sēdē, piemēram, Roterdama un Līdsa. Darba grupa ne vien nodrošina pieredzes un paraugprakses apmaiņu, bet arī popularizē Eiropas projektus, iesaistot tajos virkni pilsētu. |
| --- | --- |

7.1.3

Arvien lielāka pieredze tiek gūta vietējo pašvaldību sadarbībā Eiropas līmeņa tīklu ietvaros. Organizāciju Eurocities izveidoja 1986. gadā, un šobrīd tās dalībnieku skaitā ir 123 Eiropas pilsētas. Tās darbs notiek darba grupās, no kurām viena nodarbojas ir imigrācijas un integrācijas jautājumiem. Minētajā darba grupā ietilpst arī vairākas pilsētas, kuru pārstāvji piedalījās uzklausīšanas sēdē, piemēram, Roterdama un Līdsa. Darba grupa ne vien nodrošina pieredzes un paraugprakses apmaiņu, bet arī popularizē Eiropas projektus, iesaistot tajos virkni pilsētu.

| 7.1.4 | Vēl viens nesen izveidots sadarbības tīkls ir ERLAI, kas nodarbojas tieši ar imigrācijas un integrācijas jautājumiem. Minētajam tīklam jau pievienojušās 26 vietējās un reģionālās pašvaldības. Tā darbības mērķis ir nodrošināt informācijas un pieredzes apmaiņu, kā arī īstenot kopīgus pasākumus un projektus. |
| --- | --- |

7.1.4

Vēl viens nesen izveidots sadarbības tīkls ir ERLAI, kas nodarbojas tieši ar imigrācijas un integrācijas jautājumiem. Minētajam tīklam jau pievienojušās 26 vietējās un reģionālās pašvaldības. Tā darbības mērķis ir nodrošināt informācijas un pieredzes apmaiņu, kā arī īstenot kopīgus pasākumus un projektus.

| 7.1.5 | Vairākas organizācijas un iestādes veicina arī citus pasākumus. Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds arī darbojas ar pilsētu tīkla palīdzību, koordinējot integrācijas politikas. |
| --- | --- |

7.1.5

Vairākas organizācijas un iestādes veicina arī citus pasākumus. Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds arī darbojas ar pilsētu tīkla palīdzību, koordinējot integrācijas politikas.

| 7.1.6 | Eiropas līmenī: valstīs esošo integrācijas kontaktpunktu tīkla, kura darbību koordinē Eiropas Komisija, mērķis ir arī attiecīgās pieredzes apmaiņa. Tīkls palīdzēja sagatavot Integrācijas rokasgrāmatu (26) un ikgadējo ziņojumu par migrāciju un integrāciju (27). |
| --- | --- |

7.1.6

Eiropas līmenī: valstīs esošo integrācijas kontaktpunktu tīkla, kura darbību koordinē Eiropas Komisija, mērķis ir arī attiecīgās pieredzes apmaiņa. Tīkls palīdzēja sagatavot Integrācijas rokasgrāmatu (26) un ikgadējo ziņojumu par migrāciju un integrāciju (27).

7.2   Integrācijas plāni un pilsoniskās sabiedrības līdzdalība.

| 7.2.1 | Tās vietējās un reģionālās pašvaldības, kas sagatavojušas visaptverošus plānus un kurās ir izveidoti integrācijas pārvaldības dienesti, gūst labākus rezultātus nekā pašvaldības, kas īsteno tikai atsevišķus vienreizējus pasākumus. Imigrācijas un integrācijas problēmu risināšanai nepieciešama plānošana, resursu piešķiršana un vadības instrumentu izveide. |
| --- | --- |

7.2.1

Tās vietējās un reģionālās pašvaldības, kas sagatavojušas visaptverošus plānus un kurās ir izveidoti integrācijas pārvaldības dienesti, gūst labākus rezultātus nekā pašvaldības, kas īsteno tikai atsevišķus vienreizējus pasākumus. Imigrācijas un integrācijas problēmu risināšanai nepieciešama plānošana, resursu piešķiršana un vadības instrumentu izveide.

| 7.2.2 | EESK uzskata, ka liela nozīme ir pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalībai politiku izstrādē un to īstenošanas pasākumos. Lai integrācijas plāna īstenošana būtu veiksmīga, tajā ir svarīgi iesaistīt pilsonisko sabiedrību. Šlēsvigas-Holšteinas reģionā to apzinās, tādēļ pirms projekta pieņemšanas plašās diskusijās tika iesaistīti sociālie partneri un virkne citu struktūru. Tā rezultātā sabiedrība ir informēta par integrācijas politiku nepieciešamību. Līdzdalību veicinošu procesu piemērus var minēt arī citās pilsētās (tajā skaitā Kopenhāgenā, Barselonā un Helsinkos). |
| --- | --- |

7.2.2

EESK uzskata, ka liela nozīme ir pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalībai politiku izstrādē un to īstenošanas pasākumos. Lai integrācijas plāna īstenošana būtu veiksmīga, tajā ir svarīgi iesaistīt pilsonisko sabiedrību. Šlēsvigas-Holšteinas reģionā to apzinās, tādēļ pirms projekta pieņemšanas plašās diskusijās tika iesaistīti sociālie partneri un virkne citu struktūru. Tā rezultātā sabiedrība ir informēta par integrācijas politiku nepieciešamību. Līdzdalību veicinošu procesu piemērus var minēt arī citās pilsētās (tajā skaitā Kopenhāgenā, Barselonā un Helsinkos).

7.3   Eiropas Integrācijas fonds.

| 7.3.1 | Vietējo un reģionālo pašvaldību darbības efektivitāte tiek pastiprināta, ja tās var paļauties uz dalībvalstu valdību finansiālu atbalstu: integrācijas politiku īstenošanai nepieciešami finansiāli līdzekļi, un dalībvalstīm būtu jāuzņemas lielākas saistības. Šlēsvigas-Holšteinas reģiona pārstāvji minēja šo aspektu, norādot, ka liela daļa viņu darba ir veltīta Vācijas federālās valdības informēšanai par vajadzību reaģēt un minēto prasību un ka šajā jomā jau sasniegti daudzsološi rezultāti. |
| --- | --- |

7.3.1

Vietējo un reģionālo pašvaldību darbības efektivitāte tiek pastiprināta, ja tās var paļauties uz dalībvalstu valdību finansiālu atbalstu: integrācijas politiku īstenošanai nepieciešami finansiāli līdzekļi, un dalībvalstīm būtu jāuzņemas lielākas saistības. Šlēsvigas-Holšteinas reģiona pārstāvji minēja šo aspektu, norādot, ka liela daļa viņu darba ir veltīta Vācijas federālās valdības informēšanai par vajadzību reaģēt un minēto prasību un ka šajā jomā jau sasniegti daudzsološi rezultāti.

| 7.3.2 | Citas vietējās pašvaldības, piemēram, Ļubļanas un Brešas pašvaldības norādīja, ka niecīgais atbalsts, ko tās saņem no valdības, kavē daudz plašāku un tālejošāku politiku īstenošanu minētajā jomā. Problēma ir vēl nopietnāka gadījumos, kad reģionālajām pašvaldībām ir maz pašu līdzekļu. To atzīmēja Francijas Viduspireneju reģiona pārstāvji. |
| --- | --- |

7.3.2

Citas vietējās pašvaldības, piemēram, Ļubļanas un Brešas pašvaldības norādīja, ka niecīgais atbalsts, ko tās saņem no valdības, kavē daudz plašāku un tālejošāku politiku īstenošanu minētajā jomā. Problēma ir vēl nopietnāka gadījumos, kad reģionālajām pašvaldībām ir maz pašu līdzekļu. To atzīmēja Francijas Viduspireneju reģiona pārstāvji.

| 7.3.3 | Eiropas Integrācijas fondam, kuru 2207.—2013. gada periodam apstiprināja Padome un Parlaments, ir būtiska nozīme, jo tajā apkopoti ievērojami finansiālie līdzekļi integrācijas politikām, un tas palīdz īstenot minētās politikas vienotas un visaptverošas ES struktūras ietvaros, ievērojot subsidiaritāti. Īpašu interesi par fondu ir izrādījušas jaunās dalībvalstis. EESK atkārtoti pauž atbalstu minētā fonda izveidei un aicina Komisiju, sagatavojot attiecīgu regulu, konsultēties ar Komiteju. |
| --- | --- |

7.3.3

Eiropas Integrācijas fondam, kuru 2207.—2013. gada periodam apstiprināja Padome un Parlaments, ir būtiska nozīme, jo tajā apkopoti ievērojami finansiālie līdzekļi integrācijas politikām, un tas palīdz īstenot minētās politikas vienotas un visaptverošas ES struktūras ietvaros, ievērojot subsidiaritāti. Īpašu interesi par fondu ir izrādījušas jaunās dalībvalstis. EESK atkārtoti pauž atbalstu minētā fonda izveidei un aicina Komisiju, sagatavojot attiecīgu regulu, konsultēties ar Komiteju.

7.4   Specializētie dienesti nedrīkst izraisīt sabiedrības segregāciju.

| 7.4.1 | Nedrīkst pieļaut, lai imigrantiem paredzēto dienestu izveide veicinātu sabiedrības sašķelšanos. Budapeštas pārstāvis, piemēram, ziņoja, ka Ungārijā vietējās pašvaldības sniedz atbalstu ģimenēm, atbalstu zīdaiņu aprūpē, nodarbinātībā, u.c. pakalpojumus, ko izmanto imigranti, kā arī citi iedzīvotāji. Tomēr pārsvarā visas pilsētas un reģioni, kas izstrādājuši integrācijas politikas, to darījušas, sagatavojot īpašus plānus, piešķirot īpašus līdzekļus un izveidojot specializētus dienestus. Helsinku pārstāvis pauda viedokli, ka “imigrantiem paredzētajiem speciālizētajiem dienestiem nebūtu jābūt nepieciešamiem, praktiski tie tomēr ir nepieciešami”, norādot, ka vispārējo dienestu atbalsts vien nav pietiekams, lai risinātu visas nepilnības, grūtības un imigrantu īpašās vajadzības. |
| --- | --- |

7.4.1

Nedrīkst pieļaut, lai imigrantiem paredzēto dienestu izveide veicinātu sabiedrības sašķelšanos. Budapeštas pārstāvis, piemēram, ziņoja, ka Ungārijā vietējās pašvaldības sniedz atbalstu ģimenēm, atbalstu zīdaiņu aprūpē, nodarbinātībā, u.c. pakalpojumus, ko izmanto imigranti, kā arī citi iedzīvotāji. Tomēr pārsvarā visas pilsētas un reģioni, kas izstrādājuši integrācijas politikas, to darījušas, sagatavojot īpašus plānus, piešķirot īpašus līdzekļus un izveidojot specializētus dienestus. Helsinku pārstāvis pauda viedokli, ka “imigrantiem paredzētajiem speciālizētajiem dienestiem nebūtu jābūt nepieciešamiem, praktiski tie tomēr ir nepieciešami”, norādot, ka vispārējo dienestu atbalsts vien nav pietiekams, lai risinātu visas nepilnības, grūtības un imigrantu īpašās vajadzības.

| 7.4.2 | Imigrācijas un integrācijas jomā nepieciešami īpaši plāni, projekti un resursi. Jautājums, kā rīkoties turpmāk, lai normalizētu situāciju, turpina radīt bažas: kā novērst, lai speciālo dienestu esamība neizraisītu segregāciju? Brešas pārstāvis norādīja, ka izveidotie ar imigrācijas jautājumiem saistītie dienesti “nav paralēli, bet gan papildinoši”. Tie neaizstāj parastos dienestus, kuros imigrantiem jāvēršas lai risināto to kompetencē esošus jautājumus. |
| --- | --- |

7.4.2

Imigrācijas un integrācijas jomā nepieciešami īpaši plāni, projekti un resursi. Jautājums, kā rīkoties turpmāk, lai normalizētu situāciju, turpina radīt bažas: kā novērst, lai speciālo dienestu esamība neizraisītu segregāciju? Brešas pārstāvis norādīja, ka izveidotie ar imigrācijas jautājumiem saistītie dienesti “nav paralēli, bet gan papildinoši”. Tie neaizstāj parastos dienestus, kuros imigrantiem jāvēršas lai risināto to kompetencē esošus jautājumus.

| 7.4.3 | Arī Kopenhāgenas pārstāvji uzsvēra, ka viena no Integrācijas padomes rūpēm ir nodrošināt, lai tās darbība neattaisnotu nekādas imigrantu vai mazākumtautību segregācijas formas. Tās darbības mērķis ir veicināt līdzdalību, sekmēt ciešākas visu iedzīvotāju daļu attiecības un integrāciju. |
| --- | --- |

7.4.3

Arī Kopenhāgenas pārstāvji uzsvēra, ka viena no Integrācijas padomes rūpēm ir nodrošināt, lai tās darbība neattaisnotu nekādas imigrantu vai mazākumtautību segregācijas formas. Tās darbības mērķis ir veicināt līdzdalību, sekmēt ciešākas visu iedzīvotāju daļu attiecības un integrāciju.

| 7.4.4 | Minētā sakarā ir svarīgi nodrošināt, lai vietējie iedzīvotāji neuzskatītu, ka imigrantiem paredzētās iniciatīvas ir zināma veida privilēģija, jo šāda attieksme pastiprinātu aizspriedumus un veicinātu sabiedrības šķelšanos. Katalonijā apzinās šo problēmu un norāda, ka īstenojot imigrantiem īpaši paredzētus pasākumus, liela uzmanība jāpievērš vietējo iedzīvotāju iespējamai noraidošajai attieksmei, ko šie pasākumi var izraisīt. Vietējo un reģionālo pašvaldību veiktie pasākumi attiecībā uz imigrantiem ir rūpīgi jāskaidro sabiedrībai. |
| --- | --- |

7.4.4

Minētā sakarā ir svarīgi nodrošināt, lai vietējie iedzīvotāji neuzskatītu, ka imigrantiem paredzētās iniciatīvas ir zināma veida privilēģija, jo šāda attieksme pastiprinātu aizspriedumus un veicinātu sabiedrības šķelšanos. Katalonijā apzinās šo problēmu un norāda, ka īstenojot imigrantiem īpaši paredzētus pasākumus, liela uzmanība jāpievērš vietējo iedzīvotāju iespējamai noraidošajai attieksmei, ko šie pasākumi var izraisīt. Vietējo un reģionālo pašvaldību veiktie pasākumi attiecībā uz imigrantiem ir rūpīgi jāskaidro sabiedrībai.

7.5   Integrācijas mērķi.

| 7.5.1 | Vairāku pilsētu un reģionu pārstāvji pauda savu viedokli par pašu integrācijas konceptu, un tas norāda, ka Eiropā par to notiekošās diskusijas nebūt nav beigušās un pastāv atšķirīgas politiskās un tiesiskās kultūras, kā arī atšķirīgi integrācijas modeļi. |
| --- | --- |

7.5.1

Vairāku pilsētu un reģionu pārstāvji pauda savu viedokli par pašu integrācijas konceptu, un tas norāda, ka Eiropā par to notiekošās diskusijas nebūt nav beigušās un pastāv atšķirīgas politiskās un tiesiskās kultūras, kā arī atšķirīgi integrācijas modeļi.

| 7.5.2 | Pēc plašām diskusijām Šlēsvigas-Holšteinas reģiona pārstāvji norādīja, ka integrācijas pamatā jābūt trim galvenajiem aspektiem: vienlīdzīgai līdzdalībai, vienlīdzīgām tiesībām un pienākumiem un diskriminācijas novēršanas pasākumiem, kuros iesaistīti gan imigranti, gan vietējā sabiedrība. |
| --- | --- |

7.5.2

Pēc plašām diskusijām Šlēsvigas-Holšteinas reģiona pārstāvji norādīja, ka integrācijas pamatā jābūt trim galvenajiem aspektiem: vienlīdzīgai līdzdalībai, vienlīdzīgām tiesībām un pienākumiem un diskriminācijas novēršanas pasākumiem, kuros iesaistīti gan imigranti, gan vietējā sabiedrība.

| 7.5.3 | Šo “iekļaujošo” pieeju piemēro Misericórdia baznīcas organizācija, kas nodarbojas ar sociālo palīdzību Portugālē, virzot integrācijas politikas. Visvairāk uzmanības tiek pievērsts vienlīdzības politikām un Portugāles pilsonības iegūšanas iespēju atvieglošanai. |
| --- | --- |

7.5.3

Šo “iekļaujošo” pieeju piemēro Misericórdia baznīcas organizācija, kas nodarbojas ar sociālo palīdzību Portugālē, virzot integrācijas politikas. Visvairāk uzmanības tiek pievērsts vienlīdzības politikām un Portugāles pilsonības iegūšanas iespēju atvieglošanai.

| 7.5.4 | Barselonas pārstāvis definēja trīs darbības jomas: līdztiesības veicināšana (tiesību atzīšana, vienlīdzīgu iespēju veicināšana un vienlīdzīga attieksme); kultūras dažādības atzīšana; un līdzāspastāvēšanas veicināšana (sociālās kohēzijas iniciatīvu sekmēšana un paralēlu —vietējo iedzīvotāju un imigrantu grupu sabiedrības slāņu veidošanās novēršana). |
| --- | --- |

7.5.4

Barselonas pārstāvis definēja trīs darbības jomas: līdztiesības veicināšana (tiesību atzīšana, vienlīdzīgu iespēju veicināšana un vienlīdzīga attieksme); kultūras dažādības atzīšana; un līdzāspastāvēšanas veicināšana (sociālās kohēzijas iniciatīvu sekmēšana un paralēlu —vietējo iedzīvotāju un imigrantu grupu sabiedrības slāņu veidošanās novēršana).

| 7.5.5 | Roterdamā 2004. gadā tika uzsāktas plašas diskusijas, kurās apstrīdēja līdz šim izmantoto integrācijas modeli. Nepieciešamība uzsākt diskusijas radās, secinot, ka, neskatoties uz ilggadējām aktīvām integrācijas politikām, sabiedrība sadrumstalojās un sākās sabiedrības segregācijas process (jo īpaši attiecībā uz musulmaņu iedzīvotājiem). Visintensīvākās diskusijas risinājās par “mēs un viņi” attieksmi, kas valda sabiedrībā. |
| --- | --- |

7.5.5

Roterdamā 2004. gadā tika uzsāktas plašas diskusijas, kurās apstrīdēja līdz šim izmantoto integrācijas modeli. Nepieciešamība uzsākt diskusijas radās, secinot, ka, neskatoties uz ilggadējām aktīvām integrācijas politikām, sabiedrība sadrumstalojās un sākās sabiedrības segregācijas process (jo īpaši attiecībā uz musulmaņu iedzīvotājiem). Visintensīvākās diskusijas risinājās par “mēs un viņi” attieksmi, kas valda sabiedrībā.

| 7.5.6 | Eiropas sadarbības komiteja sociālo mājokļu jautājumos (European Liaison Committee for Social Housing) debašu par integrāciju fokusā izvirzīja nevienlīdzības novēršanu un vienlīdzīgas iespējas. Komitejas darbs virzīts uz mājokļa jautājumu; tā norāda, ka diskriminācija šajā jomā ir viens no galvenajiem imigrantu sabiedrības segregācijas cēloņiem. |
| --- | --- |

7.5.6

Eiropas sadarbības komiteja sociālo mājokļu jautājumos (European Liaison Committee for Social Housing) debašu par integrāciju fokusā izvirzīja nevienlīdzības novēršanu un vienlīdzīgas iespējas. Komitejas darbs virzīts uz mājokļa jautājumu; tā norāda, ka diskriminācija šajā jomā ir viens no galvenajiem imigrantu sabiedrības segregācijas cēloņiem.

| 7.5.7 | EESK ir pārliecināta, ka 11 kopējie, 1. pielikumā izklāstītie pamatprincipi, kas ir Eiropas integrācijas programmas pamatā, ir atbilstoši un sabalansēti. Barselonā notikušās uzklausīšanas sēdes dalībnieku lielākā daļa piekrita šim viedoklim. |
| --- | --- |

7.5.7

EESK ir pārliecināta, ka 11 kopējie, 1. pielikumā izklāstītie pamatprincipi, kas ir Eiropas integrācijas programmas pamatā, ir atbilstoši un sabalansēti. Barselonā notikušās uzklausīšanas sēdes dalībnieku lielākā daļa piekrita šim viedoklim.

8.   Jauni uzdevumi profesionālās integrācijas jomā (daži Dublinas uzklausīšanas sēdes secinājumi)

| 8.1 | Imigranti ar savu darbu sniedz pozitīvu ieguldījumu Eiropas saimnieciskajā attīstībā un sociālajā labklājībā. EESK uzskata, ka imigrācija Eiropā var sniegt jaunas iespējas uzņēmumu konkurētspējas, darba apstākļu un sociālās labklājības jomā. |
| --- | --- |

8.1

Imigranti ar savu darbu sniedz pozitīvu ieguldījumu Eiropas saimnieciskajā attīstībā un sociālajā labklājībā. EESK uzskata, ka imigrācija Eiropā var sniegt jaunas iespējas uzņēmumu konkurētspējas, darba apstākļu un sociālās labklājības jomā.

| 8.2 | Nodarbinātība ir integrācijas procesa pamatsastāvdaļa, jo kvalitatīvas darba vietas ir ārkārtīgi nozīmīgas imigrantu saimnieciskajai pastāvībai, un tās veicina sociālās attiecības un savstarpējo sapratni ar vietējo sabiedrību. EESK ierosina integrāciju darba tirgū īstenot uz vienlīdzīgiem pamatiem, bez diskriminācijas starp uzņēmējvalsts darba ņēmējiem un imigrantiem un, ņemot vērā nepieciešamās profesionālās kvalifikācijas prasības. |
| --- | --- |

8.2

Nodarbinātība ir integrācijas procesa pamatsastāvdaļa, jo kvalitatīvas darba vietas ir ārkārtīgi nozīmīgas imigrantu saimnieciskajai pastāvībai, un tās veicina sociālās attiecības un savstarpējo sapratni ar vietējo sabiedrību. EESK ierosina integrāciju darba tirgū īstenot uz vienlīdzīgiem pamatiem, bez diskriminācijas starp uzņēmējvalsts darba ņēmējiem un imigrantiem un, ņemot vērā nepieciešamās profesionālās kvalifikācijas prasības.

| 8.3 | Pret Eiropas darba ņēmējiem — migrantiem jāizturas taisnīgi, jo viņus aizsargā starptautisko cilvēktiesību konvencijas un principi, un likumi, kas atspoguļoti Starptautiskās darba organizācijas (ILO) konvencijās. EESK atkārtoti izsaka priekšlikumu par to, ka ES dalībvalstīm jāpievienojas ANO 1990. gada Starptautiskajai konvencijai par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimeņu locekļu tiesību aizsardzību. |
| --- | --- |

8.3

Pret Eiropas darba ņēmējiem — migrantiem jāizturas taisnīgi, jo viņus aizsargā starptautisko cilvēktiesību konvencijas un principi, un likumi, kas atspoguļoti Starptautiskās darba organizācijas (ILO) konvencijās. EESK atkārtoti izsaka priekšlikumu par to, ka ES dalībvalstīm jāpievienojas ANO 1990. gada Starptautiskajai konvencijai par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimeņu locekļu tiesību aizsardzību.

| 8.4 | ES direktīvas par vienlīdzīgu attieksmi darba vietā un neatkarīgi no rases vai etniskās piederības ir svarīgi juridiskie instrumenti tiesību aktu un prakses pilnveidošanai dalībvalstīs, cīnoties pret diskrimināciju un veicinot profesionālo integrāciju. |
| --- | --- |

8.4

ES direktīvas par vienlīdzīgu attieksmi darba vietā un neatkarīgi no rases vai etniskās piederības ir svarīgi juridiskie instrumenti tiesību aktu un prakses pilnveidošanai dalībvalstīs, cīnoties pret diskrimināciju un veicinot profesionālo integrāciju.

| 8.5 | Nodarbinātības jomā tiesību akti un publiskās politikas jāpapildina ar sociālo partneru atbalstu, integrācija darba tirgū ir arī sabiedrības attieksmes un arodbiedrību un darba devēju saistību jautājums. |
| --- | --- |

8.5

Nodarbinātības jomā tiesību akti un publiskās politikas jāpapildina ar sociālo partneru atbalstu, integrācija darba tirgū ir arī sabiedrības attieksmes un arodbiedrību un darba devēju saistību jautājums.

| 8.6 | Valsts nodarbinātības dienestiem jāveicina programmas, lai palīdzētu imigrantiem atrast darbu, un minētajās programmās vajadzētu iekļaut: palīdzību profesionālās kvalifikācijas atzīšanas jautājumos, valodas apmācības un profesionālās apmācības uzlabošanu un atbilstošu informāciju par nodarbinātības sistēmām uzņēmējvalstī. |
| --- | --- |

8.6

Valsts nodarbinātības dienestiem jāveicina programmas, lai palīdzētu imigrantiem atrast darbu, un minētajās programmās vajadzētu iekļaut: palīdzību profesionālās kvalifikācijas atzīšanas jautājumos, valodas apmācības un profesionālās apmācības uzlabošanu un atbilstošu informāciju par nodarbinātības sistēmām uzņēmējvalstī.

| 8.7 | Vietējā līmenī arodbiedrībām, darba devēju organizācijām, imigrantu apvienībām un citām pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir ļoti liela nozīme informācijas sniegšanā, kā arī palīdzot imigrantiem atrast darbu. Sociālās organizācijas aktīvi darbojas visā Eiropā, sekmējot imigrantu un viņu bērnu iekļaušanos darba vidē, izmantojot arodapmācību kursus, konsultatīvos pakalpojumus nodarbinātības jomā, atbalstu mazo uzņēmumu darbības uzsākšanā, utt. |
| --- | --- |

8.7

Vietējā līmenī arodbiedrībām, darba devēju organizācijām, imigrantu apvienībām un citām pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir ļoti liela nozīme informācijas sniegšanā, kā arī palīdzot imigrantiem atrast darbu. Sociālās organizācijas aktīvi darbojas visā Eiropā, sekmējot imigrantu un viņu bērnu iekļaušanos darba vidē, izmantojot arodapmācību kursus, konsultatīvos pakalpojumus nodarbinātības jomā, atbalstu mazo uzņēmumu darbības uzsākšanā, utt.

| 8.8 | Uzņēmumi aizvien vairāk izmanto iespējas, kas saistītas ar pieaugošo daudzveidību, ko rada imigrantu integrācija darba tirgū. EESK uzskata, ka uzņēmumi uzņēmējvalsts sabiedrībā var veicināt izpratnes veidošanu attiecībā uz cīņu pret diskrimināciju, ja, pieņemot darbā, tie noraidītu jebkādu ksenofobiju un atstumšanu. |
| --- | --- |

8.8

Uzņēmumi aizvien vairāk izmanto iespējas, kas saistītas ar pieaugošo daudzveidību, ko rada imigrantu integrācija darba tirgū. EESK uzskata, ka uzņēmumi uzņēmējvalsts sabiedrībā var veicināt izpratnes veidošanu attiecībā uz cīņu pret diskrimināciju, ja, pieņemot darbā, tie noraidītu jebkādu ksenofobiju un atstumšanu.

| 8.9 | Jāizstrādā tādas procedūras, kas pamatotas uz imigrācijas plūsmu pārvaldību un kuras būtu jāīsteno izcelsmes valstīs, ņemot vērā reālās profesionālās iekļaušanās un tātad arī sociālās integrācijas iespējas. |
| --- | --- |

8.9

Jāizstrādā tādas procedūras, kas pamatotas uz imigrācijas plūsmu pārvaldību un kuras būtu jāīsteno izcelsmes valstīs, ņemot vērā reālās profesionālās iekļaušanās un tātad arī sociālās integrācijas iespējas.

| 8.10 | Sliktas kvalitātes darba vietas arī ir diskriminācijas faktors, ja imigranti tiek nodarbināti kā “visneaizsargātākais” pieejamais darbaspēks. |
| --- | --- |

8.10

Sliktas kvalitātes darba vietas arī ir diskriminācijas faktors, ja imigranti tiek nodarbināti kā “visneaizsargātākais” pieejamais darbaspēks.

| 8.11 | Arodbiedrības reizēm demonstrē korporatīvas tendences, aizstāvot vienīgi atsevišķas intereses un atstumjot imigrantus. EESK uzskata, ka arodbiedrībām jāuzņem migrējošie darba ņēmēji savās rindās un jāpalīdz viņiem iegūt pārstāvības un vadošos amatus. Daudzu arodbiedrību labā prakse ļauj visiem darba ņēmējiem neatkarīgi no viņu izcelsmes un tautības nodrošināt vienlīdzīgas tiesības. |
| --- | --- |

8.11

Arodbiedrības reizēm demonstrē korporatīvas tendences, aizstāvot vienīgi atsevišķas intereses un atstumjot imigrantus. EESK uzskata, ka arodbiedrībām jāuzņem migrējošie darba ņēmēji savās rindās un jāpalīdz viņiem iegūt pārstāvības un vadošos amatus. Daudzu arodbiedrību labā prakse ļauj visiem darba ņēmējiem neatkarīgi no viņu izcelsmes un tautības nodrošināt vienlīdzīgas tiesības.

| 8.12 | Darba devēju apvienības sastopas ar grūtu uzdevumu nodrošināt pārredzamību darba tirgos. EESK uzskata, ka darba devēju apvienībām un arodbiedrībām jāsadarbojas ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām, lai izvairītos no diskriminācijas gadījumiem un veicinātu integrāciju veicinošu attieksmi. |
| --- | --- |

8.12

Darba devēju apvienības sastopas ar grūtu uzdevumu nodrošināt pārredzamību darba tirgos. EESK uzskata, ka darba devēju apvienībām un arodbiedrībām jāsadarbojas ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām, lai izvairītos no diskriminācijas gadījumiem un veicinātu integrāciju veicinošu attieksmi.

| 8.13 | Sociālajiem partneriem, kam ir izšķiroša nozīme darba tirgos un kuri ir Eiropas saimnieciskās un sociālās dzīves balsts, ir svarīga loma integrācijā. Noslēdzot darba koplīgumus, viņiem jāuzņemas sava daļa atbildības par imigrantu integrāciju, darba koplīgumos un darba noteikumos un praksē izslēdzot jebkādu tiešu vai netiešu diskriminācijas elementu. |
| --- | --- |

8.13

Sociālajiem partneriem, kam ir izšķiroša nozīme darba tirgos un kuri ir Eiropas saimnieciskās un sociālās dzīves balsts, ir svarīga loma integrācijā. Noslēdzot darba koplīgumus, viņiem jāuzņemas sava daļa atbildības par imigrantu integrāciju, darba koplīgumos un darba noteikumos un praksē izslēdzot jebkādu tiešu vai netiešu diskriminācijas elementu.

| 8.14 | Eiropas sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju vidū ir daudz labas prakses piemēru, kam EESK vēlētos redzēt plašāku pielietojumu. Dublinas uzklausīšanas sēdē tika apskatīti labas prakses piemēri uzņēmumos, arodbiedrībās, darba devēju apvienībās un sociālajās organizācijās, un daži piemēri, ko Komiteja vēlētos uzsvērt, ir šādi: sociālo partneru apņemšanās Īrijā risināt dažādības jautājumus uzņēmumos un cīnīties pret diskrimināciju, un sociālo partneru panāktā vienošanās Spānijā, lai legalizētu nelegālo nodarbinātību un imigrāciju, kā arī risinātu darbaspēka migrācijas jautājumus, izmantojot sadarbību un sociālo dialogu. |
| --- | --- |

8.14

Eiropas sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju vidū ir daudz labas prakses piemēru, kam EESK vēlētos redzēt plašāku pielietojumu. Dublinas uzklausīšanas sēdē tika apskatīti labas prakses piemēri uzņēmumos, arodbiedrībās, darba devēju apvienībās un sociālajās organizācijās, un daži piemēri, ko Komiteja vēlētos uzsvērt, ir šādi: sociālo partneru apņemšanās Īrijā risināt dažādības jautājumus uzņēmumos un cīnīties pret diskrimināciju, un sociālo partneru panāktā vienošanās Spānijā, lai legalizētu nelegālo nodarbinātību un imigrāciju, kā arī risinātu darbaspēka migrācijas jautājumus, izmantojot sadarbību un sociālo dialogu.

| 8.15 | EESK uzskata, ka nepieciešamas aktīvas politikas un jaunas saistības no sociālo partneru puses, lai veicinātu nostāju, kas sekmē integrāciju, vienlīdzīgu attieksmi un centienus cīnīties pret diskrimināciju darba vietā. Eiropas sociālais dialogs var sniegt piemērotu pamatu, lai sociālajiem partneriem dotu impulsu uzņemties jaunas saistības līmenī, kuru tie uzskata par piemērotāko. |
| --- | --- |

8.15

EESK uzskata, ka nepieciešamas aktīvas politikas un jaunas saistības no sociālo partneru puses, lai veicinātu nostāju, kas sekmē integrāciju, vienlīdzīgu attieksmi un centienus cīnīties pret diskrimināciju darba vietā. Eiropas sociālais dialogs var sniegt piemērotu pamatu, lai sociālajiem partneriem dotu impulsu uzņemties jaunas saistības līmenī, kuru tie uzskata par piemērotāko.

| 8.16 | Eiropas sociālais dialogs ir sociālo partneru atbildība; Eiropas arodbiedrību konfederācija (ETUC) un Eiropas darba devēju un rūpnieku konfederāciju apvienība (UNICE) izstrādājušas Eiropas sociālā dialoga programmu, un EESK cer, ka tiks sasniegti tajā izvirzītie mērķi. |
| --- | --- |

8.16

Eiropas sociālais dialogs ir sociālo partneru atbildība; Eiropas arodbiedrību konfederācija (ETUC) un Eiropas darba devēju un rūpnieku konfederāciju apvienība (UNICE) izstrādājušas Eiropas sociālā dialoga programmu, un EESK cer, ka tiks sasniegti tajā izvirzītie mērķi.

| 8.17 | EESK var kļūt par pastāvīgu dialoga forumu, kas veltīts labai praksei integrācijas un imigrācijas jomās; Šajā sakarā tā turpinās darbu sadarbībā ar Dublinas fondu un Starptautisko darba organizāciju (ILO), lai Eiropā veicinātu integrācijai draudzīgas politikas un prakses attīstību. EESK organizēs turpmākas sanāksmes un forumus, lai tuvinātu sociālos partnerus un citas pilsoniskās sabiedrības organizācijas nolūkā izpētīt pašreizējās labākās integrācijas piemērus Eiropā un apmainīties ar šo pieredzi. |
| --- | --- |

8.17

EESK var kļūt par pastāvīgu dialoga forumu, kas veltīts labai praksei integrācijas un imigrācijas jomās; Šajā sakarā tā turpinās darbu sadarbībā ar Dublinas fondu un Starptautisko darba organizāciju (ILO), lai Eiropā veicinātu integrācijai draudzīgas politikas un prakses attīstību. EESK organizēs turpmākas sanāksmes un forumus, lai tuvinātu sociālos partnerus un citas pilsoniskās sabiedrības organizācijas nolūkā izpētīt pašreizējās labākās integrācijas piemērus Eiropā un apmainīties ar šo pieredzi.

Briselē, 2006. gada 13. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie Sigmund

---

(1)  OV C 125, 25.05.2002., (ziņotājs: Pariza Castańos kgs), līdzziņotājs: Melicias kgs).

1

Pariza Castańos

Melicias

(2)  Sk. konferences vispārējos secinājumus.

2

(3)  COM(2004) 508 galīgā redakcija.

3

(4)  COM(2003) 336 galīgā redakcija.

4

(5)  OV C 80, 30.03.2004., (ziņotājs: Pariza Castańos kgs),

5

Pariza Castańos

(6)  http://europa.eu.int/comm/justice_home/doc_centre/immigration/integration/doc/handbook_en.pdf.

6

(7)  COM(2005) 389 galīgā redakcija.

7

(8)  Skat. COM (2005) 389 galīgā redakcija., 2. punkts.

8

(9)  1. pielikums.

9

(10)  Skat. COM(2005) 123 galīgā redakcija.

10

(11)  Skat. EESK atzinumu par migrācijas plūsmas pārvaldību, OV C 88, 11. 04. 2006. (ziņotājs — Le Nouail-Marliere kdze).e.

11

Le Nouail-Marliere

(12)  Skat. COM (2005) 389 galīgā redakcija., 3. punkts.

12

(13)  COM(2001) 387 galīgā redakcija.

13

(14)  OV C 221, 30.03.2004., (ziņotājs: zu Eulenburg kdze).

14

zu Eulenburg

(15)  Direktīva 2003/109/EK un 2003/86/EK.

15

(16)  EESK atzinums par tematu “Zaļā grāmata par ES pieeju ekonomiskās migrācijas pārvaldībai”, ziņotājs: Pariza Castańos kgs (OV C 286, 17.11.2005).

16

Pariza Castańos

(17)  Skatīt COM(2005) 389 galīgā redakcija, 3.2. sadaļa.

17

(18)  OV C 80, 30.03.2004., 1.10. punkts (ziņotājs: Pariza Castańos kgs),

18

Pariza Castańos

(19)  OV C 125, 30.03.2004., 1.4. punkts (ziņotājs: Pariza Castańos kgs),

19

Pariza Castańos

(20)  Konvencija par kultūras izpausmju aizsardzības un daudzveidības veicināšanu. Skatīt.

20

http://portal.unesco.org/culture/fr/ev.php-URL_ID=11281&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html.

(21)  Skatīt: Direktīva 2003/86/EK un EESK atzinums, OV C 204, 18.07.2000 (ziņotāja Cassina kdze) un OV C 241, 07.10.2002. (ziņotājs Mengozzi kgs).

21

Cassina

Mengozzi

(22)  Direktīvas 2000/43/EK un 2000/78/EK.

22

(23)  Piemēram, III pielikumā minētā sociālo partneru pozitīvā loma Īrijā.

23

(24)  Skat. Direktīva 2003/86/EK un EESK atzinums, OV C 204, 18.07.2000 (ziņotāja Cassina kdze) un OV C 241, 07.10.2002. (ziņotājs Mengozzi kgs).

24

Cassina

Mengozzi

(25)  Skat. atzinumu par ES pilsonības pieejamību, OV C 208, 03.09.2003 (ziņotājs: Pariza Castańos kgs).

25

Pariza Castańos

(26)  http://europa.eu.int/comm/justice_home/doc_centre/immigration/integration/doc/handbook_en.pdf.

26

(27)  COM (2004) 508 galīga redakcija.

27

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/137 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/137

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Eiropas Uzņēmumu padomes — to jaunā loma Eiropas integrācijas veicināšanā”

(2006/C 318/25)

Saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2005. gada 12. jūlijā nolēma sagatavot atzinumu “Eiropas uzņēmumu padomes — to jauna loma Eiropas integrācijas veicināšanā”

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2006. gada 6. septembrī. Ziņotājs — Iozia kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (13. septembra sēdē), ar 144 balsīm par, 76 — pret un 15 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi.

| 1.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu padome atzīst Eiropas uzņēmumu padomju (EUP) būtisko lomu sociālās kohēzijas sekmēšanā un nostiprināšanā, kā arī Eiropas darba ņēmēju integrācijā, ko tā veicina, ar savstarpējām zināšanām un izpratni palīdzot Eiropas iedzīvotājiem veidot skaidrāku redzējumu. Vairāk kā 10 000 Eiropā strādājošo EUP delegātu ir tieši un aktīvi iesaistīti jaunas sabiedrības veidošanā. |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu padome atzīst Eiropas uzņēmumu padomju (EUP) būtisko lomu sociālās kohēzijas sekmēšanā un nostiprināšanā, kā arī Eiropas darba ņēmēju integrācijā, ko tā veicina, ar savstarpējām zināšanām un izpratni palīdzot Eiropas iedzīvotājiem veidot skaidrāku redzējumu. Vairāk kā 10 000 Eiropā strādājošo EUP delegātu ir tieši un aktīvi iesaistīti jaunas sabiedrības veidošanā.

| 1.2 | Eiropas sociālais modelis, kura pamatā ir vienprātīgu risinājumu meklēšana un sociālais dialogs, personīgās identitātes un cieņas ievērošana, dažādu interešu saskaņošana, spēja apvienot attīstību un rūpes par indivīdu un vidi, atbalsta starptautisko uzņēmumu foruma izveidi, lai nodrošinātu starptautisko uzņēmumu tikšanās un diskusijas. EESK uzskata, ka Direktīvai 94/45 ir bijusi būtiska nozīme minēto mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

1.2

Eiropas sociālais modelis, kura pamatā ir vienprātīgu risinājumu meklēšana un sociālais dialogs, personīgās identitātes un cieņas ievērošana, dažādu interešu saskaņošana, spēja apvienot attīstību un rūpes par indivīdu un vidi, atbalsta starptautisko uzņēmumu foruma izveidi, lai nodrošinātu starptautisko uzņēmumu tikšanās un diskusijas. EESK uzskata, ka Direktīvai 94/45 ir bijusi būtiska nozīme minēto mērķu sasniegšanā.

| 1.3 | Komisijai bija izvirzīta prasība vēlākais līdz 1999. gada 22. septembrim pārskatīt tās piemērošanu “apspriežoties ar dalībvalstīm, kā arī ar uzņēmumu vadību un strādājošo pārstāvjiem Eiropas līmenī” ar mērķi sniegt ieteikumus Padomei “par atbilstošiem grozījumiem, kur tie nepieciešami”. |
| --- | --- |

1.3

Komisijai bija izvirzīta prasība vēlākais līdz 1999. gada 22. septembrim pārskatīt tās piemērošanu “apspriežoties ar dalībvalstīm, kā arī ar uzņēmumu vadību un strādājošo pārstāvjiem Eiropas līmenī” ar mērķi sniegt ieteikumus Padomei “par atbilstošiem grozījumiem, kur tie nepieciešami”.

| 1.4 | Komisija uzsāka konsultācijas ar sociālajiem partneriem. UNICE (Eiropas Rūpniecības un darba devēju konfederāciju savienība) un CEEP (Uzņēmumu ar valsts kapitāla daļu un vispārējas ekonomikas nozīmes uzņēmumu Eiropas centrs) iebilda pret direktīvas pārskatīšanu. Savukārt Eiropas Arodbiedrību konfederācija (EAK) vairākkārtēji aicināja steidzami pārskatīt minēto direktīvu. |
| --- | --- |

1.4

Komisija uzsāka konsultācijas ar sociālajiem partneriem. UNICE (Eiropas Rūpniecības un darba devēju konfederāciju savienība) un CEEP (Uzņēmumu ar valsts kapitāla daļu un vispārējas ekonomikas nozīmes uzņēmumu Eiropas centrs) iebilda pret direktīvas pārskatīšanu. Savukārt Eiropas Arodbiedrību konfederācija (EAK) vairākkārtēji aicināja steidzami pārskatīt minēto direktīvu.

| 1.5 | EESK ir sīki izpētījusi pašreizējo situāciju, daļēji arī uzklausot darba ņēmēju, darba devēju un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus. |
| --- | --- |

1.5

EESK ir sīki izpētījusi pašreizējo situāciju, daļēji arī uzklausot darba ņēmēju, darba devēju un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus.

| 1.6 | Līdzšinējā pieredze liecina par daudziem pozitīviem aspektiem. Kā norādīts vairākos pētījumos par minēto jautājumu, un atbilstoši EESK pieredzei arī sociālie partneri bija panākuši brīvprātīgu vienošanos par darba organizēšanu, nodarbinātību, darba apstākļiem, tālāko apmācību un kvalifikācijas celšanu, pamatojoties uz partnerību pārmaiņām. To sekmīga īstenošana lielā mērā ir atkarīga no pušu gribas. |
| --- | --- |

1.6

Līdzšinējā pieredze liecina par daudziem pozitīviem aspektiem. Kā norādīts vairākos pētījumos par minēto jautājumu, un atbilstoši EESK pieredzei arī sociālie partneri bija panākuši brīvprātīgu vienošanos par darba organizēšanu, nodarbinātību, darba apstākļiem, tālāko apmācību un kvalifikācijas celšanu, pamatojoties uz partnerību pārmaiņām. To sekmīga īstenošana lielā mērā ir atkarīga no pušu gribas.

| 1.7 | EUP pieredze liecina arī par vairākām jomām, kas rada bažas: svarīgākā no tām ir pastāvīgi zemais izveidoto EUP procentuālais skaits salīdzinājumā ar uzņēmumiem, uz kuriem attiecas direktīvā noteiktās saistības, kas paredz iespēju izveidot EUP pēc uzņēmumu vai strādājošo iniciatīvas vismaz divās dalībvalstīs. Strādājošo iniciatīvas trūkums ir viens no direktīvas nepilnīgas īstenošanas iemesliem, lai gan šī tendence dažās valstīs varētu būt radusies tādēļ, ka tajās nav tiesību aktu, kas nodrošina uzņēmumu arodbiedrību tiesību aizsardzību. |
| --- | --- |

1.7

EUP pieredze liecina arī par vairākām jomām, kas rada bažas: svarīgākā no tām ir pastāvīgi zemais izveidoto EUP procentuālais skaits salīdzinājumā ar uzņēmumiem, uz kuriem attiecas direktīvā noteiktās saistības, kas paredz iespēju izveidot EUP pēc uzņēmumu vai strādājošo iniciatīvas vismaz divās dalībvalstīs. Strādājošo iniciatīvas trūkums ir viens no direktīvas nepilnīgas īstenošanas iemesliem, lai gan šī tendence dažās valstīs varētu būt radusies tādēļ, ka tajās nav tiesību aktu, kas nodrošina uzņēmumu arodbiedrību tiesību aizsardzību.

| 1.8 | Kopš Direktīvas 94/45 stāšanās spēkā Kopienas tiesiskais pamats attiecībā uz darbinieku informēšanas un uzklausīšanas tiesībām ir nostiprināts, it īpaši ar Direktīvām 2001/86, 2002/14 un 2003/72, kas paredz plašāku un mūsdienīgāku skatījumu uz informēšanu un uzklausīšanu nekā Direktīva 94/45, kā arī ar darba ņēmēju iesaistīšanas procedūrām, kuras paredzēts īstenot pirms jebkura lēmuma pieņemšanas. Minētās procedūras palīdz sekmēt Eiropas uzņēmumu konkurētspēju pasaules līmenī. |
| --- | --- |

1.8

Kopš Direktīvas 94/45 stāšanās spēkā Kopienas tiesiskais pamats attiecībā uz darbinieku informēšanas un uzklausīšanas tiesībām ir nostiprināts, it īpaši ar Direktīvām 2001/86, 2002/14 un 2003/72, kas paredz plašāku un mūsdienīgāku skatījumu uz informēšanu un uzklausīšanu nekā Direktīva 94/45, kā arī ar darba ņēmēju iesaistīšanas procedūrām, kuras paredzēts īstenot pirms jebkura lēmuma pieņemšanas. Minētās procedūras palīdz sekmēt Eiropas uzņēmumu konkurētspēju pasaules līmenī.

| 1.9 | EESK ir izvirzījusi trīs galvenos apsvērumus, kurus būtu jāņem vērā, lai nodrošinātu Direktīvas 94/45 ātru pārskatīšanu:






  — | Direktīvā 94/45 paredzētu informācijas un konsultāciju noteikumu saskaņošana ar augstāk minēto direktīvu atbilstīgajiem noteikumiem; |
| --- | --- | --- |

1.9

EESK ir izvirzījusi trīs galvenos apsvērumus, kurus būtu jāņem vērā, lai nodrošinātu Direktīvas 94/45 ātru pārskatīšanu:

—

Direktīvā 94/45 paredzētu informācijas un konsultāciju noteikumu saskaņošana ar augstāk minēto direktīvu atbilstīgajiem noteikumiem;

| — | Īpašajās pārrunu grupās un EUP iekļauto darbinieku pārstāvju skaita pielāgošana, ņemot vērā ES paplašināšanos un katras valsts pārstāvju tiesības piedalīties šo grupu darbā; direktīvā noteikts maksimālais dalībnieku skaits 17, kas savā laikā bija atbilstošs to valstu skaitam, kurās direktīva piemērojama; |
| --- | --- |

—

Īpašajās pārrunu grupās un EUP iekļauto darbinieku pārstāvju skaita pielāgošana, ņemot vērā ES paplašināšanos un katras valsts pārstāvju tiesības piedalīties šo grupu darbā; direktīvā noteikts maksimālais dalībnieku skaits 17, kas savā laikā bija atbilstošs to valstu skaitam, kurās direktīva piemērojama;

| — | jāatzīst valstu un Eiropas arodbiedrību tiesības piedalīties īpašajās pārrunu grupās un EUP, kā arī izmantot savu ekspertu palīdzību ne tikai plānoto sanāksmju laikā. |
| --- | --- |

—

jāatzīst valstu un Eiropas arodbiedrību tiesības piedalīties īpašajās pārrunu grupās un EUP, kā arī izmantot savu ekspertu palīdzību ne tikai plānoto sanāksmju laikā.

| 1.10 | EESK iesaka pēc jauno dalībvalstu integrācijas perioda un ņemot vērā sociālo partneru gūto pieredzi un secinājumiem attiecībā uz EUP, ko pašreiz apspriež dažādos semināros, pārskatīt direktīvu, ievērojot minēto pieredzi un norādes, ko šobrīd jau ir iespējams sniegt. |
| --- | --- |

1.10

EESK iesaka pēc jauno dalībvalstu integrācijas perioda un ņemot vērā sociālo partneru gūto pieredzi un secinājumiem attiecībā uz EUP, ko pašreiz apspriež dažādos semināros, pārskatīt direktīvu, ievērojot minēto pieredzi un norādes, ko šobrīd jau ir iespējams sniegt.

| 1.11 | EESK atbalsta Eiropas Savienības uzņēmumu sociālo dimensiju, kā arī EUP lomu. Apspriežot ilgtspējīgas attīstības un Eiropas sociālā modeļus, Eiropas diskusijās galvenā uzmanība pievērsta ES unikālajām iezīmēm. Korporatīvā sociālā atbildība pasaules ekonomikā ir viens no veidiem, kā Eiropa reaģē uz globalizācijas izraisītajām problēmām, kuras varētu mazināt, ja visas valstis, kas ir Starptautiskās Tirdzniecības organizācijas dalībvalstis, ievērotu Starptautiskās darba organizācijas pamatnormas. Uzņēmumi uzskatāmi par sociālajā jomā svarīgiem “spēlētājiem”, kas spēj sniegt būtisku ieguldījumu visu ieinteresēto pušu un reģionu dzīves kvalitātes uzlabošanā. Jāatzīmē, ka saskaņā ar Eiropas Uzņēmumu komitejas pieredzi, īpaši starptautiskajā līmenī, progress sociālā dialoga jomā ir nozīmīgāks, ja to nosaka ar normatīvajiem aktiem. |
| --- | --- |

1.11

EESK atbalsta Eiropas Savienības uzņēmumu sociālo dimensiju, kā arī EUP lomu. Apspriežot ilgtspējīgas attīstības un Eiropas sociālā modeļus, Eiropas diskusijās galvenā uzmanība pievērsta ES unikālajām iezīmēm. Korporatīvā sociālā atbildība pasaules ekonomikā ir viens no veidiem, kā Eiropa reaģē uz globalizācijas izraisītajām problēmām, kuras varētu mazināt, ja visas valstis, kas ir Starptautiskās Tirdzniecības organizācijas dalībvalstis, ievērotu Starptautiskās darba organizācijas pamatnormas. Uzņēmumi uzskatāmi par sociālajā jomā svarīgiem “spēlētājiem”, kas spēj sniegt būtisku ieguldījumu visu ieinteresēto pušu un reģionu dzīves kvalitātes uzlabošanā. Jāatzīmē, ka saskaņā ar Eiropas Uzņēmumu komitejas pieredzi, īpaši starptautiskajā līmenī, progress sociālā dialoga jomā ir nozīmīgāks, ja to nosaka ar normatīvajiem aktiem.

| 1.12 | EESK ņem vērā Komisijas piezīmes, kas izteiktas paziņojumā par korporatīvo sociālo atbildību, attiecībā uz darba ņēmēju un viņu arodbiedrību lielo nozīmi korporatīvās sociālās atbildības praktiskā īstenošanā (1). Komisija paziņojumā norāda, ka “sociālais dialogs, it īpaši nozaru līmenī, ir efektīvs līdzeklis korporatīvās sociālās atbildības iniciatīvu veicināšanai, un arī Eiropas uzņēmumu padomēm ir bijusi konstruktīva loma korporatīvās sociālās atbildības paraugprakšu izstrādē. Neskatoties uz minēto, korporatīvās sociālās atbildības stratēģiska integrācija Eiropas uzņēmumos jāuzlabo arī turpmāk. Jāsekmē darba ņēmēju, viņu pārstāvju un arodbiedrību nozīme korporatīvās sociālās atbildības praktiskā īstenošanā. Arī pārējām ieinteresētajām pusēm, tajā skaitā NVO, patērētājiem un ieguldītājiem, būtu jāuzņemas lielāka loma atbildīgas uzņēmējdarbības rosināšanā un atbilstošā novērtēšanā”. |
| --- | --- |

1.12

EESK ņem vērā Komisijas piezīmes, kas izteiktas paziņojumā par korporatīvo sociālo atbildību, attiecībā uz darba ņēmēju un viņu arodbiedrību lielo nozīmi korporatīvās sociālās atbildības praktiskā īstenošanā (1). Komisija paziņojumā norāda, ka “sociālais dialogs, it īpaši nozaru līmenī, ir efektīvs līdzeklis korporatīvās sociālās atbildības iniciatīvu veicināšanai, un arī Eiropas uzņēmumu padomēm ir bijusi konstruktīva loma korporatīvās sociālās atbildības paraugprakšu izstrādē. Neskatoties uz minēto, korporatīvās sociālās atbildības stratēģiska integrācija Eiropas uzņēmumos jāuzlabo arī turpmāk. Jāsekmē darba ņēmēju, viņu pārstāvju un arodbiedrību nozīme korporatīvās sociālās atbildības praktiskā īstenošanā. Arī pārējām ieinteresētajām pusēm, tajā skaitā NVO, patērētājiem un ieguldītājiem, būtu jāuzņemas lielāka loma atbildīgas uzņēmējdarbības rosināšanā un atbilstošā novērtēšanā”.

| 1.13 | Eiropas sabiedrības modeli raksturo ne tikai prasība vienmēr un visur ievērot tiesības, kuru pamatā ir cilvēka cieņa, bet arī nodrošināt sabiedrības neaizsargātākās daļas intereses ar labklājības sistēmu palīdzību. Mūsdienu Eiropā ir jābūt reālai iespējai izmantot pilsoņa tiesības visur, tostarp arī darba vietā un konkrēti — arī pārrobežu uzņēmumos. EESK aicina Komisiju atzīt jaunās tendences, kas radušās kopš Direktīvas 94/45 pieņemšanas un noteikt piemērotākos pasākumus, kas nostiprinātu apziņu par piederību Eiropas Savienībai. |
| --- | --- |

1.13

Eiropas sabiedrības modeli raksturo ne tikai prasība vienmēr un visur ievērot tiesības, kuru pamatā ir cilvēka cieņa, bet arī nodrošināt sabiedrības neaizsargātākās daļas intereses ar labklājības sistēmu palīdzību. Mūsdienu Eiropā ir jābūt reālai iespējai izmantot pilsoņa tiesības visur, tostarp arī darba vietā un konkrēti — arī pārrobežu uzņēmumos. EESK aicina Komisiju atzīt jaunās tendences, kas radušās kopš Direktīvas 94/45 pieņemšanas un noteikt piemērotākos pasākumus, kas nostiprinātu apziņu par piederību Eiropas Savienībai.

2.   Eiropas uzņēmumu padomju darbības sociāli ekonomiskā un tiesiskā vide.

| 2.1 | EESK pirmkārt vēlas uzsvērt Direktīvas 94/45 īstenošanas desmit gados gūtos pozitīvos aspektus, tomēr neaizmirstot par grūtībām un problemātiskajām jomām, kas raksturo Eiropas uzņēmumu padomju (EUP) pieredzi. Šajā sakarā Komiteja plāno aicināt visas ieinteresētās puses, gan Kopienas iestādes un struktūras, gan sociālos partnerus dažādos organizatoriskos līmeņos sadarboties šā demokrātiskā pārstāvības instrumenta uzlabošanas jomā, jo šobrīd ir nepārprotami skaidra tā būtiskā nozīme Eiropas sociālā modeļa nostiprināšanā. EESK apliecina savu atbalstu minētā instrumenta stabilai attīstībai un nostiprināšanai. |
| --- | --- |

2.1

EESK pirmkārt vēlas uzsvērt Direktīvas 94/45 īstenošanas desmit gados gūtos pozitīvos aspektus, tomēr neaizmirstot par grūtībām un problemātiskajām jomām, kas raksturo Eiropas uzņēmumu padomju (EUP) pieredzi. Šajā sakarā Komiteja plāno aicināt visas ieinteresētās puses, gan Kopienas iestādes un struktūras, gan sociālos partnerus dažādos organizatoriskos līmeņos sadarboties šā demokrātiskā pārstāvības instrumenta uzlabošanas jomā, jo šobrīd ir nepārprotami skaidra tā būtiskā nozīme Eiropas sociālā modeļa nostiprināšanā. EESK apliecina savu atbalstu minētā instrumenta stabilai attīstībai un nostiprināšanai.

| 2.2 | Šā EESK pašiniciatīvas atzinuma mērķis ir palīdzēt stiprināt EUP nozīmi, precizējot un papildinot Direktīvu 94/45, lai veicinātu integrāciju un sociālo kohēziju. Šis mērķis ir saistīts ar politisko nozīmīgumu, it īpaši pašreizējos apstākļos, kad virzība uz sociāli spēcīgāku un vienotāku Eiropu mazinās. |
| --- | --- |

2.2

Šā EESK pašiniciatīvas atzinuma mērķis ir palīdzēt stiprināt EUP nozīmi, precizējot un papildinot Direktīvu 94/45, lai veicinātu integrāciju un sociālo kohēziju. Šis mērķis ir saistīts ar politisko nozīmīgumu, it īpaši pašreizējos apstākļos, kad virzība uz sociāli spēcīgāku un vienotāku Eiropu mazinās.

| 2.3 | Divpadsmit gados kopš direktīvas pieņemšanas Eiropas Savienībā notikušas daudzas pārmaiņas. EESK atbalstītā paplašināšanās procesa rezultātā 2004. gada maijā ES pievienojās desmit valstis un drīzumā gaidāma vēl divu valstu — Bulgārijas un Rumānijas — pievienošanās. Neraugoties uz ievērojamiem pūliņiem saskaņot valstu tiesību aktus un acquis communautaire un uz būtisko progresu darba apstākļu aizsardzības jomā, vairākās no šīm valstīm darba ņēmēju un darba devēju organizācijas joprojām sastopas ar grūtībām to pārstāvības līmeņa nostiprināšanā. |
| --- | --- |

2.3

Divpadsmit gados kopš direktīvas pieņemšanas Eiropas Savienībā notikušas daudzas pārmaiņas. EESK atbalstītā paplašināšanās procesa rezultātā 2004. gada maijā ES pievienojās desmit valstis un drīzumā gaidāma vēl divu valstu — Bulgārijas un Rumānijas — pievienošanās. Neraugoties uz ievērojamiem pūliņiem saskaņot valstu tiesību aktus un acquis communautaire un uz būtisko progresu darba apstākļu aizsardzības jomā, vairākās no šīm valstīm darba ņēmēju un darba devēju organizācijas joprojām sastopas ar grūtībām to pārstāvības līmeņa nostiprināšanā.

| 2.4 | EESK izsaka cerību, ka sociālais modelis tiks nostiprināts un ir pārliecināta, ka EUP ir būtiska loma šā mērķa sasniegšanā, jo tās ievieš struktūras savstarpējai saziņai un izpratnei, kas var veicināt sociālā dialoga kultūras attīstību dalībvalstīs. |
| --- | --- |

2.4

EESK izsaka cerību, ka sociālais modelis tiks nostiprināts un ir pārliecināta, ka EUP ir būtiska loma šā mērķa sasniegšanā, jo tās ievieš struktūras savstarpējai saziņai un izpratnei, kas var veicināt sociālā dialoga kultūras attīstību dalībvalstīs.

| 2.5 | Direktīva 94/45 par to, kā izveidot Eiropas uzņēmumu padomi vai procedūru darbinieku informēšanai un uzklausīšanai, ko Ministru Padome pieņēma 1994. gada 22. septembrī, kā arī tās attiecināšana uz Apvienoto karalisti ar 1997. gada 17. decembra Direktīvu 97/74/EK, bija būtisks solis ceļā uz Eiropas sociālā dialoga attīstību uzņēmumu līmenī atbilstoši uzņēmumu un uzņēmumu grupu pārrobežu struktūrai. Šis jaunais starptautiskais instruments ir milzīgs ieguldījums darba attiecību Eiropas dimensijas attīstībā (2). |
| --- | --- |

2.5

Direktīva 94/45 par to, kā izveidot Eiropas uzņēmumu padomi vai procedūru darbinieku informēšanai un uzklausīšanai, ko Ministru Padome pieņēma 1994. gada 22. septembrī, kā arī tās attiecināšana uz Apvienoto karalisti ar 1997. gada 17. decembra Direktīvu 97/74/EK, bija būtisks solis ceļā uz Eiropas sociālā dialoga attīstību uzņēmumu līmenī atbilstoši uzņēmumu un uzņēmumu grupu pārrobežu struktūrai. Šis jaunais starptautiskais instruments ir milzīgs ieguldījums darba attiecību Eiropas dimensijas attīstībā (2).

| 2.6 | Saskaņā ar Direktīvas 94/45 15. panta noteikumiem Komisijai bija izvirzīta prasība vēlākais līdz 1999. gada 22. septembrim pārskatīt darbību “apspriežoties ar dalībvalstīm, darba devējiem un darba ņēmējiem Eiropas līmenī” ar mērķi vajadzības gadījumā ierosināt Padomei “piemērotus grozījumus”. Pārskatot direktīvu, jākoncentrējas uz direktīvas darbību un līdz ar to arī visiem ar Eiropas uzņēmumu padomju izveidi un darbību saistītiem aspektiem un īpaši darbaspēka maksimālā “sliekšņa” atbilstību. |
| --- | --- |

2.6

Saskaņā ar Direktīvas 94/45 15. panta noteikumiem Komisijai bija izvirzīta prasība vēlākais līdz 1999. gada 22. septembrim pārskatīt darbību “apspriežoties ar dalībvalstīm, darba devējiem un darba ņēmējiem Eiropas līmenī” ar mērķi vajadzības gadījumā ierosināt Padomei “piemērotus grozījumus”. Pārskatot direktīvu, jākoncentrējas uz direktīvas darbību un līdz ar to arī visiem ar Eiropas uzņēmumu padomju izveidi un darbību saistītiem aspektiem un īpaši darbaspēka maksimālā “sliekšņa” atbilstību.

| 2.7 | Atzīstot, ka process neapšaubāmi bijis novatorisks, Komisija vienlaicīgi uzskatīja, ka līdz 1999. gada 22. septembrim pārrunas un citas EUP veiktās darbības nodrošināja pietiekamu informāciju un praktisko pieredzi, lai uzsāktu direktīvas pārskatīšanu. |
| --- | --- |

2.7

Atzīstot, ka process neapšaubāmi bijis novatorisks, Komisija vienlaicīgi uzskatīja, ka līdz 1999. gada 22. septembrim pārrunas un citas EUP veiktās darbības nodrošināja pietiekamu informāciju un praktisko pieredzi, lai uzsāktu direktīvas pārskatīšanu.

| 2.8 | Komisija 2000. gada 4. aprīlī iesniedza Parlamentam un Padomei ziņojumu par direktīvas īstenošanu. Galvenā uzmanība ziņojumā pievērsta dalībvalstu veikto transponēšanas pasākumu novērtēšanai, taču aplūkots arī jautājums par pašas direktīvas piemērošanu. Komisija uzsvēra, ka neatkarīgi no īstenošanas pasākumu kvalitātes, dažos jautājumos vēl nepieciešama plašāka interpretācija. Komisija norādīja arī, ka šos jautājumus parasti risina vai nu iesaistītās puses vai tiesu iestādes. Tādēļ Komisija toreizējā posmā neuzskatīja par nepieciešamu ierosināt grozījumus. |
| --- | --- |

2.8

Komisija 2000. gada 4. aprīlī iesniedza Parlamentam un Padomei ziņojumu par direktīvas īstenošanu. Galvenā uzmanība ziņojumā pievērsta dalībvalstu veikto transponēšanas pasākumu novērtēšanai, taču aplūkots arī jautājums par pašas direktīvas piemērošanu. Komisija uzsvēra, ka neatkarīgi no īstenošanas pasākumu kvalitātes, dažos jautājumos vēl nepieciešama plašāka interpretācija. Komisija norādīja arī, ka šos jautājumus parasti risina vai nu iesaistītās puses vai tiesu iestādes. Tādēļ Komisija toreizējā posmā neuzskatīja par nepieciešamu ierosināt grozījumus.

| 2.9 | EP izrādīja ieinteresētību minētās direktīvas pārskatīšanā. Eiropas Parlaments 2001. gada 17. jūlijā pieņēma rezolūciju par situāciju attiecībā uz direktīvas piemērošanu un nepieciešamību to pārskatīt. Šajā sakarā tika konkretizēti starptautisko darbinieku pārstāvības organizāciju uzdevumi, kā arī noskaidroti ierobežojumi un iespējas, izmantojot tiesības saņemt informāciju un tikt uzklausītiem (3). Tādēļ EP lūdza Komisiju iesniegt priekšlikumu attiecībā uz direktīvas grozīšanu jau sākotnēji un iekļaut tajā virkni uzlabojumu, gan paredzot iespēju darba ņēmējiem ietekmēt uzņēmuma vadības lēmumu pieņemšanas procesu, gan attiecīgas sankcijas; EP uzskatīja, ka no jauna jādefinē jēdziens “Kopienas mēroga uzņēmums” saistībā ar robežvērtībām. Saskaņā ar EP, tādu uzņēmumu robežvērtības jeb “sliekšņi”, uz ko attiecas minētā direktīva, būtu jāsamazina no 1 000 līdz 500 darbiniekiem, un no 150 līdz 100 darbiniekiem katrā filiālē, šādu samazinājumu attiecinot uz vismaz divās dalībvalstīs strādājošām filiālēm (kā zināms, Direktīvas 95/45 pieņemšanas procesa laikā Parlamenta un Komisijas ierosinātie rādītāji bija zemāki par galīgajām pieņemtajām robežvērtībām) (4). |
| --- | --- |

2.9

EP izrādīja ieinteresētību minētās direktīvas pārskatīšanā. Eiropas Parlaments 2001. gada 17. jūlijā pieņēma rezolūciju par situāciju attiecībā uz direktīvas piemērošanu un nepieciešamību to pārskatīt. Šajā sakarā tika konkretizēti starptautisko darbinieku pārstāvības organizāciju uzdevumi, kā arī noskaidroti ierobežojumi un iespējas, izmantojot tiesības saņemt informāciju un tikt uzklausītiem (3). Tādēļ EP lūdza Komisiju iesniegt priekšlikumu attiecībā uz direktīvas grozīšanu jau sākotnēji un iekļaut tajā virkni uzlabojumu, gan paredzot iespēju darba ņēmējiem ietekmēt uzņēmuma vadības lēmumu pieņemšanas procesu, gan attiecīgas sankcijas; EP uzskatīja, ka no jauna jādefinē jēdziens “Kopienas mēroga uzņēmums” saistībā ar robežvērtībām. Saskaņā ar EP, tādu uzņēmumu robežvērtības jeb “sliekšņi”, uz ko attiecas minētā direktīva, būtu jāsamazina no 1 000 līdz 500 darbiniekiem, un no 150 līdz 100 darbiniekiem katrā filiālē, šādu samazinājumu attiecinot uz vismaz divās dalībvalstīs strādājošām filiālēm (kā zināms, Direktīvas 95/45 pieņemšanas procesa laikā Parlamenta un Komisijas ierosinātie rādītāji bija zemāki par galīgajām pieņemtajām robežvērtībām) (4).

| 2.10 | Direktīvas 94/45 ilgstošā īstenošanas perioda beigās 2004. gadā Komisija uzskatīja, ka ir jāveic direktīvas piemērošanas tālāka izvērtēšana, jo īpaši tādēļ, ka šis jautājums bija iekļauts 2000. gada decembrī Nicā pieņemtajā Sociālajā programmā. |
| --- | --- |

2.10

Direktīvas 94/45 ilgstošā īstenošanas perioda beigās 2004. gadā Komisija uzskatīja, ka ir jāveic direktīvas piemērošanas tālāka izvērtēšana, jo īpaši tādēļ, ka šis jautājums bija iekļauts 2000. gada decembrī Nicā pieņemtajā Sociālajā programmā.

3.   Direktīvas 94/45 pārskatīšanas kārtība.

| 3.1 | Komisija 2004. gada 20. aprīlī uzsāka sociālo partneru uzklausīšanas pirmo posmu attiecībā uz Direktīvas 94/45 iespējamo grozīšanu un lūdza tos paust savu viedokli attiecībā uz šādiem jautājumiem:






  — | kādā veidā vislabāk nodrošināt to, ka Eiropas uzņēmumu padomju (EUP) potenciāls tiek pilnībā izmantots, lai turpmākajos gados veicinātu konstruktīvu un veiksmīgu pārrobežu sociālo dialogu uzņēmumu līmenī; |
| --- | --- | --- |

3.1

Komisija 2004. gada 20. aprīlī uzsāka sociālo partneru uzklausīšanas pirmo posmu attiecībā uz Direktīvas 94/45 iespējamo grozīšanu un lūdza tos paust savu viedokli attiecībā uz šādiem jautājumiem:

—

kādā veidā vislabāk nodrošināt to, ka Eiropas uzņēmumu padomju (EUP) potenciāls tiek pilnībā izmantots, lai turpmākajos gados veicinātu konstruktīvu un veiksmīgu pārrobežu sociālo dialogu uzņēmumu līmenī;

| — | iespējamais Kopienas darbības virziens, tostarp pārskatot direktīvu par Eiropas uzņēmumu padomēm; |
| --- | --- |

—

iespējamais Kopienas darbības virziens, tostarp pārskatot direktīvu par Eiropas uzņēmumu padomēm;

| — | kāda, pēc sociālo partneru domām, varētu būt pašu loma, risinot jautājumus, kas saistīti ar ātrām un krasām pārmaiņām un to izraisītajām sociālajām sekām. |
| --- | --- |

—

kāda, pēc sociālo partneru domām, varētu būt pašu loma, risinot jautājumus, kas saistīti ar ātrām un krasām pārmaiņām un to izraisītajām sociālajām sekām.

| 3.2 | Uzsākot konsultāciju procesu, Komisija norādīja, ka kopš 2000. gada 4. aprīļa ziņojuma institucionālā aina ir ievērojami mainījusies. Ziņojumā nebija atspoguļotas jaunākās norises, piemēram Lisabonas stratēģija un ES paplašināšanās. Sīkāk aplūkojot otro minēto aspektu, Komisija norādīja, ka “dalībvalstu darbību iekļaušana palielinās to uzņēmumu vai uzņēmumu grupu skaitu, kuriem piemērojama direktīva un ka gadījumos, kad uzņēmumi vai uzņēmumu grupas, kuru meitasuzņēmumi vai filiāles darbojas jaunajās dalībvalstīs un kuriem jau ir izveidotas EUP, tās jāpaplašina, lai nodrošinātu arī no jauna iekļauto filiāļu pārstāvību”. EUP direktīvas piemērošana pēc 2004. gada 1. maija aptvers vairāk un jaunus pārstāvjus no dalībvalstīm ar dažādu ekonomikas vidi, sociālajām tradīcijām, valodām un kultūrām, ko apgrūtinās lielāka sarežģītība un augstākas izmaksas. |
| --- | --- |

3.2

Uzsākot konsultāciju procesu, Komisija norādīja, ka kopš 2000. gada 4. aprīļa ziņojuma institucionālā aina ir ievērojami mainījusies. Ziņojumā nebija atspoguļotas jaunākās norises, piemēram Lisabonas stratēģija un ES paplašināšanās. Sīkāk aplūkojot otro minēto aspektu, Komisija norādīja, ka “dalībvalstu darbību iekļaušana palielinās to uzņēmumu vai uzņēmumu grupu skaitu, kuriem piemērojama direktīva un ka gadījumos, kad uzņēmumi vai uzņēmumu grupas, kuru meitasuzņēmumi vai filiāles darbojas jaunajās dalībvalstīs un kuriem jau ir izveidotas EUP, tās jāpaplašina, lai nodrošinātu arī no jauna iekļauto filiāļu pārstāvību”. EUP direktīvas piemērošana pēc 2004. gada 1. maija aptvers vairāk un jaunus pārstāvjus no dalībvalstīm ar dažādu ekonomikas vidi, sociālajām tradīcijām, valodām un kultūrām, ko apgrūtinās lielāka sarežģītība un augstākas izmaksas.

| 3.3 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2003. gada 24. septembrī pieņēma atzinumu, kurā tā vērš Komisijas uzmanību uz vairākiem aspektiem, kas jāņem vērā, ja tiks grozīta direktīva (5). |
| --- | --- |

3.3

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2003. gada 24. septembrī pieņēma atzinumu, kurā tā vērš Komisijas uzmanību uz vairākiem aspektiem, kas jāņem vērā, ja tiks grozīta direktīva (5).

| 3.4 | UNICE atbildēja Komisijai, ka tā stingri iebilst pret EUP direktīvas pārskatīšanu (6). Vispiemērotākais veids kā attīstīt darba ņēmēju informēšanas un uzklausīšanas procedūras Kopienas mēroga uzņēmumos, ir dialogs to uzņēmumu līmenī, uz kuriem attiecināma direktīva. ES likumdevēja iejaukšanās būtu neproduktīva un varētu apdraudēt EUP darbības pakāpeniska progresa dinamiku. Savukārt CEEP ir paudusi nostāju pret direktīvas pārskatīšanu pašreizējā posmā. Tā nepiekrīt Direktīvas 94/45 pārskatīšanai, bet aicina uz esošo līdzekļu labāku izmantošanu, it īpaši attiecībā uz informēšanas un uzklausīšanas procedūrām. Eiropas sociālie partneri varētu uzņemties būtisku lomu šajā procesā, it īpaši jaunajās dalībvalstīs. Turklāt izpētē, pamatojoties uz kuru izstrādātas pamatnostādnes pārmaiņu un tās sociālo seku pārvaldībai, uzsvērts efektīvas informācijas un konsultāciju nozīmīgums un norādīts uz sociālo partneru tālākām darbībām, it īpaši jaunajās dalībvalstīs (7). |
| --- | --- |

3.4

UNICE atbildēja Komisijai, ka tā stingri iebilst pret EUP direktīvas pārskatīšanu (6). Vispiemērotākais veids kā attīstīt darba ņēmēju informēšanas un uzklausīšanas procedūras Kopienas mēroga uzņēmumos, ir dialogs to uzņēmumu līmenī, uz kuriem attiecināma direktīva. ES likumdevēja iejaukšanās būtu neproduktīva un varētu apdraudēt EUP darbības pakāpeniska progresa dinamiku. Savukārt CEEP ir paudusi nostāju pret direktīvas pārskatīšanu pašreizējā posmā. Tā nepiekrīt Direktīvas 94/45 pārskatīšanai, bet aicina uz esošo līdzekļu labāku izmantošanu, it īpaši attiecībā uz informēšanas un uzklausīšanas procedūrām. Eiropas sociālie partneri varētu uzņemties būtisku lomu šajā procesā, it īpaši jaunajās dalībvalstīs. Turklāt izpētē, pamatojoties uz kuru izstrādātas pamatnostādnes pārmaiņu un tās sociālo seku pārvaldībai, uzsvērts efektīvas informācijas un konsultāciju nozīmīgums un norādīts uz sociālo partneru tālākām darbībām, it īpaši jaunajās dalībvalstīs (7).

| 3.4.1 | EAK gluži pretēji ir reaģējusi labvēlīgi, apstiprinot virkni jau 1999. gada rezolūcijā (8) izteikto piezīmju: pamatojot savu viedokli uz līdzšinējo vienošanos un praksi, EAK norāda, ka tiesību aktiem raksturīgie trūkumi un ierobežojumi nav pārvarami vienīgi pārrunu ceļā vai brīvprātīgi, vienlaicīgi, iespējams, arī turpinot pārraudzīt paraugprakses pozitīvos rezultātus, bet ka direktīvas pārskatīšana ir “steidzami nepieciešama” (9). |
| --- | --- |

3.4.1

EAK gluži pretēji ir reaģējusi labvēlīgi, apstiprinot virkni jau 1999. gada rezolūcijā (8) izteikto piezīmju: pamatojot savu viedokli uz līdzšinējo vienošanos un praksi, EAK norāda, ka tiesību aktiem raksturīgie trūkumi un ierobežojumi nav pārvarami vienīgi pārrunu ceļā vai brīvprātīgi, vienlaicīgi, iespējams, arī turpinot pārraudzīt paraugprakses pozitīvos rezultātus, bet ka direktīvas pārskatīšana ir “steidzami nepieciešama” (9).

| 3.5 | Komisija ir pārgājusi pie konsultāciju ar Eiropas sociālajiem partneriem par EUP direktīvu otrā posma, lai gan saistībā ar konsultācijām par pārstrukturēšanu. EESK atzinīgi vērtē otrā posma uzsākšanu, vienlaicīgi izsakot bažas par to, ka minētā procedūra notika vienlaicīgi un saistībā ar konsultācijām par citu tematu “Eiropas uzņēmumu padomēm ir jāuzņemas nozīmīga loma pārstrukturēšanas jomā. Tomēr papildus minētajam faktam Eiropas uzņēmumu padomju direktīvas uzlabošana jau ir ievērojami iekavēta” (10). |
| --- | --- |

3.5

Komisija ir pārgājusi pie konsultāciju ar Eiropas sociālajiem partneriem par EUP direktīvu otrā posma, lai gan saistībā ar konsultācijām par pārstrukturēšanu. EESK atzinīgi vērtē otrā posma uzsākšanu, vienlaicīgi izsakot bažas par to, ka minētā procedūra notika vienlaicīgi un saistībā ar konsultācijām par citu tematu “Eiropas uzņēmumu padomēm ir jāuzņemas nozīmīga loma pārstrukturēšanas jomā. Tomēr papildus minētajam faktam Eiropas uzņēmumu padomju direktīvas uzlabošana jau ir ievērojami iekavēta” (10).

4.   EUP pieredze. Ar metodoloģiju saistīts jautājums: pozitīvo aspektu precizēšana un pārdomas par negatīvajiem rezultātiem.

| 4.1 | Līdzšinējā pieredze liecina par daudziem pozitīviem aspektiem. Pētījumi pierāda, ka arvien vairāk EUP efektīvi darbojas jaunajos apstākļos. Kā uzsvērts sociālo partneru 2005. gada aprīļa kopējā paziņojumā “Jautājumā par Eiropas uzņēmumu padomēm gūtā pieredze”, EUP cita starpā ir palīdzējusi darba ņēmēju pārstāvjiem un pašiem darba ņēmējiem izprast iekšējo tirgu un starptautisko korporatīvo kultūru tirgus ekonomikā. Veiktā izpēte liecina, ka arvien lielāks EUP skaits darbojas veiksmīgi un sekmē sociālo dialogu. Kā norādīts vairākos pētījumos par minēto jautājumu, un atbilstoši sociālo partneru vairākos kopējos semināros paustajam viedoklim, kā arī EESK pieredzei, ir panāktas arī brīvprātīgas vienošanās par darba organizāciju, nodarbinātību, darba apstākļiem un kvalifikācijas celšanu, pamatojoties uz partnerattiecībām pārmaiņām (11). |
| --- | --- |

4.1

Līdzšinējā pieredze liecina par daudziem pozitīviem aspektiem. Pētījumi pierāda, ka arvien vairāk EUP efektīvi darbojas jaunajos apstākļos. Kā uzsvērts sociālo partneru 2005. gada aprīļa kopējā paziņojumā “Jautājumā par Eiropas uzņēmumu padomēm gūtā pieredze”, EUP cita starpā ir palīdzējusi darba ņēmēju pārstāvjiem un pašiem darba ņēmējiem izprast iekšējo tirgu un starptautisko korporatīvo kultūru tirgus ekonomikā. Veiktā izpēte liecina, ka arvien lielāks EUP skaits darbojas veiksmīgi un sekmē sociālo dialogu. Kā norādīts vairākos pētījumos par minēto jautājumu, un atbilstoši sociālo partneru vairākos kopējos semināros paustajam viedoklim, kā arī EESK pieredzei, ir panāktas arī brīvprātīgas vienošanās par darba organizāciju, nodarbinātību, darba apstākļiem un kvalifikācijas celšanu, pamatojoties uz partnerattiecībām pārmaiņām (11).

| 4.1.1 | Visos priekšlikumos attiecībā uz direktīvas pārskatīšanu ir atspoguļotas galvenās problēmas, kas atklātas, vairākkārt kontrolējot Eiropas uzņēmumu padomju darbību Eiropā. Vienā no nesen veiktajiem pētījumiem (12) noskaidrots, ka pašreiz gandrīz 75 % Eiropas uzņēmumu padomju neievēro direktīvas noteikumus par savlaicīgu informēšanu pārstrukturēšanas pasākumu gadījumā. Vēl viens ļoti svarīgs fakts tika konstatēts, izvērtējot 196 uzņēmumu padomes pārstāvošo 409 delegātu atbildes, proti, saskaņā ar 104 delegātu izteikumiem Eiropas Uzņēmumu padomēs tika izstrādāti un pieņemti kopīgi teksti. Saskaņā ar Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (13) 2001. gadā veikto apjomīgo pētījumu Eiropas uzņēmumu padomes ir tieši vai netieši parakstījušas tikai 14 vienošanās. Tas sniedz nepārprotamu, kaut arī daļēju pārskatu par to, kā mainās Eiropas uzņēmumu padomju nozīmīgums un kā ir veidojusies to spēja attiecīgi vadīt pārrunas. |
| --- | --- |

4.1.1

Visos priekšlikumos attiecībā uz direktīvas pārskatīšanu ir atspoguļotas galvenās problēmas, kas atklātas, vairākkārt kontrolējot Eiropas uzņēmumu padomju darbību Eiropā. Vienā no nesen veiktajiem pētījumiem (12) noskaidrots, ka pašreiz gandrīz 75 % Eiropas uzņēmumu padomju neievēro direktīvas noteikumus par savlaicīgu informēšanu pārstrukturēšanas pasākumu gadījumā. Vēl viens ļoti svarīgs fakts tika konstatēts, izvērtējot 196 uzņēmumu padomes pārstāvošo 409 delegātu atbildes, proti, saskaņā ar 104 delegātu izteikumiem Eiropas Uzņēmumu padomēs tika izstrādāti un pieņemti kopīgi teksti. Saskaņā ar Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (13) 2001. gadā veikto apjomīgo pētījumu Eiropas uzņēmumu padomes ir tieši vai netieši parakstījušas tikai 14 vienošanās. Tas sniedz nepārprotamu, kaut arī daļēju pārskatu par to, kā mainās Eiropas uzņēmumu padomju nozīmīgums un kā ir veidojusies to spēja attiecīgi vadīt pārrunas.

| 4.2 | EUP pieredze atklāj arī vairākas problemātiskas jomas, kuras ir rūpīgi jāizvērtē, lai pilnveidoto šo demokrātisko instrumentu darba ņēmēju pārstāvības un līdzdalības nodrošināšanai, kas pašlaik ir kļuvis par Eiropas sociālā modeļa būtisku sastāvdaļu. Svarīgākā no tām ir zemais EUP procentuālais skaits attiecībā pret to uzņēmumu skaitu, kuriem saskaņā ar direktīvas noteikumiem ir pienākums veidot uzņēmumu padomes pēc darbinieku pieprasījuma. No vairāk kā 2000 uzņēmumiem, kuriem piemērojama direktīva, 2004. gada decembrī tikai aptuveni 800 bija izveidojuši EUP (14), kurās pārstāvēti aptuveni 70 % attiecīgajos uzņēmumos nodarbināto. Viens no direktīvas nepietiekamas piemērošanas iemesliem ir darbinieku iniciatīvas trūkums. Atsevišķās valstīs šāda situācija radusies tādēļ, ka darba vietās ir zems strādājošo pārstāvības apjoms, ko savukārt varētu būt izraisījis tas, ka attiecīgo valstu likumdošanas aktos nav paredzēta pietiekama aizsardzība. Minētajam aspektam nepieciešams sīkāks izvērtējums, lai apzinātu iespējamos pasākumus tā novēršanai. |
| --- | --- |

4.2

EUP pieredze atklāj arī vairākas problemātiskas jomas, kuras ir rūpīgi jāizvērtē, lai pilnveidoto šo demokrātisko instrumentu darba ņēmēju pārstāvības un līdzdalības nodrošināšanai, kas pašlaik ir kļuvis par Eiropas sociālā modeļa būtisku sastāvdaļu. Svarīgākā no tām ir zemais EUP procentuālais skaits attiecībā pret to uzņēmumu skaitu, kuriem saskaņā ar direktīvas noteikumiem ir pienākums veidot uzņēmumu padomes pēc darbinieku pieprasījuma. No vairāk kā 2000 uzņēmumiem, kuriem piemērojama direktīva, 2004. gada decembrī tikai aptuveni 800 bija izveidojuši EUP (14), kurās pārstāvēti aptuveni 70 % attiecīgajos uzņēmumos nodarbināto. Viens no direktīvas nepietiekamas piemērošanas iemesliem ir darbinieku iniciatīvas trūkums. Atsevišķās valstīs šāda situācija radusies tādēļ, ka darba vietās ir zems strādājošo pārstāvības apjoms, ko savukārt varētu būt izraisījis tas, ka attiecīgo valstu likumdošanas aktos nav paredzēta pietiekama aizsardzība. Minētajam aspektam nepieciešams sīkāks izvērtējums, lai apzinātu iespējamos pasākumus tā novēršanai.

| 4.3 | Jauns un plašāks Direktīvas 94/45 piemērošanas teritoriālais apjoms skaidri norāda uz to, ka ir jānodrošina izvērtēšanas un izpētes process, kas visām ieinteresētajām pusēm — gan “vecajām” dalībvalstīm, gan tām, kuras ES pievienojušās nesen, dotu iespēju pārņemt no citām kultūrām faktus un statistiku, situācijas un metodes un pārvarēt šķēršļus, ko rada sociālās, ekonomiskās un kultūras atšķirības, lai varētu nostiprināt Eiropas darba attiecību sistēmu kopumā. |
| --- | --- |

4.3

Jauns un plašāks Direktīvas 94/45 piemērošanas teritoriālais apjoms skaidri norāda uz to, ka ir jānodrošina izvērtēšanas un izpētes process, kas visām ieinteresētajām pusēm — gan “vecajām” dalībvalstīm, gan tām, kuras ES pievienojušās nesen, dotu iespēju pārņemt no citām kultūrām faktus un statistiku, situācijas un metodes un pārvarēt šķēršļus, ko rada sociālās, ekonomiskās un kultūras atšķirības, lai varētu nostiprināt Eiropas darba attiecību sistēmu kopumā.

| 4.3.1 | Tomēr ar paplašināšanos saistītie jautājumi ir tikai viens no ES darba tirgus un uzņēmējdarbības sektora plašāku pārmaiņu aspektiem. Pārrobežu pārstrukturēšanas pieaugošais temps, kas šobrīd ir raksturīga uzņēmumu darbības iezīme, un jaunās uzņēmējdarbības formas rada pašreizējām Eiropas uzņēmumu padomēm izaicinājumus un uzdevumus, kas ir daudz plašāki nekā Kopienas likumdevēji ir paredzējuši Direktīvā 94/45, par ko liecina vēlākie tiesību akti par darba ņēmēju iesaistīšanu. |
| --- | --- |

4.3.1

Tomēr ar paplašināšanos saistītie jautājumi ir tikai viens no ES darba tirgus un uzņēmējdarbības sektora plašāku pārmaiņu aspektiem. Pārrobežu pārstrukturēšanas pieaugošais temps, kas šobrīd ir raksturīga uzņēmumu darbības iezīme, un jaunās uzņēmējdarbības formas rada pašreizējām Eiropas uzņēmumu padomēm izaicinājumus un uzdevumus, kas ir daudz plašāki nekā Kopienas likumdevēji ir paredzējuši Direktīvā 94/45, par ko liecina vēlākie tiesību akti par darba ņēmēju iesaistīšanu.

| 4.4 | Likumdošanas vide patiešām ir būtiski mainījusies. Ieviesti jauni Kopienas tiesību akti attiecībā uz darba ņēmēju informēšanu un uzklausīšanu gan starptautiskā līmenī, piemēram, 2001. gada 8. oktobra Direktīva 2001/86/EC par Eiropas uzņēmumu darbinieku iesaistīšanu, kā arī valstu līmenī, piemēram, 2002. gada 11. marta Direktīva 2002/14/EC, ar ko nosaka vispārējo ietvaru attiecībā uz darbinieku informēšanu un uzklausīšanu Eiropas Kopienā. |
| --- | --- |

4.4

Likumdošanas vide patiešām ir būtiski mainījusies. Ieviesti jauni Kopienas tiesību akti attiecībā uz darba ņēmēju informēšanu un uzklausīšanu gan starptautiskā līmenī, piemēram, 2001. gada 8. oktobra Direktīva 2001/86/EC par Eiropas uzņēmumu darbinieku iesaistīšanu, kā arī valstu līmenī, piemēram, 2002. gada 11. marta Direktīva 2002/14/EC, ar ko nosaka vispārējo ietvaru attiecībā uz darbinieku informēšanu un uzklausīšanu Eiropas Kopienā.

| 4.5 | Jauna un stingrāka loma EUP paredzēta arī Komisijas paziņojumā par starptautisku uzņēmumu pārstrukturēšanu (15). |
| --- | --- |

4.5

Jauna un stingrāka loma EUP paredzēta arī Komisijas paziņojumā par starptautisku uzņēmumu pārstrukturēšanu (15).

| 4.6 | EESK vairākos savos atzinumos ir norādījusi, ka tā atbalsta EUP attīstību un nostiprināšanu (16), ņemot vērā to lielo nozīmi pārrobežu pārstrukturēšanas procesā. Mašīnbūves nozarē daudzos pārstrukturēšanas gadījumos EUP ir bijusi izšķiroša nozīme, palīdzot panākt vienošanos par ražotņu un darbavietu saglabāšanu. |
| --- | --- |

4.6

EESK vairākos savos atzinumos ir norādījusi, ka tā atbalsta EUP attīstību un nostiprināšanu (16), ņemot vērā to lielo nozīmi pārrobežu pārstrukturēšanas procesā. Mašīnbūves nozarē daudzos pārstrukturēšanas gadījumos EUP ir bijusi izšķiroša nozīme, palīdzot panākt vienošanos par ražotņu un darbavietu saglabāšanu.

5.   Direktīvas 94/45 nozīme darba attiecību attīstībai Eiropā.

| 5.1 | Direktīva 94/45 ir viens no svarīgākajiem Eiropas līmenī pieņemtajiem tiesību aktiem saistībā ar darba ņēmēju un darba devēju attiecībām. Neskatoties uz trūkumiem un nepilnībām, kuras ir konstatējuši daudzi iesaistītie dalībnieki, minētā direktīva neapšaubāmi būtiski veicinājusi jaunas starptautiskās prakses izveidi darba attiecību jomā, radījusi jaunus darba ņēmēju solidaritātes modeļus dažādās valstīs un konstruktīvu dialogu starp darba ņēmēju pārstāvjiem un starptautiskajiem uzņēmumiem un pirmo reizi ieviesusi kopīgus darba ņēmēju pārrobežu pārstāvības un viņu dažu svarīgāko tiesību aizsardzības veidus. |
| --- | --- |

5.1

Direktīva 94/45 ir viens no svarīgākajiem Eiropas līmenī pieņemtajiem tiesību aktiem saistībā ar darba ņēmēju un darba devēju attiecībām. Neskatoties uz trūkumiem un nepilnībām, kuras ir konstatējuši daudzi iesaistītie dalībnieki, minētā direktīva neapšaubāmi būtiski veicinājusi jaunas starptautiskās prakses izveidi darba attiecību jomā, radījusi jaunus darba ņēmēju solidaritātes modeļus dažādās valstīs un konstruktīvu dialogu starp darba ņēmēju pārstāvjiem un starptautiskajiem uzņēmumiem un pirmo reizi ieviesusi kopīgus darba ņēmēju pārrobežu pārstāvības un viņu dažu svarīgāko tiesību aizsardzības veidus.

| 5.2 | Tomēr, kā liecina informācija par direktīvas piemērošanu, šķiet, kopš dažiem gadiem tās dinamiskais ieguldījums, lai izveidotu integrētu darba attiecību modeli un nostiprinātu Eiropas sociālo modeli, ir zaudējis savu spēcīgo iedarbību. Dažādi strukturālie faktori saistībā ar darba tirgus un uzņēmumu struktūras pārmaiņām mazina minēto ietekmi. Komiteja savos atzinumos par Komisijas sociālo programmu un uzņēmumu pārstrukturēšanu jau ir pievērsusi uzmanību šiem faktoriem. Citi faktori, kas ierobežo Eiropas uzņēmumu padomju (EUP) darbību, ir saistīti ar faktu, ka EUP tiesības saņemt informāciju un tikt uzklausītām nedod tām iespēju veikt “atbilstīgus pasākumus” attiecībā uz uzņēmumu rūpniecības politikas stratēģiju noteikšanu un īstenošanu. Jākonstatē, ka citos gadījumos EUP tiesības tika atzītas. |
| --- | --- |

5.2

Tomēr, kā liecina informācija par direktīvas piemērošanu, šķiet, kopš dažiem gadiem tās dinamiskais ieguldījums, lai izveidotu integrētu darba attiecību modeli un nostiprinātu Eiropas sociālo modeli, ir zaudējis savu spēcīgo iedarbību. Dažādi strukturālie faktori saistībā ar darba tirgus un uzņēmumu struktūras pārmaiņām mazina minēto ietekmi. Komiteja savos atzinumos par Komisijas sociālo programmu un uzņēmumu pārstrukturēšanu jau ir pievērsusi uzmanību šiem faktoriem. Citi faktori, kas ierobežo Eiropas uzņēmumu padomju (EUP) darbību, ir saistīti ar faktu, ka EUP tiesības saņemt informāciju un tikt uzklausītām nedod tām iespēju veikt “atbilstīgus pasākumus” attiecībā uz uzņēmumu rūpniecības politikas stratēģiju noteikšanu un īstenošanu. Jākonstatē, ka citos gadījumos EUP tiesības tika atzītas.

| 5.3 | Komiteja tomēr ir norādījusi vienā no nesen pieņemtajiem atzinumiem, ka “Eiropas rūpniecības politikā ir jādefinē uzņēmējdarbības, nozaru un profesionālās kvalifikācijas nosacījumi, un tie praktiski jārealizē, piesaistot sociālos partnerus, kuru kā galveno ieinteresēto personu speciālās zināšanas un kompetence būs ļoti nozīmīga. Tādēļ uzņēmumiem jau sākotnējā darbības posmā ir skaidri jāparāda savi nodomi, lai citas ieinteresētās puses varētu veikt atbilstošas darbības” (17). |
| --- | --- |

5.3

Komiteja tomēr ir norādījusi vienā no nesen pieņemtajiem atzinumiem, ka “Eiropas rūpniecības politikā ir jādefinē uzņēmējdarbības, nozaru un profesionālās kvalifikācijas nosacījumi, un tie praktiski jārealizē, piesaistot sociālos partnerus, kuru kā galveno ieinteresēto personu speciālās zināšanas un kompetence būs ļoti nozīmīga. Tādēļ uzņēmumiem jau sākotnējā darbības posmā ir skaidri jāparāda savi nodomi, lai citas ieinteresētās puses varētu veikt atbilstošas darbības” (17).

| 5.4 | EUP darbs varētu tikt ierobežots, iespējams, tādēļ, ka informēšanas un uzklausīšanas procedūras (temats, kas tiek aplūkots, pārskatot Direktīvu 94/45) neatbilst ne jaunajiem ekonomiskajiem un strukturālajiem nosacījumiem, ne Kopienas tiesiskajam regulējumam, ko veido jau minētās Direktīvas 2001/86 un 2003/72, kā arī Direktīva 2002/14. Šajās direktīvās minētās darba ņēmēju informēšanas un uzklausīšanas procedūras nav tikai formalitātes; runa nav par kārtējām saistībām, kuras, tikai formāli atsaucoties uz tiesisko regulējumu, uzņēmums var izpildīt pēc jau notikušas lēmuma pieņemšanas procedūras, bet gan drīzāk par tādām procedūrām, kas jāveic pirms lēmuma pieņemšanas. |
| --- | --- |

5.4

EUP darbs varētu tikt ierobežots, iespējams, tādēļ, ka informēšanas un uzklausīšanas procedūras (temats, kas tiek aplūkots, pārskatot Direktīvu 94/45) neatbilst ne jaunajiem ekonomiskajiem un strukturālajiem nosacījumiem, ne Kopienas tiesiskajam regulējumam, ko veido jau minētās Direktīvas 2001/86 un 2003/72, kā arī Direktīva 2002/14. Šajās direktīvās minētās darba ņēmēju informēšanas un uzklausīšanas procedūras nav tikai formalitātes; runa nav par kārtējām saistībām, kuras, tikai formāli atsaucoties uz tiesisko regulējumu, uzņēmums var izpildīt pēc jau notikušas lēmuma pieņemšanas procedūras, bet gan drīzāk par tādām procedūrām, kas jāveic pirms lēmuma pieņemšanas.

| 5.5 | Saskaņā ar direktīvām, kas papildina Kopienas regulas par Eiropas uzņēmējsabiedrības statūtiem (SE) un Eiropas kooperatīvo sabiedrību (SCE), ar informēšanas un uzklausīšanas procedūru palīdzību darba ņēmēji ne tikai jāinformē par uzņēmuma vadības pieņemtajiem lēmumiem attiecībā uz tādiem svarīgiem procesiem kā pārstrukturēšanu un uzņēmumu reorganizēšanu starptautiskajā līmenī, bet viņiem jābūt pirmām kārtām arī tiesīgiem ietekmēt attiecīgo lēmuma pieņemšanas procesu. |
| --- | --- |

5.5

Saskaņā ar direktīvām, kas papildina Kopienas regulas par Eiropas uzņēmējsabiedrības statūtiem (SE) un Eiropas kooperatīvo sabiedrību (SCE), ar informēšanas un uzklausīšanas procedūru palīdzību darba ņēmēji ne tikai jāinformē par uzņēmuma vadības pieņemtajiem lēmumiem attiecībā uz tādiem svarīgiem procesiem kā pārstrukturēšanu un uzņēmumu reorganizēšanu starptautiskajā līmenī, bet viņiem jābūt pirmām kārtām arī tiesīgiem ietekmēt attiecīgo lēmuma pieņemšanas procesu.

6.   Darba ņēmēju informēšana un uzklausīšana — Eiropas sociālā modeļa būtiskas sastāvdaļas.

| 6.1 | Darba ņēmēju informēšanas un uzklausīšanas procedūra (kā arī līdzdalība vārda šaurākajā nozīmē saskaņā ar Direktīvu 2001/86 un 2003/72 nosacījumiem) ir svarīgs ne tikai Eiropas Savienības sociālo partneru attiecību, bet arī Eiropas sociālā modeļa kā tāda aspekts, kā izriet no tiesībām, kas minētas ES primārajos tiesību aktos (18) un no tiem pastāvīgi atvasinātajos sekundārajos tiesību aktos. Minētās tiesības ir apliecinātas un aizsargātas arī daudzās direktīvās (19). Šīs attīstības kalngals bija Pamattiesību hartas parakstīšana 2000. gada decembrī un pēc tam tās iekļaušana Līgumā par Konstitūciju Eiropai (20). |
| --- | --- |

6.1

Darba ņēmēju informēšanas un uzklausīšanas procedūra (kā arī līdzdalība vārda šaurākajā nozīmē saskaņā ar Direktīvu 2001/86 un 2003/72 nosacījumiem) ir svarīgs ne tikai Eiropas Savienības sociālo partneru attiecību, bet arī Eiropas sociālā modeļa kā tāda aspekts, kā izriet no tiesībām, kas minētas ES primārajos tiesību aktos (18) un no tiem pastāvīgi atvasinātajos sekundārajos tiesību aktos. Minētās tiesības ir apliecinātas un aizsargātas arī daudzās direktīvās (19). Šīs attīstības kalngals bija Pamattiesību hartas parakstīšana 2000. gada decembrī un pēc tam tās iekļaušana Līgumā par Konstitūciju Eiropai (20).

| 6.1.1 | Svarīga nozīme ir īpašajai piezīmei Pamattiesību hartā, ka minētās tiesības jāīsteno “īstajā laikā”. Tādēļ minētās tiesības jāinterpretē, uzsverot to preventīvās īpašības, un saskaņā ar nesen pieņemtajiem tiesību aktiem (skatīt iepriekš minētās direktīvas), kā arī tiesas spriedumiem (21). |
| --- | --- |

6.1.1

Svarīga nozīme ir īpašajai piezīmei Pamattiesību hartā, ka minētās tiesības jāīsteno “īstajā laikā”. Tādēļ minētās tiesības jāinterpretē, uzsverot to preventīvās īpašības, un saskaņā ar nesen pieņemtajiem tiesību aktiem (skatīt iepriekš minētās direktīvas), kā arī tiesas spriedumiem (21).

| 6.1.2 | Kopš septiņdesmito gadu vidus gan valstu, gan arī Kopienas līmenī konsekventi pilnveidotais tiesiskais regulējums attiecībā uz tiesībām saņemt informāciju un tikt uzklausītiem liecina par Eiropas likumdevēja vēlmi novērst to, ka attiecīgās procedūras nozīme var mazināties, kļūstot tikai par formālu kārtējo procedūru. Kā zināms, svarīgākais impulss, lai nostiprinātu minētās tiesības, nāca sakarā ar Renault rūpnīcas slēgšanu Vilvordē (Vilvoorde) (1997. gada februārī), kas izraisīja plašas juridiska rakstura diskusijas. |
| --- | --- |

6.1.2

Kopš septiņdesmito gadu vidus gan valstu, gan arī Kopienas līmenī konsekventi pilnveidotais tiesiskais regulējums attiecībā uz tiesībām saņemt informāciju un tikt uzklausītiem liecina par Eiropas likumdevēja vēlmi novērst to, ka attiecīgās procedūras nozīme var mazināties, kļūstot tikai par formālu kārtējo procedūru. Kā zināms, svarīgākais impulss, lai nostiprinātu minētās tiesības, nāca sakarā ar Renault rūpnīcas slēgšanu Vilvordē (Vilvoorde) (1997. gada februārī), kas izraisīja plašas juridiska rakstura diskusijas.

| 6.2 | Ziņojumā, ko ekspertu grupa (tā sauktā Gyllenhammar grupa) sagatavoja pēc Luksemburgā notikušās Eiropadomes pieprasījuma (1997. gada novembrī), ir norādīts, ka jaunajā Kopienas tiesiskajā regulējumā ir jāparedz prasību minimums, kas rada ne tikai visās dalībvalstīs vienādus pamatprincipus, noteikumus un metodes attiecībā uz informāciju un uzklausīšanu, bet arī nodrošina saskaņotību ar Kopienas nodarbinātības stratēģiju. Minētā stratēģija, kas pamatojas uz “paredzēšanu”, “profilaksi” un “nodarbinātības iespējām” (šie aspekti vēlāk kļuva par Eiropas nodarbinātības stratēģijas sastāvdaļām), jāintegrē visos dalībvalstu pasākumos, lai tādējādi varētu pozitīvi ietekmēt nodarbinātības situāciju. Veicinot sociālo dialogu, tostarp uzņēmumu līmenī, jābūt vieglāk veikt pārmaiņu procesu, kura laikā tiek saglabāts prioritārais mērķis, kas saistīts ar nodarbinātību. |
| --- | --- |

6.2

Ziņojumā, ko ekspertu grupa (tā sauktā Gyllenhammar grupa) sagatavoja pēc Luksemburgā notikušās Eiropadomes pieprasījuma (1997. gada novembrī), ir norādīts, ka jaunajā Kopienas tiesiskajā regulējumā ir jāparedz prasību minimums, kas rada ne tikai visās dalībvalstīs vienādus pamatprincipus, noteikumus un metodes attiecībā uz informāciju un uzklausīšanu, bet arī nodrošina saskaņotību ar Kopienas nodarbinātības stratēģiju. Minētā stratēģija, kas pamatojas uz “paredzēšanu”, “profilaksi” un “nodarbinātības iespējām” (šie aspekti vēlāk kļuva par Eiropas nodarbinātības stratēģijas sastāvdaļām), jāintegrē visos dalībvalstu pasākumos, lai tādējādi varētu pozitīvi ietekmēt nodarbinātības situāciju. Veicinot sociālo dialogu, tostarp uzņēmumu līmenī, jābūt vieglāk veikt pārmaiņu procesu, kura laikā tiek saglabāts prioritārais mērķis, kas saistīts ar nodarbinātību.

| 6.3 | Šajā sakarā ir redzama un iegūst savu nozīmi “darbinieku lielāka iesaiste uzņēmuma darbībā un turpmākā veidošanā”, tostarp lai palielinātu “uzņēmuma konkurētspēju” (22). Tālāk tekstā likumdevējs min, ka šī iesaiste ir “priekšnoteikums veiksmīgai uzņēmumu restrukturēšanai un pielāgošanai jaunajiem apstākļiem, ko radījusi ekonomikas globalizācija” (23). |
| --- | --- |

6.3

Šajā sakarā ir redzama un iegūst savu nozīmi “darbinieku lielāka iesaiste uzņēmuma darbībā un turpmākā veidošanā”, tostarp lai palielinātu “uzņēmuma konkurētspēju” (22). Tālāk tekstā likumdevējs min, ka šī iesaiste ir “priekšnoteikums veiksmīgai uzņēmumu restrukturēšanai un pielāgošanai jaunajiem apstākļiem, ko radījusi ekonomikas globalizācija” (23).

| 6.4 | Pēdējais noteikums ir īpaši svarīgs, lai nodrošinātu informēšanas un uzklausīšanas procedūru efektivitāti un arī darba ņēmēju būtisku līdzdalību, jo īpaši tādēļ, ka meitasuzņēmumiem piemērojamajos standartnoteikumos ir teikts (24): “Ja kompetentā iestāde nolemj rīkoties, neņemot vērā pārstāvības institūcijas izteikto viedokli, šai institūcijai ir tiesības sasaukt vēl vienu sanāksmi ar SE (vai SCE) kompetento struktūru, lai panāktu vienošanos.” |
| --- | --- |

6.4

Pēdējais noteikums ir īpaši svarīgs, lai nodrošinātu informēšanas un uzklausīšanas procedūru efektivitāti un arī darba ņēmēju būtisku līdzdalību, jo īpaši tādēļ, ka meitasuzņēmumiem piemērojamajos standartnoteikumos ir teikts (24): “Ja kompetentā iestāde nolemj rīkoties, neņemot vērā pārstāvības institūcijas izteikto viedokli, šai institūcijai ir tiesības sasaukt vēl vienu sanāksmi ar SE (vai SCE) kompetento struktūru, lai panāktu vienošanos.”

| 6.5 | Eiropas uzņēmumos, īpaši tajos, kuri izveidoti kā koncerni, notiek aizvien radikālāki un ātrāki pārstrukturēšanas procesi. EESK nesen ir norādījusi savā atzinumā (25), ka “pārstrukturēšana, kas seko tikai kā reakcijas pasākums, pārsvarā ir saistīta ar nepatīkamu ietekmi pirmām kārtām uz nodarbinātību un darba apstākļiem”, un secina, ka “darba ņēmēju (kā arī darba ņēmēju pārstāvju uzņēmumos un arodbiedrību) iesaistīšana un līdzdalība ir būtisks ieguldījums sociāli pieņemamā pārmaiņu pārvarēšanā un īstenošanā uzņēmumu līmenī”. Šajā sakarā ir uzsvērts, ka “Eiropas uzņēmumu padomēm šeit ir īpaša loma. Ir jāpieņem, ka starptautiskais sociālais dialogs uzņēmumu līmenī dinamiski attīstīsies tālāk.” |
| --- | --- |

6.5

Eiropas uzņēmumos, īpaši tajos, kuri izveidoti kā koncerni, notiek aizvien radikālāki un ātrāki pārstrukturēšanas procesi. EESK nesen ir norādījusi savā atzinumā (25), ka “pārstrukturēšana, kas seko tikai kā reakcijas pasākums, pārsvarā ir saistīta ar nepatīkamu ietekmi pirmām kārtām uz nodarbinātību un darba apstākļiem”, un secina, ka “darba ņēmēju (kā arī darba ņēmēju pārstāvju uzņēmumos un arodbiedrību) iesaistīšana un līdzdalība ir būtisks ieguldījums sociāli pieņemamā pārmaiņu pārvarēšanā un īstenošanā uzņēmumu līmenī”. Šajā sakarā ir uzsvērts, ka “Eiropas uzņēmumu padomēm šeit ir īpaša loma. Ir jāpieņem, ka starptautiskais sociālais dialogs uzņēmumu līmenī dinamiski attīstīsies tālāk.”

| 6.6 | Šo pārstrukturēšanas procesu pazīmju un intensitātes dēļ atklājās, ka darbinieku pārstāvju rīcībā ir nepietiekamas dažādos līmeņos pieejamās tiesiskās un pārrunu iespējas, un tādējādi kļuvis skaidrs, ka ir nepieciešama lielāka un efektīvāka arodbiedrību organizāciju līdzdalība visos lēmumu pieņemšanas līmeņos. Tātad runa nav tikai par to, ka jānoslēdz posms, kurā Direktīvu par EUP piemēro formāli, bet arī par to, ka, pirmkārt, jānodrošina nolīgumu un valstu noteikumu par transponēšanu pilnīga efektivitāte un, otrkārt, informēšanas un uzklausīšanas procedūras, kā arī EUP tiesības jāpielāgo mainītajiem tirgus nosacījumiem un uzņēmuma vadības radikālākajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

6.6

Šo pārstrukturēšanas procesu pazīmju un intensitātes dēļ atklājās, ka darbinieku pārstāvju rīcībā ir nepietiekamas dažādos līmeņos pieejamās tiesiskās un pārrunu iespējas, un tādējādi kļuvis skaidrs, ka ir nepieciešama lielāka un efektīvāka arodbiedrību organizāciju līdzdalība visos lēmumu pieņemšanas līmeņos. Tātad runa nav tikai par to, ka jānoslēdz posms, kurā Direktīvu par EUP piemēro formāli, bet arī par to, ka, pirmkārt, jānodrošina nolīgumu un valstu noteikumu par transponēšanu pilnīga efektivitāte un, otrkārt, informēšanas un uzklausīšanas procedūras, kā arī EUP tiesības jāpielāgo mainītajiem tirgus nosacījumiem un uzņēmuma vadības radikālākajiem pasākumiem.

| 6.7 | Šajā sakarā, šķiet, nepietiek rūpēties tikai par to, ka sarunas tiek veiktas labprātīgāk un rūpīgāk, kaut gan arī šis aspekts jāveicina. Drīzāk jāpārskata tās direktīvas daļas, kas, ja netiks attiecīgi grozītas, var veicināt to, ka EUP loma, neskatoties uz līdz šim ieviesto labo praksi, kopumā kļūs nenozīmīga. Turklāt pastāv pat risks, ka valstu līmenī tiesību saņemt informāciju un tikt uzklausītiem efektivitāti negatīvi ietekmē pārsvarā par ikdienišķām kļuvušo procedūru izplatīšanās pārvalstiskajā līmenī, kas ir ļoti nozīmīgs tieši attiecībā uz daudziem uzņēmumu lēmumiem, kuri citādi netiktu apspriesti ar arodbiedrībām, un ka šajā jomā “negatīvi piemēri” kļūs izplatītāki par līdz šim konstatēto “labo praksi”. Nemaz nerunājot par pretēju efektu, kas darba ņēmēju un vietējo uzņēmumu vadību attiecībās var izpausties kā leģitimitātes un autoritātes zudums, kurš negatīvi iespaido informēšanas un uzklausīšanas tiesisko kultūru, kas pamatojas uz saistošiem tiesību aktiem un visbeidzot atspoguļojas Nicas Hartā un Direktīvās 2001/86, 2003/72 un 2002/14 (pārfrāzējot Gresham likumu, varētu teikt, ka “slikta informācija ņem virsroku pār labo”). |
| --- | --- |

6.7

Šajā sakarā, šķiet, nepietiek rūpēties tikai par to, ka sarunas tiek veiktas labprātīgāk un rūpīgāk, kaut gan arī šis aspekts jāveicina. Drīzāk jāpārskata tās direktīvas daļas, kas, ja netiks attiecīgi grozītas, var veicināt to, ka EUP loma, neskatoties uz līdz šim ieviesto labo praksi, kopumā kļūs nenozīmīga. Turklāt pastāv pat risks, ka valstu līmenī tiesību saņemt informāciju un tikt uzklausītiem efektivitāti negatīvi ietekmē pārsvarā par ikdienišķām kļuvušo procedūru izplatīšanās pārvalstiskajā līmenī, kas ir ļoti nozīmīgs tieši attiecībā uz daudziem uzņēmumu lēmumiem, kuri citādi netiktu apspriesti ar arodbiedrībām, un ka šajā jomā “negatīvi piemēri” kļūs izplatītāki par līdz šim konstatēto “labo praksi”. Nemaz nerunājot par pretēju efektu, kas darba ņēmēju un vietējo uzņēmumu vadību attiecībās var izpausties kā leģitimitātes un autoritātes zudums, kurš negatīvi iespaido informēšanas un uzklausīšanas tiesisko kultūru, kas pamatojas uz saistošiem tiesību aktiem un visbeidzot atspoguļojas Nicas Hartā un Direktīvās 2001/86, 2003/72 un 2002/14 (pārfrāzējot Gresham likumu, varētu teikt, ka “slikta informācija ņem virsroku pār labo”).

| 6.8 | Būtiska nozīme ir arodbiedrību organizāciju formālai atzīšanai. Direktīvās par darba ņēmēju līdzdalību SE un SCE ir pirmo reizi minēts, ka darba ņēmēju organizācijas var piedalīties īpašās sarunu grupās. Agrāk pieņemtajās direktīvās (par tiesībām saņemt informāciju un tikt uzklausītiem) nebija atzīts, ka arodbiedrību organizācijas var tieši (vai sniedzot atbalstu) piedalīties sarunās. Gadījumā, ja direktīva tiks pārskatīta, jāņem vērā iepriekš minētie aspekti un valstu īpatnības, kā arī turpmāk tekstā izklāstītie apsvērumi. |
| --- | --- |

6.8

Būtiska nozīme ir arodbiedrību organizāciju formālai atzīšanai. Direktīvās par darba ņēmēju līdzdalību SE un SCE ir pirmo reizi minēts, ka darba ņēmēju organizācijas var piedalīties īpašās sarunu grupās. Agrāk pieņemtajās direktīvās (par tiesībām saņemt informāciju un tikt uzklausītiem) nebija atzīts, ka arodbiedrību organizācijas var tieši (vai sniedzot atbalstu) piedalīties sarunās. Gadījumā, ja direktīva tiks pārskatīta, jāņem vērā iepriekš minētie aspekti un valstu īpatnības, kā arī turpmāk tekstā izklāstītie apsvērumi.

7.   Kāpēc ir lietderīgi pārskatīt direktīvu pirms sarunām par tās grozīšanu?

| 7.1 | Saskaņā ar daudziem apgalvojumiem pastāv galvenokārt trīs veidu iemesli, kāpēc būtu jāpārskata direktīva: |
| --- | --- |

7.1

Saskaņā ar daudziem apgalvojumiem pastāv galvenokārt trīs veidu iemesli, kāpēc būtu jāpārskata direktīva:

| 7.1.1 | Pirmais iemesls saistīts ar pārmaiņām, kas skārušas šajā jomā pieņemtās direktīvas un kuru dēļ nepieciešams pielāgot 1994. gadā pieņemto direktīvu. Šajā sakarā runa ir par vienkāršošanu un koordināciju, lai novērstu to, ka dažādās direktīvās ir izmantotas atšķirīgas definīcijas attiecībā uz informēšanu un uzklausīšanu. |
| --- | --- |

7.1.1

Pirmais iemesls saistīts ar pārmaiņām, kas skārušas šajā jomā pieņemtās direktīvas un kuru dēļ nepieciešams pielāgot 1994. gadā pieņemto direktīvu. Šajā sakarā runa ir par vienkāršošanu un koordināciju, lai novērstu to, ka dažādās direktīvās ir izmantotas atšķirīgas definīcijas attiecībā uz informēšanu un uzklausīšanu.

| 7.1.2 | Otrais iemesls, lai veiktu grozījumus, ir saistīts ar Eiropas Savienības paplašināšanos, kas, protams, rada nepieciešamību mainīt, proti, proporcionāli palielināt pārstāvju skaitu īpašajās pārrunu grupās un Eiropas uzņēmumu padomēs. |
| --- | --- |

7.1.2

Otrais iemesls, lai veiktu grozījumus, ir saistīts ar Eiropas Savienības paplašināšanos, kas, protams, rada nepieciešamību mainīt, proti, proporcionāli palielināt pārstāvju skaitu īpašajās pārrunu grupās un Eiropas uzņēmumu padomēs.

| 7.1.3 | Trešais iemesls saistīts ar to, ka jāatzīst (atbilstīgi Direktīvām par darba ņēmēju līdzdalību Eiropas uzņēmējsabiedrībā (SE) un Eiropas kooperatīvajā sabiedrībā (SCE)) valstu un Eiropas arodbiedrību tiesības piedalīties pārrunās un kļūt par Eiropas uzņēmumu padomju loceklēm ar iespēju griezties pie saviem ekspertiem arī ārpus plānotajām sanāksmēm. |
| --- | --- |

7.1.3

Trešais iemesls saistīts ar to, ka jāatzīst (atbilstīgi Direktīvām par darba ņēmēju līdzdalību Eiropas uzņēmējsabiedrībā (SE) un Eiropas kooperatīvajā sabiedrībā (SCE)) valstu un Eiropas arodbiedrību tiesības piedalīties pārrunās un kļūt par Eiropas uzņēmumu padomju loceklēm ar iespēju griezties pie saviem ekspertiem arī ārpus plānotajām sanāksmēm.

| 7.1.4 | Turklāt, ja novērtē EUP pašreizējo praksi, šķiet, ka nepieciešams grozīt Direktīvu 94/45, ņemot vērā arī perspektīvas, kas var pavērties uzņēmumu sociālās atbildības jomā, un jauno lomu, kāda var būt pilsoniskās sabiedrības organizācijām uzņēmumos, kuri savu darbību veic Eiropā un globālajā mērogā, kā arī pašu šo uzņēmumu veiktos pasākumus, lai to ietvaros nodrošinātu sociālo un arodbiedrību tiesību ievērošanu. |
| --- | --- |

7.1.4

Turklāt, ja novērtē EUP pašreizējo praksi, šķiet, ka nepieciešams grozīt Direktīvu 94/45, ņemot vērā arī perspektīvas, kas var pavērties uzņēmumu sociālās atbildības jomā, un jauno lomu, kāda var būt pilsoniskās sabiedrības organizācijām uzņēmumos, kuri savu darbību veic Eiropā un globālajā mērogā, kā arī pašu šo uzņēmumu veiktos pasākumus, lai to ietvaros nodrošinātu sociālo un arodbiedrību tiesību ievērošanu.

| 7.2 | Sociālo partneru gūtā pieredze un zināšanas attiecībā uz Eiropas uzņēmumu padomēm (26) būtu jāpadziļina, un, izmantojot minēto pieredzi un zināšanas, jāuzlabo EUP praktiskā rīcība, kā arī jāpilnveido vienošanās. Tomēr tā rezultātā nedrīkst tikt kavēti centieni, lai EUP sniegtu jaunus impulsus. Drīzāk jārada pamats direktīvas pārstrādāšanai pēc tam, kad būs pagājis piemērots laika posms, lai jaunās dalībvalstis integrētu EUP procesā. Turpmāko diskusiju un pārrunu laikā jāņem vērā šādi aspekti:






  a) | pašreizējā teksta satura labāka saprotamība attiecībā uz informēšanas un uzklausīšanas procedūru kārtību un saturu: skaidri jāuzsver, ka informēšanas un uzklausīšanas procedūrai jābūt profilaktiskai (vai savlaicīgai), jo īpaši attiecībā uz aktuālām tēmām vai tādām, kuru izskatīšanu pieprasa darba ņēmēju pārstāvji. Ja Kopienas tiesību aktos attiecībā uz EUP netiks ņemtas vērā informēšanas un uzklausīšanas procedūru preventīvās īpašības, varētu rasties liela nelīdzsvarotība starp Direktīvā 94/45 noteiktajām procedūrām, no vienas puses, un procedūrām attiecībā uz darba ņēmēju līdzdalību (paredzēta Direktīvās par Eiropas uzņēmējsabiedrību un Eiropas kooperatīvo sabiedrību), kas varētu tikt nelabvēlīgi ietekmēta, no otras puses. Nemaz nerunājot par faktu, ka neefektīvu informēšanas un uzklausīšanas procedūru izplatība Kopienā darbojošos uzņēmumu vidū (kuriem saskaņā ar Direktīvas 94/45 noteikumiem minētā procedūra ir obligāta) var radīt negatīvus “atdarināšanas efektus” attiecībā uz informēšanas un uzklausīšanas procedūrām, ko valstu uzņēmumiem jāveic, pamatojoties uz dažādām Kopienas direktīvām (27); |
| --- | --- | --- |

7.2

Sociālo partneru gūtā pieredze un zināšanas attiecībā uz Eiropas uzņēmumu padomēm (26) būtu jāpadziļina, un, izmantojot minēto pieredzi un zināšanas, jāuzlabo EUP praktiskā rīcība, kā arī jāpilnveido vienošanās. Tomēr tā rezultātā nedrīkst tikt kavēti centieni, lai EUP sniegtu jaunus impulsus. Drīzāk jārada pamats direktīvas pārstrādāšanai pēc tam, kad būs pagājis piemērots laika posms, lai jaunās dalībvalstis integrētu EUP procesā. Turpmāko diskusiju un pārrunu laikā jāņem vērā šādi aspekti:

a)

pašreizējā teksta satura labāka saprotamība attiecībā uz informēšanas un uzklausīšanas procedūru kārtību un saturu: skaidri jāuzsver, ka informēšanas un uzklausīšanas procedūrai jābūt profilaktiskai (vai savlaicīgai), jo īpaši attiecībā uz aktuālām tēmām vai tādām, kuru izskatīšanu pieprasa darba ņēmēju pārstāvji. Ja Kopienas tiesību aktos attiecībā uz EUP netiks ņemtas vērā informēšanas un uzklausīšanas procedūru preventīvās īpašības, varētu rasties liela nelīdzsvarotība starp Direktīvā 94/45 noteiktajām procedūrām, no vienas puses, un procedūrām attiecībā uz darba ņēmēju līdzdalību (paredzēta Direktīvās par Eiropas uzņēmējsabiedrību un Eiropas kooperatīvo sabiedrību), kas varētu tikt nelabvēlīgi ietekmēta, no otras puses. Nemaz nerunājot par faktu, ka neefektīvu informēšanas un uzklausīšanas procedūru izplatība Kopienā darbojošos uzņēmumu vidū (kuriem saskaņā ar Direktīvas 94/45 noteikumiem minētā procedūra ir obligāta) var radīt negatīvus “atdarināšanas efektus” attiecībā uz informēšanas un uzklausīšanas procedūrām, ko valstu uzņēmumiem jāveic, pamatojoties uz dažādām Kopienas direktīvām (27);

| b) | gan gadījumā, ja EUP ir pārāk apjomīgas, gan ņemot vērā arī to veicamos uzdevumus, jāparedz iespēja izveidot pastāvīgu sekretariātu un nelielu struktūrvienību, kuru uzdevumi būtu šādi: sagatavot sanāksmes, sagādāt materiālus attiecīgās darba kārtības punktiem, pirms sēdes izdalīt darba kārtību un dokumentus dažādās valodās, kā arī pēc sēdēm izdalīt protokolus un dokumentus par pieņemtajiem lēmumiem (28). Vēl viena, tikpat svarīga prasība ir nepieciešamība apmainīties ar dažādu gūto pieredzi, piemēram, saskaņā ar rūpniecības un pakalpojumu nozaru pamatnostādnēm; |
| --- | --- |

b)

gan gadījumā, ja EUP ir pārāk apjomīgas, gan ņemot vērā arī to veicamos uzdevumus, jāparedz iespēja izveidot pastāvīgu sekretariātu un nelielu struktūrvienību, kuru uzdevumi būtu šādi: sagatavot sanāksmes, sagādāt materiālus attiecīgās darba kārtības punktiem, pirms sēdes izdalīt darba kārtību un dokumentus dažādās valodās, kā arī pēc sēdēm izdalīt protokolus un dokumentus par pieņemtajiem lēmumiem (28). Vēl viena, tikpat svarīga prasība ir nepieciešamība apmainīties ar dažādu gūto pieredzi, piemēram, saskaņā ar rūpniecības un pakalpojumu nozaru pamatnostādnēm;

| c) | jānodrošina regulāra un atvieglota komunikācija starp īpašu pārrunu grupu locekļiem pirms EUP dibināšanas un pēc tam starp Eiropas uzņēmumu padomes locekļiem dažādu sanāksmju starplaikos; |
| --- | --- |

c)

jānodrošina regulāra un atvieglota komunikācija starp īpašu pārrunu grupu locekļiem pirms EUP dibināšanas un pēc tam starp Eiropas uzņēmumu padomes locekļiem dažādu sanāksmju starplaikos;

| d) | jānodrošina EUP locekļu laika ziņā pietiekami garas un pienācīgi organizētas sanāksmes pirms sēdes ar uzņēmuma vadības pārstāvjiem; |
| --- | --- |

d)

jānodrošina EUP locekļu laika ziņā pietiekami garas un pienācīgi organizētas sanāksmes pirms sēdes ar uzņēmuma vadības pārstāvjiem;

| e) | jāatzīst valstu un ES arodbiedrību — kas saskaņā ar priekšlikumu direktīvas pārskatīšanai ir īpašu pārrunu grupu un EUP locekles — tiesības konsultēties ar uzticamiem ekspertiem ne tikai saistībā ar sanāksmēm; |
| --- | --- |

e)

jāatzīst valstu un ES arodbiedrību — kas saskaņā ar priekšlikumu direktīvas pārskatīšanai ir īpašu pārrunu grupu un EUP locekles — tiesības konsultēties ar uzticamiem ekspertiem ne tikai saistībā ar sanāksmēm;

| f) | pašreizējo vienošanos pielāgošana izmaiņām, kas saistītas ar uzņēmumu grupas lielumu. Pirmām kārtām uzņēmumu koncentrācijas vai pārrobežu apvienošanās gadījumā jāparedz īpaša papildu sarunu kārta, kas atbilst attiecīgo direktīvu prasībām; |
| --- | --- |

f)

pašreizējo vienošanos pielāgošana izmaiņām, kas saistītas ar uzņēmumu grupas lielumu. Pirmām kārtām uzņēmumu koncentrācijas vai pārrobežu apvienošanās gadījumā jāparedz īpaša papildu sarunu kārta, kas atbilst attiecīgo direktīvu prasībām;

| g) | jāpiedāvā atbalsts EUP locekļu apmācības pasākumiem sākumā un pēc tam regulāriem kvalifikācijas celšanas kursiem; |
| --- | --- |

g)

jāpiedāvā atbalsts EUP locekļu apmācības pasākumiem sākumā un pēc tam regulāriem kvalifikācijas celšanas kursiem;

| h) | jautājums par uzņēmumu sociālo atbildību jāpievieno tematiem, kas tiek izskatīti informēšanas un uzklausīšanas procedūrās (kā paredzēts Direktīvā par SCE), un šajā sakarā Eiropas apvienības jāiesaista uzņēmumu aktivitātēs; |
| --- | --- |

h)

jautājums par uzņēmumu sociālo atbildību jāpievieno tematiem, kas tiek izskatīti informēšanas un uzklausīšanas procedūrās (kā paredzēts Direktīvā par SCE), un šajā sakarā Eiropas apvienības jāiesaista uzņēmumu aktivitātēs;

| i) | jāņem vērā, kāda nozīme ir informācijas par EUP pastāvēšanu, dokumentiem un atzinumiem izplatīšanai koncerna atsevišķu uzņēmumu darba ņēmēju un viņu pārstāvju vidū visās valstīs, kurās ir uzņēmuma filiāles, un jāpievērš uzmanība, kāda nozīme ir šīs informācijas ietekmei; |
| --- | --- |

i)

jāņem vērā, kāda nozīme ir informācijas par EUP pastāvēšanu, dokumentiem un atzinumiem izplatīšanai koncerna atsevišķu uzņēmumu darba ņēmēju un viņu pārstāvju vidū visās valstīs, kurās ir uzņēmuma filiāles, un jāpievērš uzmanība, kāda nozīme ir šīs informācijas ietekmei;

| j) | jānodrošina piemērota invalīdu pārstāvība un dzimumu līdzsvars EUP, kā paredzēts Direktīvā 2003/72; |
| --- | --- |

j)

jānodrošina piemērota invalīdu pārstāvība un dzimumu līdzsvars EUP, kā paredzēts Direktīvā 2003/72;

| k) | jāparedz stimuli uzņēmumiem, kas nodrošina pilnīgu direktīvas piemērošanu, kā arī iebiedēšanas pasākumi tiem uzņēmumiem, kas kavē tās īstenošanu; |
| --- | --- |

k)

jāparedz stimuli uzņēmumiem, kas nodrošina pilnīgu direktīvas piemērošanu, kā arī iebiedēšanas pasākumi tiem uzņēmumiem, kas kavē tās īstenošanu;

| l) | ar attiecīgo procedūru atbilstošiem labojumiem veicināt visu kategoriju darbinieku, tostarp arī vadošo darbinieku, dalību EUP. |
| --- | --- |

l)

ar attiecīgo procedūru atbilstošiem labojumiem veicināt visu kategoriju darbinieku, tostarp arī vadošo darbinieku, dalību EUP.

8.   EUP darbība paplašinātajā Savienībā: to ieguldījums sociālās kohēzijas veicināšanai Eiropā.

| 8.1 | Viens no tematiem, kam jāpievērš īpaša uzmanība, noteikti ir pārmaiņas, kas paplašināšanās procesa gaitā skārušas darba tirgu un sociālo jomu. |
| --- | --- |

8.1

Viens no tematiem, kam jāpievērš īpaša uzmanība, noteikti ir pārmaiņas, kas paplašināšanās procesa gaitā skārušas darba tirgu un sociālo jomu.

| 8.2 | Polijā vien 425 uzņēmumos ir EUP un, pamatojoties uz brīvprātīgiem nolīgumiem, EUP pašlaik ir vairāk nekā 100 delegātu (29). Tādējādi kļūst skaidrs, ka EUP mehānisms var kļūt par izcilu instrumentu, lai integrētu un attīstītu Eiropas sabiedrības modeli, kas nosaka minimālos standartus kā atsauces vērtības. Jau 15 valstu ES, bet vēl jo vairāk paplašinātajā ES, EUP sniedza konkrētu ieguldījumu, lai, vairojot zināšanas par valstu sistēmu atšķirībām un veicinot savstarpējo atzīšanu, radītu Eiropas apziņu. |
| --- | --- |

8.2

Polijā vien 425 uzņēmumos ir EUP un, pamatojoties uz brīvprātīgiem nolīgumiem, EUP pašlaik ir vairāk nekā 100 delegātu (29). Tādējādi kļūst skaidrs, ka EUP mehānisms var kļūt par izcilu instrumentu, lai integrētu un attīstītu Eiropas sabiedrības modeli, kas nosaka minimālos standartus kā atsauces vērtības. Jau 15 valstu ES, bet vēl jo vairāk paplašinātajā ES, EUP sniedza konkrētu ieguldījumu, lai, vairojot zināšanas par valstu sistēmu atšķirībām un veicinot savstarpējo atzīšanu, radītu Eiropas apziņu.

| 8.3 | Daudzi šķēršļi apgrūtina EUP izveidi gan 15 vecajās, gan 10 jaunajās dalībvalstīs. Dažās no šīm valstīm sociālais dialogs ir slikti attīstīts. Valstu likumdošanas akti, ar ko jaunajās dalībvalstīs direktīvu transponē tiesību aktos, no formālā viedokļa ir labi, tomēr praksē tie nav efektīvi. Komisijai būtu jāpārbauda, kādi šķēršļi ir traucējuši faktiski īstenot direktīvu. |
| --- | --- |

8.3

Daudzi šķēršļi apgrūtina EUP izveidi gan 15 vecajās, gan 10 jaunajās dalībvalstīs. Dažās no šīm valstīm sociālais dialogs ir slikti attīstīts. Valstu likumdošanas akti, ar ko jaunajās dalībvalstīs direktīvu transponē tiesību aktos, no formālā viedokļa ir labi, tomēr praksē tie nav efektīvi. Komisijai būtu jāpārbauda, kādi šķēršļi ir traucējuši faktiski īstenot direktīvu.

| 8.4 | EUP ir līdz svarīgs instruments, kas darba ņēmējiem un darba ņēmējām dod iespēju gūt priekšstatu par uzņēmuma, kurā viņi strādā, attīstību ārpus valsts robežām. Eiropas integrācijas process ražošanas sistēmā ir atkarīgs no EUP jaunās lomas atzīšanas, īpaši ekonomikas attīstības posmā, kurā aizvien vairāk apvienojas pārrobežu uzņēmumi un tiek dibinātas Eiropas uzņēmējsabiedrības. |
| --- | --- |

8.4

EUP ir līdz svarīgs instruments, kas darba ņēmējiem un darba ņēmējām dod iespēju gūt priekšstatu par uzņēmuma, kurā viņi strādā, attīstību ārpus valsts robežām. Eiropas integrācijas process ražošanas sistēmā ir atkarīgs no EUP jaunās lomas atzīšanas, īpaši ekonomikas attīstības posmā, kurā aizvien vairāk apvienojas pārrobežu uzņēmumi un tiek dibinātas Eiropas uzņēmējsabiedrības.

| 8.5 | EUP jaunajās dalībvalstīs un kandidātvalstīs.


















  Valstis | MT | CY | LV | LT | BG | SI | EE | TR | RO | SK | CZ | HU | PL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Iespējamais EUP skaits (uzņēmēj-sabiedrības, uz kurām attiecas Direktīva 94/45/EK) | 56 | 65 | 155 | 162 | 163 | 185 | 181 | 256 | 263 | 340 | 636 | 662 | 819 |
| Izveidoto EUP skaits | 29 | 33 | 84 | 87 | 89 | 108 | 101 | 136 | 140 | 199 | 333 | 334 | 425 |
| Novērotāji | | | | | | 3 | | 3 | 2 | 2 | 8 | 2 | 5 |
| Delegāti | 5 | 2 | 8 | 9 | 5 | 13 | 10 | 5 | 5 | 24 | 73 | 58 | 80 |

8.5

EUP jaunajās dalībvalstīs un kandidātvalstīs.

Valstis

MT

CY

LV

LT

BG

SI

EE

TR

RO

SK

CZ

HU

PL

Iespējamais EUP skaits (uzņēmēj-sabiedrības, uz kurām attiecas Direktīva 94/45/EK)

56

65

155

162

163

185

181

256

263

340

636

662

819

Izveidoto EUP skaits

29

33

84

87

89

108

101

136

140

199

333

334

425

Novērotāji

3

3

2

2

8

2

5

Delegāti

5

2

8

9

5

13

10

5

5

24

73

58

80

Pirmajā rindā ir norādīts iespējamais EUP skaits, kas noteikts, pamatojoties uz darbinieku pašreizējo sadalījumu, otrā rindā ir norādīts faktiski izveidoto EUP skaits. Trešajā rindā ir norādīts to novērotāju skaits, kas ielūgti piedalīties EUP, ceturtajā rindā ir minēts Eiropas uzņēmumu padomēs iecelto, pilntiesīgo delegātu skaits.

Ja būtu izveidotas visas iespējamās EUP, būtu 3943 delegātu, un ja visās izveidotajās EUP būtu nodrošināta delegātu pārstāvniecība no jaunajām dalībvalstīm, būtu 2098 delegātu. Turpretim ievēlēti tikai 322 delegāti, t.i., 8,17 % no visiem iespējamajiem delegātiem un 15,35 % no visiem jau izveidoto EUP delegātiem (avots: ETUI, sk. turpat).

9.   Uzņēmumu sociālā dimensija Eiropas Savienībā un EUP jaunā loma — uzņēmumu sociālā atbildība globalizētā ekonomikā.

| 9.1 | Komiteja savā nesen izstrādātajā svarīgajā atzinumā (30) jau ir pievērsusi uzmanību arī EUP lomai, izskatot uzņēmumu sociālās atbildības stratēģiju. Minētajā atzinumā norādīts, ka liela nozīme ir dialogam, kurā piedalās galvenokārt uzņēmuma mērķu sasniegšanā iesaistītie dalībnieki — darba ņēmēji, klienti, piegādātāji, vietējā līmeņa pārstāvji, patērētāju un vides aizsardzības organizācijas: “Brīvprātīgā iniciatīva [uzņēmumu sociālās atbildības ietvaros] un kontrolēts dialogs ar ieinteresētajām pusēm ir nesaraujami saistīti. (...) Šis dialogs ir īpaši svarīgs visām ieinteresētajām pusēm, kas piedalās pievienotās vērtības radīšanā.” |
| --- | --- |

9.1

Komiteja savā nesen izstrādātajā svarīgajā atzinumā (30) jau ir pievērsusi uzmanību arī EUP lomai, izskatot uzņēmumu sociālās atbildības stratēģiju. Minētajā atzinumā norādīts, ka liela nozīme ir dialogam, kurā piedalās galvenokārt uzņēmuma mērķu sasniegšanā iesaistītie dalībnieki — darba ņēmēji, klienti, piegādātāji, vietējā līmeņa pārstāvji, patērētāju un vides aizsardzības organizācijas: “Brīvprātīgā iniciatīva [uzņēmumu sociālās atbildības ietvaros] un kontrolēts dialogs ar ieinteresētajām pusēm ir nesaraujami saistīti. (...) Šis dialogs ir īpaši svarīgs visām ieinteresētajām pusēm, kas piedalās pievienotās vērtības radīšanā.”

| 9.2 | Šajā sakarā Komiteja apstiprina: “Izšķirošs solis Eiropas līmenī ir starptautisko uzņēmumu brīvprātīga un/vai sarunu ceļā ar to Eiropas uzņēmumu padomēm panāktā apņemšanās uzņemties USA [uzņēmumu sociālo atbildību]. Turklāt šī pieeja paver iespējas jaunajām dalībvalstīm piedalīties šajā dinamiskajā procesā. Eiropas uzņēmumu padomēm jāsniedz ieguldījums USA integrēšanā uzņēmumu vadības politikā. Uzņēmumu padomes ir tā struktūra, pie kuras labprāt vēršas ieinteresētās puses, jo tās apzinās, ka, īstenojot konsekventu USA politiku, jāņem vērā arī ārējo ieinteresēto pušu, it īpaši visu uzņēmumā un uzņēmuma labā strādājošo (uz laiku nodarbināto, apakšuzņēmēju darba ņēmēju, kas nodarbināti uzņēmuma atrašanās vietā, amatnieku vai citu pašnodarbināto, kas strādā uzņēmuma labā), kā arī pēc iespējas visu pievienotās vērtības radīšanas ķēdē iesaistīto posmu (darbu apakšuzņēmēju, piegādātāju) intereses.” |
| --- | --- |

9.2

Šajā sakarā Komiteja apstiprina: “Izšķirošs solis Eiropas līmenī ir starptautisko uzņēmumu brīvprātīga un/vai sarunu ceļā ar to Eiropas uzņēmumu padomēm panāktā apņemšanās uzņemties USA [uzņēmumu sociālo atbildību]. Turklāt šī pieeja paver iespējas jaunajām dalībvalstīm piedalīties šajā dinamiskajā procesā. Eiropas uzņēmumu padomēm jāsniedz ieguldījums USA integrēšanā uzņēmumu vadības politikā. Uzņēmumu padomes ir tā struktūra, pie kuras labprāt vēršas ieinteresētās puses, jo tās apzinās, ka, īstenojot konsekventu USA politiku, jāņem vērā arī ārējo ieinteresēto pušu, it īpaši visu uzņēmumā un uzņēmuma labā strādājošo (uz laiku nodarbināto, apakšuzņēmēju darba ņēmēju, kas nodarbināti uzņēmuma atrašanās vietā, amatnieku vai citu pašnodarbināto, kas strādā uzņēmuma labā), kā arī pēc iespējas visu pievienotās vērtības radīšanas ķēdē iesaistīto posmu (darbu apakšuzņēmēju, piegādātāju) intereses.”

| 9.3 | Komisija savā paziņojumā par Eiropas Savienības stratēģiju ilgtspējīgai attīstībai (31) aicinājusi Eiropas uzņēmumus savos gada pārskatos publicēt “trīskāršu bilanci”, kurā, pamatojoties uz ekonomiskiem, vides tehnoloģiju un sociālajiem kritērijiem, vērtēti viņu sasniegumi. Šī informācija jānosūta arī EUP. |
| --- | --- |

9.3

Komisija savā paziņojumā par Eiropas Savienības stratēģiju ilgtspējīgai attīstībai (31) aicinājusi Eiropas uzņēmumus savos gada pārskatos publicēt “trīskāršu bilanci”, kurā, pamatojoties uz ekonomiskiem, vides tehnoloģiju un sociālajiem kritērijiem, vērtēti viņu sasniegumi. Šī informācija jānosūta arī EUP.

| 9.3.1 | Saskaņā ar nesen pieņemtās Direktīvas par Eiropas kooperatīvo sabiedrībām pamatnoteikumu 2. daļas b) apakšpunkta nosacījumiem sociālā atbildība ir viens no tematiem, ko apspriež uzņēmumi un darba ņēmēji. |
| --- | --- |

9.3.1

Saskaņā ar nesen pieņemtās Direktīvas par Eiropas kooperatīvo sabiedrībām pamatnoteikumu 2. daļas b) apakšpunkta nosacījumiem sociālā atbildība ir viens no tematiem, ko apspriež uzņēmumi un darba ņēmēji.

| 9.4 | Komiteja atzinīgi vērtē faktu, ka, pamatojoties uz šādu pieeju, uzņēmumi nav vairāk tikai ekonomikas subjekti, bet gan tiek uzskatīti par tādiem svarīgiem dalībniekiem sociālajā kontekstā, kas sniedz būtisku ieguldījumu, lai uzlabotu visu tieši iesaistīto dalībnieku, kā arī reģionu dzīves kvalitāti. |
| --- | --- |

9.4

Komiteja atzinīgi vērtē faktu, ka, pamatojoties uz šādu pieeju, uzņēmumi nav vairāk tikai ekonomikas subjekti, bet gan tiek uzskatīti par tādiem svarīgiem dalībniekiem sociālajā kontekstā, kas sniedz būtisku ieguldījumu, lai uzlabotu visu tieši iesaistīto dalībnieku, kā arī reģionu dzīves kvalitāti.

| 9.5 | Komiteja ņem vērā nostāju, ko Eiropas Komisija paudusi nesen publicētajā 2006. gada 22. marta paziņojumā par sociālo atbildību (32), ka darba ņēmēju pārstāvjiem un arodbiedrībām ir svarīga loma konkrētu pasākumu veikšanā sociālās atbildības jomā:
  “Informētība par USA [uzņēmumu sociālo atbildību], tās izpratne un ieviešana pēdējos gados ir uzlabojusies, daļēji pateicoties USA forumam un citiem Komisijas atbalstītiem pasākumiem. Vienlaikus uzņēmumu un citu ieinteresēto personu iniciatīvas ir sekmējušas USA pilnveidi Eiropā un pasaulē. Sociālais dialogs, īpaši nozaru līmenī, ir bijis efektīvs līdzeklis, lai veicinātu USA iniciatīvas, un arī Eiropas uzņēmumu padomēm ir bijis konstruktīvs ieguldījums paraugprakses attīstībā USA jomā. Tomēr ir jāuzlabo Eiropas uzņēmumu īstenotā USA ieviešana, īstenošana un stratēģiskā integrācija. Jāstiprina darba ņēmēju, viņu pārstāvju un arodbiedrību nozīme USA prakses izstrādē un īstenošanā. Ārējām ieinteresētajām personām, tostarp NVO, patērētājiem un ieguldītājiem, jāuzņemas nozīmīgāka loma atbildīgas uzņēmējdarbības prakses veicināšanā un atzinības izteikšanā tai. Valsts iestādēm visos līmeņos jāuzlabo politikas saskanība, lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību, ekonomikas izaugsmi un darba vietu radīšanu. ES ilgtermiņa labklājības, solidaritātes un drošības redzējums attiecas arī uz starptautisko jomu. Komisija atzīst saistību starp USA ieviešanu ES un starptautiskā līmenī un uzskata, ka Eiropas uzņēmumiem ir jārīkojas atbildīgi, atbilstīgi Eiropas vērtībām un starptautiski atzītām normām un standartiem, lai kur tie darbotos.” |
| --- | --- |

9.5

Komiteja ņem vērā nostāju, ko Eiropas Komisija paudusi nesen publicētajā 2006. gada 22. marta paziņojumā par sociālo atbildību (32), ka darba ņēmēju pārstāvjiem un arodbiedrībām ir svarīga loma konkrētu pasākumu veikšanā sociālās atbildības jomā:

“Informētība par USA [uzņēmumu sociālo atbildību], tās izpratne un ieviešana pēdējos gados ir uzlabojusies, daļēji pateicoties USA forumam un citiem Komisijas atbalstītiem pasākumiem. Vienlaikus uzņēmumu un citu ieinteresēto personu iniciatīvas ir sekmējušas USA pilnveidi Eiropā un pasaulē. Sociālais dialogs, īpaši nozaru līmenī, ir bijis efektīvs līdzeklis, lai veicinātu USA iniciatīvas, un arī Eiropas uzņēmumu padomēm ir bijis konstruktīvs ieguldījums paraugprakses attīstībā USA jomā. Tomēr ir jāuzlabo Eiropas uzņēmumu īstenotā USA ieviešana, īstenošana un stratēģiskā integrācija. Jāstiprina darba ņēmēju, viņu pārstāvju un arodbiedrību nozīme USA prakses izstrādē un īstenošanā. Ārējām ieinteresētajām personām, tostarp NVO, patērētājiem un ieguldītājiem, jāuzņemas nozīmīgāka loma atbildīgas uzņēmējdarbības prakses veicināšanā un atzinības izteikšanā tai. Valsts iestādēm visos līmeņos jāuzlabo politikas saskanība, lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību, ekonomikas izaugsmi un darba vietu radīšanu. ES ilgtermiņa labklājības, solidaritātes un drošības redzējums attiecas arī uz starptautisko jomu. Komisija atzīst saistību starp USA ieviešanu ES un starptautiskā līmenī un uzskata, ka Eiropas uzņēmumiem ir jārīkojas atbildīgi, atbilstīgi Eiropas vērtībām un starptautiski atzītām normām un standartiem, lai kur tie darbotos.”

| 9.6 | Direktīvā 2003/51, ar ko groza Direktīvu par gada un konsolidētajiem pārskatiem, Eiropas Savienība skaidri nosaka to, ka, lai izprastu uzņēmuma darbības attīstību, attiecīgā gadījumā var iekļaut arī darbības rezultātu nefinanšu rādītājus, īpaši informāciju par vides aspektiem un darba ņēmējiem. Šādos gadījumos uzņēmumu padomēm būtu jāsaņem gan finanšu, gan arī nefinanšu informācija, kas aptver uzņēmumu sociālās (sabiedriskās) atbildības jomu. Direktīvā ir atzīts, ka vides un sociālie jautājumi ir izskatāmi uzņēmuma vadības kontekstā. |
| --- | --- |

9.6

Direktīvā 2003/51, ar ko groza Direktīvu par gada un konsolidētajiem pārskatiem, Eiropas Savienība skaidri nosaka to, ka, lai izprastu uzņēmuma darbības attīstību, attiecīgā gadījumā var iekļaut arī darbības rezultātu nefinanšu rādītājus, īpaši informāciju par vides aspektiem un darba ņēmējiem. Šādos gadījumos uzņēmumu padomēm būtu jāsaņem gan finanšu, gan arī nefinanšu informācija, kas aptver uzņēmumu sociālās (sabiedriskās) atbildības jomu. Direktīvā ir atzīts, ka vides un sociālie jautājumi ir izskatāmi uzņēmuma vadības kontekstā.

| 9.7 | Komiteja savā atzinumā par uzņēmumu sociālo atbildību (33) ir paudusi nostāju, ka Eiropas līmenī jāizmanto kopregulēšanas sistēma: “USA īpašais ES konteksts varētu rasties, pamatojoties uz kopīgām iniciatīvām un brīvprātīgiem nolīgumiem starp sociālajiem partneriem.” |
| --- | --- |

9.7

Komiteja savā atzinumā par uzņēmumu sociālo atbildību (33) ir paudusi nostāju, ka Eiropas līmenī jāizmanto kopregulēšanas sistēma: “USA īpašais ES konteksts varētu rasties, pamatojoties uz kopīgām iniciatīvām un brīvprātīgiem nolīgumiem starp sociālajiem partneriem.”

| 9.8 | Organizētā pilsoniskā sabiedrība, piedaloties sociālo mērķu definēšanā (cilvēktiesības, sociālie standarti, veselības un vides politikas mērķi utt.) un veicinot lielāku uzņēmējdarbības pārredzamību un atklātību, ar dialoga un sadarbības procesa starpniecību šajā sakarā var sniegt būtisku ieguldījumu. Šim nolūkam, protams, nav jāierosina apvienot uzņēmēju, arodbiedrību un NVO lomas, bet gan drīzāk, veicot dialogu un pārdomājot dažus kopīgo interešu tematus, jāpalielina visu iesaistīto dalībnieku ieguvums. Tādējādi neapšaubāmi var nostiprināt tradicionālās lomas un dot papildu vērtību esošajiem tiesību aktiem, tajā pašā laikā neaizkavējot to tālākvirzību. |
| --- | --- |

9.8

Organizētā pilsoniskā sabiedrība, piedaloties sociālo mērķu definēšanā (cilvēktiesības, sociālie standarti, veselības un vides politikas mērķi utt.) un veicinot lielāku uzņēmējdarbības pārredzamību un atklātību, ar dialoga un sadarbības procesa starpniecību šajā sakarā var sniegt būtisku ieguldījumu. Šim nolūkam, protams, nav jāierosina apvienot uzņēmēju, arodbiedrību un NVO lomas, bet gan drīzāk, veicot dialogu un pārdomājot dažus kopīgo interešu tematus, jāpalielina visu iesaistīto dalībnieku ieguvums. Tādējādi neapšaubāmi var nostiprināt tradicionālās lomas un dot papildu vērtību esošajiem tiesību aktiem, tajā pašā laikā neaizkavējot to tālākvirzību.

| 9.9 | Eiropas sociālajam modelim ir raksturīga ne tikai vājāko aizsardzība, sociālā solidaritāte, bet arī prasība visur un visādā ziņā sargāt cilvēka cieņu. Modernā Eiropā jābūt iespējai visur, tātad arī darba vietā, izmantot Savienības pilsoņu tiesības. Iepriekš minētās direktīvas par darba ņēmēju tiesībām un Direktīva par EUP lielā mērā ir veicinājušas, ka šīs tiesības ir saskaņotas un vismaz formāli ir atzīts, ka pret visu ES dalībvalstu darba ņēmējiem ir jāizturas ar cieņu. Šis process vēl nav noslēdzies; tas ir jāstimulē un jāveicina. Komisija tiek aicināta atzīt jaunos faktorus, kas radušies pēdējos 12 gados, un atrast vispiemērotāko veidu, lai dalībvalstīs veicinātu piederības sajūtu ES. |
| --- | --- |

9.9

Eiropas sociālajam modelim ir raksturīga ne tikai vājāko aizsardzība, sociālā solidaritāte, bet arī prasība visur un visādā ziņā sargāt cilvēka cieņu. Modernā Eiropā jābūt iespējai visur, tātad arī darba vietā, izmantot Savienības pilsoņu tiesības. Iepriekš minētās direktīvas par darba ņēmēju tiesībām un Direktīva par EUP lielā mērā ir veicinājušas, ka šīs tiesības ir saskaņotas un vismaz formāli ir atzīts, ka pret visu ES dalībvalstu darba ņēmējiem ir jāizturas ar cieņu. Šis process vēl nav noslēdzies; tas ir jāstimulē un jāveicina. Komisija tiek aicināta atzīt jaunos faktorus, kas radušies pēdējos 12 gados, un atrast vispiemērotāko veidu, lai dalībvalstīs veicinātu piederības sajūtu ES.

Briselē, 2006. gada 13. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  COM(2006) 136 galīgā redakcija.

1

(2)  EESK atzinums par Eiropas Uzņēmumu padomes direktīvas (94/45/EK) īstenošanu praksē un direktīvas aspektiem, kurus nepieciešams pārskatīt (ziņotājs: Piette kgs), OV C 10, 14.01.2004., 11. lpp.

2

Piette

(3)  EP dokuments (A5-0282/2001).

3

(4)  Eiropas Parlamenta 2001. gada 17. jūlija ziņojums A5-0282/2001 par Komisijas ziņojumu attiecībā uz Direktīvas 94/45/EC piemērošanu — galīgā redakcija, Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja.

4

(5)  Skat. 2. zemsvītras piezīmi.

5

(6)  Skat. 01.06.2004. dokumentu.

6

(7)  Skat. CEEP18.06.2004. dokumentu: CEEP atbilde uz Eiropas sociālo partneru pirmā posma konsultācijām par Eiropas uzņēmumu padomju direktīvas pārskatīšanu.

7

CEEP

(8)  Arodbiedrību memorands Eiropas Savienības Luksemburgas prezidentūrai — EAK, 2005. gada marts.

8

(9)  Skat. 01.06.2004. dokumentu.

9

(10)  EESK atzinums par tematu “Komisijas paziņojums par Sociālo programmu” (ziņotāja Engelen-Kefer kdze) OV C 294, 25.11.2005. 14. lpp.

10

Engelen-Kefer

(11)  Idem.

11

(12)  Jeremy Waddington, Mančesteras Universitāte: “EUP locekļu Eiropas Arodbiedrību institūtam sniegtie viedokļi”, 2005. gada novembrī.

12

Jeremy Waddington

(13)  Mark Carley: Sarunu vadīšana Eiropas līmenī, EUP sarunu rezultātā pieņemtie kopējie teksti, Dublina, 2001. gads.

13

Mark Carley

(14)  Kerckhofs unPas: EUP datu bāze EAK (2004. gada decembrī).

14

(15)  COM(2005) 120 galīgā redakcija.

15

(16)  EESK atzinums par sociālo dialogu un darbinieku līdzdalību, kas būtiska rūpniecības pārmaiņu paredzēšanai un pārvaldībai, 2005. gada 29. septembris, ziņotājs Zöhrer kgs, OV C 24; 31.01.2006., 90. lpp.

16

Zöhrer

(17)  EESK atzinums par tematu “Uzņēmējsabiedrību pārvietošanas apjomi un sekas” (ziņotājs — RODRIGUEZ GARCIA CARO kgs), OV C 294, 25.11.2005., 9. lpp., 4.5.10. punkts.

17

RODRIGUEZ GARCIA CARO

(18)  Sk. EK Līguma 137. pantu vai Līguma par Konstitūciju Eiropai III-210. pantu.

18

(19)  Piemēram, Direktīvā par darba ņēmēju aizsardzību attiecībā uz kolektīvo atlaišanu un uzņēmuma īpašnieka maiņas gadījumā (Direktīvas 98/59 un 2001/23), Direktīvā par veselības aizsardzību darba vietā (Direktīva 89/391 un īpašas direktīvas), Direktīvā par darba ņēmēju līdzdalību kopumā (Direktīva 2002/14) un līdzdalību atsevišķās uzņēmējdarbības jomās (Direktīva 2001/86 par darba ņēmēju līdzdalību Eiropas uzņēmējsabiedrībā un Direktīva 2003/72 par darba ņēmēju līdzdalību Eiropas kooperatīvajā sabiedrībā).

19

(20)  II-87. pants “Darba ņēmēju tiesības uz informāciju un konsultācijām uzņēmumā”, kurā atspoguļojas Eiropas Padomes 1996. gadā pārstrādātās Sociālās hartas 21. panta, kā arī Kopienas Hartas par strādājošo sociālajām pamattiesībām (pieņemta 1989. gadā) 17. un 18. punkta noteikumu saturs).

20

(21)  Eiropas Kopienu Tiesa, 2001. gada 29. marta spriedums lietā Nr.o62/99, Bofrost, kā arī 2002. gada 11. jūlija spriedums lietā Nr.o440/2000, Kühne.

21

o

Bofrost

o

Kühne

(22)  Sal. ar Direktīvas 2002/14 apsvēruma 7. punktu.

22

(23)  Sal. ar Direktīvas 2002/14 apsvēruma 9. punktu.

23

(24)  Sk. Direktīvas 2001/86 un Direktīvas 2003/72 pamatnoteikumu 2. daļu.

24

(25)  EESK 2005. gada 29. septembra atzinums par tematu “Sociālais dialogs un darba ņēmēju iesaistīšana — ceļš uz rūpniecības pārmaiņu prognozēšanu un kontroli” (ziņotājs — ZÖHRER kgs), OV C 24; 31.01.2006., 90. lpp.

25

ZÖHRER

(26)  Gūtā pieredze un zināšanas attiecībā uz Eiropas uzņēmumu padomēm, 2005. gada 7. aprīlī, sagatavojušas EAK, UNICE, UEAPME un CEEP.

26

UNICE

UEAPME

CEEP

(27)  Darba ņēmēju aizsardzība attiecībā uz kolektīvo atlaišanu vai uzņēmuma īpašnieka maiņas gadījumā un pamatojoties uz Direktīvas 2002/14 noteikumiem.

27

(28)  Saskaņā ar vienošanos novērtējumu, ko 2004. gada aprīlī veica Infopoint, tikai 51 % Eiropas uzņēmumu padomju bija paredzējušas izveidot nelielu koordinācijas struktūrvienību. Tas var radīt problēmu, jo vairākums Eiropas uzņēmumu padomju, proti, aptuveni 70 %, ir paredzējušas tikai vienu sanāksmi gadā. Ja nav izveidota mazāka struktūrvienība, kas var nodrošināt darbinieku pārstāvju atsevišķās filiālēs un valstīs, uzņēmuma vadības un Eiropas apvienību attiecību nepārtrauktību, varētu būtiski tikt traucēta Eiropas uzņēmumu padomes darbība un negatīvi ietekmēta tās efektivitāte.

28

Infopoint

(29)  NSZZ Solidarność pētījums, A. Matla, 2004. gads.

29

NSZZ Solidarność

A. Matla

(30)  EESK atzinums par tematu “Uzņēmumu sociālā atbildība globalizētā ekonomikā — novērtēšanas un informācijas sniegšanas instrumenti” (ziņotāja — PICHENOT kdze), OV C 286, 17.11.2005, 12. lpp.

30

PICHENOT

(31)  COM(2001) 264 galīgā redakcija.

31

(32)  COM(2006) 136 galīgā redakcija.

32

(33)  EESK atzinums par tematu “Uzņēmumu sociālā atbildība” (ziņotāja — HORNUNG-DRAUS kdze), OV C 125, 27.05.2002.

33

HORNUNG-DRAUS

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/147 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/147

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Pilsoniskās sabiedrības līdzdalība cīņā pret organizēto noziedzību un terorismu”

(2006/C 318/26)

Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu Eiropas Komisija 2005. gada 28. oktobrī lūdza Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai izstrādāt izpētes atzinumu par “Pilsoniskās sabiedrības līdzdalība cīņā pret organizēto noziedzību un terorismu”

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2006. gada 13. jūlijā. Ziņotāji — Rodríguez García-Caro kgs, Pariza Castaños kgs un Cabra de Luna kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (13. septembra sēdē) ar 182 balsīm par, 6 — pret un 11 atturoties pieņēma šo atzinumu.

1.   Ievads.

| 1.1 | Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniece Margot Wallström kdze ir lūgusi EESK izstrādāt izpētes atzinumu par tematu “Pilsoniskās sabiedrības līdzdalības nosacījumi un prioritātes un valsts un privātā sektora partnerības nozīme cīņā pret organizēto noziedzību un terorismu”, kam ir ļoti liela politiskā un sociālā nozīme Eiropā un saistībā ar kuru Komitejai ir īpaši svarīga loma. Kaut gan terorisms un organizētā noziedzība ir divas dažādas problēmas, atzinumā ir aplūkoti abi temati, kā to ir lūgusi Komisija. |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniece Margot Wallström kdze ir lūgusi EESK izstrādāt izpētes atzinumu par tematu “Pilsoniskās sabiedrības līdzdalības nosacījumi un prioritātes un valsts un privātā sektora partnerības nozīme cīņā pret organizēto noziedzību un terorismu”, kam ir ļoti liela politiskā un sociālā nozīme Eiropā un saistībā ar kuru Komitejai ir īpaši svarīga loma. Kaut gan terorisms un organizētā noziedzība ir divas dažādas problēmas, atzinumā ir aplūkoti abi temati, kā to ir lūgusi Komisija.

| 1.2 | Hāgas programma ir vispārējs politiskais satvars, kas definē ES politiku brīvības, drošības un tiesiskuma jomā. EESK ir pieņēmusi atzinumu (1), kurā tā norāda, ka “EESK uzskata, ka drošības politikai jābūt efektīvai, jānodrošina pilsoņu aizsardzība brīvā un atklātā sabiedrībā, ievērojot tiesiskuma principus un likuma varu” un, ka Eiropas drošības politikā jābūt nodrošinātai brīvības un pamattiesību aizsardzībai. |
| --- | --- |

1.2

Hāgas programma ir vispārējs politiskais satvars, kas definē ES politiku brīvības, drošības un tiesiskuma jomā. EESK ir pieņēmusi atzinumu (1), kurā tā norāda, ka “EESK uzskata, ka drošības politikai jābūt efektīvai, jānodrošina pilsoņu aizsardzība brīvā un atklātā sabiedrībā, ievērojot tiesiskuma principus un likuma varu” un, ka Eiropas drošības politikā jābūt nodrošinātai brīvības un pamattiesību aizsardzībai.

| 1.3 | Finanšu perspektīvas paredz nosacījumus svarīgu terorisma un noziedzības apkarošanas programmu izvēršanai. EESK ir pieņēmusi atzinumu (2), kurā tā uzsver, ka “mēs visi esam atbildīgi par pamattiesību, brīvību un drošības aizsardzību”. |
| --- | --- |

1.3

Finanšu perspektīvas paredz nosacījumus svarīgu terorisma un noziedzības apkarošanas programmu izvēršanai. EESK ir pieņēmusi atzinumu (2), kurā tā uzsver, ka “mēs visi esam atbildīgi par pamattiesību, brīvību un drošības aizsardzību”.

| 1.4 | Komisija ir nesen publicējusi paziņojumu par tematu “Teroristu vervēšana: vēršanās pret vardarbīgu radikalizāciju sekmējošiem faktoriem” (3), kurā tā nosprauž mērķus teroristisko grupējumu dalībnieku vervēšanas novēršanai. |
| --- | --- |

1.4

Komisija ir nesen publicējusi paziņojumu par tematu “Teroristu vervēšana: vēršanās pret vardarbīgu radikalizāciju sekmējošiem faktoriem” (3), kurā tā nosprauž mērķus teroristisko grupējumu dalībnieku vervēšanas novēršanai.

| 1.5 | Kā to ir lūgusi Wallström kdze, šajā atzinumā drošības jautājumi tiek aplūkoti no pilsoniskās sabiedrības iesaistes un publiskā un privātā sektora partnerattiecību viedokļa, kaut arī šis termins var būt neprecīzs, tā kā jēdziens “pilsoniskā sabiedrība” attiecas uz sabiedriskajām organizācijām, kas ir atšķirīgas no privātiem uzņēmumiem. Partnerattiecības starp uzņēmumiem, privātajiem operatoriem un valsts iestādēm ir ļoti svarīgas operatīvo jautājumu un drošības aspektā. Pilsoniskajai sabiedrībai ir fundamentāla loma likuma varas stiprināšanā un aktīvā demokrātijas veicināšanā. |
| --- | --- |

1.5

Kā to ir lūgusi Wallström kdze, šajā atzinumā drošības jautājumi tiek aplūkoti no pilsoniskās sabiedrības iesaistes un publiskā un privātā sektora partnerattiecību viedokļa, kaut arī šis termins var būt neprecīzs, tā kā jēdziens “pilsoniskā sabiedrība” attiecas uz sabiedriskajām organizācijām, kas ir atšķirīgas no privātiem uzņēmumiem. Partnerattiecības starp uzņēmumiem, privātajiem operatoriem un valsts iestādēm ir ļoti svarīgas operatīvo jautājumu un drošības aspektā. Pilsoniskajai sabiedrībai ir fundamentāla loma likuma varas stiprināšanā un aktīvā demokrātijas veicināšanā.

2.   Secinājumi.

| 2.1 | Pilsoniskajai sabiedrībai ir fundamentāla loma likuma varas stiprināšanā un aktīvā demokrātijas veicināšanā. Pilsoniskās sabiedrības organizācijas Eiropā veic sabiedrībai ļoti vajadzīgu darbu, veicinot aktīvu Eiropas pilsoniskumu un līdzdalības demokrātiju. Tomēr šīs organizācijas nevar un tām nevajag aizstāt valstu un Eiropas iestādes operatīvās politikas jomā. |
| --- | --- |

2.1

Pilsoniskajai sabiedrībai ir fundamentāla loma likuma varas stiprināšanā un aktīvā demokrātijas veicināšanā. Pilsoniskās sabiedrības organizācijas Eiropā veic sabiedrībai ļoti vajadzīgu darbu, veicinot aktīvu Eiropas pilsoniskumu un līdzdalības demokrātiju. Tomēr šīs organizācijas nevar un tām nevajag aizstāt valstu un Eiropas iestādes operatīvās politikas jomā.

| 2.2 | EESK nav pieņemami, ka teroristi un noziedznieki varētu izvairīties no tiesas, pateicoties ES iekšējām robežām, kuras ir par šķērsli policijas vai tiesu iestāžu rīcībai. EESK aicina ES iestādes un dalībvalstis izstrādāt un īstenot kopīgu stratēģiju pret terorismu un izbeigt pašreizējo situāciju, kurā lēmumu pieņemšana notiek spontāni. |
| --- | --- |

2.2

EESK nav pieņemami, ka teroristi un noziedznieki varētu izvairīties no tiesas, pateicoties ES iekšējām robežām, kuras ir par šķērsli policijas vai tiesu iestāžu rīcībai. EESK aicina ES iestādes un dalībvalstis izstrādāt un īstenot kopīgu stratēģiju pret terorismu un izbeigt pašreizējo situāciju, kurā lēmumu pieņemšana notiek spontāni.

| 2.3 | EESK uzskata, ka nepietiek tikai ar starpvaldību sadarbību, kas nav pietiekama un bieži vien neefektīva. Tā atbalsta Eiropas Parlamenta nostāju, ka drošības politika būtu īstenojama ar kvalificētu balsu vairākumu, nevis ar vienprātības nosacījumu un, ka lēmumu pieņemšanā būtu jāpiemēro Kopienas metode. Kad runa ir par drošības politiku, ir nepieciešams “vairāk Eiropas”. |
| --- | --- |

2.3

EESK uzskata, ka nepietiek tikai ar starpvaldību sadarbību, kas nav pietiekama un bieži vien neefektīva. Tā atbalsta Eiropas Parlamenta nostāju, ka drošības politika būtu īstenojama ar kvalificētu balsu vairākumu, nevis ar vienprātības nosacījumu un, ka lēmumu pieņemšanā būtu jāpiemēro Kopienas metode. Kad runa ir par drošības politiku, ir nepieciešams “vairāk Eiropas”.

| 2.4 | EESK ierosina pārveidot Eiropolu par Eiropas aģentūru, kas būtu Eiropas līmeņa politiska un justīcijas iestāde, kuras kompetence sniegtos tālāk par tā pašreizējo koordinējošo funkciju un kurai būtu savas operatīvās darbības iespējas visā ES, sadarbībā ar dalībvalstu policijas iestādēm. |
| --- | --- |

2.4

EESK ierosina pārveidot Eiropolu par Eiropas aģentūru, kas būtu Eiropas līmeņa politiska un justīcijas iestāde, kuras kompetence sniegtos tālāk par tā pašreizējo koordinējošo funkciju un kurai būtu savas operatīvās darbības iespējas visā ES, sadarbībā ar dalībvalstu policijas iestādēm.

| 2.5 | EESK atbalsta Eiropas Parlamenta ieteikumu dalībvalstīm grozīt savus krimināltiesību aktus tādējādi, lai Ietvarlēmumā paredzētajiem terorisma noziegumiem nebūtu piemērojams noilgums. EESK atbalsta priekšlikumu noteikt šos noziegumus kā piekritīgus Starptautiskās krimināltiesas jurisdikcijai. |
| --- | --- |

2.5

EESK atbalsta Eiropas Parlamenta ieteikumu dalībvalstīm grozīt savus krimināltiesību aktus tādējādi, lai Ietvarlēmumā paredzētajiem terorisma noziegumiem nebūtu piemērojams noilgums. EESK atbalsta priekšlikumu noteikt šos noziegumus kā piekritīgus Starptautiskās krimināltiesas jurisdikcijai.

| 2.6 | EESK aicina pilnveidot Eiropas skolu mācību programmas un izglītojošus pasākumus jauniešiem tādējādi, lai tiktu veicinātas demokrātiskas vērtības, līdztiesība, tolerance, izpratne par kultūru daudzveidību, sniedzot tādu garīgo bagāžu, kas novērstu jauniešu iesaistīšanos radikālisma un vardarbības ideju piekritēju tīklos. |
| --- | --- |

2.6

EESK aicina pilnveidot Eiropas skolu mācību programmas un izglītojošus pasākumus jauniešiem tādējādi, lai tiktu veicinātas demokrātiskas vērtības, līdztiesība, tolerance, izpratne par kultūru daudzveidību, sniedzot tādu garīgo bagāžu, kas novērstu jauniešu iesaistīšanos radikālisma un vardarbības ideju piekritēju tīklos.

| 2.7 | Cīņā pret vardarbīgu radikalizāciju ES un dalībvalstu iestādēm ir nepieciešams konsultēties ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuras aktīvi strādā, lai veicinātu dialogu starp reliģijām un kultūrām, kā arī apkarotu neiecietību, rasismu, ksenofobiju un vardarbīgu ekstrēmismu, mazinot spriedzi, kas uzkurina radikālismu un vardarbību. Publiskās un privātās partnerības platformu izveide vietējā līmenī varētu būt pozitīvs risinājums šo un citu jautājumu risināšanai. ES un dalībvalstīm vajadzētu veicināt un sekmēt šo platformu izveidi. |
| --- | --- |

2.7

Cīņā pret vardarbīgu radikalizāciju ES un dalībvalstu iestādēm ir nepieciešams konsultēties ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuras aktīvi strādā, lai veicinātu dialogu starp reliģijām un kultūrām, kā arī apkarotu neiecietību, rasismu, ksenofobiju un vardarbīgu ekstrēmismu, mazinot spriedzi, kas uzkurina radikālismu un vardarbību. Publiskās un privātās partnerības platformu izveide vietējā līmenī varētu būt pozitīvs risinājums šo un citu jautājumu risināšanai. ES un dalībvalstīm vajadzētu veicināt un sekmēt šo platformu izveidi.

| 2.8 | EESK ierosina ES iestādēm izstrādāt normatīvu dokumentu, nosakot minimālos standartus terorisma upuru aizsardzības garantēšanai un atzīšanai. Tādēļ EESK ierosina, lai valsts rīcību šajā jomā reglamentētu standarti, ieteikumi, paraugprakse un pamatnostādnes terorisma upuru aizsardzībai. |
| --- | --- |

2.8

EESK ierosina ES iestādēm izstrādāt normatīvu dokumentu, nosakot minimālos standartus terorisma upuru aizsardzības garantēšanai un atzīšanai. Tādēļ EESK ierosina, lai valsts rīcību šajā jomā reglamentētu standarti, ieteikumi, paraugprakse un pamatnostādnes terorisma upuru aizsardzībai.

| 2.9 | EESK vēlreiz uzsver, ka ir nepieciešama kopīga ES likumdošana attiecībā uz kompensācijām noziegumos cietušajiem. |
| --- | --- |

2.9

EESK vēlreiz uzsver, ka ir nepieciešama kopīga ES likumdošana attiecībā uz kompensācijām noziegumos cietušajiem.

| 2.10 | EESK aicina bez kavēšanās izpildīt Finanšu darījumu darba grupas par naudas atmazgāšanu un terorisma finansēšanu ieteikumus. Tādēļ tā aicina dalībvalstis veikt nepieciešamos juridiskos pasākumus, lai izpildītu šos ieteikumus. |
| --- | --- |

2.10

EESK aicina bez kavēšanās izpildīt Finanšu darījumu darba grupas par naudas atmazgāšanu un terorisma finansēšanu ieteikumus. Tādēļ tā aicina dalībvalstis veikt nepieciešamos juridiskos pasākumus, lai izpildītu šos ieteikumus.

| 2.11 | EESK aicina plašsaziņas līdzekļus (īpaši tos, kuri pieder valstij) izveidot atbilstošus ētikas kodeksus un sadarboties ar valsts iestādēm, lai garantētu cietušo personu cieņu un privātumu, novēršot iespējas veicināt teroristisko grupējumu propagandas intereses, tajā pat laikā ievērojot preses brīvību. |
| --- | --- |

2.11

EESK aicina plašsaziņas līdzekļus (īpaši tos, kuri pieder valstij) izveidot atbilstošus ētikas kodeksus un sadarboties ar valsts iestādēm, lai garantētu cietušo personu cieņu un privātumu, novēršot iespējas veicināt teroristisko grupējumu propagandas intereses, tajā pat laikā ievērojot preses brīvību.

| 2.12 | EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu izveidot Eiropas valsts un privātas partnerības platformu. EESK uzskata, ka ir nepieciešams nodrošināt ar līdzekļiem, lai gūtu maksimālu labumu no publiskās un privātās sadarbības starp dalībvalstīm, kā arī starp ES un dalībvalstīm. Tā uzskata, ka ir plašas iespējas partnerībai, lai veicinātu sinerģiju cīņā pret organizēto noziedzību un terorismu, ievērojot EESK konsultatīvo prerogatīvu, kas ir tās galvenā funkcija. Šī atzinuma 13.4.2. punktā ir izklāstīti mērķi, kurus EESK uzskata par prioritāriem valsts un privātajās partnerattiecībās. |
| --- | --- |

2.12

EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu izveidot Eiropas valsts un privātas partnerības platformu. EESK uzskata, ka ir nepieciešams nodrošināt ar līdzekļiem, lai gūtu maksimālu labumu no publiskās un privātās sadarbības starp dalībvalstīm, kā arī starp ES un dalībvalstīm. Tā uzskata, ka ir plašas iespējas partnerībai, lai veicinātu sinerģiju cīņā pret organizēto noziedzību un terorismu, ievērojot EESK konsultatīvo prerogatīvu, kas ir tās galvenā funkcija. Šī atzinuma 13.4.2. punktā ir izklāstīti mērķi, kurus EESK uzskata par prioritāriem valsts un privātajās partnerattiecībās.

3.   Eiropas Savienības vērtības un principi.

| 3.1 | Konstitucionālā līguma projektā ir definētas Eiropas Savienības vērtības, principi un mērķi. Pamattiesību harta nodrošina līdzsvaru starp drošību, no vienas puses, un individuālās tiesības un brīvības, no otras puses, tostarp tiesības uz personas datu aizsardzību. |
| --- | --- |

3.1

Konstitucionālā līguma projektā ir definētas Eiropas Savienības vērtības, principi un mērķi. Pamattiesību harta nodrošina līdzsvaru starp drošību, no vienas puses, un individuālās tiesības un brīvības, no otras puses, tostarp tiesības uz personas datu aizsardzību.

| 3.2 | Vislielākos draudus demokrātisko sistēmu stabilitātei un attīstībai rada nevis ārēji uzbrukumi, bet gan vitalitātes, dinamisma un sabiedrības atbalsta trūkums pašās iestādēs. |
| --- | --- |

3.2

Vislielākos draudus demokrātisko sistēmu stabilitātei un attīstībai rada nevis ārēji uzbrukumi, bet gan vitalitātes, dinamisma un sabiedrības atbalsta trūkums pašās iestādēs.

| 3.3 | Eiropas lielākais sasniegums ir tas, ka ir sekmīgi nostiprināta likuma vara kā labākais līdzeklis demokrātiskai varas organizācijai. |
| --- | --- |

3.3

Eiropas lielākais sasniegums ir tas, ka ir sekmīgi nostiprināta likuma vara kā labākais līdzeklis demokrātiskai varas organizācijai.

| 3.4 | Tiesiskuma sociālais aspekts attiecas uz varas pakārtotību likumam, arvien lielāku prasību pēc demokrātiskās leģitimitātes un vispārēju preču un pakalpojumu pieejamību, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgas iespējas un attieksmi. |
| --- | --- |

3.4

Tiesiskuma sociālais aspekts attiecas uz varas pakārtotību likumam, arvien lielāku prasību pēc demokrātiskās leģitimitātes un vispārēju preču un pakalpojumu pieejamību, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgas iespējas un attieksmi.

4.   Terorisms un organizētā noziedzība ir uzbrukums likuma varai.

| 4.1 | Terorisms ir viena no lielākajām problēmām, ar ko saskaras pasaule; tas ir kritisks jautājums šodienas Eiropā, un eiropieši maksā šo cenu. Terorismam ir dažādas ideoloģiskās bāzes. Pēdējo gadu laikā ir radies īpaši bīstams starptautisks radikāls islamiskais terorisms. Tādēļ ir ļoti grūti izveidot starptautisku terorisma definīciju. Šī atzinuma kontekstā tiks izmantota definīcija, kuru pieņēma Padome 2002. gada 13. jūnijā (4). |
| --- | --- |

4.1

Terorisms ir viena no lielākajām problēmām, ar ko saskaras pasaule; tas ir kritisks jautājums šodienas Eiropā, un eiropieši maksā šo cenu. Terorismam ir dažādas ideoloģiskās bāzes. Pēdējo gadu laikā ir radies īpaši bīstams starptautisks radikāls islamiskais terorisms. Tādēļ ir ļoti grūti izveidot starptautisku terorisma definīciju. Šī atzinuma kontekstā tiks izmantota definīcija, kuru pieņēma Padome 2002. gada 13. jūnijā (4).

| 4.2 | Eiropā darbojas arī daudzi spēcīgi noziedzības tīkli (5). Daži no tiem ir aktīvi valstu līmenī, taču visbīstamākie no tiem darbojas Eiropas un starptautiskajā mērogā. 2002. gadā Palermo ANO šajā jautājumā pieņēma starptautisku konvenciju (6). |
| --- | --- |

4.2

Eiropā darbojas arī daudzi spēcīgi noziedzības tīkli (5). Daži no tiem ir aktīvi valstu līmenī, taču visbīstamākie no tiem darbojas Eiropas un starptautiskajā mērogā. 2002. gadā Palermo ANO šajā jautājumā pieņēma starptautisku konvenciju (6).

| 4.3 | Terorisms un organizētā noziedzība apdraud un vājina valsts pamatpazīmi — tās likumīgo monopolu uz spēka pielietošanu. Kaut gan eiropieši apzinās, ka terorisms ir reāls apdraudējums, pret ko ir jācīnās, viņi mazāk apzinās draudus, ko rada organizētā noziedzība, kas var iefiltrēties iestādēs un sabiedrībā, un kurai ir spēcīga un koruptīva ietekme, kā arī graujošas sekas gan ekonomiskajā, gan sociālajā aspektā. |
| --- | --- |

4.3

Terorisms un organizētā noziedzība apdraud un vājina valsts pamatpazīmi — tās likumīgo monopolu uz spēka pielietošanu. Kaut gan eiropieši apzinās, ka terorisms ir reāls apdraudējums, pret ko ir jācīnās, viņi mazāk apzinās draudus, ko rada organizētā noziedzība, kas var iefiltrēties iestādēs un sabiedrībā, un kurai ir spēcīga un koruptīva ietekme, kā arī graujošas sekas gan ekonomiskajā, gan sociālajā aspektā.

| 4.4 | Gan teroristiskās, gan noziedzīgās organizācijas izmanto līdzīgas procedūras naudas atmazgāšanai, tostarp ar finanšu un nekustamā īpašuma sektoru starpniecību. Organizētajai noziedzībai ir spēcīga koruptīva ietekme, un tā mēģina šo ietekmi izmantot attiecībā uz politiskajām un pārvaldes iestādēm un dažkārt arī uz pilsoniskās sabiedrības organizācijā. |
| --- | --- |

4.4

Gan teroristiskās, gan noziedzīgās organizācijas izmanto līdzīgas procedūras naudas atmazgāšanai, tostarp ar finanšu un nekustamā īpašuma sektoru starpniecību. Organizētajai noziedzībai ir spēcīga koruptīva ietekme, un tā mēģina šo ietekmi izmantot attiecībā uz politiskajām un pārvaldes iestādēm un dažkārt arī uz pilsoniskās sabiedrības organizācijā.

| 4.5 | Starptautiskajā līmenī savstarpēji pārklājas tādas organizētās noziedzības un terorisma darbības jomas kā nelegāla ieroču tirdzniecība un narkotiku tirdzniecība. Piemēram, viena no terorismam un organizētai noziedzībai kopīgām darbības jomām ir izspiešana. Teroristiskie grupējumi nereti rīkojas līdzīgi mafijas tipa organizācijām, iegūstot līdzekļus savu barbarisko aktu veikšanai ar noziedzīgām darbībām — narkotiku, ieroču un cilvēku tirdzniecību, izkrāpšanu, bruņotiem uzbrukumiem, laupīšanām, izspiešanu no brīvo profesiju pārstāvjiem un uzņēmējiem, nelegālām azartspēlēm un citiem noziegumiem. |
| --- | --- |

4.5

Starptautiskajā līmenī savstarpēji pārklājas tādas organizētās noziedzības un terorisma darbības jomas kā nelegāla ieroču tirdzniecība un narkotiku tirdzniecība. Piemēram, viena no terorismam un organizētai noziedzībai kopīgām darbības jomām ir izspiešana. Teroristiskie grupējumi nereti rīkojas līdzīgi mafijas tipa organizācijām, iegūstot līdzekļus savu barbarisko aktu veikšanai ar noziedzīgām darbībām — narkotiku, ieroču un cilvēku tirdzniecību, izkrāpšanu, bruņotiem uzbrukumiem, laupīšanām, izspiešanu no brīvo profesiju pārstāvjiem un uzņēmējiem, nelegālām azartspēlēm un citiem noziegumiem.

| 4.6 | Terorisms un organizētā noziedzība ir divas atšķirīgas problēmas: terorismam ir politiski motīvi, un tas dod triecienus Eiropas sabiedrībai noteiktos vēstures posmos, savukārt organizētā noziedzība ir sabiedriskās kārtības problēma, kura skar sabiedrību pastāvīgi. |
| --- | --- |

4.6

Terorisms un organizētā noziedzība ir divas atšķirīgas problēmas: terorismam ir politiski motīvi, un tas dod triecienus Eiropas sabiedrībai noteiktos vēstures posmos, savukārt organizētā noziedzība ir sabiedriskās kārtības problēma, kura skar sabiedrību pastāvīgi.

| 4.7 | Kaut gan to saknes un mērķi atšķiras, terorismam un organizētajai noziedzībai ir viena kopēja interese — sagraut vai vājināt likuma varu, lai sasniegtu savus mērķus. |
| --- | --- |

4.7

Kaut gan to saknes un mērķi atšķiras, terorismam un organizētajai noziedzībai ir viena kopēja interese — sagraut vai vājināt likuma varu, lai sasniegtu savus mērķus.

| 4.7.1 | Teroristiskās organizācijas, kuras darbojas dažās Eiropas valstīs, tiecas sasniegt savus politiskos mērķus, pielietojot teroru, draudus un šantāžu. Tomēr tās apzinās, ka spēs īstenot savu totalitāro mērķi tikai tad, ja tām izdosies sagraut vai vājināt likuma varu. |
| --- | --- |

4.7.1

Teroristiskās organizācijas, kuras darbojas dažās Eiropas valstīs, tiecas sasniegt savus politiskos mērķus, pielietojot teroru, draudus un šantāžu. Tomēr tās apzinās, ka spēs īstenot savu totalitāro mērķi tikai tad, ja tām izdosies sagraut vai vājināt likuma varu.

| 4.7.2 | Organizētā noziedzība tiecas mazināt un ierobežot likuma varu un paplašināt nesodāmības un tiesību vakuuma telpu. Tā tiecas izveidot paralēlu sabiedrību ārpus likuma varas un tiesiskuma telpas, kur valdītu mafija un noziedzības tīkli. |
| --- | --- |

4.7.2

Organizētā noziedzība tiecas mazināt un ierobežot likuma varu un paplašināt nesodāmības un tiesību vakuuma telpu. Tā tiecas izveidot paralēlu sabiedrību ārpus likuma varas un tiesiskuma telpas, kur valdītu mafija un noziedzības tīkli.

| 4.7.3 | Robežas starp nesodāmību un likuma varu dažkārt var būt neskaidras. Dažās Eiropas daļās gan teroristiem un to sociālajiem tīkliem, gan organizētajai noziedzībai ir izdevies novājināt valsti, sējot teroru un iesakņojot korupciju politiskajā sistēmā. |
| --- | --- |

4.7.3

Robežas starp nesodāmību un likuma varu dažkārt var būt neskaidras. Dažās Eiropas daļās gan teroristiem un to sociālajiem tīkliem, gan organizētajai noziedzībai ir izdevies novājināt valsti, sējot teroru un iesakņojot korupciju politiskajā sistēmā.

| 4.7.4 | Likuma vara ir atbilde uz terorisma un organizētās noziedzības radītajām problēmām, nodrošinot līdzsvaru starp brīvību un drošību, kopīgu policijas un tiesas iestāžu rīcību, Eiropas un starptautisko sadarbību, kā arī iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības aktīvu līdzdarbību. |
| --- | --- |

4.7.4

Likuma vara ir atbilde uz terorisma un organizētās noziedzības radītajām problēmām, nodrošinot līdzsvaru starp brīvību un drošību, kopīgu policijas un tiesas iestāžu rīcību, Eiropas un starptautisko sadarbību, kā arī iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības aktīvu līdzdarbību.

| 4.7.5 | Sabiedrība un valsts iestādes nedrīkst piekāpties vai atteikties no cīņas pret terorismu un organizēto noziedzību. Teroristisko organizāciju dzinulis ir izredzes sasniegt savus mērķus, un tādēļ sabiedrībai un valsts iestādēm ir konsekventi jārīkojas, lai šie centieni neizdotos. |
| --- | --- |

4.7.5

Sabiedrība un valsts iestādes nedrīkst piekāpties vai atteikties no cīņas pret terorismu un organizēto noziedzību. Teroristisko organizāciju dzinulis ir izredzes sasniegt savus mērķus, un tādēļ sabiedrībai un valsts iestādēm ir konsekventi jārīkojas, lai šie centieni neizdotos.

5.   Pilsoniskās sabiedrības atbilde uz terorismu un organizēto noziedzību.

| 5.1 | Terorisms ir nopietns cilvēktiesību pārkāpums, tas ir tiešs uzbrukums dzīvībai un brīvībai. |
| --- | --- |

5.1

Terorisms ir nopietns cilvēktiesību pārkāpums, tas ir tiešs uzbrukums dzīvībai un brīvībai.

| 5.2 | Terorisma un organizētās noziedzības apkarošanas operatīvā puse ir valsts (īpaši policijas un tiesu sistēmas), kurai jāgarantē savu pilsoņu brīvība un drošība, pienākums. Valsts rīcībā ir jāsaglabā līdzsvars starp brīvību un drošību, jāievēro pamatvērtības (cilvēktiesības un pilsoniskās brīvības) un demokrātiskās vērtība, jo, kā EESK ir norādījusi citā atzinumā (7), “vēsture ir pierādījusi, ka tieši atvērta un brīva sabiedrība visefektīvāk aizsargā drošību”. |
| --- | --- |

5.2

Terorisma un organizētās noziedzības apkarošanas operatīvā puse ir valsts (īpaši policijas un tiesu sistēmas), kurai jāgarantē savu pilsoņu brīvība un drošība, pienākums. Valsts rīcībā ir jāsaglabā līdzsvars starp brīvību un drošību, jāievēro pamatvērtības (cilvēktiesības un pilsoniskās brīvības) un demokrātiskās vērtība, jo, kā EESK ir norādījusi citā atzinumā (7), “vēsture ir pierādījusi, ka tieši atvērta un brīva sabiedrība visefektīvāk aizsargā drošību”.

| 5.3 | Pilsoniskā sabiedrība pastāvīgi veicina demokrātiju un tiesiskuma vērtības un tādējādi cīnās pret terorismu un organizēto noziedzību, lai apturētu tās attīstību un mazinātu tās sekas. Pilsoniskās sabiedrības organizācijas nevar un tām nevajag aizstāt valstu un Eiropas iestādes operatīvās politikas jomā. |
| --- | --- |

5.3

Pilsoniskā sabiedrība pastāvīgi veicina demokrātiju un tiesiskuma vērtības un tādējādi cīnās pret terorismu un organizēto noziedzību, lai apturētu tās attīstību un mazinātu tās sekas. Pilsoniskās sabiedrības organizācijas nevar un tām nevajag aizstāt valstu un Eiropas iestādes operatīvās politikas jomā.

| 5.4 | Nekāda ideoloģija vai mērķi nevar attaisnot noziegumus, teroru un šantāžu. Nav nekādas leģitimitātes terora lietošanai, lai sasniegtu politiskus mērķus. Terorismam nav taisnīgu mērķu, un nekas neattaisno terorismu. Ir svarīgi turpināt nelokāmu cīņu pret terorisma politisko un sociālo leģitimāciju, pret radikāliem politiskiem uzskatiem, kas saskata terorismā politiskās darbības līdzekli. |
| --- | --- |

5.4

Nekāda ideoloģija vai mērķi nevar attaisnot noziegumus, teroru un šantāžu. Nav nekādas leģitimitātes terora lietošanai, lai sasniegtu politiskus mērķus. Terorismam nav taisnīgu mērķu, un nekas neattaisno terorismu. Ir svarīgi turpināt nelokāmu cīņu pret terorisma politisko un sociālo leģitimāciju, pret radikāliem politiskiem uzskatiem, kas saskata terorismā politiskās darbības līdzekli.

| 5.5 | Daudzi Eiropas iedzīvotāji neapzinās teroristisko draudu nopietnību, un dažās iedzīvotāju grupās pat mājo šaubas par to. Iedzīvotāji ir tiesīgi saņemt adekvātu informāciju par drošības apdraudējumiem un prasīt no valsts iestādēm efektīvāku rīcību pret terorismu un organizēto noziedzību. |
| --- | --- |

5.5

Daudzi Eiropas iedzīvotāji neapzinās teroristisko draudu nopietnību, un dažās iedzīvotāju grupās pat mājo šaubas par to. Iedzīvotāji ir tiesīgi saņemt adekvātu informāciju par drošības apdraudējumiem un prasīt no valsts iestādēm efektīvāku rīcību pret terorismu un organizēto noziedzību.

| 5.6 | Pilsoniskās sabiedrības organizācijas Eiropā veic sabiedrībai ļoti vajadzīgu darbu, veicinot aktīvu Eiropas pilsoniskumu un plašāku līdzdalības demokrātiju. |
| --- | --- |

5.6

Pilsoniskās sabiedrības organizācijas Eiropā veic sabiedrībai ļoti vajadzīgu darbu, veicinot aktīvu Eiropas pilsoniskumu un plašāku līdzdalības demokrātiju.

| 5.7 | Politiskās sistēmas ir atkarīgas no savas iekšējās dzīvotspējas. Eiropas dzīvotspēja sakņojas sabiedrības demokrātiskajā būtībā. Politiskās sistēmas un iestādes balstās uz sabiedrību, kura tās dzīvina; iedzīvotājiem un pilsoniskajai sabiedrībai ir jāatbalsta likuma vara, jo tai ir jāgarantē un jāaizsargā viņu brīvība un sociālā labklājība. |
| --- | --- |

5.7

Politiskās sistēmas ir atkarīgas no savas iekšējās dzīvotspējas. Eiropas dzīvotspēja sakņojas sabiedrības demokrātiskajā būtībā. Politiskās sistēmas un iestādes balstās uz sabiedrību, kura tās dzīvina; iedzīvotājiem un pilsoniskajai sabiedrībai ir jāatbalsta likuma vara, jo tai ir jāgarantē un jāaizsargā viņu brīvība un sociālā labklājība.

| 5.8 | Tomēr 20. gadsimta Eiropas vēsture ir parādījusi, ka demokrātijas politiskās vērtības ir visnotaļ neaizsargātas. Iedzīvotājiem un pilsoniskajai sabiedrībai ir jāaizstāv savas vērtības un principi, uz kuriem balstās Eiropas demokrātija. |
| --- | --- |

5.8

Tomēr 20. gadsimta Eiropas vēsture ir parādījusi, ka demokrātijas politiskās vērtības ir visnotaļ neaizsargātas. Iedzīvotājiem un pilsoniskajai sabiedrībai ir jāaizstāv savas vērtības un principi, uz kuriem balstās Eiropas demokrātija.

| 5.9 | Līdzdalības demokrātija un likuma vara nevar pastāvēt un attīstīties bez pilsoņu un viņu organizāciju atbalsta. Ar savu organizāciju darbību pilsoniskā sabiedrība pastāvīgi stiprina sociālo un demokrātisko likuma varu, atbildot uz relatīvisma un radikālisma izaicinājumiem. |
| --- | --- |

5.9

Līdzdalības demokrātija un likuma vara nevar pastāvēt un attīstīties bez pilsoņu un viņu organizāciju atbalsta. Ar savu organizāciju darbību pilsoniskā sabiedrība pastāvīgi stiprina sociālo un demokrātisko likuma varu, atbildot uz relatīvisma un radikālisma izaicinājumiem.

| 5.10 | Daži sabiedrības slāņi nav pietiekami apzinīgi — ir vērojams zināms sabiedriskās apziņas trūkums attiecībā uz prostitūciju, narkotiku tirdzniecību, naudas atmazgāšanu, patēriņa preču pirātismu u.c. |
| --- | --- |

5.10

Daži sabiedrības slāņi nav pietiekami apzinīgi — ir vērojams zināms sabiedriskās apziņas trūkums attiecībā uz prostitūciju, narkotiku tirdzniecību, naudas atmazgāšanu, patēriņa preču pirātismu u.c.

| 5.11 | Iedzīvotāji un pilsoniskās sabiedrības organizācijas varētu izrādīt lielāku aktivitāti cīņā pret organizēto noziedzību, kurai ir spēcīga koruptīva ietekme uz politiskajām sistēmām. |
| --- | --- |

5.11

Iedzīvotāji un pilsoniskās sabiedrības organizācijas varētu izrādīt lielāku aktivitāti cīņā pret organizēto noziedzību, kurai ir spēcīga koruptīva ietekme uz politiskajām sistēmām.

6.   Eiropa — brīvības, drošības un tiesiskuma telpa.

| 6.1 | Hāgas programmā ir formulēti ES mērķi kļūt par kopīgu brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, tomēr vēl ir ejams garš ceļš līdz šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

6.1

Hāgas programmā ir formulēti ES mērķi kļūt par kopīgu brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, tomēr vēl ir ejams garš ceļš līdz šo mērķu sasniegšanai.

| 6.2 | Savukārt noziedznieki un teroristi izmanto Eiropas vājumu, lai izvairītos no stāšanās tiesas priekšā. Brīva iedzīvotāju, kapitāla un preču kustība nozīmē to, ka noziedznieki var izmantot uz robežām pastāvošās nepilnības; tomēr, kad ir runa par policejiska vai tiesiska rakstura pasākumiem, robežas ir spēkā. |
| --- | --- |

6.2

Savukārt noziedznieki un teroristi izmanto Eiropas vājumu, lai izvairītos no stāšanās tiesas priekšā. Brīva iedzīvotāju, kapitāla un preču kustība nozīmē to, ka noziedznieki var izmantot uz robežām pastāvošās nepilnības; tomēr, kad ir runa par policejiska vai tiesiska rakstura pasākumiem, robežas ir spēkā.

| 6.3 | EESK nav pieņemami, ka teroristi un noziedznieki varētu izvairīties no tiesas, pateicoties vecajām iekšējām robežām, kuras saglabājas kā šķērslis policijas vai tiesu iestāžu rīcībai. |
| --- | --- |

6.3

EESK nav pieņemami, ka teroristi un noziedznieki varētu izvairīties no tiesas, pateicoties vecajām iekšējām robežām, kuras saglabājas kā šķērslis policijas vai tiesu iestāžu rīcībai.

| 6.4 | ES būtu jāizstrādā kopīga stratēģija cīņai pret terorismu. Komisijai un Padomei vajadzētu būt par pastāvīgu politisku dzinējspēku un pārvarēt pašreizējo situāciju, kurā lēmumu pieņemšana notiek spontāni. Politiskā un tiesiskā sadarbība Eiropā ir vāja tādēļ, ka ES nav pietiekami juridisku un funkcionālu instrumentu cīņā pret terorismu un organizēto noziedzību. Lielākā daļa šo instrumentu ir piekritīgi dalībvalstu kompetencei; Līgumā tie attiecas uz ES Trešo pīlāru, t.i., starpvaldību līmeni. |
| --- | --- |

6.4

ES būtu jāizstrādā kopīga stratēģija cīņai pret terorismu. Komisijai un Padomei vajadzētu būt par pastāvīgu politisku dzinējspēku un pārvarēt pašreizējo situāciju, kurā lēmumu pieņemšana notiek spontāni. Politiskā un tiesiskā sadarbība Eiropā ir vāja tādēļ, ka ES nav pietiekami juridisku un funkcionālu instrumentu cīņā pret terorismu un organizēto noziedzību. Lielākā daļa šo instrumentu ir piekritīgi dalībvalstu kompetencei; Līgumā tie attiecas uz ES Trešo pīlāru, t.i., starpvaldību līmeni.

| 6.5 | Eiropas drošības stratēģija būtu jāveido Kopienas ietvaros, un tai būtu jāsniedzas ārpus pašreizējās starpvaldību sadarbības robežām. Šo jomu saglabāšana Trešā pīlāra ietvaros mazina to efektivitāti un darbības iespējas. EESK aicina Komisiju izveidot vispārēju kopīgu tiesisko pamatu drošības politikas jomā. ES Līguma 42. pants būtu piemērojams, kā to ierosina Eiropas Parlaments (8), aizstājot vienbalsīguma principu ar kvalificēta balsu vairākuma principu. |
| --- | --- |

6.5

Eiropas drošības stratēģija būtu jāveido Kopienas ietvaros, un tai būtu jāsniedzas ārpus pašreizējās starpvaldību sadarbības robežām. Šo jomu saglabāšana Trešā pīlāra ietvaros mazina to efektivitāti un darbības iespējas. EESK aicina Komisiju izveidot vispārēju kopīgu tiesisko pamatu drošības politikas jomā. ES Līguma 42. pants būtu piemērojams, kā to ierosina Eiropas Parlaments (8), aizstājot vienbalsīguma principu ar kvalificēta balsu vairākuma principu.

| 6.6 | Noziedzīgās organizācijas savai nelikumīgajai darbībai regulāri izmanto ES ārējās robežas. Robežkontroles dienestiem un, pirmām kārtām, muitas iestādēm un to Starptautiskās savstarpējās administratīvās palīdzības dienestiem būtu efektīvāk jāizmanto ES Muitas kodekss. Ir jāsaskaņo apsūdzības procedūras un sodu sankcijas Kopienas muitas teritorijā, un ir jāpadara universālas kriminālvajāšanas tiesības (tiesības veikt kriminālvajāšanu ārpus valstu robežām ES teritorijā) un tiesas spriedumu savstarpējā atzīšana. Arī citos atzinumos EESK ir norādījusi uz nepieciešamību izveidot Eiropas robežpoliciju (9). |
| --- | --- |

6.6

Noziedzīgās organizācijas savai nelikumīgajai darbībai regulāri izmanto ES ārējās robežas. Robežkontroles dienestiem un, pirmām kārtām, muitas iestādēm un to Starptautiskās savstarpējās administratīvās palīdzības dienestiem būtu efektīvāk jāizmanto ES Muitas kodekss. Ir jāsaskaņo apsūdzības procedūras un sodu sankcijas Kopienas muitas teritorijā, un ir jāpadara universālas kriminālvajāšanas tiesības (tiesības veikt kriminālvajāšanu ārpus valstu robežām ES teritorijā) un tiesas spriedumu savstarpējā atzīšana. Arī citos atzinumos EESK ir norādījusi uz nepieciešamību izveidot Eiropas robežpoliciju (9).

| 6.7 | Dalībvalstīm jāpastiprina izlūkošanas un drošības dienestu informācijas apmaiņa par draudiem ES iekšējai un ārējai drošībai; tām būtu kopīgi jāveic terorisma draudu stratēģiskā analīze un jāizstrādā kopīgi plāni galveno infrastruktūras objektu aizsardzībai. |
| --- | --- |

6.7

Dalībvalstīm jāpastiprina izlūkošanas un drošības dienestu informācijas apmaiņa par draudiem ES iekšējai un ārējai drošībai; tām būtu kopīgi jāveic terorisma draudu stratēģiskā analīze un jāizstrādā kopīgi plāni galveno infrastruktūras objektu aizsardzībai.

| 6.8 | Informācijas pieejamības princips ir viens no galvenajiem faktoriem policijas darbības efektivitātes uzlabošanā. Minētais princips iezīmē jaunu pieeju, lai pilnveidotu tiesībaizsardzības informācijas pārrobežu apmaiņu ES, pamatojoties uz to, ka vienas valsts tiesībaizsardzības iestāžu darbinieks var iegūt no otras dalībvalsts visu informāciju, kas viņam vajadzīga izmeklēšanas veikšanai (10). Lai nodrošinātu savstarpējo sadarbspēju, ir nepieciešama attiecīgo dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu augstāka savstarpējās uzticēšanās pakāpe. Šāds uzticēšanās trūkums, kā iemesli būtu jāanalizē un jāmeklē tā cēloņi pilsoniskajā sabiedrībā, līdz šim laikam ir bijis viens no lielākajiem šķēršļiem Eiropas sadarbībā. |
| --- | --- |

6.8

Informācijas pieejamības princips ir viens no galvenajiem faktoriem policijas darbības efektivitātes uzlabošanā. Minētais princips iezīmē jaunu pieeju, lai pilnveidotu tiesībaizsardzības informācijas pārrobežu apmaiņu ES, pamatojoties uz to, ka vienas valsts tiesībaizsardzības iestāžu darbinieks var iegūt no otras dalībvalsts visu informāciju, kas viņam vajadzīga izmeklēšanas veikšanai (10). Lai nodrošinātu savstarpējo sadarbspēju, ir nepieciešama attiecīgo dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu augstāka savstarpējās uzticēšanās pakāpe. Šāds uzticēšanās trūkums, kā iemesli būtu jāanalizē un jāmeklē tā cēloņi pilsoniskajā sabiedrībā, līdz šim laikam ir bijis viens no lielākajiem šķēršļiem Eiropas sadarbībā.

| 6.9 | Ir jāpastiprina ES loma, un Eiropas drošības stratēģija būtu jāveido Kopienas ietvaros, lai uzlabotu tās efektivitāti un pārredzamību. Kad runa ir par drošības politiku, ir nepieciešams “vairāk Eiropas”. EESK ir ierosinājusi (11) pieņemt Kopienas metodi attiecībā uz drošību, piešķirot Komisijai iniciatīvas tiesības un Eiropas Parlamentam koplēmuma tiesības. Padomei būtu arī jāatsakās no vienprātības prasības un jāpieņem lēmumi ar balsu vairākumu, un Eiropas Kopienu Tiesai jāparedz attiecīga kompetence. |
| --- | --- |

6.9

Ir jāpastiprina ES loma, un Eiropas drošības stratēģija būtu jāveido Kopienas ietvaros, lai uzlabotu tās efektivitāti un pārredzamību. Kad runa ir par drošības politiku, ir nepieciešams “vairāk Eiropas”. EESK ir ierosinājusi (11) pieņemt Kopienas metodi attiecībā uz drošību, piešķirot Komisijai iniciatīvas tiesības un Eiropas Parlamentam koplēmuma tiesības. Padomei būtu arī jāatsakās no vienprātības prasības un jāpieņem lēmumi ar balsu vairākumu, un Eiropas Kopienu Tiesai jāparedz attiecīga kompetence.

| 6.10 | Eiropola lomai būtu jāsniedzas tālāk par sadarbību, paredzot operatīvās darbības iespēju. EESK ierosina pārveidot to par aģentūru ar operatīvās darbības iespēju, kas spētu veikt izmeklēšanu visā ES. Hāgas programmā ir paredzēta tiesībaizsardzības iestāžu, tiesu un muitas iestāžu, kā arī minēto iestāžu un Eiropola spēcīgāka praktiskā sadarbība un darbības koordinēšana valsts līmenī. Dalībvalstīm jāveicina Eiropola kā Eiropas aģentūras darbība un jāpiešķir tam kopā ar Eurojust izšķirošā nozīme organizētās noziedzības un terorisma apkarošanā. Nav pieņemams, ka visas dalībvalstis vēl nav ratificējušas vai ieviesušas protokolus, ar kuriem groza Eiropola konvenciju (12). Tas ir jo īpaši steidzams jautājums, lai Eiropols saņemtu atbalstu un resursus, kas vajadzīgi tā kā Eiropas tiesībaizsardzības iestāžu sadarbības stūrakmens efektīvai darbībai. No 2006. gada 1. janvāra Eiropols ikgadējos pārskatus par noziedzības stāvokli ES aizstās ar “apdraudējuma novērtējumu” attiecībā uz noziedzības smagākajiem veidiem. |
| --- | --- |

6.10

Eiropola lomai būtu jāsniedzas tālāk par sadarbību, paredzot operatīvās darbības iespēju. EESK ierosina pārveidot to par aģentūru ar operatīvās darbības iespēju, kas spētu veikt izmeklēšanu visā ES. Hāgas programmā ir paredzēta tiesībaizsardzības iestāžu, tiesu un muitas iestāžu, kā arī minēto iestāžu un Eiropola spēcīgāka praktiskā sadarbība un darbības koordinēšana valsts līmenī. Dalībvalstīm jāveicina Eiropola kā Eiropas aģentūras darbība un jāpiešķir tam kopā ar Eurojust izšķirošā nozīme organizētās noziedzības un terorisma apkarošanā. Nav pieņemams, ka visas dalībvalstis vēl nav ratificējušas vai ieviesušas protokolus, ar kuriem groza Eiropola konvenciju (12). Tas ir jo īpaši steidzams jautājums, lai Eiropols saņemtu atbalstu un resursus, kas vajadzīgi tā kā Eiropas tiesībaizsardzības iestāžu sadarbības stūrakmens efektīvai darbībai. No 2006. gada 1. janvāra Eiropols ikgadējos pārskatus par noziedzības stāvokli ES aizstās ar “apdraudējuma novērtējumu” attiecībā uz noziedzības smagākajiem veidiem.

| 6.11 | Eurojust mērķis ir koordinēt valstu tiesas iestāžu darbību organizētās noziedzības un terorisma apkarošanā; tomēr, neraugoties uz progresu, kas panākts kopš tā izveidošanas, tas ir joprojām ir tālu no savu mērķu sasniegšanas. Eurojust rīcībā ir maz tiesisko un finansiālo resursu, un dalībvalstu ieguldījums ir atšķirīgs, tā kā likumi dažās valstīs neparedz pietiekamu atbalstu tiesiskajai sadarbībai. |
| --- | --- |

6.11

Eurojust mērķis ir koordinēt valstu tiesas iestāžu darbību organizētās noziedzības un terorisma apkarošanā; tomēr, neraugoties uz progresu, kas panākts kopš tā izveidošanas, tas ir joprojām ir tālu no savu mērķu sasniegšanas. Eurojust rīcībā ir maz tiesisko un finansiālo resursu, un dalībvalstu ieguldījums ir atšķirīgs, tā kā likumi dažās valstīs neparedz pietiekamu atbalstu tiesiskajai sadarbībai.

| 6.12 | EESK ierosina, lai Eurojust kalpotu kā līdzeklis kopīga izmeklēšanas darba veikšanai, sadarbojoties ES tiesu un nodokļu iestādēm organizētās noziedzības un terorisma apkarošanā. Valstu veikto izmeklēšanas pasākumu gaitā iegūtā informācija būtu nosūtāma Eurojust, lai tas izveidotu efektīvu Eiropas mēroga datubāzi. |
| --- | --- |

6.12

EESK ierosina, lai Eurojust kalpotu kā līdzeklis kopīga izmeklēšanas darba veikšanai, sadarbojoties ES tiesu un nodokļu iestādēm organizētās noziedzības un terorisma apkarošanā. Valstu veikto izmeklēšanas pasākumu gaitā iegūtā informācija būtu nosūtāma Eurojust, lai tas izveidotu efektīvu Eiropas mēroga datubāzi.

| 6.13 | Tiesiskā sadarbība krimināllietās ir būtiska; pašreizējām attiecībām starp tiesu iestādēm ir raksturīgs savstarpējās uzticēšanās trūkums. Nav “Eiropas tiesiskās kultūras” vai minimālu kopīgu tiesību aktu krimināltiesiskajā jomā. Pilsoņiem jāgādā, lai ES iestādes un dalībvalstis ņemtu vērā prasību nodrošināt maksimālu tiesisko sadarbību starp visām dalībvalstīm. Pilsoņi prasa, lai neviens terorists vai noziedznieks nevarētu izvairīties no tiesas, pateicoties pārpratumiem vai sadarbības procedūru trūkumam. |
| --- | --- |

6.13

Tiesiskā sadarbība krimināllietās ir būtiska; pašreizējām attiecībām starp tiesu iestādēm ir raksturīgs savstarpējās uzticēšanās trūkums. Nav “Eiropas tiesiskās kultūras” vai minimālu kopīgu tiesību aktu krimināltiesiskajā jomā. Pilsoņiem jāgādā, lai ES iestādes un dalībvalstis ņemtu vērā prasību nodrošināt maksimālu tiesisko sadarbību starp visām dalībvalstīm. Pilsoņi prasa, lai neviens terorists vai noziedznieks nevarētu izvairīties no tiesas, pateicoties pārpratumiem vai sadarbības procedūru trūkumam.

| 6.14 | EESK atbalsta Eiropas Parlamenta ieteikumu dalībvalstīm grozīt savus krimināltiesību aktus tādējādi, lai Ietvarlēmumā paredzētajiem terorisma noziegumiem nebūtu piemērojams noilgums. EESK (13) īpaši atbalsta priekšlikumu noteikt terorisma noziegumus kā piekritīgus Starptautiskās krimināltiesas jurisdikcijai. |
| --- | --- |

6.14

EESK atbalsta Eiropas Parlamenta ieteikumu dalībvalstīm grozīt savus krimināltiesību aktus tādējādi, lai Ietvarlēmumā paredzētajiem terorisma noziegumiem nebūtu piemērojams noilgums. EESK (13) īpaši atbalsta priekšlikumu noteikt terorisma noziegumus kā piekritīgus Starptautiskās krimināltiesas jurisdikcijai.

| 6.15 | Pašreizējais stāvoklis nav saprotams un pieņemams no iedzīvotāju viedokļa. Ir bezjēdzīgi nobloķēt iniciatīvas tādēļ, ka dalībvalstis nostāda valstu prerogatīvas augstāk par kopīgajām terorisma un organizētās noziedzības apkarošanas prioritātēm. Eiropas iedzīvotājiem nav saprotama cīņai pret terorismu un organizēto noziedzību paredzēto instrumentu un mehānismu pārpilnība ES. Viena un tā paša mērķa īstenošanai darbojas daudzas iestādes, kuras netiek koordinētas — Padomes terorisma apkarošanas koordinators, Brīvības, drošības un tiesiskuma komisārs, Eiropols, Eurojust u.c. |
| --- | --- |

6.15

Pašreizējais stāvoklis nav saprotams un pieņemams no iedzīvotāju viedokļa. Ir bezjēdzīgi nobloķēt iniciatīvas tādēļ, ka dalībvalstis nostāda valstu prerogatīvas augstāk par kopīgajām terorisma un organizētās noziedzības apkarošanas prioritātēm. Eiropas iedzīvotājiem nav saprotama cīņai pret terorismu un organizēto noziedzību paredzēto instrumentu un mehānismu pārpilnība ES. Viena un tā paša mērķa īstenošanai darbojas daudzas iestādes, kuras netiek koordinētas — Padomes terorisma apkarošanas koordinators, Brīvības, drošības un tiesiskuma komisārs, Eiropols, Eurojust u.c.

| 6.16 | Resursu izkliedēšana nav labākais veids, kā panākt efektivitāti. Eurojust un Eiropolam būtu jāpārvar savas pašreizējās sadarbības problēmas un jāpastiprina kopīgās izmeklēšanas grupas. Izlūkošanas dienestiem būtu jāpilnveido procedūras informācijas sniegšanai Eiropolam. Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) būtu jāsadarbojas ar Eiropolu un Eurojust noziegumu izmeklēšanā. Dažādajām aģentūrām un dienestiem ir savstarpēji jāapmainās ar datiem un izmeklēšanas materiāliem, lai to rīcība noziedzības apkarošanā būtu efektīvāka. |
| --- | --- |

6.16

Resursu izkliedēšana nav labākais veids, kā panākt efektivitāti. Eurojust un Eiropolam būtu jāpārvar savas pašreizējās sadarbības problēmas un jāpastiprina kopīgās izmeklēšanas grupas. Izlūkošanas dienestiem būtu jāpilnveido procedūras informācijas sniegšanai Eiropolam. Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) būtu jāsadarbojas ar Eiropolu un Eurojust noziegumu izmeklēšanā. Dažādajām aģentūrām un dienestiem ir savstarpēji jāapmainās ar datiem un izmeklēšanas materiāliem, lai to rīcība noziedzības apkarošanā būtu efektīvāka.

| 6.17 | Tā kā terorisms ir drauds visai pasaulei, pretterorisma rīcībai ir jāieņem sava vieta ES ārpolitikā un drošības politikā, un ļoti liela nozīme šeit ir daudzpusīgumam un starptautiskajai sadarbībai. EESK uzskata, ka ES centieniem terorisma un organizētās noziedzības apkarošanā jāpapildina reģionālo organizāciju, kurām ir kopīgas vērtības un intereses ar ES, centieni. Tādēļ ir svarīgi meklēt sinerģiju un veidus sadarbības paplašināšanai ar tādām organizācijām kā ANO, EDSO un Eiropas Padome jomās, kurās šīs organizācijas sniedz pievienotu vērtību ES terorisma un organizētās noziedzības apkarošanas mērķiem. |
| --- | --- |

6.17

Tā kā terorisms ir drauds visai pasaulei, pretterorisma rīcībai ir jāieņem sava vieta ES ārpolitikā un drošības politikā, un ļoti liela nozīme šeit ir daudzpusīgumam un starptautiskajai sadarbībai. EESK uzskata, ka ES centieniem terorisma un organizētās noziedzības apkarošanā jāpapildina reģionālo organizāciju, kurām ir kopīgas vērtības un intereses ar ES, centieni. Tādēļ ir svarīgi meklēt sinerģiju un veidus sadarbības paplašināšanai ar tādām organizācijām kā ANO, EDSO un Eiropas Padome jomās, kurās šīs organizācijas sniedz pievienotu vērtību ES terorisma un organizētās noziedzības apkarošanas mērķiem.

| 6.18 | Lai mazinātu ar radikalizāciju saistīto risku, Eiropai būtu jātiecas uz tādu ārpolitiku, kas veicina demokrātiju, mieru, dialogu starp dažādām kultūrām, cīņu pret nabadzību un korupciju, cilvēktiesību ievērošanu visā pasaulē, kā arī starptautisko sadarbību ANO sistēmas ietvaros. |
| --- | --- |

6.18

Lai mazinātu ar radikalizāciju saistīto risku, Eiropai būtu jātiecas uz tādu ārpolitiku, kas veicina demokrātiju, mieru, dialogu starp dažādām kultūrām, cīņu pret nabadzību un korupciju, cilvēktiesību ievērošanu visā pasaulē, kā arī starptautisko sadarbību ANO sistēmas ietvaros.

7.   Pilsoniskās sabiedrības loma vardarbīgas radikalizācijas novēršanā.

| 7.1 | Pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir veids, kāda iedzīvotāji realizē savas demokrātiskās tiesības apvienoties un iesaistīties, piemēram, sociālās, politikas un kultūras jomas jautājumu risināšanā. Pilsoniskās sabiedrības organizācijas savā darbībā var būtiski veicināt terorisma novēršanu, sekmējot sociālo kohēziju un vēršoties pret tādiem faktoriem, kas veicina vardarbīgu radikalizāciju. Tās ir jānodrošina ar nepieciešamajiem līdzekļiem, lai popularizētu Eiropas vērtības. |
| --- | --- |

7.1

Pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir veids, kāda iedzīvotāji realizē savas demokrātiskās tiesības apvienoties un iesaistīties, piemēram, sociālās, politikas un kultūras jomas jautājumu risināšanā. Pilsoniskās sabiedrības organizācijas savā darbībā var būtiski veicināt terorisma novēršanu, sekmējot sociālo kohēziju un vēršoties pret tādiem faktoriem, kas veicina vardarbīgu radikalizāciju. Tās ir jānodrošina ar nepieciešamajiem līdzekļiem, lai popularizētu Eiropas vērtības.

| 7.2 | Teroristi nepieder pie kādas iepriekš noteiktas vecuma grupas vai sociālās šķiras, un tādējādi dažas sabiedrības grupas var kļūt ietekmējamas. Nabadzība, nesekmība skolā, nodarbinātības iespēju trūkums, diskriminācija, pilsonisko vērtību trūkums, identitātes krīze, sociālā atstumtība u.c. ir labvēlīga augsne frustrācijai, ko izmanto sektas, reliģiski fundamentālisti, teroristiskie grupējumi un noziedzīgās organizācijas savu tīklu veidošanai un jaunu dalībnieku vervēšanai. |
| --- | --- |

7.2

Teroristi nepieder pie kādas iepriekš noteiktas vecuma grupas vai sociālās šķiras, un tādējādi dažas sabiedrības grupas var kļūt ietekmējamas. Nabadzība, nesekmība skolā, nodarbinātības iespēju trūkums, diskriminācija, pilsonisko vērtību trūkums, identitātes krīze, sociālā atstumtība u.c. ir labvēlīga augsne frustrācijai, ko izmanto sektas, reliģiski fundamentālisti, teroristiskie grupējumi un noziedzīgās organizācijas savu tīklu veidošanai un jaunu dalībnieku vervēšanai.

| 7.3 | Kopumā EESK piekrīt viedoklim, kas pausts Komisijas paziņojumā par tematu “Teroristu vervēšana: vēršanās pret vardarbīgu radikalizāciju sekmējošiem faktoriem” (14). Šajā jomā darbojas pilsoniskās sabiedrības organizācijas. |
| --- | --- |

7.3

Kopumā EESK piekrīt viedoklim, kas pausts Komisijas paziņojumā par tematu “Teroristu vervēšana: vēršanās pret vardarbīgu radikalizāciju sekmējošiem faktoriem” (14). Šajā jomā darbojas pilsoniskās sabiedrības organizācijas.

7.4   EESK vēlas akcentēt galvenos jautājumus.

| 7.4.1 | Attiecīgajām programmām jābūt īpaši vērstām uz skolas vecuma jauniešiem, lai novērstu viņu iesaistīšanos radikālisma un vardarbības ideju piekritēju tīklos. Ir svarīgi pilnveidot Eiropas skolu mācību programmas un izglītojošus pasākumus jauniešiem tādējādi, lai tiktu veicinātas demokrātiskas vērtības, līdztiesība, tolerance, izpratne par kultūru daudzveidību. |
| --- | --- |

7.4.1

Attiecīgajām programmām jābūt īpaši vērstām uz skolas vecuma jauniešiem, lai novērstu viņu iesaistīšanos radikālisma un vardarbības ideju piekritēju tīklos. Ir svarīgi pilnveidot Eiropas skolu mācību programmas un izglītojošus pasākumus jauniešiem tādējādi, lai tiktu veicinātas demokrātiskas vērtības, līdztiesība, tolerance, izpratne par kultūru daudzveidību.

| 7.4.2 | Eiropas nodarbinātības stratēģijai un Lisabonas mērķiem būtu jāpastiprina politika visietekmējamāko indivīdu un minoritāšu profesionālās integrācijas veicināšanai. |
| --- | --- |

7.4.2

Eiropas nodarbinātības stratēģijai un Lisabonas mērķiem būtu jāpastiprina politika visietekmējamāko indivīdu un minoritāšu profesionālās integrācijas veicināšanai.

| 7.4.3 | Pilsoniskajai sabiedrībai un valsts iestādēm ir svarīga izglītojoša loma, nodrošinot, lai visiem iedzīvotājiem neatkarīgi no viņu izcelsmes būtu pieejama būtu pieejama adekvāta informācija un apmācība par tādām vērtībām kā plurālisms, apziņas un reliģijas brīvība, dzimumu līdztiesība, tolerance un valsts šķirtība no baznīcas, kas ir pamats demokrātiskajai likuma varai Eiropā. |
| --- | --- |

7.4.3

Pilsoniskajai sabiedrībai un valsts iestādēm ir svarīga izglītojoša loma, nodrošinot, lai visiem iedzīvotājiem neatkarīgi no viņu izcelsmes būtu pieejama būtu pieejama adekvāta informācija un apmācība par tādām vērtībām kā plurālisms, apziņas un reliģijas brīvība, dzimumu līdztiesība, tolerance un valsts šķirtība no baznīcas, kas ir pamats demokrātiskajai likuma varai Eiropā.

| 7.4.4 | EESK ir izstrādājusi vairākus priekšlikumus par to, lai integrācija kļūtu par Kopienas imigrācijas politikas prioritāro mērķi (15). |
| --- | --- |

7.4.4

EESK ir izstrādājusi vairākus priekšlikumus par to, lai integrācija kļūtu par Kopienas imigrācijas politikas prioritāro mērķi (15).

| 7.4.5 | Sabiedriskās domas veidotāji un plašsaziņas līdzekļi var sniegt pozitīvu ieguldījumu integrācijas veicināšanā, pieņemot līdzsvarotas perspektīvas. |
| --- | --- |

7.4.5

Sabiedriskās domas veidotāji un plašsaziņas līdzekļi var sniegt pozitīvu ieguldījumu integrācijas veicināšanā, pieņemot līdzsvarotas perspektīvas.

| 7.4.6 | Eiropas sabiedrība pašreiz sastāv no jauktām kultūrām, savukārt nacionālās, etniskās un reliģiskās minoritātes cieš no daudzām ar rasismu, ksenofobiju un diskrimināciju saistītām problēmām. |
| --- | --- |

7.4.6

Eiropas sabiedrība pašreiz sastāv no jauktām kultūrām, savukārt nacionālās, etniskās un reliģiskās minoritātes cieš no daudzām ar rasismu, ksenofobiju un diskrimināciju saistītām problēmām.

| 7.4.7 | Sabiedriskās organizācijas Eiropā aktīvi strādā, lai veicinātu dialogu starp reliģijām un kultūrām, kā arī apkarotu neiecietību, rasismu, ksenofobiju un vardarbīgu ekstrēmismu. |
| --- | --- |

7.4.7

Sabiedriskās organizācijas Eiropā aktīvi strādā, lai veicinātu dialogu starp reliģijām un kultūrām, kā arī apkarotu neiecietību, rasismu, ksenofobiju un vardarbīgu ekstrēmismu.

| 7.4.8 | Valsts iestādēm būtu jākonsultējas ar šīm organizācijām un jāveido sadarbības sistēmas, lai mazinātu spriedzi, kura uzkurina radikālismu un vardarbību. Uzņēmumiem, arodbiedrībām un visām pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir ļoti svarīga loma izglītošanā, integrēšanā un diskriminācijas apkarošanā. |
| --- | --- |

7.4.8

Valsts iestādēm būtu jākonsultējas ar šīm organizācijām un jāveido sadarbības sistēmas, lai mazinātu spriedzi, kura uzkurina radikālismu un vardarbību. Uzņēmumiem, arodbiedrībām un visām pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir ļoti svarīga loma izglītošanā, integrēšanā un diskriminācijas apkarošanā.

| 7.5 | EESK atbalsta programmas izpētes veikšanai un analīzei par tiem sociālajiem procesiem, kuri veicina vardarbīgu radikalizāciju, terorismu un organizēto noziedzību, un ierosina Komisijai parūpēties par finansējumu, lai atbalstītu ideju ģeneratorus, augstskolas un pētniecības centrus. |
| --- | --- |

7.5

EESK atbalsta programmas izpētes veikšanai un analīzei par tiem sociālajiem procesiem, kuri veicina vardarbīgu radikalizāciju, terorismu un organizēto noziedzību, un ierosina Komisijai parūpēties par finansējumu, lai atbalstītu ideju ģeneratorus, augstskolas un pētniecības centrus.

8.   Kompensācijas cietušajiem.

| 8.1 | Terorisma upuri cieš no vardarbības, kuras mērķis ir visa sabiedrība un tās pārstāvētās vērtības. Upuri ir terorisma realitāte; tie ir sabiedrības balss un priekšējā līnija karā ar terorismu. Tiem ir īpaša loma, veicinot sabiedrības iesaisti cīņā pret terorismu un pilsoniskās atbildes reakcijas veidošanā. Pievēršanās upuriem ir vislabākais veids, kā atmaskot un izolēt teroristus kā politiski, tā morāli. |
| --- | --- |

8.1

Terorisma upuri cieš no vardarbības, kuras mērķis ir visa sabiedrība un tās pārstāvētās vērtības. Upuri ir terorisma realitāte; tie ir sabiedrības balss un priekšējā līnija karā ar terorismu. Tiem ir īpaša loma, veicinot sabiedrības iesaisti cīņā pret terorismu un pilsoniskās atbildes reakcijas veidošanā. Pievēršanās upuriem ir vislabākais veids, kā atmaskot un izolēt teroristus kā politiski, tā morāli.

| 8.2 | Vislabākais veids, kā parādīt cieņu terorisma upuriem un godināt viņu piemiņu, ir aizstāvēt demokrātiju un likuma varu, lai Eiropa būtu brīva un atvērta sabiedrība. |
| --- | --- |

8.2

Vislabākais veids, kā parādīt cieņu terorisma upuriem un godināt viņu piemiņu, ir aizstāvēt demokrātiju un likuma varu, lai Eiropa būtu brīva un atvērta sabiedrība.

| 8.3 | Upuri ir atgādinājums tam, ko teroristi un organizētās noziedzības darboņi nav spējīgi pieņemt: leģitīmu un tiesisku varu, kas ir pakļauta likumam. Pilsoniskās sabiedrības uzdevums ir skaidrot šīs sociālās un politiskās atziņas, lai upuri saņemtu vajadzīgo sociālo un politisko atzinību un tiktu no jauna iedzīvināta likuma vara. |
| --- | --- |

8.3

Upuri ir atgādinājums tam, ko teroristi un organizētās noziedzības darboņi nav spējīgi pieņemt: leģitīmu un tiesisku varu, kas ir pakļauta likumam. Pilsoniskās sabiedrības uzdevums ir skaidrot šīs sociālās un politiskās atziņas, lai upuri saņemtu vajadzīgo sociālo un politisko atzinību un tiktu no jauna iedzīvināta likuma vara.

| 8.4 | Upuru aizsardzība ir efektīvs novēršanas veids. Terorisma upuri visnotaļ pelna cieņu, atbalstu un palīdzību no pilsoņu un iestāžu puses. Netaisnības, ko viņi ir pieredzējuši, un uzbrukumu sekas ir jākompensē ar izlēmīgu rīcību no pilsoniskās sabiedrības un dalībvalstu un ES iestāžu puses, lai risinātu viņu vajadzības un nodrošinātu, ka viņu ciešanas, cik vien iespējams, tiek mazinātas. |
| --- | --- |

8.4

Upuru aizsardzība ir efektīvs novēršanas veids. Terorisma upuri visnotaļ pelna cieņu, atbalstu un palīdzību no pilsoņu un iestāžu puses. Netaisnības, ko viņi ir pieredzējuši, un uzbrukumu sekas ir jākompensē ar izlēmīgu rīcību no pilsoniskās sabiedrības un dalībvalstu un ES iestāžu puses, lai risinātu viņu vajadzības un nodrošinātu, ka viņu ciešanas, cik vien iespējams, tiek mazinātas.

| 8.5 | EESK ierosina šādus pasākumus terorisma upuru un viņu ģimeņu aizsardzībai un atzīšanai. |
| --- | --- |

8.5

EESK ierosina šādus pasākumus terorisma upuru un viņu ģimeņu aizsardzībai un atzīšanai.

| 8.5.1 | Jāizstrādā tiesiskais regulējums, kas ietvertu minimālos standartus, lai garantētu tiesības uz cieņu, privātās un ģimenes dzīves respektēšanu, tiesības uz finansiālu kompensāciju, tiesības uz medicīnisko, psiholoģisko un sociālo palīdzību, efektīvu tiesas un tiesiskās aizsardzības pieejamību un tiesības uz sociālo un profesionālo reintegrāciju, arodapmācību un akadēmisko izglītību, nodrošinot vienlīdzīgas nodarbinātības iespējas. |
| --- | --- |

8.5.1

Jāizstrādā tiesiskais regulējums, kas ietvertu minimālos standartus, lai garantētu tiesības uz cieņu, privātās un ģimenes dzīves respektēšanu, tiesības uz finansiālu kompensāciju, tiesības uz medicīnisko, psiholoģisko un sociālo palīdzību, efektīvu tiesas un tiesiskās aizsardzības pieejamību un tiesības uz sociālo un profesionālo reintegrāciju, arodapmācību un akadēmisko izglītību, nodrošinot vienlīdzīgas nodarbinātības iespējas.

| 8.5.2 | Ir nepieciešams, lai valsts rīcību šajā jomā reglamentētu standarti, ieteikumi, paraugprakse un pamatnostādnes terorisma upuru aizsardzībai. Komisijai būtu jānodrošina finansējums, lai palīdzētu Eiropas tīklu ietvaros izveidotajām terorisma upuru apvienībām. |
| --- | --- |

8.5.2

Ir nepieciešams, lai valsts rīcību šajā jomā reglamentētu standarti, ieteikumi, paraugprakse un pamatnostādnes terorisma upuru aizsardzībai. Komisijai būtu jānodrošina finansējums, lai palīdzētu Eiropas tīklu ietvaros izveidotajām terorisma upuru apvienībām.

| 8.6 | Ir svarīgi, lai netiktu atstāta novārtā cita, mazāk pazīstama upuru grupa, kas tiek mazāk atspoguļota plašsaziņas līdzekļos. Tie ir noziedzīgo organizāciju, kuras pārkāpj cilvēktiesības tādā pat mērā kā teroristiskās organizācijas, upuri: izspiešanas, laupīšanu, narkotiku upuri; cilvēku tirdzniecības, prostitūcijas un sieviešu tirdzniecības upuri; nelegālās nodarbinātības upuri. |
| --- | --- |

8.6

Ir svarīgi, lai netiktu atstāta novārtā cita, mazāk pazīstama upuru grupa, kas tiek mazāk atspoguļota plašsaziņas līdzekļos. Tie ir noziedzīgo organizāciju, kuras pārkāpj cilvēktiesības tādā pat mērā kā teroristiskās organizācijas, upuri: izspiešanas, laupīšanu, narkotiku upuri; cilvēku tirdzniecības, prostitūcijas un sieviešu tirdzniecības upuri; nelegālās nodarbinātības upuri.

| 8.7 | Visi noziedzības upuri pelna īpašu uzmanību no valsts iestāžu un pilsoniskās sabiedrības puses. EESK ir pieņēmusi atzinumus (16), kuros tā uzsvēra, ka ir nepieciešama kopīga ES likumdošana attiecībā uz kompensācijām noziegumos cietušajiem. Apdrošināšanas sabiedrībām un savstarpējām sabiedrībām būtu jāuzņemas jaunas saistības, nodrošinot labāku segumu attiecībā uz cietušajiem. |
| --- | --- |

8.7

Visi noziedzības upuri pelna īpašu uzmanību no valsts iestāžu un pilsoniskās sabiedrības puses. EESK ir pieņēmusi atzinumus (16), kuros tā uzsvēra, ka ir nepieciešama kopīga ES likumdošana attiecībā uz kompensācijām noziegumos cietušajiem. Apdrošināšanas sabiedrībām un savstarpējām sabiedrībām būtu jāuzņemas jaunas saistības, nodrošinot labāku segumu attiecībā uz cietušajiem.

9.   Terorisma un organizētās noziedzības finansēšana.

| 9.1 | EESK ir pieņēmusi vairākus atzinumus (17) ar priekšlikumiem valsts un privātā sektora partnerības pilnveidošanai, lai apkarotu teroristisko un noziedzīgo organizāciju finansēšanu. Tomēr vislielākās saistības ir jāuzņemas tieši finanšu iestādēm. |
| --- | --- |

9.1

EESK ir pieņēmusi vairākus atzinumus (17) ar priekšlikumiem valsts un privātā sektora partnerības pilnveidošanai, lai apkarotu teroristisko un noziedzīgo organizāciju finansēšanu. Tomēr vislielākās saistības ir jāuzņemas tieši finanšu iestādēm.

| 9.2 | EESK nesen ir pieņēmusi divus atzinumus (18) par finanšu iestāžu pienākumu nodrošināt labāku pārredzamību attiecībā uz finanšu darījumiem, lai apgrūtinātu nelikumīgu darbību veikšanu. EESK aicina dalībvalstis veikt attiecīgus tiesiskus pasākumus, lai nodrošinātu, ka privātās institūcijas un bezpeļņas organizācijas, kuras varētu ietilpt teroristu naudas līdzekļu aprites tīklos, ievēro Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanas darba grupas (FATF) (19) ieteikumus. Tas tomēr nedrīkst izraisīt situāciju, ka iedzīvotāju līdzdalība pilsoniskās sabiedrības organizācijās kopumā tiek uzskatīta par aizdomīgu. |
| --- | --- |

9.2

EESK nesen ir pieņēmusi divus atzinumus (18) par finanšu iestāžu pienākumu nodrošināt labāku pārredzamību attiecībā uz finanšu darījumiem, lai apgrūtinātu nelikumīgu darbību veikšanu. EESK aicina dalībvalstis veikt attiecīgus tiesiskus pasākumus, lai nodrošinātu, ka privātās institūcijas un bezpeļņas organizācijas, kuras varētu ietilpt teroristu naudas līdzekļu aprites tīklos, ievēro Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanas darba grupas (FATF) (19) ieteikumus. Tas tomēr nedrīkst izraisīt situāciju, ka iedzīvotāju līdzdalība pilsoniskās sabiedrības organizācijās kopumā tiek uzskatīta par aizdomīgu.

| 9.3 | Nekustamā īpašuma sektoru arvien vairāk izmanto terorisma un organizētās noziedzības tīkli savu naudas līdzekļu legalizēšanai. Dažos gadījumos šie grupējumi ir korumpējuši vietējās pašvaldības. Nekustamā īpašuma firmām, lielajiem būvniecības uzņēmumiem un citiem šīs nozares uzņēmumiem ir jāsadarbojas ar valstu iestādēm, lai novērstu šī sektora izmantošanu noziedzīgas izcelsmes finanšu līdzekļu slēpšanai un nepieļautu teroristisko un noziedzīgo organizāciju iegūto naudas līdzekļu atmazgāšanu. |
| --- | --- |

9.3

Nekustamā īpašuma sektoru arvien vairāk izmanto terorisma un organizētās noziedzības tīkli savu naudas līdzekļu legalizēšanai. Dažos gadījumos šie grupējumi ir korumpējuši vietējās pašvaldības. Nekustamā īpašuma firmām, lielajiem būvniecības uzņēmumiem un citiem šīs nozares uzņēmumiem ir jāsadarbojas ar valstu iestādēm, lai novērstu šī sektora izmantošanu noziedzīgas izcelsmes finanšu līdzekļu slēpšanai un nepieļautu teroristisko un noziedzīgo organizāciju iegūto naudas līdzekļu atmazgāšanu.

| 9.4 | Noziedzīgu darbību rezultātā iegūtu naudas līdzekļu slēpšanai arvien vairāk tiek izmantots starptautiskais mākslas priekšmetu, filatēlijas un antikvāro priekšmetu tirgus. Uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar šīm precēm, būtu aktīvāk jāsadarbojas ar valsts iestādēm, lai padarītu šo tirgu pārredzamāku. |
| --- | --- |

9.4

Noziedzīgu darbību rezultātā iegūtu naudas līdzekļu slēpšanai arvien vairāk tiek izmantots starptautiskais mākslas priekšmetu, filatēlijas un antikvāro priekšmetu tirgus. Uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar šīm precēm, būtu aktīvāk jāsadarbojas ar valsts iestādēm, lai padarītu šo tirgu pārredzamāku.

| 9.5 | ES ir nepieciešami kopīgi tiesiski un administratīvi instrumenti, lai tā varētu sekmīgi strādāt ar dalībvalstīm šo nelegālo darbību apkarošanā. ES Padomei ir jānodrošina, lai katrai dalībvalstij būtu adekvāta kriminālā likumdošana ES minimālo noteikumu kontekstā rīcībai pret terorisma un organizētās noziedzības finansēšanu. |
| --- | --- |

9.5

ES ir nepieciešami kopīgi tiesiski un administratīvi instrumenti, lai tā varētu sekmīgi strādāt ar dalībvalstīm šo nelegālo darbību apkarošanā. ES Padomei ir jānodrošina, lai katrai dalībvalstij būtu adekvāta kriminālā likumdošana ES minimālo noteikumu kontekstā rīcībai pret terorisma un organizētās noziedzības finansēšanu.

| 9.6 | ES Rīcības plāns terorisma apkarošanai (20) ietver pasākumus fiskālās un finansiālās izmeklēšanas dienestu koordinēšanai, un tie būtu jāpastiprina. Visu dalībvalstu uzdevums ir efektīvi sadarboties un panākt efektīvu koordināciju Padomes ietvaros. |
| --- | --- |

9.6

ES Rīcības plāns terorisma apkarošanai (20) ietver pasākumus fiskālās un finansiālās izmeklēšanas dienestu koordinēšanai, un tie būtu jāpastiprina. Visu dalībvalstu uzdevums ir efektīvi sadarboties un panākt efektīvu koordināciju Padomes ietvaros.

10.   Internets un mobilie telefonsakari.

| 10.1 | Interneta un mobilo telefonsakaru operatoriem ir jāsadarbojas ar valsts iestādēm un jāievēro tiesību akti attiecībā uz internetā pārraidāmo datu (bet nevis ziņojumu satura) glabāšanu. |
| --- | --- |

10.1

Interneta un mobilo telefonsakaru operatoriem ir jāsadarbojas ar valsts iestādēm un jāievēro tiesību akti attiecībā uz internetā pārraidāmo datu (bet nevis ziņojumu satura) glabāšanu.

| 10.2 | Ir nepieciešama sadarbība arī attiecībā uz personas datu iegūšanu, iegādājoties mobilo tālruņu kartes: teroristiskie grupējumi un noziedzīgie tīkli mēdz izmantot anonimitāti e-pasta pakalpojumos vai mobilo tālruņu priekšapmaksas kartes, lai varētu nekontrolēti cits ar citu sazināties vai pat detonēt spridzekļus ar tālvadības ierīču palīdzību. EESK ir pieņēmusi atzinumus (21) par šo tematu. Arī Parlaments ir pieņēmis ziņojumu (22), kuram EESK piekrīt. |
| --- | --- |

10.2

Ir nepieciešama sadarbība arī attiecībā uz personas datu iegūšanu, iegādājoties mobilo tālruņu kartes: teroristiskie grupējumi un noziedzīgie tīkli mēdz izmantot anonimitāti e-pasta pakalpojumos vai mobilo tālruņu priekšapmaksas kartes, lai varētu nekontrolēti cits ar citu sazināties vai pat detonēt spridzekļus ar tālvadības ierīču palīdzību. EESK ir pieņēmusi atzinumus (21) par šo tematu. Arī Parlaments ir pieņēmis ziņojumu (22), kuram EESK piekrīt.

| 10.3 | Eiropas sabiedrība ir ārkārtīgi neaizsargāta pret kibernoziegumiem, un internetu arvien vairāk izmanto noziedzībās organizācijas savām nelikumīgajām darbībām. |
| --- | --- |

10.3

Eiropas sabiedrība ir ārkārtīgi neaizsargāta pret kibernoziegumiem, un internetu arvien vairāk izmanto noziedzībās organizācijas savām nelikumīgajām darbībām.

| 10.4 | Internetu arvien vairāk izmanto Eiropas sabiedrības, uzņēmumi un fiziskās personas, galveno pakalpojumu sniedzēji un valsts iestādes, kā arī policijas un tiesu iestādes. Eiropa pašreiz saskaras ar jaunu risku — kiberterorismu, kas sabiedrību var paralizēt. |
| --- | --- |

10.4

Internetu arvien vairāk izmanto Eiropas sabiedrības, uzņēmumi un fiziskās personas, galveno pakalpojumu sniedzēji un valsts iestādes, kā arī policijas un tiesu iestādes. Eiropa pašreiz saskaras ar jaunu risku — kiberterorismu, kas sabiedrību var paralizēt.

| 10.5 | Interneta operatoriem būs jāpilnveido savas drošības sistēmas un jāsadarbojas ar policijas un tiesu iestādēm, lai apkarotu šo jauno noziedzības veidu. |
| --- | --- |

10.5

Interneta operatoriem būs jāpilnveido savas drošības sistēmas un jāsadarbojas ar policijas un tiesu iestādēm, lai apkarotu šo jauno noziedzības veidu.

11.   Plašsaziņas līdzekļi.

| 11.1 | Plašsaziņas līdzekļu tiesības un pienākums ir sniegt patiesu informāciju un izvairīties no tādām perspektīvām, kas varētu interesēt teroristiskās organizācijas. Plašsaziņas līdzekļiem arī būtu jāizvairās sniegt tādus attēlus un informāciju, kas aizskar cietušo personu privātumu un cieņu. Īpaši no šāda riska būtu jāaizsargā jaunieši. Šajā kontekstā valstij piederošiem plašsaziņas līdzekļiem vajadzētu būt par paraugu. |
| --- | --- |

11.1

Plašsaziņas līdzekļu tiesības un pienākums ir sniegt patiesu informāciju un izvairīties no tādām perspektīvām, kas varētu interesēt teroristiskās organizācijas. Plašsaziņas līdzekļiem arī būtu jāizvairās sniegt tādus attēlus un informāciju, kas aizskar cietušo personu privātumu un cieņu. Īpaši no šāda riska būtu jāaizsargā jaunieši. Šajā kontekstā valstij piederošiem plašsaziņas līdzekļiem vajadzētu būt par paraugu.

| 11.2 | Plašsaziņas līdzekļi varētu izveidot atbilstošus ētikas kodeksus un sadarboties ar valsts iestādēm, lai garantētu cietušo personu cieņu un privātumu, novēršot iespējas veicināt teroristisko grupējumu propagandas intereses. |
| --- | --- |

11.2

Plašsaziņas līdzekļi varētu izveidot atbilstošus ētikas kodeksus un sadarboties ar valsts iestādēm, lai garantētu cietušo personu cieņu un privātumu, novēršot iespējas veicināt teroristisko grupējumu propagandas intereses.

| 11.3 | Komisija rīko Eiropas mēroga konferenci, kurā piedalās galvenie masu mediju jomas dalībnieki. EESK uzskata to par labu izdevību paraugprakses apmaiņai, pašregulācijas sistēmu izveidei, Eiropas sabiedriskās domas veidošanai un konstruktīva ES tēla veicināšanai. |
| --- | --- |

11.3

Komisija rīko Eiropas mēroga konferenci, kurā piedalās galvenie masu mediju jomas dalībnieki. EESK uzskata to par labu izdevību paraugprakses apmaiņai, pašregulācijas sistēmu izveidei, Eiropas sabiedriskās domas veidošanai un konstruktīva ES tēla veicināšanai.

12.   Kritiskās infrastruktūras.

| 12.1 | Teroristi tiecas sasniegt un sasniedz savus noziedzīgos mērķus, uzbrūkot stratēģiskām infrastruktūrām un galvenajiem sabiedrisko pakalpojumu objektiem. Šie mērķi ietver dažādus transporta veidus un tīklus, enerģētiskos tīklus un operatorus, ūdensapgādes objektus, tālruņu un komunikāciju pakalpojumu operatorus, ļaužu pulcēšanās vietas u.c. |
| --- | --- |

12.1

Teroristi tiecas sasniegt un sasniedz savus noziedzīgos mērķus, uzbrūkot stratēģiskām infrastruktūrām un galvenajiem sabiedrisko pakalpojumu objektiem. Šie mērķi ietver dažādus transporta veidus un tīklus, enerģētiskos tīklus un operatorus, ūdensapgādes objektus, tālruņu un komunikāciju pakalpojumu operatorus, ļaužu pulcēšanās vietas u.c.

| 12.2 | Jauni terorisma draudi savelkas pār Eiropas sabiedrību: vairums ekspertu piekrīt tam, ka pastāv reāls radioloģiskā, nukleārā, ķīmiskā, bioloģiskā vai bakterioloģiskā uzbrukuma risks. Nozarēm, kurās tiek izmantoti šāda veida materiāli, būtu jāpilnveido savas drošības sistēmas un efektīvi jāsadarbojas ar tiesībaizsardzības iestādēm. |
| --- | --- |

12.2

Jauni terorisma draudi savelkas pār Eiropas sabiedrību: vairums ekspertu piekrīt tam, ka pastāv reāls radioloģiskā, nukleārā, ķīmiskā, bioloģiskā vai bakterioloģiskā uzbrukuma risks. Nozarēm, kurās tiek izmantoti šāda veida materiāli, būtu jāpilnveido savas drošības sistēmas un efektīvi jāsadarbojas ar tiesībaizsardzības iestādēm.

| 12.3 | EESK pauž atzinību Komisijai par tās lielisko Drošības izpētes programmu (SRC 06) un izsaka cerību, ka tā turpinās finansēt kopīgus valsts un privātā sektora pētniecības projektus, lai uzlabotu drošību ES. |
| --- | --- |

12.3

EESK pauž atzinību Komisijai par tās lielisko Drošības izpētes programmu (SRC 06) un izsaka cerību, ka tā turpinās finansēt kopīgus valsts un privātā sektora pētniecības projektus, lai uzlabotu drošību ES.

| 12.4 | Tomēr šī programma būtu jāpaplašina, iekļaujot tajā arī attiecīgās partnervalstis pie ES austrumu un dienvidu robežām (Vidusjūras reģions) Eiropas Kaimiņattiecību politikas kontekstā. |
| --- | --- |

12.4

Tomēr šī programma būtu jāpaplašina, iekļaujot tajā arī attiecīgās partnervalstis pie ES austrumu un dienvidu robežām (Vidusjūras reģions) Eiropas Kaimiņattiecību politikas kontekstā.

| 12.5 | Privātajam sektoram vajadzētu būt sagatavotam padarīt savus resursus pieejamus valsts iestādēm krīzes situācijās, lai palīdzētu kontrolēt iespējamās katastrofālās sekas teroristisku uzbrukumu gadījumā. Tādēļ būtu nepieciešams apzināt tās jomas, kurās organizēta pilsoniskā sabiedrība varētu sniegt pievienotu vērtību krīzes situācijā un sagatavot līgumus un konvencijas efektīva kopīga krīžu pārvarēšanas tīkla izveidei. |
| --- | --- |

12.5

Privātajam sektoram vajadzētu būt sagatavotam padarīt savus resursus pieejamus valsts iestādēm krīzes situācijās, lai palīdzētu kontrolēt iespējamās katastrofālās sekas teroristisku uzbrukumu gadījumā. Tādēļ būtu nepieciešams apzināt tās jomas, kurās organizēta pilsoniskā sabiedrība varētu sniegt pievienotu vērtību krīzes situācijā un sagatavot līgumus un konvencijas efektīva kopīga krīžu pārvarēšanas tīkla izveidei.

| 12.6 | Preventīvās un reaģēšanas iespējas ir atkarīgas no informētības un zināšanu efektīva pielietojuma, kā arī spējas prognozēt nākotnes situācijas. Visiem būtu jāuzņemas aktīva loma, atbildot uz terorisma un organizētās noziedzības draudiem, un tādēļ ir jānodrošina atbilstoša informācijas aprite starp iesaistītajām pusēm. |
| --- | --- |

12.6

Preventīvās un reaģēšanas iespējas ir atkarīgas no informētības un zināšanu efektīva pielietojuma, kā arī spējas prognozēt nākotnes situācijas. Visiem būtu jāuzņemas aktīva loma, atbildot uz terorisma un organizētās noziedzības draudiem, un tādēļ ir jānodrošina atbilstoša informācijas aprite starp iesaistītajām pusēm.

| 12.7 | Attiecīgajiem uzņēmumu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju vadītājiem (īpaši stratēģiskos reģionos) būtu jāsaņem pieejamā informācija par tiem terorisma un organizētās noziedzības aspektiem, kuri skar to kompetences jomas, lai tie varētu sagatavoties un attiecīgi rīkoties apdraudējumu gadījumos. |
| --- | --- |

12.7

Attiecīgajiem uzņēmumu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju vadītājiem (īpaši stratēģiskos reģionos) būtu jāsaņem pieejamā informācija par tiem terorisma un organizētās noziedzības aspektiem, kuri skar to kompetences jomas, lai tie varētu sagatavoties un attiecīgi rīkoties apdraudējumu gadījumos.

13.   Eiropas platforma valsts un privātajai partnerībai.

| 13.1 | Komisija patlaban izstrādā paziņojumu par valsts un privātā sektora partnerības lomu cīņā pret organizēto noziedzību un terorismu, kas ietver sevī rīcības plānu valsts un privātā sektora partnerībai. Šīs sadarbības galvenais aspekts, kā norāda Komisija, ir t.s. platforma valsts un privātajai partnerībai cīņā pret organizēto noziedzību un terorismu. Šī platforma, ko ir paredzēts izveidot septembrī, jādefinē no sastāva, iejaukšanās nosacījumu un darbības noteikumu viedokļa dažās dalībvalstīs. Tā periodiski rīkos sanāksmes, lai apspriestu kopīgas intereses jautājumus, apzinātu politiskās un likumdošanas darbības jomas, izstrādātu preventīvās stratēģijas, īstenotu paraugprakses un informācijas apmaiņu u.c. |
| --- | --- |

13.1

Komisija patlaban izstrādā paziņojumu par valsts un privātā sektora partnerības lomu cīņā pret organizēto noziedzību un terorismu, kas ietver sevī rīcības plānu valsts un privātā sektora partnerībai. Šīs sadarbības galvenais aspekts, kā norāda Komisija, ir t.s. platforma valsts un privātajai partnerībai cīņā pret organizēto noziedzību un terorismu. Šī platforma, ko ir paredzēts izveidot septembrī, jādefinē no sastāva, iejaukšanās nosacījumu un darbības noteikumu viedokļa dažās dalībvalstīs. Tā periodiski rīkos sanāksmes, lai apspriestu kopīgas intereses jautājumus, apzinātu politiskās un likumdošanas darbības jomas, izstrādātu preventīvās stratēģijas, īstenotu paraugprakses un informācijas apmaiņu u.c.

| 13.2 | Platformā būs iekļauti pārstāvji no dalībvalstīm, pārstāvošās organizācijas, tostarp Eiropas darba devēju organizācijas, arodbiedrības vai nevalstiskās organizācijas, kas tiks iesaistīti cīņā pret organizēto noziedzību un terorismu u.c., ievērojot brīvprātības principu, lai izmantotu priekšrocības un sinerģijas, ko var sniegt šāda partnerība. Šīs iniciatīvas galamērķis ir mazināt organizētās noziedzības un terorisma sekas Eiropā, lai tā kļūtu arvien drošāka vieta sabiedriskiem pasākumiem, iedzīvotājiem un saimnieciskajai darbībai. |
| --- | --- |

13.2

Platformā būs iekļauti pārstāvji no dalībvalstīm, pārstāvošās organizācijas, tostarp Eiropas darba devēju organizācijas, arodbiedrības vai nevalstiskās organizācijas, kas tiks iesaistīti cīņā pret organizēto noziedzību un terorismu u.c., ievērojot brīvprātības principu, lai izmantotu priekšrocības un sinerģijas, ko var sniegt šāda partnerība. Šīs iniciatīvas galamērķis ir mazināt organizētās noziedzības un terorisma sekas Eiropā, lai tā kļūtu arvien drošāka vieta sabiedriskiem pasākumiem, iedzīvotājiem un saimnieciskajai darbībai.

13.3   Nosacījumi pilsoniskās sabiedrības līdzdalībai.

| 13.3.1 | Pilsoniskā sabiedrība cer, ka ES un dalībvalstu institūcijas ņems vērā iedzīvotāju paustās bažas, kuri prasa efektīvu cīņu pret terorismu un organizēto noziedzību. Iedzīvotājiem nav vajadzīgas nacionāla, politiska vai juridiska rakstura atrunas par problēmām saistībā ar cīņu pret noziedzību un terorismu; viņi vēlas risinājumus, un šī foruma uzdevums būtu rast atbildes uz viņu bažām. |
| --- | --- |

13.3.1

Pilsoniskā sabiedrība cer, ka ES un dalībvalstu institūcijas ņems vērā iedzīvotāju paustās bažas, kuri prasa efektīvu cīņu pret terorismu un organizēto noziedzību. Iedzīvotājiem nav vajadzīgas nacionāla, politiska vai juridiska rakstura atrunas par problēmām saistībā ar cīņu pret noziedzību un terorismu; viņi vēlas risinājumus, un šī foruma uzdevums būtu rast atbildes uz viņu bažām.

| 13.3.2 | EESK uzskata, ka Komisijas ierosinājums izveidot valsts un privātā sektora partnerības platformu ir solis uz priekšu, tomēr tas nav pietiekami tālejošs. |
| --- | --- |

13.3.2

EESK uzskata, ka Komisijas ierosinājums izveidot valsts un privātā sektora partnerības platformu ir solis uz priekšu, tomēr tas nav pietiekami tālejošs.

| 13.3.3 | EESK būtu jāiesaistās šīs platformas izveidē un darbības izvērtēšanā. |
| --- | --- |

13.3.3

EESK būtu jāiesaistās šīs platformas izveidē un darbības izvērtēšanā.

| 13.3.4 | Saskaņā ar Līgumu ES organizētā pilsoniskā sabiedrība ir pārstāvēta ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas starpniecību. Protams, ir nepieciešams piedalīties arī citiem dalībniekiem, kuri pārstāv noteiktas intereses, tomēr, tā kā vispārējās intereses ir pārstāvētas ar EESK starpniecību, tai vajadzētu būt pārstāvētai šajā platformā ar trijiem tās locekļiem (pa vienam no katras grupas). |
| --- | --- |

13.3.4

Saskaņā ar Līgumu ES organizētā pilsoniskā sabiedrība ir pārstāvēta ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas starpniecību. Protams, ir nepieciešams piedalīties arī citiem dalībniekiem, kuri pārstāv noteiktas intereses, tomēr, tā kā vispārējās intereses ir pārstāvētas ar EESK starpniecību, tai vajadzētu būt pārstāvētai šajā platformā ar trijiem tās locekļiem (pa vienam no katras grupas).

| 13.3.5 | EESK aicina dalībvalstis veicināt valsts un privātā sektora partnerības platformu veidošanu vietējā un pašvaldību līmenī, ar tādiem pašiem līdzdalības un sadarbības mērķiem kā ES līmenī veidojamajai platformai. |
| --- | --- |

13.3.5

EESK aicina dalībvalstis veicināt valsts un privātā sektora partnerības platformu veidošanu vietējā un pašvaldību līmenī, ar tādiem pašiem līdzdalības un sadarbības mērķiem kā ES līmenī veidojamajai platformai.

13.4   Valsts un privātā sektora partnerības cīņā pret terorismu un organizēto noziedzību.

| 13.4.1 | EESK uzskata, ka ir plašas iespējas partnerībai starp publisko un privāto sektoru, lai veicinātu un nostiprinātu sinerģiju cīņā pret noziedzību un terorismu. |
| --- | --- |

13.4.1

EESK uzskata, ka ir plašas iespējas partnerībai starp publisko un privāto sektoru, lai veicinātu un nostiprinātu sinerģiju cīņā pret noziedzību un terorismu.

| 13.4.2 | Partnerības galvenie mērķi ir šādi:






  a) | pirmais pilsoniskās sabiedrības mērķis ir ne vien novērst terorisma un organizētās noziedzības nelikumīgās darbības, bet arī nepieļaut ietekmējamu cilvēku un grupu iesaistīšanos terorisma vai noziedzības tīklos; |
| --- | --- | --- |

13.4.2

Partnerības galvenie mērķi ir šādi:

a)

pirmais pilsoniskās sabiedrības mērķis ir ne vien novērst terorisma un organizētās noziedzības nelikumīgās darbības, bet arī nepieļaut ietekmējamu cilvēku un grupu iesaistīšanos terorisma vai noziedzības tīklos;

| b) | apzināt tās jomas, kuras ir neaizsargātas pret noziedzīgo grupējumu aktivitātēm, un veicināt pašaizsardzību un sadarbību ar iestādēm, kuru kompetencē ir organizētās noziedzības un terorisma apkarošana; |
| --- | --- |

b)

apzināt tās jomas, kuras ir neaizsargātas pret noziedzīgo grupējumu aktivitātēm, un veicināt pašaizsardzību un sadarbību ar iestādēm, kuru kompetencē ir organizētās noziedzības un terorisma apkarošana;

| c) | veicināt informācijas un pieredzes apmaiņu, lai mazinātu noziedzības iespējas; |
| --- | --- |

c)

veicināt informācijas un pieredzes apmaiņu, lai mazinātu noziedzības iespējas;

| d) | vērst ES un valstu iestāžu uzmanību uz dažādu pilsoniskās sabiedrības grupu rūpēm, lai šīs iestādes pievērstos tām noziedzības un terorisma novēršanas jomām, kuras visvairāk rūp iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

d)

vērst ES un valstu iestāžu uzmanību uz dažādu pilsoniskās sabiedrības grupu rūpēm, lai šīs iestādes pievērstos tām noziedzības un terorisma novēršanas jomām, kuras visvairāk rūp iedzīvotājiem;

| e) | vērst ES un valstu iestāžu uzmanību uz galvenajām uzņēmumu un organizāciju vajadzībām attiecībā uz aizsardzību pret organizētās noziedzības tīkojumiem ES; apspriest ar šīm iestādēm labākos veidus, kā nodrošināt aizsardzību pret noziedzīgiem uzbrukumiem un noziedzības apkarošanu; |
| --- | --- |

e)

vērst ES un valstu iestāžu uzmanību uz galvenajām uzņēmumu un organizāciju vajadzībām attiecībā uz aizsardzību pret organizētās noziedzības tīkojumiem ES; apspriest ar šīm iestādēm labākos veidus, kā nodrošināt aizsardzību pret noziedzīgiem uzbrukumiem un noziedzības apkarošanu;

| f) | definēt pieredzes apmaiņas jomas konkrētos sektoros un īpaši — tās problemātiskās jomas, kurās organizētā noziedzība ir izplatīta; pie prioritārajām nozarēm pieder finanšu sektors, transports, sakari un enerģētika; |
| --- | --- |

f)

definēt pieredzes apmaiņas jomas konkrētos sektoros un īpaši — tās problemātiskās jomas, kurās organizētā noziedzība ir izplatīta; pie prioritārajām nozarēm pieder finanšu sektors, transports, sakari un enerģētika;

| g) | veicināt Eiropas platformas preventīvajai darbībai; |
| --- | --- |

g)

veicināt Eiropas platformas preventīvajai darbībai;

| h) | darboties kā diskusiju forumam, lai analizētu terorisma un organizētās noziedzības upuru vajadzību un prasību ievērošanas līmeni; |
| --- | --- |

h)

darboties kā diskusiju forumam, lai analizētu terorisma un organizētās noziedzības upuru vajadzību un prasību ievērošanas līmeni;

| i) | formulēt Kopienas stratēģiju un politiku terorisma un organizētās noziedzības apkarošanai no organizētas pilsoniskās sabiedrības viedokļa; |
| --- | --- |

i)

formulēt Kopienas stratēģiju un politiku terorisma un organizētās noziedzības apkarošanai no organizētas pilsoniskās sabiedrības viedokļa;

| j) | pastiprināt kontaktus starp vadošajiem ekspertiem abās jomās, lai maksimāli izmantotu zināšanas un pieredzi aizsardzībā un cīņā pret organizēto noziedzību un terorismu; |
| --- | --- |

j)

pastiprināt kontaktus starp vadošajiem ekspertiem abās jomās, lai maksimāli izmantotu zināšanas un pieredzi aizsardzībā un cīņā pret organizēto noziedzību un terorismu;

| k) | piedalīties šīs platformas izveidē un darbības izvērtēšanā. |
| --- | --- |

k)

piedalīties šīs platformas izveidē un darbības izvērtēšanā.

13.5   Partnerības sistēmas.

| 13.5.1 | Valsts un privātā sektora partnerības sistēma, kas būtu balstīta uz Komisijas ierosinātajam instrumentam līdzīgiem nosacījumiem, varētu būt ideāls veids abu sektoru sasaistei. Ja platformā būs nodrošināts augsts pārstāvības līmenis, valsts un privātā sektora partnerībai būs lielāka ietekme, un terorisma un organizētās noziedzības apkarošanas pasākumi būs efektīvāki. |
| --- | --- |

13.5.1

Valsts un privātā sektora partnerības sistēma, kas būtu balstīta uz Komisijas ierosinātajam instrumentam līdzīgiem nosacījumiem, varētu būt ideāls veids abu sektoru sasaistei. Ja platformā būs nodrošināts augsts pārstāvības līmenis, valsts un privātā sektora partnerībai būs lielāka ietekme, un terorisma un organizētās noziedzības apkarošanas pasākumi būs efektīvāki.

| 13.5.2 | Partnerības sistēmai būtu jāparedz nozaru vai speciālas darba grupas konkrētu jautājumu risināšanai, kuras būtu piesaistītas valsts un privātā sektora partnerības struktūrai. |
| --- | --- |

13.5.2

Partnerības sistēmai būtu jāparedz nozaru vai speciālas darba grupas konkrētu jautājumu risināšanai, kuras būtu piesaistītas valsts un privātā sektora partnerības struktūrai.

| 13.5.3 | Partnerības platforma varētu aicināt piedalīties tās sanāksmēs organizācijas, uzņēmumus, ekspertus, ES un valstu iestādes, kā arī visus, kas varētu dalīties informācijā vai pieredzē vai sniegt pievienotu vērtību cīņai pret terorismu un organizēto noziedzību. |
| --- | --- |

13.5.3

Partnerības platforma varētu aicināt piedalīties tās sanāksmēs organizācijas, uzņēmumus, ekspertus, ES un valstu iestādes, kā arī visus, kas varētu dalīties informācijā vai pieredzē vai sniegt pievienotu vērtību cīņai pret terorismu un organizēto noziedzību.

Briselē, 2006. gada 13. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EESK 15.12.2005 atzinums par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par tematu: “Hāgas programma: desmit prioritātes turpmākajiem pieciem gadiem — partnerība Eiropas atjaunošanai brīvības, drošības un tiesiskuma jomā” (ziņotājs Pariza kgs, ) (OV C 65, 17.3.2006).

1

Pariza

(2)  EESK 14.12.2005 atzinums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru izveido īpašu programmu “Terorisma novēršana, gatavība teroristu uzbrukumiem un to seku pārvarēšana” laika posmam no 2007. gada līdz 2013. gadam. “Vispārēja drošības un brīvību aizsardzības programma” (ziņotājs Cabra de Luna kgs (OV C 65, 17.3.2006)).

2

Cabra de Luna

(3)  KOM(2005) 313 galīgā red., 21.09.2005.

3

(4)  Skat. COM(2005) 313 galīgā redakcija 1. zemsvītras piezīmi, kurā norādīts, ka “katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka par teroristiskiem nodarījumiem uzskatāma tīša darbība, kas attiecināma uz deviņiem skaidri noteiktiem nodarījumiem, kā noteikts valsts tiesību aktos, un kas, ņemot vērā šīs darbības aspektus un kontekstu, var radīt nopietnu kaitējumu valstij vai starptautiskai organizācijai, ja šādas darbības mērķis ir nopietni iebiedēt iedzīvotājus, nepamatoti piespiest valdību vai starptautisku organizāciju veikt vai neveikt kādu darbību, vai būtiski destabilizēt vai graut valsts vai starptautiskas organizācijas politiskās, konstitucionālās, ekonomiskās vai sociālās pamatstruktūras.”

4

(5)  Tie darbojas tādās jomās kā nelegāla ieroču tirdzniecība un narkotiku tirdzniecība, cilvēku tirdzniecība, laupīšanas, prostitūcija, nelegālu azartspēļu rīkošana, komerciālais pirātisms u.c.

5

(6)  Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencija pret transnacionālo organizēto noziedzību. Skat.

6

http://www.uncjin.org/Documents/Conventions/dcatoc/final_documents_2/convention_eng.pdf

(7)  EESK 15.12.2005 atzinums par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par tematu: “Hāgas programma: desmit prioritātes turpmākajiem pieciem gadiem — partnerība Eiropas atjaunošanai brīvības, drošības un tiesiskuma jomā” (ziņotājs Pariza kgs, ) (OV C 65, 17.3.2006).

7

Pariza

(8)  Eiropas Parlamenta rezolūcija par 2004. gadā panākto progresu brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidē. P6_TA(2005)0227, 2005. gada 8. jūnijs.

8

(9)  Skat. EESK 27.10.2004 atzinumu par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu Nr. 2002/463/EK, ar ko pieņem rīcības programmu administratīvai sadarbībai ārējo robežu, vīzu, patvēruma un imigrācijas jomā (ARGO programma) (ziņotājs Pariza kgs (OV C 120, 20.05.05)).

9

Pariza

(10)  Eiropas Komisija 2005. gada 12. oktobrī iesniedza priekšlikumu Padomes ietvarlēmumam par informācijas apmaiņu saskaņā ar pieejamības principu, COM(2005) 490 galīgā redakcija, 12.10.2005.

10

(11)  EESK 14.12.2005 atzinums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru izveido īpašu programmu “Terorisma novēršana, gatavība teroristu uzbrukumiem un to seku pārvarēšana” laika posmam no 2007. gada līdz 2013. gadam. “Vispārēja drošības un brīvību aizsardzības programma” (ziņotājs Cabra de Luna kgs (OV C 65, 17.3.2006)).

11

Cabra de Luna

(12)  Īrija un Nīderlande ir vienīgās valstis, kuras to nav ratificējušas.

12

(13)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam — Hāgas programma: desmit prioritātes turpmākajiem pieciem gadiem — partnerība Eiropas atjaunošanai brīvības, drošības un tiesiskuma jomā” (ziņotājs Pariza kgs (OV C 65, 17.3.2006)).

13

Pariza

(14)  COM(2005) 313 galīgā redakcija.

14

(15)  Skat. EESK 21.3.2002 atzinumu par imigrāciju, integrāciju un pilsoniskās sabiedrības organizāciju lomu, OV C 125, 27.05.2002 (ziņotājs Pariza Castańos kgs), 10.12.2003 atzinumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par imigrāciju, integrāciju un nodarbinātību, OV C 80, 30.3.2004 (ziņotājs Pariza Castańos kgs), un 13.09.2006 atzinumu par tematu “Imigrācija un integrācija: un vietējo un reģionālo pašvaldību un pilsoniskās sabiedrības organizāciju sadarbība” (ziņotājs Pariza Castańos kgs).

15

Pariza Castańos

Pariza Castańos

Pariza Castańos

(16)  EESK 20.3.2002 atzinums par Zaļo grāmatu par kompensācijām noziegumos cietušajiem (ziņotājs: Melicias kgs (OV C 125, 27.05.02)).

16

Zaļo grāmatu par kompensācijām noziegumos cietušajiem

Melicias

EESK 26.02.03 atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes direktīvai par kompensācijām noziegumos cietušajiem” (ziņotājs: Koryfidis kgs (OV C 95, 23.04.03)).

Koryfidis

(17)  Piemēram, skat. EESK 11.5.2005 atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par finanšu sistēmas izmantošanas nepieļaušanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas, t.sk. teroristu finansēšanas mērķiem (ziņotājs: Simpson kgs (OV C 267, 27.10.2005)).

17

Simpson

(18)  EESK 21.4.2006 atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai attiecībā uz naudas pārvedumiem pievienoto informāciju par maksātāju” (ziņotājs Burani kgs). (OV C 185, 08.08.2006).

18

Burani

EESK 11.5.2005 atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par finanšu sistēmas izmantošanas nepieļaušanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas, t.sk. teroristu finansēšanas mērķiem (ziņotājs: Simpson kgs (OV C 267, 27.10.2005)).

Simpson

(19)  G-8 valstu izveidotā grupa.

19

(20)  Skat. Padomes 13.2.2006. pieņemto plānu.

20

(21)  Skat. EESK 19.1.2006 atzinumu par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par tādu datu saglabāšanu, kuri apstrādāti saistībā ar publisko elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu, ar ko labo Direktīvu 2002/58/EK” (ziņotājs Hernįndez Bataller kgs (OV C 69, 21.3.2006)).

21

Hernįndez Bataller

(22)  Skat. EP 28.11.2005. ziņojumu A6(2005) 365.

22

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/157 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/157

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Profesionālās dzīves kvalitāte, ražīgums un nodarbinātība globalizācijas un demogrāfisko pārmaiņu apstākļos”

(2006/C 318/27)

Somijas prezidentūra saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2005. gada 17. novembrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju “Profesionālās dzīves kvalitāte, ražīgums un nodarbinātība globalizācijas un demogrāfisko pārmaiņu apstākļos”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2006. gada 13. jūlijā. Ziņotāja —
  ENGELEN-KEFER
   kdze.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (2006. gada 13. septembra sēdē), ar 116 balsīm par, 3 balsīm pret un 8 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi.

| 1.1 | Lisabonas stratēģija ir ES atbilde uz globalizācijas izaicinājumiem. Ar ekonomikas, nodarbinātības, sociālās un vides politikas produktīvas mijiedarbības palīdzību jāuzlabo ES konkurētspēja starptautiskajā līmenī. Tādēļ ES ekonomikā ir svarīgi izmantot globalizācijas iespējas, radot jaunas nodarbinātības jomas perspektīvās ekonomikas nozarēs un veicinot lielāku izaugsmi ar jauninājumu palīdzību. ES tādēļ būtu jāapzinās tās stiprās puses, t.i., produktu un pakalpojumu augsta kvalitāte, labi izglītoti darbinieki un tās sociālais modelis, un jākonkurē kvalitātes ziņā ar tās globālajiem konkurentiem, nevis jāsacenšas par zemākām algām un sociālajiem standartiem, jo šajā sacensībā ES var būt tikai zaudētāja. Lai konkurētu kvalitātes ziņā, nepieciešama visaptveroša jauninājumu politikas pieeja, kas attiecas arī uz mikroekonomikas līmeni, t.i., uzņēmuma struktūrām un darba dzīves kvalitāti. |
| --- | --- |

1.1

Lisabonas stratēģija ir ES atbilde uz globalizācijas izaicinājumiem. Ar ekonomikas, nodarbinātības, sociālās un vides politikas produktīvas mijiedarbības palīdzību jāuzlabo ES konkurētspēja starptautiskajā līmenī. Tādēļ ES ekonomikā ir svarīgi izmantot globalizācijas iespējas, radot jaunas nodarbinātības jomas perspektīvās ekonomikas nozarēs un veicinot lielāku izaugsmi ar jauninājumu palīdzību. ES tādēļ būtu jāapzinās tās stiprās puses, t.i., produktu un pakalpojumu augsta kvalitāte, labi izglītoti darbinieki un tās sociālais modelis, un jākonkurē kvalitātes ziņā ar tās globālajiem konkurentiem, nevis jāsacenšas par zemākām algām un sociālajiem standartiem, jo šajā sacensībā ES var būt tikai zaudētāja. Lai konkurētu kvalitātes ziņā, nepieciešama visaptveroša jauninājumu politikas pieeja, kas attiecas arī uz mikroekonomikas līmeni, t.i., uzņēmuma struktūrām un darba dzīves kvalitāti.

| 1.2 | Lai gan Lisabonas stratēģijā minētais programmatiskais mērķis ir radīt ne tikai vairāk darba vietu, bet arī labākas darba vietas, šim kvalitātes aspektam tomēr nav pievērsta pietiekama uzmanība līdzšinējā diskusijā par Lisabonas mērķu īstenošanu. Ne tikai jāpalielina ieguldījumi pētniecības un attīstības jomā, kā arī ieguldījumu apjoms vispār un ieguldījumi izglītības un tālākizglītības jomā, ņemot vērā zināšanu un informācijas sabiedrības prasības, bet arī jāuzlabo darba dzīves kvalitāte, kas ir svarīgs priekšnoteikums, lai palielinātu ražīguma pieaugumu un veicinātu uzņēmumu novatoriskās spējas. Tas apliecināts zinātniskajos pētījumos par saikni starp darba kvalitāti un ražīgumu, kā arī par nozīmi, kāda pēc attiecīgo darba ņēmēju domām ir “labam darbam”, lai viņiem būtu motivācija un vēlme strādāt. |
| --- | --- |

1.2

Lai gan Lisabonas stratēģijā minētais programmatiskais mērķis ir radīt ne tikai vairāk darba vietu, bet arī labākas darba vietas, šim kvalitātes aspektam tomēr nav pievērsta pietiekama uzmanība līdzšinējā diskusijā par Lisabonas mērķu īstenošanu. Ne tikai jāpalielina ieguldījumi pētniecības un attīstības jomā, kā arī ieguldījumu apjoms vispār un ieguldījumi izglītības un tālākizglītības jomā, ņemot vērā zināšanu un informācijas sabiedrības prasības, bet arī jāuzlabo darba dzīves kvalitāte, kas ir svarīgs priekšnoteikums, lai palielinātu ražīguma pieaugumu un veicinātu uzņēmumu novatoriskās spējas. Tas apliecināts zinātniskajos pētījumos par saikni starp darba kvalitāti un ražīgumu, kā arī par nozīmi, kāda pēc attiecīgo darba ņēmēju domām ir “labam darbam”, lai viņiem būtu motivācija un vēlme strādāt.

| 1.3 | Jēdziens “darba kvalitāte” ietver tādus dažādus aspektus kā veselības risku novēršana un mazināšana, darba organizēšana darbavietā, sociālais nodrošinājums, tajā skaitā atbilstīgs atalgojums, iespēja pilnveidot prasmes un kvalifikācijas, kā arī vairāk iespēju apvienot darbu un ģimenes dzīvi. Dublinā strādājošā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda pētījumos, kas iesniegti EESK, ir secināts, ka uzlabojumi visās minētajās jomās pozitīvi ietekmē darba ražīgumu. Šajā sakarā īpaša nozīme ir atbalstam attiecībā uz brīvprātīgiem veselības veicināšanas pasākumiem uzņēmumā. Drošība darba vietās un veselībai nekaitīgi darba apstākļi, kā arī uz sadarbību balstīta darba organizācija, kurā darbiniekiem piešķirta lielāka rīcības brīvību darba vietā, ir svarīgi faktori, kas paaugstina ražīgumu un tādējādi veicina novatoriskās spējas, ko ietekmē arī sociālie apstākļi. Tādēļ EESK uzskata, ka iepriekš minētie faktori būtu jāņem vērā uzņēmumu struktūrās un uzņēmējdarbības kultūrā. Tādēļ, apvienojot ekonomiskos un sociālos mērķus, Lisabonas stratēģija jāīsteno arī uzņēmumu līmenī. Šajā sakarā liela nozīme ir sociālajam dialogam. |
| --- | --- |

1.3

Jēdziens “darba kvalitāte” ietver tādus dažādus aspektus kā veselības risku novēršana un mazināšana, darba organizēšana darbavietā, sociālais nodrošinājums, tajā skaitā atbilstīgs atalgojums, iespēja pilnveidot prasmes un kvalifikācijas, kā arī vairāk iespēju apvienot darbu un ģimenes dzīvi. Dublinā strādājošā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda pētījumos, kas iesniegti EESK, ir secināts, ka uzlabojumi visās minētajās jomās pozitīvi ietekmē darba ražīgumu. Šajā sakarā īpaša nozīme ir atbalstam attiecībā uz brīvprātīgiem veselības veicināšanas pasākumiem uzņēmumā. Drošība darba vietās un veselībai nekaitīgi darba apstākļi, kā arī uz sadarbību balstīta darba organizācija, kurā darbiniekiem piešķirta lielāka rīcības brīvību darba vietā, ir svarīgi faktori, kas paaugstina ražīgumu un tādējādi veicina novatoriskās spējas, ko ietekmē arī sociālie apstākļi. Tādēļ EESK uzskata, ka iepriekš minētie faktori būtu jāņem vērā uzņēmumu struktūrās un uzņēmējdarbības kultūrā. Tādēļ, apvienojot ekonomiskos un sociālos mērķus, Lisabonas stratēģija jāīsteno arī uzņēmumu līmenī. Šajā sakarā liela nozīme ir sociālajam dialogam.

| 1.4 | Lai uzlabotu darba kvalitāti, nepieciešama visaptveroša koncepcija, kurā ir ņemtas vērā pārmaiņas nodarbinātības jomā un kura ir pielāgota gados vecāku darbinieku īpašajām vajadzībām. Saskaņā ar koncepciju “Labsajūta darba vietā”, uz ko Komisija pamatojas tās sagatavotajā Kopienas stratēģijā par veselības aizsardzību un drošību darba vietā, galvenā uzmanība jāpievērš pirmām kārtām profilaktiskiem pasākumiem, lai novērstu veselības apdraudējuma rašanos, un pastāvīgi jāsamazina gan nelaimes gadījumu skaits darbā, gan arī saslimšanas ar arodslimībām gadījumu skaits. Šajā sakarā īpaša uzmanība jāpievērš nepastāvīgām darba attiecībām ar niecīgu sociālo aizsardzību. Tomēr runa ir arī par to, ka, izmantojot jaunus darba organizācijas veidus, jāveicina apmierinātība ar darbu un motivācija strādāt. Tādi uz sadarbību balstīti darba veidi ar vāji izteiktu hierarhisko struktūru un lielāku autonomiju darba vietā kā darbs grupā un kopīgs darbs dod iespēju plaši izmantot cilvēku zināšanas un spējas un vienlaicīgi atbilst ekonomikas jomā pieaugušajām prasībām attiecībā uz elastīgumu. Labi darba apstākļi un darba organizācijas veidi, kam pateicoties darbiniekiem ir rīcības brīvība un līdzdalības iespējas, ir arī būtisks priekšnosacījums, lai uzlabotu darba ražīgumu un veicinātu uzņēmumu novatoriskās spējas. Tādēļ EESK atbalsta tā dēvēto “flexicurity” pieeju, kas nozīmē līdzsvaru starp elastīgumu un sociālo drošību, kā tas 2006. gada 1./2. jūnijā tika pieņemts Nodarbinātības un sociālās politikas padomē. |
| --- | --- |

1.4

Lai uzlabotu darba kvalitāti, nepieciešama visaptveroša koncepcija, kurā ir ņemtas vērā pārmaiņas nodarbinātības jomā un kura ir pielāgota gados vecāku darbinieku īpašajām vajadzībām. Saskaņā ar koncepciju “Labsajūta darba vietā”, uz ko Komisija pamatojas tās sagatavotajā Kopienas stratēģijā par veselības aizsardzību un drošību darba vietā, galvenā uzmanība jāpievērš pirmām kārtām profilaktiskiem pasākumiem, lai novērstu veselības apdraudējuma rašanos, un pastāvīgi jāsamazina gan nelaimes gadījumu skaits darbā, gan arī saslimšanas ar arodslimībām gadījumu skaits. Šajā sakarā īpaša uzmanība jāpievērš nepastāvīgām darba attiecībām ar niecīgu sociālo aizsardzību. Tomēr runa ir arī par to, ka, izmantojot jaunus darba organizācijas veidus, jāveicina apmierinātība ar darbu un motivācija strādāt. Tādi uz sadarbību balstīti darba veidi ar vāji izteiktu hierarhisko struktūru un lielāku autonomiju darba vietā kā darbs grupā un kopīgs darbs dod iespēju plaši izmantot cilvēku zināšanas un spējas un vienlaicīgi atbilst ekonomikas jomā pieaugušajām prasībām attiecībā uz elastīgumu. Labi darba apstākļi un darba organizācijas veidi, kam pateicoties darbiniekiem ir rīcības brīvība un līdzdalības iespējas, ir arī būtisks priekšnosacījums, lai uzlabotu darba ražīgumu un veicinātu uzņēmumu novatoriskās spējas. Tādēļ EESK atbalsta tā dēvēto “flexicurity” pieeju, kas nozīmē līdzsvaru starp elastīgumu un sociālo drošību, kā tas 2006. gada 1./2. jūnijā tika pieņemts Nodarbinātības un sociālās politikas padomē.

| 1.5 | EESK aicina pieprasīt turpmākus pētījumus par saikni starp darba kvalitāti un ražīgumu. Dublinas fonds būtu šo pētījumu veikšanai piemērota iestāde. Turklāt EESK ierosina izstrādāt Eiropas darba kvalitātes indeksu, kurā, pamatojoties uz attiecīgajiem pētījumiem, būtu iekļauti dažādi “labas darba vietas” kritēriji un kurš tiktu regulāri atjaunots un publicēts. Šāds indekss varētu noderēt, lai atklātu pārmaiņas un progresu, un vienlaicīgi būt par pamatu jaunām iniciatīvām darba dzīves kvalitātes uzlabošanas jomā. Novērtējuma veikšanā būtu jāiesaista sociālie partneri, un viņiem jābūt iespējai regulāri paust savu viedokli. |
| --- | --- |

1.5

EESK aicina pieprasīt turpmākus pētījumus par saikni starp darba kvalitāti un ražīgumu. Dublinas fonds būtu šo pētījumu veikšanai piemērota iestāde. Turklāt EESK ierosina izstrādāt Eiropas darba kvalitātes indeksu, kurā, pamatojoties uz attiecīgajiem pētījumiem, būtu iekļauti dažādi “labas darba vietas” kritēriji un kurš tiktu regulāri atjaunots un publicēts. Šāds indekss varētu noderēt, lai atklātu pārmaiņas un progresu, un vienlaicīgi būt par pamatu jaunām iniciatīvām darba dzīves kvalitātes uzlabošanas jomā. Novērtējuma veikšanā būtu jāiesaista sociālie partneri, un viņiem jābūt iespējai regulāri paust savu viedokli.

2.   Argumenti un piezīmes.

2.1   Atzinuma izstrādes iemesli.

| 2.1.1 | Pirms ES prezidentūras pārņemšanas 2006. gada otrajā pusē Somijas valdība lūdza EESK izstrādāt izpētes atzinumu par saikni starp darba dzīves kvalitāti, ražīgumu un nodarbinātību, jo šis temats būs politisko debašu uzmanības centrā. |
| --- | --- |

2.1.1

Pirms ES prezidentūras pārņemšanas 2006. gada otrajā pusē Somijas valdība lūdza EESK izstrādāt izpētes atzinumu par saikni starp darba dzīves kvalitāti, ražīgumu un nodarbinātību, jo šis temats būs politisko debašu uzmanības centrā.

| 2.1.2 | Tādēļ šajā izpētes atzinumā tiek analizēts, kādā mērā darba kvalitāte uzskatāma par ražīguma un ekonomikas izaugsmes veicināšanas faktoru un kādu ieguldījumu informācijas un zināšanu sabiedrības izveidē un tādējādi Lisabonas mērķu īstenošanā var sniegt darba kvalitātes uzlabošana. Globalizācija un demogrāfiskās pārmaiņas ir apspriestas tikai saistībā ar vispārējo apstākļu raksturojumu. |
| --- | --- |

2.1.2

Tādēļ šajā izpētes atzinumā tiek analizēts, kādā mērā darba kvalitāte uzskatāma par ražīguma un ekonomikas izaugsmes veicināšanas faktoru un kādu ieguldījumu informācijas un zināšanu sabiedrības izveidē un tādējādi Lisabonas mērķu īstenošanā var sniegt darba kvalitātes uzlabošana. Globalizācija un demogrāfiskās pārmaiņas ir apspriestas tikai saistībā ar vispārējo apstākļu raksturojumu.

2.2   Ievads.

| 2.2.1 | Globalizācija izraisa daudzus riskus, tomēr paver arī jaunas iespējas. Pastāv risks, ka pastiprinātas starptautiskās konkurences un starptautiskās darba dalīšanas pārstrukturizācijas dēļ Eiropas ekonomikā, pārstrukturējot un pārvietojot uzņēmumus, samazināsies darba vietu skaits, ja neizdosies radīt jaunas nodarbinātības jomas. Vienlaicīgi palielinās arī spiediens uz sociālajiem standartiem Eiropā un Eiropas sociālo modeli kopumā, jo vienotas valūtas telpā algas un sociālās izmaksas ir konkurētspējas faktors, kam ir izšķirīga nozīme. Eiropas Kopienu Statistikas biroja pētījums (2006. gada marts) liecina, ka 2005. gadā darba izmaksas 25 valstu ES ir pieaugušas lēnāk nekā ASV. Lisabonas stratēģija ir ES atbilde uz globalizācijas izaicinājumiem. Ar ekonomikas, nodarbinātības, sociālās un vides politikas produktīvas mijiedarbības palīdzību jāuzlabo Eiropas konkurētspēja starptautiskajā līmenī. |
| --- | --- |

2.2.1

Globalizācija izraisa daudzus riskus, tomēr paver arī jaunas iespējas. Pastāv risks, ka pastiprinātas starptautiskās konkurences un starptautiskās darba dalīšanas pārstrukturizācijas dēļ Eiropas ekonomikā, pārstrukturējot un pārvietojot uzņēmumus, samazināsies darba vietu skaits, ja neizdosies radīt jaunas nodarbinātības jomas. Vienlaicīgi palielinās arī spiediens uz sociālajiem standartiem Eiropā un Eiropas sociālo modeli kopumā, jo vienotas valūtas telpā algas un sociālās izmaksas ir konkurētspējas faktors, kam ir izšķirīga nozīme. Eiropas Kopienu Statistikas biroja pētījums (2006. gada marts) liecina, ka 2005. gadā darba izmaksas 25 valstu ES ir pieaugušas lēnāk nekā ASV. Lisabonas stratēģija ir ES atbilde uz globalizācijas izaicinājumiem. Ar ekonomikas, nodarbinātības, sociālās un vides politikas produktīvas mijiedarbības palīdzību jāuzlabo Eiropas konkurētspēja starptautiskajā līmenī.

| 2.2.2 | Tomēr, lai sasniegtu minēto mērķi, nebūs piemērota pielāgošanās stratēģija, kam atbilstoši vienpusīgi veido elastīgu darba tirgu, pazemina sociālos standartus un samazina sociālos pabalstus. Gluži otrādi, globalizācijas iespējas jāizmanto ES ekonomikas labā, jo ES ir vieta, kas piesaista daudzus uzņēmējus un kurai ir raksturīgas šādas iezīmes:






  — | euro zonas pievilcīgums |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Tomēr, lai sasniegtu minēto mērķi, nebūs piemērota pielāgošanās stratēģija, kam atbilstoši vienpusīgi veido elastīgu darba tirgu, pazemina sociālos standartus un samazina sociālos pabalstus. Gluži otrādi, globalizācijas iespējas jāizmanto ES ekonomikas labā, jo ES ir vieta, kas piesaista daudzus uzņēmējus un kurai ir raksturīgas šādas iezīmes:

—

euro zonas pievilcīgums

| — | stabilas demokrātijas valstis un sociālā saskaņa; |
| --- | --- |

—

stabilas demokrātijas valstis un sociālā saskaņa;

| — | uzticamība; |
| --- | --- |

—

uzticamība;

| — | efektīvi sabiedriskie pakalpojumi; |
| --- | --- |

—

efektīvi sabiedriskie pakalpojumi;

| — | attīstīta infrastruktūra. |
| --- | --- |

—

attīstīta infrastruktūra.

EESK uzskata, ka ir svarīgi radīt līdzsvaru starp elastīgumu un sociālo drošību saskaņā ar elastīguma un sociālās drošības (flexicurity) pieeju. Šādam elastīguma un sociālās drošības līdzsvaram darba tirgū ir svarīgi četri priekšnosacījumi: “atbilstošs līgumiskais regulējums, aktīva darba tirgus politika, pārliecinošas koncepcijas mūžizglītībai un mūsdienīgas sociālās nodrošināšanas sistēmas.” (1) Nodarbinātības un sociālo lietu ministru padomes 2006. gada 1. un 2. jūnija rezolūcijā “flexicurity” koncepcija ir aprakstīta tuvāk. Saskaņā ar to līgumiskajam regulējumam “ir jāpanāk drošības un aktivitātes palielināšanas līdzsvarots savienojums.” Ir uzsvērta “darba ņēmēju tiesību nodrošināšana visu veidu līgumos”. Modernizējot sociālās nodrošināšanas sistēmas, jāuzsver tas, “lai lielāka uzmanība tiktu pievērsta jaunām nodarbinātības formām” un “lai sievietes var nodibināt patstāvīgas tiesības uz pensiju.” Bezdarba apdrošināšanai visiem iesaistītajiem “ir jānodrošina ienākumi, kas sedz dzīves izmaksas. Vienlaicīgi arī jārada stimuls strādāt, un jāsniedz atbalsts darba meklējumos.” Turpinājumā teikts: “Lai veiksmīgi pārvarētu pāreju no atsevišķām drošām darba vietām uz kopumā drošu nodarbinātību, svarīga ir aktīva darba tirgus politika, izglītība visa mūža garumā un tālāka apmācība uzņēmumos.” (2) Tāpēc EESK atzinīgi vērtē to, ka “flexicurity” turpmākās politikas izstrādē paredzēts iesaistīt sociālos partnerus un citas ieinteresētās personas.

| 2.2.3 | Pateicoties globalizācijai, ir iespējas koncentrēties uz perspektīvām ekonomikas jomām un jauninājumiem, sākt konkurēt ar starptautiska līmeņa konkurentiem kvalitātes ziņā, nevis sacensties, samazinot sociālos standartus, un radīt jaunas, kvalitatīvi augstvērtīgas darba vietas. Lai gan augsti sociālie standarti ir izmaksu faktors starptautiskās konkurences apstākļos, tomēr tajā pašā laikā tie ir attiecīgās vietas priekšrocība, jo minētie standarti ir būtisks priekšnosacījums, lai saliedētu sabiedrību un veicinātu darbinieku novatoriskās spējas un ražīgumu. Šī konstruktīvā sociālās politikas loma ir raksturīga Eiropas sociālajam modelim, kas pamatojas uz tādām kopīgām vērtībām “kā solidaritāte un kohēzija, vienādas iespējas un cīņa pret visu veidu diskrimināciju, pienācīga veselības aizsardzība un drošība darba vietā, visiem pieejama izglītība un veselības aprūpe, dzīves un darba kvalitāte, ilgtspējīga attīstība un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšana. [Šajā sakarā jāmin arī sabiedrisko pakalpojumu nozīme attiecībā uz sociālo kohēziju un sociālo dialogu.] Šīs vērtības raksturo Eiropas izvēli par labu sociālai tirgus ekonomikai.” (3) Tādēļ, lai saglabātu konkurētspēju starptautiskajā mērogā, ES jāizmanto tās sociālā modeļa stiprās puses. (4). |
| --- | --- |

2.2.3

Pateicoties globalizācijai, ir iespējas koncentrēties uz perspektīvām ekonomikas jomām un jauninājumiem, sākt konkurēt ar starptautiska līmeņa konkurentiem kvalitātes ziņā, nevis sacensties, samazinot sociālos standartus, un radīt jaunas, kvalitatīvi augstvērtīgas darba vietas. Lai gan augsti sociālie standarti ir izmaksu faktors starptautiskās konkurences apstākļos, tomēr tajā pašā laikā tie ir attiecīgās vietas priekšrocība, jo minētie standarti ir būtisks priekšnosacījums, lai saliedētu sabiedrību un veicinātu darbinieku novatoriskās spējas un ražīgumu. Šī konstruktīvā sociālās politikas loma ir raksturīga Eiropas sociālajam modelim, kas pamatojas uz tādām kopīgām vērtībām “kā solidaritāte un kohēzija, vienādas iespējas un cīņa pret visu veidu diskrimināciju, pienācīga veselības aizsardzība un drošība darba vietā, visiem pieejama izglītība un veselības aprūpe, dzīves un darba kvalitāte, ilgtspējīga attīstība un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšana. [Šajā sakarā jāmin arī sabiedrisko pakalpojumu nozīme attiecībā uz sociālo kohēziju un sociālo dialogu.] Šīs vērtības raksturo Eiropas izvēli par labu sociālai tirgus ekonomikai.” (3) Tādēļ, lai saglabātu konkurētspēju starptautiskajā mērogā, ES jāizmanto tās sociālā modeļa stiprās puses. (4).

| 2.2.4 | Mērķi, ko ES ir izvirzījusi Lisabonas stratēģijā, netiks sasniegti, ja sociālā kohēzija netiks veicināta ar aktīvas sociālās politikas palīdzību, ja nepaaugstināsies ražīgums, plašāk izmantojot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT), un ja tajā pašā laikā neuzlabosies darba kvalitāte, darbinieku motivācija un apmierinātība ar darbu, kas ir būtisks inovācijas priekšnoteikums. Inovācija nav tikai tehnisks fenomens, kas izpaužas kā jaunu produktu un ražošanas metožu radīšana. Inovācija drīzāk ir sociāls process, kas atkarīgs no cilvēkiem, viņu zināšanām, kvalifikācijas un spējām. Šo mērķu sasniegšanai ir nepieciešami jauni darba organizēšanas veidi, kam pateicoties cilvēki var pielietot savas zināšanas un spējas, kā arī iesaistīties lēmumu pieņemšanā, piemēram, ieviešot grupas un darbu komandā, kā arī labāku vadītāju un darbinieku sadarbību. Īpašs izaicinājums šajā sakarā ir demogrāfiskās pārmaiņas, kā rezultātā mainīsies darbinieku vecuma struktūra. No vienas puses, šajā sakarā ir runa par to, ka ar atbilstīgu mācību kursu palīdzību jānodrošina priekšnoteikumi gados vecākiem cilvēkiem, lai viņi spētu pielāgoties jaunajām darba tirgus prasībām, kas rodas tehnisko un organizatorisko pārmaiņu dēļ. No otras puses, organizējot darbu tā, lai tiku apmierinātas gados vecāku darbinieku vajadzības, jāņem vērā viņu darbaspējas izmaiņas. Abos iepriekš minētajos gadījumos jāmaina uzņēmumu personāla politika tā, lai gados vecākiem darba ņēmējiem piedāvātu vairāk darba iespēju. (5) |
| --- | --- |

2.2.4

Mērķi, ko ES ir izvirzījusi Lisabonas stratēģijā, netiks sasniegti, ja sociālā kohēzija netiks veicināta ar aktīvas sociālās politikas palīdzību, ja nepaaugstināsies ražīgums, plašāk izmantojot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT), un ja tajā pašā laikā neuzlabosies darba kvalitāte, darbinieku motivācija un apmierinātība ar darbu, kas ir būtisks inovācijas priekšnoteikums. Inovācija nav tikai tehnisks fenomens, kas izpaužas kā jaunu produktu un ražošanas metožu radīšana. Inovācija drīzāk ir sociāls process, kas atkarīgs no cilvēkiem, viņu zināšanām, kvalifikācijas un spējām. Šo mērķu sasniegšanai ir nepieciešami jauni darba organizēšanas veidi, kam pateicoties cilvēki var pielietot savas zināšanas un spējas, kā arī iesaistīties lēmumu pieņemšanā, piemēram, ieviešot grupas un darbu komandā, kā arī labāku vadītāju un darbinieku sadarbību. Īpašs izaicinājums šajā sakarā ir demogrāfiskās pārmaiņas, kā rezultātā mainīsies darbinieku vecuma struktūra. No vienas puses, šajā sakarā ir runa par to, ka ar atbilstīgu mācību kursu palīdzību jānodrošina priekšnoteikumi gados vecākiem cilvēkiem, lai viņi spētu pielāgoties jaunajām darba tirgus prasībām, kas rodas tehnisko un organizatorisko pārmaiņu dēļ. No otras puses, organizējot darbu tā, lai tiku apmierinātas gados vecāku darbinieku vajadzības, jāņem vērā viņu darbaspējas izmaiņas. Abos iepriekš minētajos gadījumos jāmaina uzņēmumu personāla politika tā, lai gados vecākiem darba ņēmējiem piedāvātu vairāk darba iespēju. (5)

| 2.2.5 | Lai veicinātu jauninājumus, kas ir būtisks Lisabonas mērķu sasniegšanas priekšnoteikums, ne tikai jāpalielina ieguldījumi pētniecības un izstrādes jomā, bet jāveic arī citi pasākumi gan valsts līmenī, gan arī uzņēmumos. Tas attiecas uz jauno tehnoloģiju izmantošanas spējas uzlabošanu, kā arī uz darba struktūru pārmaiņām uzņēmumos, ieviešot jaunus darba organizācijas veidus, kam pateicoties darbiniekam ir lielāka rīcības brīvība. Liela nozīme ir arī vadošos amatos strādājošu sieviešu īpatsvara palielināšanai, kā arī labākām iespējām apvienot darbu un ģimenes dzīvi. Visbeidzot, jāuzlabo darba apstākļi kopumā, lai novērstu stresa un slimību rašanos darba apstākļu dēļ tā, lai saglabātu it īpaši gados vecāku darba ņēmēju darbspēju un lai nodrošinātu viņu vajadzībām atbilstošus darba apstākļus. Komiteja šajā sakarā norāda uz nozīmi, kāda ir veselības veicināšanas pasākumiem, kurus uzņēmumi brīvprātīgi piedāvā saviem darbiniekiem. Valsts sniegtais papildu atbalsts varētu veicināt to, ka šo instrumentu pastiprināti izmanto pirmām kārtām MVU. Arī jauniešu integrācijai ir liela nozīme, jo darba kolektīvos, kuros ir dažāda vecuma darbinieki, apvienojas jauniešu spējas un gados vecāku darbinieku pieredze, un tādējādi var rasties labākās un novatoriskākās idejas. |
| --- | --- |

2.2.5

Lai veicinātu jauninājumus, kas ir būtisks Lisabonas mērķu sasniegšanas priekšnoteikums, ne tikai jāpalielina ieguldījumi pētniecības un izstrādes jomā, bet jāveic arī citi pasākumi gan valsts līmenī, gan arī uzņēmumos. Tas attiecas uz jauno tehnoloģiju izmantošanas spējas uzlabošanu, kā arī uz darba struktūru pārmaiņām uzņēmumos, ieviešot jaunus darba organizācijas veidus, kam pateicoties darbiniekam ir lielāka rīcības brīvība. Liela nozīme ir arī vadošos amatos strādājošu sieviešu īpatsvara palielināšanai, kā arī labākām iespējām apvienot darbu un ģimenes dzīvi. Visbeidzot, jāuzlabo darba apstākļi kopumā, lai novērstu stresa un slimību rašanos darba apstākļu dēļ tā, lai saglabātu it īpaši gados vecāku darba ņēmēju darbspēju un lai nodrošinātu viņu vajadzībām atbilstošus darba apstākļus. Komiteja šajā sakarā norāda uz nozīmi, kāda ir veselības veicināšanas pasākumiem, kurus uzņēmumi brīvprātīgi piedāvā saviem darbiniekiem. Valsts sniegtais papildu atbalsts varētu veicināt to, ka šo instrumentu pastiprināti izmanto pirmām kārtām MVU. Arī jauniešu integrācijai ir liela nozīme, jo darba kolektīvos, kuros ir dažāda vecuma darbinieki, apvienojas jauniešu spējas un gados vecāku darbinieku pieredze, un tādējādi var rasties labākās un novatoriskākās idejas.

| 2.2.6 | Viens no galvenajiem sociālo partneru uzdevumiem ir darba apstākļu regulēšana ar koplīgumu palīdzību. Tādēļ attiecībā uz darba dzīves kvalitātes uzlabošanu ārkārtīgi liela nozīme ir sociālajam dialogam visos līmeņos. Lai, izmantojot darba organizācijas veidus, kuru rezultātā darbiniekam ir lielāka rīcības un lēmumu pieņemšanas brīvība, radītu veselībai labvēlīgus darba apstākļus un inovāciju veicinošu darba atmosfēru, nepieciešamas partnerattiecības ar darba ņēmējiem un viņu interešu pārstāvjiem uzņēmumos. Tikai tad, ja tiks iesaistītas ieinteresētās personas un viņu interešu pārstāvji, būs iespējams sasniegt Lisabonas mērķi — radīt labākas darba vietas. Šāda veida partnerība attiecībā uz pārmaiņām un labāku darba kvalitāti jāuzsāk uzņēmumu līmenī un ar sociālā dialoga palīdzību jāpilnveido nozaru un starpnozaru līmenī. EESK atzinīgi vērtē apstākli, ka Nodarbinātības un sociālo lietu padomes neformālās sanāksmes priekšvakarā 2006. gada 6. jūlijā notika pirmā sociālo partneru viedokļu apmaiņa, kurā varēja piedalīties arī viens pilsoniskās sabiedrības pārstāvis. EESK cer, ka sociālie partneri spēs vienoties par kopīgu viedokli debatēs par darba kvalitāti, produktivitāti un nodarbinātību, kas ir saistīta ar “flexicurity” koncepciju. |
| --- | --- |

2.2.6

Viens no galvenajiem sociālo partneru uzdevumiem ir darba apstākļu regulēšana ar koplīgumu palīdzību. Tādēļ attiecībā uz darba dzīves kvalitātes uzlabošanu ārkārtīgi liela nozīme ir sociālajam dialogam visos līmeņos. Lai, izmantojot darba organizācijas veidus, kuru rezultātā darbiniekam ir lielāka rīcības un lēmumu pieņemšanas brīvība, radītu veselībai labvēlīgus darba apstākļus un inovāciju veicinošu darba atmosfēru, nepieciešamas partnerattiecības ar darba ņēmējiem un viņu interešu pārstāvjiem uzņēmumos. Tikai tad, ja tiks iesaistītas ieinteresētās personas un viņu interešu pārstāvji, būs iespējams sasniegt Lisabonas mērķi — radīt labākas darba vietas. Šāda veida partnerība attiecībā uz pārmaiņām un labāku darba kvalitāti jāuzsāk uzņēmumu līmenī un ar sociālā dialoga palīdzību jāpilnveido nozaru un starpnozaru līmenī. EESK atzinīgi vērtē apstākli, ka Nodarbinātības un sociālo lietu padomes neformālās sanāksmes priekšvakarā 2006. gada 6. jūlijā notika pirmā sociālo partneru viedokļu apmaiņa, kurā varēja piedalīties arī viens pilsoniskās sabiedrības pārstāvis. EESK cer, ka sociālie partneri spēs vienoties par kopīgu viedokli debatēs par darba kvalitāti, produktivitāti un nodarbinātību, kas ir saistīta ar “flexicurity” koncepciju.

2.3   Izaugsme, ražīgums un nodarbinātība.

| 2.3.1 | Nav noslēpums, ka līdz šim laikam ne tuvu nav sasniegti tālejošie izaugsmes un nodarbinātības mērķi, kurus, pamatojoties uz salīdzinoši labvēlīgu ekonomikas stāvokli, 2000. gada martā Lisabonā izvirzīja Eiropadome. Vispārējās ekonomikas politikas pamatnostādnēs (2005. gada 12. jūlijs) ir teikts: “ES ekonomika vairākos aspektos ir tālāk no sava mērķa kļūt par pasaules viskonkurētspējīgāko ekonomiku nekā tā bija 2000. gada martā.” (6) Ne tikai ilgstoši augstais bezdarba līmenis, kas atspoguļo tikai nelielu nodarbinātības līmeņa uzlabojumu, proti, 2003. gadā nodarbinātības līmenis sasniedza 63 % rādītāju, kas ir būtiski zemāks mērķi, kas jāsasniedz līdz 2010. gadam, proti, nodarbinātības līmeni 70 % apmērā, bet arī zemais ražīguma pieaugums tiek uzskatīts par vienu no neveiksmes iemesliem. Jau 2004. gada novembrī Wim Kok kga vadītās ekspertu grupas ziņojumā par Lisabonas stratēģiju ir vērsta uzmanība uz šo parādību. Darba ražīguma (uz vienu nostrādāto stundu) pieauguma kritumā, kas kopš 1990-to gadu vidus vērojams ES, “vienlīdz var vainot gan mazākus ieguldījumus uz vienu strādājošo, gan tehnoloģiskās attīstības tempa palēnināšanos.” (7) Tāpat saskaņā ar ekspertu grupas ziņojumā teikto šī palēnināšanās ir saistīta “ar tiem pašiem iemesliem, kas liedza Eiropai sasniegt Lisabonas stratēģijas mērķus: nepietiekami ieguldījumi pētniecībā un attīstībā, un izglītībā; viduvēja spēja pārveidot pētījumus produktos, ko var pārdot, procesos un zemāki darba ražīguma rādītāji Eiropas IKT (...) ražošanas nozarē un uz Eiropas IKT izmantošanu balstītajos pakalpojumos (...) sakarā ar lēnāku IKT izplatīšanas tempu.” (8) Tātad Eiropas ekonomikai acīmredzot trūkst ieguldījumu uz nākotni orientētu produktu un tehnoloģiju jomā, kā arī spējas radīt jauninājumus, kuru priekšnoteikums ir arī ieguldījumi darbinieku kvalifikācijas jomā. Viens no rādītājiem šajā sakarā ir izdevumi pētniecības un attīstības jomā, kas ir nelieli salīdzinājumā ar mērķi, kas jāsasniedz līdz 2010. gadam, proti, 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Turklāt tikai 55 % no pētniecības izdevumiem Eiropas Savienībā sedz privātais sektors, un šis fakts tiek uzskatīts par būtisku iemeslu, kura dēļ jauninājumu jomā pastāv plaisa starp ASV un ES. (9) |
| --- | --- |

2.3.1

Nav noslēpums, ka līdz šim laikam ne tuvu nav sasniegti tālejošie izaugsmes un nodarbinātības mērķi, kurus, pamatojoties uz salīdzinoši labvēlīgu ekonomikas stāvokli, 2000. gada martā Lisabonā izvirzīja Eiropadome. Vispārējās ekonomikas politikas pamatnostādnēs (2005. gada 12. jūlijs) ir teikts: “ES ekonomika vairākos aspektos ir tālāk no sava mērķa kļūt par pasaules viskonkurētspējīgāko ekonomiku nekā tā bija 2000. gada martā.” (6) Ne tikai ilgstoši augstais bezdarba līmenis, kas atspoguļo tikai nelielu nodarbinātības līmeņa uzlabojumu, proti, 2003. gadā nodarbinātības līmenis sasniedza 63 % rādītāju, kas ir būtiski zemāks mērķi, kas jāsasniedz līdz 2010. gadam, proti, nodarbinātības līmeni 70 % apmērā, bet arī zemais ražīguma pieaugums tiek uzskatīts par vienu no neveiksmes iemesliem. Jau 2004. gada novembrī Wim Kok kga vadītās ekspertu grupas ziņojumā par Lisabonas stratēģiju ir vērsta uzmanība uz šo parādību. Darba ražīguma (uz vienu nostrādāto stundu) pieauguma kritumā, kas kopš 1990-to gadu vidus vērojams ES, “vienlīdz var vainot gan mazākus ieguldījumus uz vienu strādājošo, gan tehnoloģiskās attīstības tempa palēnināšanos.” (7) Tāpat saskaņā ar ekspertu grupas ziņojumā teikto šī palēnināšanās ir saistīta “ar tiem pašiem iemesliem, kas liedza Eiropai sasniegt Lisabonas stratēģijas mērķus: nepietiekami ieguldījumi pētniecībā un attīstībā, un izglītībā; viduvēja spēja pārveidot pētījumus produktos, ko var pārdot, procesos un zemāki darba ražīguma rādītāji Eiropas IKT (...) ražošanas nozarē un uz Eiropas IKT izmantošanu balstītajos pakalpojumos (...) sakarā ar lēnāku IKT izplatīšanas tempu.” (8) Tātad Eiropas ekonomikai acīmredzot trūkst ieguldījumu uz nākotni orientētu produktu un tehnoloģiju jomā, kā arī spējas radīt jauninājumus, kuru priekšnoteikums ir arī ieguldījumi darbinieku kvalifikācijas jomā. Viens no rādītājiem šajā sakarā ir izdevumi pētniecības un attīstības jomā, kas ir nelieli salīdzinājumā ar mērķi, kas jāsasniedz līdz 2010. gadam, proti, 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Turklāt tikai 55 % no pētniecības izdevumiem Eiropas Savienībā sedz privātais sektors, un šis fakts tiek uzskatīts par būtisku iemeslu, kura dēļ jauninājumu jomā pastāv plaisa starp ASV un ES. (9)

| 2.3.2 | Komisija savā paziņojumā Eiropadomes pavasara sanāksmei 2006. gada martā ir secinājusi, ka, neskatoties uz visiem centieniem, ES “laikam nesasniegs savu mērķi līdz 2010. gadam palielināt izdevumus pētniecībai līdz 3 % no IKP”. (10) Šajā sakarā Komisija uzsver, ka jāpalielina privātie ieguldījumi, kuru veikšanai ar iekšējā tirgus politikas palīdzību jārada labāki nosacījumi. Līdzās makroekonomikas politikai, kas veicina izaugsmi un darba vietu rašanos, tikai ar tādas stratēģijas palīdzību, kura orientēta uz inovācijas veicināšanu, var radīt vairāk kvalitatīvi augstvērtīgu darba vietu. Iepriekš minētais ir uzsvērts arī Eiropadomes pavasara sanāksmes secinājumos, kuros aicināts izmantot “visaptverošu pieeju inovāciju politikai”, kas ietver pirmām kārtām ieguldījumus vispārējās un profesionālās izglītības jomā (11). Eiropadome 2006. gada 15./16. jūnija sanāksmē atkārtoti uzsvēra nepieciešamību pēc investīcijām zināšanās un inovācijā, kā arī ar to saistītajiem valsts un Eiropas līmeņa pasākumiem (12). |
| --- | --- |

2.3.2

Komisija savā paziņojumā Eiropadomes pavasara sanāksmei 2006. gada martā ir secinājusi, ka, neskatoties uz visiem centieniem, ES “laikam nesasniegs savu mērķi līdz 2010. gadam palielināt izdevumus pētniecībai līdz 3 % no IKP”. (10) Šajā sakarā Komisija uzsver, ka jāpalielina privātie ieguldījumi, kuru veikšanai ar iekšējā tirgus politikas palīdzību jārada labāki nosacījumi. Līdzās makroekonomikas politikai, kas veicina izaugsmi un darba vietu rašanos, tikai ar tādas stratēģijas palīdzību, kura orientēta uz inovācijas veicināšanu, var radīt vairāk kvalitatīvi augstvērtīgu darba vietu. Iepriekš minētais ir uzsvērts arī Eiropadomes pavasara sanāksmes secinājumos, kuros aicināts izmantot “visaptverošu pieeju inovāciju politikai”, kas ietver pirmām kārtām ieguldījumus vispārējās un profesionālās izglītības jomā (11). Eiropadome 2006. gada 15./16. jūnija sanāksmē atkārtoti uzsvēra nepieciešamību pēc investīcijām zināšanās un inovācijā, kā arī ar to saistītajiem valsts un Eiropas līmeņa pasākumiem (12).

2.4   Ieguldījumi cilvēkresursos kā uz zinātnes atziņām balstītas un inovatīvas ekonomikas priekšnoteikums.

| 2.4.1 | Uz zinātnes atziņām balstītā ekonomikā un zināšanu sabiedrībā, izmantojot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, kā arī inovatīvus produktus un ražošanas metodes, tiek pastāvīgi atjaunotas ražošanas un pakalpojumu struktūras. Vienlaicīgi mainās arī darba organizācija ražošanas jomā un vadības līmenī. Šīs tehniskās un organizatoriskās pārmaiņas ražošanas un vadības struktūrās izraisa darba tirgus prasību izmaiņas, kas jāņem vērā gan vispārējā un profesionālajā pamatizglītībā, gan arī profesionālajā tālākizglītībā. Zināšanas par informācijas tehnoloģijām, to pielietošanas iemaņas un plašsaziņas līdzekļu izmantošanas prasmes, kā arī tādas sociālās prasmes kā komunikabilitāte un spēja sadarboties, tāpat arī svešvalodu zināšanas ir galvenie nosacījumi tam, lai spētu apmierināt jaunās darba tirgus prasības. Visos izglītības sistēmas līmeņos jāpalīdz apgūt svarīgās prasmes, lai, uzlabojot darbinieku kvalifikāciju, veicinātu arī uzņēmumu novatoriskās spējas. |
| --- | --- |

2.4.1

Uz zinātnes atziņām balstītā ekonomikā un zināšanu sabiedrībā, izmantojot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, kā arī inovatīvus produktus un ražošanas metodes, tiek pastāvīgi atjaunotas ražošanas un pakalpojumu struktūras. Vienlaicīgi mainās arī darba organizācija ražošanas jomā un vadības līmenī. Šīs tehniskās un organizatoriskās pārmaiņas ražošanas un vadības struktūrās izraisa darba tirgus prasību izmaiņas, kas jāņem vērā gan vispārējā un profesionālajā pamatizglītībā, gan arī profesionālajā tālākizglītībā. Zināšanas par informācijas tehnoloģijām, to pielietošanas iemaņas un plašsaziņas līdzekļu izmantošanas prasmes, kā arī tādas sociālās prasmes kā komunikabilitāte un spēja sadarboties, tāpat arī svešvalodu zināšanas ir galvenie nosacījumi tam, lai spētu apmierināt jaunās darba tirgus prasības. Visos izglītības sistēmas līmeņos jāpalīdz apgūt svarīgās prasmes, lai, uzlabojot darbinieku kvalifikāciju, veicinātu arī uzņēmumu novatoriskās spējas.

| 2.4.2 | Darba grupa nodarbinātības jautājumos jau 2003. gada novembra ziņojumā ir norādījusi, ka izglītības līmeņa celšanai un nepārtrauktai kvalifikācijas pielāgošanai atbilstoši uz zinātnes atziņām balstītas ekonomikas prasībām ir ļoti svarīga nozīme, lai paaugstinātu nodarbinātības līmeni. Šajā sakarā svarīgi ir ne tikai celt vispārējās izglītības līmeni, bet arī uzlabot nepārtrauktas tālākizglītības pieejamību dažādu gan valsts, gan arī privātā sektora profesiju pārstāvjiem. Priekšroka būtu jādod tiem, kam minētie pasākumi ir visvairāk nepieciešami, proti, mazkvalificētiem darbiniekiem, gados vecākiem darba ņēmējiem, kā arī mazajos un vidējos uzņēmumos (MVU) nodarbinātajiem. Darba grupa nodarbinātības jautājumos šajā sakarā īpaši uzsver uzņēmumu atbildību, un aicina darba devējus uzņemties lielāku “atbildību par viņu darbinieku nepārtrauktu tālākizglītību”. (13) Izmantojot gan tiesisko regulējumu, gan brīvprātīgi pieņemtus noteikumus, būtu jānodrošina, ka darba devēji iegulda pietiekamus līdzekļus tālākizglītībā, kā arī taisnīgi sadala izmaksas (piemēram, izmantojot nozaru vai reģionālos tālākizglītības fondus, nodokļu atlaides vai sadalot izmaksas, kā tas tiek darīts, piemēram, Francijā) (14) EESK uzskata, ka katram darba ņēmējam būtu jābūt iespējai tālākizglītoties. |
| --- | --- |

2.4.2

Darba grupa nodarbinātības jautājumos jau 2003. gada novembra ziņojumā ir norādījusi, ka izglītības līmeņa celšanai un nepārtrauktai kvalifikācijas pielāgošanai atbilstoši uz zinātnes atziņām balstītas ekonomikas prasībām ir ļoti svarīga nozīme, lai paaugstinātu nodarbinātības līmeni. Šajā sakarā svarīgi ir ne tikai celt vispārējās izglītības līmeni, bet arī uzlabot nepārtrauktas tālākizglītības pieejamību dažādu gan valsts, gan arī privātā sektora profesiju pārstāvjiem. Priekšroka būtu jādod tiem, kam minētie pasākumi ir visvairāk nepieciešami, proti, mazkvalificētiem darbiniekiem, gados vecākiem darba ņēmējiem, kā arī mazajos un vidējos uzņēmumos (MVU) nodarbinātajiem. Darba grupa nodarbinātības jautājumos šajā sakarā īpaši uzsver uzņēmumu atbildību, un aicina darba devējus uzņemties lielāku “atbildību par viņu darbinieku nepārtrauktu tālākizglītību”. (13) Izmantojot gan tiesisko regulējumu, gan brīvprātīgi pieņemtus noteikumus, būtu jānodrošina, ka darba devēji iegulda pietiekamus līdzekļus tālākizglītībā, kā arī taisnīgi sadala izmaksas (piemēram, izmantojot nozaru vai reģionālos tālākizglītības fondus, nodokļu atlaides vai sadalot izmaksas, kā tas tiek darīts, piemēram, Francijā) (14) EESK uzskata, ka katram darba ņēmējam būtu jābūt iespējai tālākizglītoties.

| 2.4.3 | Arī ekspertu grupa “ES sociālās politikas nākotne” iesaka to, ka Eiropas Savienībai nodarbinātības stratēģijas ietvaros būtu jākoncentrējas uz to, lai visā izglītības sistēmā tiktu radīti uz zinātnes atziņām balstītas ekonomikas priekšnoteikumi un uzlabota izglītības sistēma. (15) Šajā sakarā ekspertu grupa ir iesniegusi virkni priekšlikumu, kas attiecas uz visiem vispārējās un profesionālās izglītības līmeņiem. Īpaša nozīme piešķirta profesionālajai tālākizglītībai. Ekspertu grupa ierosina koplīgumos vai darba līgumos paredzēt vispārējas tiesības uz piedalīšanos tālākizglītības pasākumos. Turklāt uzņēmumiem būtu jāizstrādā katra darbinieka personīgās attīstības plāni un jāizveido uzņēmuma iekšējā tālākizglītības un prasmju vadības sistēma. Labu priekšlikumu tātad netrūkst, tomēr tie netiek īstenoti. |
| --- | --- |

2.4.3

Arī ekspertu grupa “ES sociālās politikas nākotne” iesaka to, ka Eiropas Savienībai nodarbinātības stratēģijas ietvaros būtu jākoncentrējas uz to, lai visā izglītības sistēmā tiktu radīti uz zinātnes atziņām balstītas ekonomikas priekšnoteikumi un uzlabota izglītības sistēma. (15) Šajā sakarā ekspertu grupa ir iesniegusi virkni priekšlikumu, kas attiecas uz visiem vispārējās un profesionālās izglītības līmeņiem. Īpaša nozīme piešķirta profesionālajai tālākizglītībai. Ekspertu grupa ierosina koplīgumos vai darba līgumos paredzēt vispārējas tiesības uz piedalīšanos tālākizglītības pasākumos. Turklāt uzņēmumiem būtu jāizstrādā katra darbinieka personīgās attīstības plāni un jāizveido uzņēmuma iekšējā tālākizglītības un prasmju vadības sistēma. Labu priekšlikumu tātad netrūkst, tomēr tie netiek īstenoti.

2.5   Darba kvalitātes uzlabošana, lai veicinātu novatoriskās spējas un labāk integrētu gados vecākus darba ņēmējus.

2.5.1   Darba dzīves kvalitāte un ražīgums.

| 2.5.1.1 | Lai pārietu uz zinātnes atziņām balstītu ekonomiku, kas spēj radīt jauninājumus, nepieciešamas jaunas iniciatīvas attiecībā uz darba kvalitātes uzlabošanu. Veselībai nekaitīgi darba apstākļi un darba organizācijas veids, kam pateicoties ir iespēja veidot sadarbību starp uzņēmumu vadītājiem, vidējā līmeņa vadītājiem un pārējiem darbiniekiem, pamatojoties uz vienlīdzības principiem, un piedalīties lēmumu pieņemšanā, veicina apmierinātību ar darbu un labsajūtu darba vietā un tādējādi sniedz būtisku ieguldījumu uzņēmuma ekonomisko panākumu sasniegšanā. Turpretī nomācoši darba apstākļi un tādi, kas veicina slimību rašanos, nelabvēlīgi ietekmē dzīves kvalitāti un rada sociālās izmaksas un ražīguma zudumus, kas negatīvi ietekmē uzņēmumu novatoriskajās spējas. Iepriekš minēto apliecina attiecīgie zinātniskie pētījumi, lai gan šādu pētījumu tomēr ir pārāk maz. |
| --- | --- |

2.5.1.1

Lai pārietu uz zinātnes atziņām balstītu ekonomiku, kas spēj radīt jauninājumus, nepieciešamas jaunas iniciatīvas attiecībā uz darba kvalitātes uzlabošanu. Veselībai nekaitīgi darba apstākļi un darba organizācijas veids, kam pateicoties ir iespēja veidot sadarbību starp uzņēmumu vadītājiem, vidējā līmeņa vadītājiem un pārējiem darbiniekiem, pamatojoties uz vienlīdzības principiem, un piedalīties lēmumu pieņemšanā, veicina apmierinātību ar darbu un labsajūtu darba vietā un tādējādi sniedz būtisku ieguldījumu uzņēmuma ekonomisko panākumu sasniegšanā. Turpretī nomācoši darba apstākļi un tādi, kas veicina slimību rašanos, nelabvēlīgi ietekmē dzīves kvalitāti un rada sociālās izmaksas un ražīguma zudumus, kas negatīvi ietekmē uzņēmumu novatoriskajās spējas. Iepriekš minēto apliecina attiecīgie zinātniskie pētījumi, lai gan šādu pētījumu tomēr ir pārāk maz.

| 2.5.1.2 | Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras pētījumā (2004. gads) ir detalizētāk izpētīta darba kvalitātes un ražīguma mijiedarbība. (16) Svarīgākais secinājums pētījumā ir tas, ka pašreizējos saasinātas konkurences apstākļos uzņēmuma panākumus vairs nevar noteikt, pamatojoties tikai uz uzņēmuma ekonomiskajiem rādītājiem. Aizvien nozīmīgāki kļūst drīzāk tādi faktori kā klientu apmierinātība, darba attiecību optimizācija uzņēmumā, novatoriskās spējas un organizācijas struktūru elastīgums. Pamatojoties uz attiecīgās literatūras analīzi veiktas izpētes rezultāti liecina, ka pastāv cieša saikne starp labiem darba apstākļiem un uzņēmuma ekonomiskajiem panākumiem. Darba kvalitāte būtiski ietekmē ražīgumu un rentabilitāti. Pētījumā ir minēti šādi faktori, kas ietekmē uzņēmuma panākumus:






  — | uzņēmuma mērķu apvienošana ar personāla attīstības plāniem, lai labāk sasniegtu mērķus; |
| --- | --- | --- |

2.5.1.2

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras pētījumā (2004. gads) ir detalizētāk izpētīta darba kvalitātes un ražīguma mijiedarbība. (16) Svarīgākais secinājums pētījumā ir tas, ka pašreizējos saasinātas konkurences apstākļos uzņēmuma panākumus vairs nevar noteikt, pamatojoties tikai uz uzņēmuma ekonomiskajiem rādītājiem. Aizvien nozīmīgāki kļūst drīzāk tādi faktori kā klientu apmierinātība, darba attiecību optimizācija uzņēmumā, novatoriskās spējas un organizācijas struktūru elastīgums. Pamatojoties uz attiecīgās literatūras analīzi veiktas izpētes rezultāti liecina, ka pastāv cieša saikne starp labiem darba apstākļiem un uzņēmuma ekonomiskajiem panākumiem. Darba kvalitāte būtiski ietekmē ražīgumu un rentabilitāti. Pētījumā ir minēti šādi faktori, kas ietekmē uzņēmuma panākumus:

—

uzņēmuma mērķu apvienošana ar personāla attīstības plāniem, lai labāk sasniegtu mērķus;

| — | visaptveroša pieeja veselības veicināšanas pasākumiem, kas attiecas ne tikai uz darba apstākļiem tieši darba vietā, bet arī uz darba motivāciju un uzņēmuma vadības attieksmi; |
| --- | --- |

—

visaptveroša pieeja veselības veicināšanas pasākumiem, kas attiecas ne tikai uz darba apstākļiem tieši darba vietā, bet arī uz darba motivāciju un uzņēmuma vadības attieksmi;

| — | veselības veicināšanas koncepcijas, kas virzītas uz to, lai novērstu veselības apdraudējumu; |
| --- | --- |

—

veselības veicināšanas koncepcijas, kas virzītas uz to, lai novērstu veselības apdraudējumu;

| — | darba gaitu un darba organizācijas uzlabošana ar tehnisku jauninājumu palīdzību. |
| --- | --- |

—

darba gaitu un darba organizācijas uzlabošana ar tehnisku jauninājumu palīdzību.

| 2.5.1.3 | Iepriekš minētajā pētījumā, pamatojoties uz dažādās dalībvalstīs un atšķirīgās jomās veikto atsevišķu piemēru analīzi, ir izkristalizējušies šādi faktori, kas uzlabo ražīgumu:






  — | liela nozīme ir augstai darba kvalitātei, tajā skaitā labiem nosacījumiem, lai varētu apvienot ģimenes dzīvi un darbu; |
| --- | --- | --- |

2.5.1.3

Iepriekš minētajā pētījumā, pamatojoties uz dažādās dalībvalstīs un atšķirīgās jomās veikto atsevišķu piemēru analīzi, ir izkristalizējušies šādi faktori, kas uzlabo ražīgumu:

—

liela nozīme ir augstai darba kvalitātei, tajā skaitā labiem nosacījumiem, lai varētu apvienot ģimenes dzīvi un darbu;

| — | uz sadarbību vērsta vadības attieksme veicina ražīguma pieaugumu; |
| --- | --- |

—

uz sadarbību vērsta vadības attieksme veicina ražīguma pieaugumu;

| — | pozitīva ietekme ir darba organizācijas veidiem, pateicoties kuriem darbiniekiem ir lielāka autonomija un atbildība darbā; |
| --- | --- |

—

pozitīva ietekme ir darba organizācijas veidiem, pateicoties kuriem darbiniekiem ir lielāka autonomija un atbildība darbā;

| — | darba metožu un darba vietas aprīkojuma uzlabošanas rezultātā pazeminās slodze fiziska darba gadījumā un rodas iespējas palielināt ražīgumu. Tādēļ ir vērts veikt šādus ieguldījumus; |
| --- | --- |

—

darba metožu un darba vietas aprīkojuma uzlabošanas rezultātā pazeminās slodze fiziska darba gadījumā un rodas iespējas palielināt ražīgumu. Tādēļ ir vērts veikt šādus ieguldījumus;

| — | specifiskas slodzes gadījumos ir nepieciešami radoši risinājumi, lai novērstu nelaimes gadījumus darbā. Darba kavējumu slimības dēļ samazināšana tieši un pozitīvi ietekmē ražīgumu. |
| --- | --- |

—

specifiskas slodzes gadījumos ir nepieciešami radoši risinājumi, lai novērstu nelaimes gadījumus darbā. Darba kavējumu slimības dēļ samazināšana tieši un pozitīvi ietekmē ražīgumu.

| 2.5.1.4 | Darba slodze, kurai ir pakļauti darbinieki uzņēmumos, ir mainījusies, vēl jo vairāk tādēļ, ka tika ieviestas informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT). Lai gan vēl joprojām ir jomas, it īpaši rūpnieciskajā ražošanā, kurās pārsvarā dominē fiziskā slodze, tomēr kopumā, pieaugot darba intensitātei un laika trūkumam, kā arī darba ar IKT apjomam, palielinās psiholoģiskā un sociālā slodze. Ar darbu saistīti satraukumi ir galvenais slodzes faktors visās darba jomās un ekonomikas nozarēs, kā arī svarīgākais izaicinājums attiecībā uz profilakses pasākumiem. Eiropas aģentūras pētījumā ir secināts, ka, novēršot satraukumus, ne tikai samazinās izmaksas, bet arī uzlabojas ražīgums, pateicoties lielākai darba motivācijai un labākai darba atmosfērai. |
| --- | --- |

2.5.1.4

Darba slodze, kurai ir pakļauti darbinieki uzņēmumos, ir mainījusies, vēl jo vairāk tādēļ, ka tika ieviestas informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT). Lai gan vēl joprojām ir jomas, it īpaši rūpnieciskajā ražošanā, kurās pārsvarā dominē fiziskā slodze, tomēr kopumā, pieaugot darba intensitātei un laika trūkumam, kā arī darba ar IKT apjomam, palielinās psiholoģiskā un sociālā slodze. Ar darbu saistīti satraukumi ir galvenais slodzes faktors visās darba jomās un ekonomikas nozarēs, kā arī svarīgākais izaicinājums attiecībā uz profilakses pasākumiem. Eiropas aģentūras pētījumā ir secināts, ka, novēršot satraukumus, ne tikai samazinās izmaksas, bet arī uzlabojas ražīgums, pateicoties lielākai darba motivācijai un labākai darba atmosfērai.

| 2.5.1.5 | Sevišķi “jaunajā ekonomikā” ir palielinājies tādu kvalificētu darbinieku īpatsvars, kam ir lielāka autonomija un kas veido vienkāršāku hierarhisko struktūru. Tomēr tajā pašā laikā darba slodze ir kļuvusi lielāka. Darba laika režīms kļūst aizvien nenoteiktāks — faktors, kas rada tādus jaunus veselības pasliktināšanās veidus kā “izdegšanas sindromu” (“Burn Out Syndrom”) un negatīvi ietekmē dzīves kvalitāti kopumā. Tomēr tajā pašā laikā dažās jomās ir vērojama arī pretēja tendence. Paaugstināto izmaksu un konkurences spiediena dēļ tiek atkal atcelti humāni darba organizēšanas veidi, piemēram, kopīgs darbs autotransporta nozarē, un atkal ieviestas striktas darba dalīšanas struktūras, kas uzliek nevienlīdzīgu slodzi ar attiecīgiem veselības riskiem. |
| --- | --- |

2.5.1.5

Sevišķi “jaunajā ekonomikā” ir palielinājies tādu kvalificētu darbinieku īpatsvars, kam ir lielāka autonomija un kas veido vienkāršāku hierarhisko struktūru. Tomēr tajā pašā laikā darba slodze ir kļuvusi lielāka. Darba laika režīms kļūst aizvien nenoteiktāks — faktors, kas rada tādus jaunus veselības pasliktināšanās veidus kā “izdegšanas sindromu” (“Burn Out Syndrom”) un negatīvi ietekmē dzīves kvalitāti kopumā. Tomēr tajā pašā laikā dažās jomās ir vērojama arī pretēja tendence. Paaugstināto izmaksu un konkurences spiediena dēļ tiek atkal atcelti humāni darba organizēšanas veidi, piemēram, kopīgs darbs autotransporta nozarē, un atkal ieviestas striktas darba dalīšanas struktūras, kas uzliek nevienlīdzīgu slodzi ar attiecīgiem veselības riskiem.

| 2.5.1.6 | Palielinās tādu nepastāvīgas nodarbinātības veidu īpatsvars kā nevēlams nepilnas slodzes darbs, darbs uz noteiktu laiku un pagaidu darbs, turklāt šīs darbinieku grupas strādā sevišķi smagos darba apstākļos, veicot vienkāršas, monotonas darbības, smagu fizisko darbu vai strādājot veselībai bīstamos apstākļos. Nepastāvīgas darba attiecības tiek noslēgtas bieži darba vietās, kas saistītas ar zemu darba kvalitāti, tādēļ šajā sakarā sevišķi nepieciešami ir pasākumi darba un veselības aizsardzības, kā arī darba organizācijas jomā. |
| --- | --- |

2.5.1.6

Palielinās tādu nepastāvīgas nodarbinātības veidu īpatsvars kā nevēlams nepilnas slodzes darbs, darbs uz noteiktu laiku un pagaidu darbs, turklāt šīs darbinieku grupas strādā sevišķi smagos darba apstākļos, veicot vienkāršas, monotonas darbības, smagu fizisko darbu vai strādājot veselībai bīstamos apstākļos. Nepastāvīgas darba attiecības tiek noslēgtas bieži darba vietās, kas saistītas ar zemu darba kvalitāti, tādēļ šajā sakarā sevišķi nepieciešami ir pasākumi darba un veselības aizsardzības, kā arī darba organizācijas jomā.

| 2.5.1.7 | Darbinieku pašu izvirzītās prasības attiecībā uz “labu darba vietu” ir atspoguļotas reprezentatīvā aptaujā, ko nodarbināto vidū Vācijā veica Starptautiskais empīriskās sociālekonomikas institūts (INIFES — Internationales Institut für empirische Sozialökonomie). (17) Izvērtējot algotu darbinieku atbildes, izrādījās, ka pirmajā vietā ir izvirzīti tādi aspekti kā droši ienākumi un nodrošinātība ar darbu, otrajā vietā — tādi kvalitātes aspekti kā lietderīgs un daudzveidīgs darbs. Trešajā vietā ir ierindoti tādi sociālie aspekti kā uzņēmuma vadības veids, kas balstīts uz sadarbību, un savstarpējais atbalsts. No aptaujāto viedokļa, lai viņi būtu apmierināti ar darbu un būtu motivēti strādāt, svarīgi ir šādi ar darbu saistītie aspekti, kas ir norādīti zemāk tekstā pēc to svarīguma, sākot ar nozīmīgāko:






  1. | stabili un droši ienākumi; |
| --- | --- | --- |

2.5.1.7

Darbinieku pašu izvirzītās prasības attiecībā uz “labu darba vietu” ir atspoguļotas reprezentatīvā aptaujā, ko nodarbināto vidū Vācijā veica Starptautiskais empīriskās sociālekonomikas institūts (INIFES — Internationales Institut für empirische Sozialökonomie). (17) Izvērtējot algotu darbinieku atbildes, izrādījās, ka pirmajā vietā ir izvirzīti tādi aspekti kā droši ienākumi un nodrošinātība ar darbu, otrajā vietā — tādi kvalitātes aspekti kā lietderīgs un daudzveidīgs darbs. Trešajā vietā ir ierindoti tādi sociālie aspekti kā uzņēmuma vadības veids, kas balstīts uz sadarbību, un savstarpējais atbalsts. No aptaujāto viedokļa, lai viņi būtu apmierināti ar darbu un būtu motivēti strādāt, svarīgi ir šādi ar darbu saistītie aspekti, kas ir norādīti zemāk tekstā pēc to svarīguma, sākot ar nozīmīgāko:

1.

stabili un droši ienākumi;

| 2. | stabila darba vieta; |
| --- | --- |

2.

stabila darba vieta;

| 3. | patīkams darbs; |
| --- | --- |

3.

patīkams darbs;

| 4. | priekšnieku cilvēcīga izturēšanās pret saviem darbiniekiem; |
| --- | --- |

4.

priekšnieku cilvēcīga izturēšanās pret saviem darbiniekiem;

| 5. | darba līgums uz nenoteiktu laiku; |
| --- | --- |

5.

darba līgums uz nenoteiktu laiku;

| 6. | koleģiālu attiecību veicināšana; |
| --- | --- |

6.

koleģiālu attiecību veicināšana;

| 7. | veselības aizsardzība darba vietā; |
| --- | --- |

7.

veselības aizsardzība darba vietā;

| 8. | lietderīgs darbs; |
| --- | --- |

8.

lietderīgs darbs;

| 9. | daudzpusīgs un daudzveidīgs darbs; |
| --- | --- |

9.

daudzpusīgs un daudzveidīgs darbs;

| 10. | iespēja ietekmēt darba metodes. |
| --- | --- |

10.

iespēja ietekmēt darba metodes.

Visus šos aspektus minēja no 70 līdz vairāk nekā 90 % aptaujāto. Citi kritēriji, kurus attiecībā uz labu darba vietu minēja arī daudzi aptaujātie (vairāk nekā 60 %), bija saistīti ar iespēju pilnveidot savas prasmes, kā arī prasība, ka priekšniekiem jāveicina darbinieku profesionālā attīstība un karjeras iespējas. Pētījumā atklājās arī, ka augsta darba kvalitāte, kas lielā mērā atbilst subjektīviem labas darba vietas kritērijiem, rada lielāku apmierinātību ar darbu, darba entuziasmu un lielu darba motivāciju. Tādēļ var secināt, ka augsta darba kvalitāte pozitīvi ietekmē arī darba ražīgumu, kaut arī šī mijiedarbība netika īpaši pētīta.

2.5.2   Darba organizēšana atbilstīgi gados vecāku darbinieku vajadzībām.

| 2.5.2.1 | Gados vecāku darba ņēmēju (vecumā no 55 līdz 65 gadiem) nodarbinātības līmenis Eiropas Savienībā vēl joprojām ir nepietiekams, un Lisabonas mērķis — līdz 2010. gadam palielināt nodarbinātības līmeni līdz 50 % — netiks sasniegts. Būtiski iemesli, kāpēc gados vecāki darba ņēmēji un darba ņēmējas priekšlaicīgi dodas pensijā, ir veselības pasliktināšanās slikto darba apstākļu un augstas darba intensitātes dēļ, kā arī lielais bezdarbs. Agrāk uzņēmumu personāla politika bija virzīta uz to, lai gados vecāki darba ņēmēji agrāk aizietu pensijā. Šādas politikas rezultātā radās izstumšanas process, kas stipri noslogo arī sociālā nodrošinājuma sistēmas. |
| --- | --- |

2.5.2.1

Gados vecāku darba ņēmēju (vecumā no 55 līdz 65 gadiem) nodarbinātības līmenis Eiropas Savienībā vēl joprojām ir nepietiekams, un Lisabonas mērķis — līdz 2010. gadam palielināt nodarbinātības līmeni līdz 50 % — netiks sasniegts. Būtiski iemesli, kāpēc gados vecāki darba ņēmēji un darba ņēmējas priekšlaicīgi dodas pensijā, ir veselības pasliktināšanās slikto darba apstākļu un augstas darba intensitātes dēļ, kā arī lielais bezdarbs. Agrāk uzņēmumu personāla politika bija virzīta uz to, lai gados vecāki darba ņēmēji agrāk aizietu pensijā. Šādas politikas rezultātā radās izstumšanas process, kas stipri noslogo arī sociālā nodrošinājuma sistēmas.

| 2.5.2.2 | EESK uzskata, ka nepietiek tikai formulēt tālejošus mērķus, ja vienlaicīgi netiek radīti priekšnosacījumi, kas ir nepieciešami šādu mērķu sasniegšanai. Ņemot vērā, ka ievērojami trūkst darba vietu, pirmām kārtām jādomā par to, ka uzņēmumos un valsts pārvaldes iestādēs jāsamazina darba slodze, kā arī jāveido darba apstākļi un jāizvirza prasības attiecībā uz ražīgumu tā, lai attiecīgo darbu varētu veikt (ilgākas) darba dzīves garumā. Šajā sakarā daudzos uzņēmumos ir jāpalielina darbinieku skaits, lai samazinātu darba slodzi un novērstu priekšlaicīgu veselības pasliktināšanos. Darba kvalitātes uzlabošana ar piemērotu darba strukturēšanas un organizēšanas pasākumu palīdzību, kā arī atbilstīgs nepieciešamo darbinieku skaits ir izšķiroši instrumenti, lai sasniegtu šo mērķi. Tādēļ uzmanība nav jāpievērš likumā paredzētā pensionēšanās vecuma paaugstināšanai, bet gan faktiskā pensionēšanās vecuma tuvināšanai likumā noteiktajam. Šim nolūkam ir nepieciešami pasākumi pirmām kārtām darba organizēšanas jomā un savādāka uzņēmumu personāla politika attiecībā uz gados vecākiem darbiniekiem. |
| --- | --- |

2.5.2.2

EESK uzskata, ka nepietiek tikai formulēt tālejošus mērķus, ja vienlaicīgi netiek radīti priekšnosacījumi, kas ir nepieciešami šādu mērķu sasniegšanai. Ņemot vērā, ka ievērojami trūkst darba vietu, pirmām kārtām jādomā par to, ka uzņēmumos un valsts pārvaldes iestādēs jāsamazina darba slodze, kā arī jāveido darba apstākļi un jāizvirza prasības attiecībā uz ražīgumu tā, lai attiecīgo darbu varētu veikt (ilgākas) darba dzīves garumā. Šajā sakarā daudzos uzņēmumos ir jāpalielina darbinieku skaits, lai samazinātu darba slodzi un novērstu priekšlaicīgu veselības pasliktināšanos. Darba kvalitātes uzlabošana ar piemērotu darba strukturēšanas un organizēšanas pasākumu palīdzību, kā arī atbilstīgs nepieciešamo darbinieku skaits ir izšķiroši instrumenti, lai sasniegtu šo mērķi. Tādēļ uzmanība nav jāpievērš likumā paredzētā pensionēšanās vecuma paaugstināšanai, bet gan faktiskā pensionēšanās vecuma tuvināšanai likumā noteiktajam. Šim nolūkam ir nepieciešami pasākumi pirmām kārtām darba organizēšanas jomā un savādāka uzņēmumu personāla politika attiecībā uz gados vecākiem darbiniekiem.

| 2.5.2.3 | Šajā sakarā ekspertu grupa “ES sociālās politikas nākotne” iesaka veikt pasākumus trīs līmeņos. Līdzās sociālā nodrošinājuma sistēmu reformai ar mērķi samazināt priekšlaicīgas pensionēšanās stimulus, minētā grupa uzskata, ka pasākumi ir nepieciešami galvenokārt uzņēmumu līmenī. Gados vecāki cilvēki jāiesaista tālākizglītības pasākumos, jāuzlabo darba apstākļi un jāmodernizē darba organizācija. Radot jaunus darba organizācijas veidus, būtu labāk jāņem vērā gados vecāku darba ņēmēju prasmes un kompetences, it īpaši, veidojot tādas darba vietas, kas atbilst gados vecāku darba ņēmēju vajadzībām, un atvieglojot iespējas mainīt darba vietu uzņēmumā. (18) Turklāt sabiedrības nostāja jāmaina tā, lai tā atkal sāktu novērtēt pateicoties pieredzei gūtās zināšanas un darba dzīves laikā gūtās prasmes. |
| --- | --- |

2.5.2.3

Šajā sakarā ekspertu grupa “ES sociālās politikas nākotne” iesaka veikt pasākumus trīs līmeņos. Līdzās sociālā nodrošinājuma sistēmu reformai ar mērķi samazināt priekšlaicīgas pensionēšanās stimulus, minētā grupa uzskata, ka pasākumi ir nepieciešami galvenokārt uzņēmumu līmenī. Gados vecāki cilvēki jāiesaista tālākizglītības pasākumos, jāuzlabo darba apstākļi un jāmodernizē darba organizācija. Radot jaunus darba organizācijas veidus, būtu labāk jāņem vērā gados vecāku darba ņēmēju prasmes un kompetences, it īpaši, veidojot tādas darba vietas, kas atbilst gados vecāku darba ņēmēju vajadzībām, un atvieglojot iespējas mainīt darba vietu uzņēmumā. (18) Turklāt sabiedrības nostāja jāmaina tā, lai tā atkal sāktu novērtēt pateicoties pieredzei gūtās zināšanas un darba dzīves laikā gūtās prasmes.

Briselē, 2006. gada 13. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Padomes 1./2.06.2006. sanāksmes secinājumi. Tīmekļa vietne: http://www.consilium.europa.eu/cms3_applications/Applications/newsRoom/LoadDocument.asp?directory=en/lsa/&filename=89830.pdf.

1

(2)  “Flexicurity”: Nodarbinātības komitejas un Sociālās aizsardzības komitejas kopīgs ziņojums, kas pieņemts Nodarbinātības un sociālo lietu padomes sanāksmē 2006. gada 1./2. jūnijā. Tīmekļa vietne: http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/06/st09/st09633.en06.pdf.

2

Flexicurity

(3)  Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas vērtības globalizētajā pasaulē — Komisijas ieguldījums valsts un valdības vadītāju oktobra sanāksmē” (COM (2005) 525 galīgā redakcija/2, 03.11.2005 [labojums attiecas tikai uz vācu, angļu un franču valodu]), 4. lpp.

3

(4)  EESK 2006. gada 6. jūlijā pieņemtais atzinums par tematu “Sociālā kohēzija — pamatojot Eiropas sociālo modeli”, ziņotājs — EHNMARK kgs Tīmekļa vietne: http://eescopinions.eesc.europa.eu/viewdoc.aspx?doc=//esppub1/esp_public/ces/soc/soc237/en/ces973-2006_ac_en.doc.

4

EHNMARK

(5)  Skatīt šādus EESK atzinumus:

5

par tematu “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ar nosaukumu: Palielināt gados vecāko strādājošo nodarbinātību un atlikt darba tirgus atstāšanu” (OV C 157, 28.06.2005, 120.– 129. lpp, ziņotājs — DANTIN kgs). Tīmekļa vietne:

DANTIN

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2005:157:0120:0129:EN:PDF.

par tematu “Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par tematu Ražīgums — Eiropas tautsaimniecību un uzņēmumu konkurētspējas galvenais priekšnoteikums”, ziņotāji — MORGAN kgs un SIRKEINEN kdze, līdzziņotājs EHNMARK kgs (OV C 85, 08.04.2003, 95.–100. lpp.).

MORGAN

SIRKEINEN

EHNMARK

Tīmekļa vietne: http://europa.eu/eur-lex/pri/en/oj/dat/2003/c_085/c_08520030408en00950100.pdf.

(6)  Padomes ieteikums (2005. gada 12. jūlijs) par dalībvalstu un Kopienas ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm (2005–2008), (OV L 205, 06.08.2005, 28.–37. lpp.)

6

Tīmekļa vietne: http://europa.eu/eur-lex/lex/LexUriServ/site/en/oj/2005/l_205/l_20520050806en00280037.pdf.

(7)  “Stājoties pretī izaicinājumam — Pieauguma un nodarbinātības Lisabonas stratēģija”, Wim Kok kga vadītās augsta līmeņa grupas ziņojums, 2004. gada novembris, (Kok ziņojums), 16. lpp.

7

Wim Kok

Kok

Tīmekļa vietne: http://europa.eu/growthandjobs/pdf/kok_report_en.pdf.

(8)  Sk. turpat.

8

(9)  Sk. EESK 2004. gada 15. septembra atzinumu par tematu “7. pētniecības pamatprogrammas sagatavošana: izpētes nepieciešamība demogrāfisko izmaiņu ietvaros — dzīves kvalitāte vecumdienās un vajadzīgās tehnoloģijas”, ziņotāja — Heinisch kdze (OV C 74, 02.03.2005., 44.–54. lpp.).

9

Heinisch

Tīmekļa vietne: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/en/oj/2005/c_074/c_07420050323en00440054.pdf.

(10)  Komisijas paziņojums Eiropadomes pavasara sanāksmei “Laiks palielināt apgriezienus — jaunā izaugsmes un nodarbinātības partnerība” (COM (2006) 30 galīgā redakcija — 1. daļa, 25.01.2006), 15. lpp.

10

(11)  Briseles Eiropadome 2006. gada 23.–24. martā — Prezidentvalsts secinājumi, sākot ar 18. punktu.

11

Tīmekļa vietne: http://consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ec/89013.pdf.

(12)  Prezidentūras secinājumi, 20. un 21. punkts.

12

Tīmekļa vietne: http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/90111.pdf.

(13)  Wim Kok kga vadītās darba grupas nodarbinātības jautājumos 2003. gada novembra ziņojums “Darba vietas, darba vietas, darba vietas — radīt vairāk darba vietu Eiropā”, 49. lpp.

13

Wim Kok

Tīmekļa vietne: http://europa.eu/comm/employment_social/employment_strategy/pdf/etf_en.pdf.

(14)  Sk. turpat, 51. lpp.

14

(15)  Augsta līmeņa grupas ziņojums par sociālās politikas nākotni paplašinātajā Eiropas Savienībā, 2004. gada maijs.

15

Tīmekļa vietne: http://europa.eu/comm/employment_social/publications/2005/ke6104202_en.pdf.

(16)  Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras darba dokuments “Darba apstākļu kvalitāte un ražīgums” (Quality of the Working Environment and Productivity) (2004. gads).

16

Quality of the Working Environment and Productivity

Tīmekļa vietne: http://osha.eu.int/publications/reports/211/quality_productivity_en.pdf (dokuments pieejams tikai angļu valodā).

(17)  “Ko nozīmē labs darbs? Darbinieku izvirzītās prasības” — kopsavilkums. INIFES, 2005. gada novembrī (dokuments pieejams tikai vācu valodā).

17

INIFES

Tīmekļa vietne: http://www.inqa.de/Inqa/Redaktion/Projekte/Was-ist-gute-Arbeit/gute-arbeit-endfassung,property=pdf,bereich=inqa, sprache= de,rwb=truepdf.

(18)  Augsta līmeņa grupas ziņojums par sociālās politikas nākotni paplašinātajā Eiropas Savienībā, 2004. gada maijā, 37. lpp.

18

Tīmekļa vietne: http://europa.eu/comm/employment_social/publications/2005/ke6104202_en.pdf.

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/163 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/163

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Eiropas pilsoniskums — kā to padarīt atpazīstamu un efektīvu”

(2006/C 318/28)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2006. gada 19. janvārī saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu atzinumu par tematu “Eiropas pilsoniskums — kā to padarīt atpazīstamu un efektīvu”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2006. gada 13. jūlijā (ziņotājs: VEVER kgs).

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (2006. gada 14. septembra sēdē), ar 111 balsīm par, 22 balsīm pret un 13 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Kopsavilkums.

| 1.1 | Jēdziena par tiesībām, kas saistītas ar Eiropas pilsonību, formāla iekļaušana nesenajos līgumos nav spējusi mazināt sabiedrībā pieaugošo eiroskepticismu. Eiropa pašu eiropiešu uztverē cieš no tādu trūkumu pārklāšanās kā atpazīstamība, piederība, informācija, dialogs un efektivitāte, kas ir tikai būtiskākie piemēri no pārāk garā uzskaitījuma. Vispārinot, ir izveidojies uzticības trūkums. To skaidri pierādīja Konstitucionālā līguma ratifikācijas process, un šis strupceļš var vēl vairāk pastiprināt eiroskepticismu. |
| --- | --- |

1.1

Jēdziena par tiesībām, kas saistītas ar Eiropas pilsonību, formāla iekļaušana nesenajos līgumos nav spējusi mazināt sabiedrībā pieaugošo eiroskepticismu. Eiropa pašu eiropiešu uztverē cieš no tādu trūkumu pārklāšanās kā atpazīstamība, piederība, informācija, dialogs un efektivitāte, kas ir tikai būtiskākie piemēri no pārāk garā uzskaitījuma. Vispārinot, ir izveidojies uzticības trūkums. To skaidri pierādīja Konstitucionālā līguma ratifikācijas process, un šis strupceļš var vēl vairāk pastiprināt eiroskepticismu.

| 1.2 | Tādēļ steidzami jāreaģē: šobrīd mazāka nozīme pievēršama jaunu tiesību deklarāciju izstrādei, bet par prioritāti nosakāma tādu konkrētu darbību īstenošana, kas ļautu Eiropas pilsoniskumam izpausties vislielākā mērā. Lai to panāktu, nepieciešama kareivīga un stingra apņemšanās no Komisijas puses, iestāžu labākas pārvaldības kodekss, pieaugošo atšķirību tūlītēja novēršana starp Eiropai izvirzītajiem mērķiem un nepietiekamo finansējumu, ciešāka sadarbība to valstu starpā, kuras ir gatavas nodrošināt kopīgu tālākvirzību, lielāks spiediens un vairāk iniciatīvas no pilsoniskās sabiedrības pārstāvju puses. |
| --- | --- |

1.2

Tādēļ steidzami jāreaģē: šobrīd mazāka nozīme pievēršama jaunu tiesību deklarāciju izstrādei, bet par prioritāti nosakāma tādu konkrētu darbību īstenošana, kas ļautu Eiropas pilsoniskumam izpausties vislielākā mērā. Lai to panāktu, nepieciešama kareivīga un stingra apņemšanās no Komisijas puses, iestāžu labākas pārvaldības kodekss, pieaugošo atšķirību tūlītēja novēršana starp Eiropai izvirzītajiem mērķiem un nepietiekamo finansējumu, ciešāka sadarbība to valstu starpā, kuras ir gatavas nodrošināt kopīgu tālākvirzību, lielāks spiediens un vairāk iniciatīvas no pilsoniskās sabiedrības pārstāvju puses.

| 1.3 | Pirmkārt, EESK ierosina novērst Eiropā esošās un īpaši nepamatotās nepilnības, proti:






  — | atkārtoti izskatīt un steidzami pieņemt apvienību Eiropas tiesisko statusu, |
| --- | --- | --- |

1.3

Pirmkārt, EESK ierosina novērst Eiropā esošās un īpaši nepamatotās nepilnības, proti:

—

atkārtoti izskatīt un steidzami pieņemt apvienību Eiropas tiesisko statusu,

| — | tāpat rīkoties attiecībā uz apdrošināšanas sabiedrību Eiropas tiesisko statusu, |
| --- | --- |

—

tāpat rīkoties attiecībā uz apdrošināšanas sabiedrību Eiropas tiesisko statusu,

| — | izstrādāt vienkāršotu Eiropas tiesisko statusu, kas piemērojams MVU, |
| --- | --- |

—

izstrādāt vienkāršotu Eiropas tiesisko statusu, kas piemērojams MVU,

| — | piemērot Kopienas patentu tajās dalībvalstīs, kas to ratificējušas, |
| --- | --- |

—

piemērot Kopienas patentu tajās dalībvalstīs, kas to ratificējušas,

| — | novērst nodokļu dubulto uzlikšanu vismaz euro zonas mērogā, |
| --- | --- |

—

novērst nodokļu dubulto uzlikšanu vismaz euro zonas mērogā,

| — | nodrošināt sociālo pakalpojumu nediskriminējošu savstarpēju atzīšanu. |
| --- | --- |

—

nodrošināt sociālo pakalpojumu nediskriminējošu savstarpēju atzīšanu.

| 1.4 | Otrkārt, EESK ierosina attīstīt pilsoniskāku ES pārvaldību, proti:






  — | novērst informācijas trūkumu par Eiropas jautājumiem mēdijos, ar Eiropas Audiovizuālās aģentūras atbalstu veicināt paraugprakses piemēru izplatīšanu, |
| --- | --- | --- |

1.4

Otrkārt, EESK ierosina attīstīt pilsoniskāku ES pārvaldību, proti:

—

novērst informācijas trūkumu par Eiropas jautājumiem mēdijos, ar Eiropas Audiovizuālās aģentūras atbalstu veicināt paraugprakses piemēru izplatīšanu,

| — | atkārtoti izvērtēt projektu sagatavošanas konsultāciju posmu, veiksmīgāk nodrošinot projektu pievienoto vērtību iedzīvotājiem, |
| --- | --- |

—

atkārtoti izvērtēt projektu sagatavošanas konsultāciju posmu, veiksmīgāk nodrošinot projektu pievienoto vērtību iedzīvotājiem,

| — | noskaidrot un publiski pamatot iemeslus, kuru dēļ projekti par Eiropas iedzīvotāju tiesībām bloķēti Padomē un atsaukti Komisijā, |
| --- | --- |

—

noskaidrot un publiski pamatot iemeslus, kuru dēļ projekti par Eiropas iedzīvotāju tiesībām bloķēti Padomē un atsaukti Komisijā,

| — | visās pilsonisko sabiedrību tieši interesējošajās jomās sekmēt kopregulācijas un pašregulācijas sociāli profesionālu pieeju, |
| --- | --- |

—

visās pilsonisko sabiedrību tieši interesējošajās jomās sekmēt kopregulācijas un pašregulācijas sociāli profesionālu pieeju,

| — | sadarbībā ar dažādām vienotā tirgus atbalsta aģentūrām precizēt koncepciju par Eiropas publisko dienestu, tajā savlaicīgi iekļaujot ārpuskopienas muitas dienestus, kas strādā vienotā sistēmā ar Kopienas dienestiem. |
| --- | --- |

—

sadarbībā ar dažādām vienotā tirgus atbalsta aģentūrām precizēt koncepciju par Eiropas publisko dienestu, tajā savlaicīgi iekļaujot ārpuskopienas muitas dienestus, kas strādā vienotā sistēmā ar Kopienas dienestiem.

| — | attīstīt interaktīvākas informēšanas metodes par Eiropas jautājumiem, |
| --- | --- |

—

attīstīt interaktīvākas informēšanas metodes par Eiropas jautājumiem,

| — | iesaistīt sociāli profesionālos dalībniekus struktūrfondu intervences pasākumos uz vietas. |
| --- | --- |

—

iesaistīt sociāli profesionālos dalībniekus struktūrfondu intervences pasākumos uz vietas.

| 1.5 | EESK ierosina veicināt kopējās iniciatīvas ar izteiktu identitāti apliecinošu raksturu, piemēram:






  — | piešķirt lielāku prioritāti īpaši svarīgu, vērienīgu Eiropas projektu (Eiropas tīkli, pētniecība, augsta līmeņa tehnoloģija) finansējumam no Kopienas budžeta, |
| --- | --- | --- |

1.5

EESK ierosina veicināt kopējās iniciatīvas ar izteiktu identitāti apliecinošu raksturu, piemēram:

—

piešķirt lielāku prioritāti īpaši svarīgu, vērienīgu Eiropas projektu (Eiropas tīkli, pētniecība, augsta līmeņa tehnoloģija) finansējumam no Kopienas budžeta,

| — | ieguldīt vērienīgās Eiropas izglītības un apmācības, tostarp valodu apmācības programmās, tai skaitā izveidojot jauniešiem pievilcīgu brīvprātīgu Eiropas civildienestu, |
| --- | --- |

—

ieguldīt vērienīgās Eiropas izglītības un apmācības, tostarp valodu apmācības programmās, tai skaitā izveidojot jauniešiem pievilcīgu brīvprātīgu Eiropas civildienestu,

| — | aicināt slavenības apliecināta viņu eiropeisko identitāti, |
| --- | --- |

—

aicināt slavenības apliecināta viņu eiropeisko identitāti,

| — | ieguldīt citās tikpat vērienīgās Eiropas programmās kultūras un plašsaziņas līdzekļu jomās, nosakot fondiem un mecenātismam vienotu statusu, |
| --- | --- |

—

ieguldīt citās tikpat vērienīgās Eiropas programmās kultūras un plašsaziņas līdzekļu jomās, nosakot fondiem un mecenātismam vienotu statusu,

| — | nodrošināt nozīmīgu tālākvirzību ekonomiskās un sociālās integrācijas jomā euro zonā, |
| --- | --- |

—

nodrošināt nozīmīgu tālākvirzību ekonomiskās un sociālās integrācijas jomā euro zonā,

| — | pieņemt lēmumus ar izteikti politisku nozīmi, piemēram, vienā un tajā pašā dienā ievēlēt Parlamentu, noteikt 9. maiju par Eiropas svētku dienu, rast iespēju izstrādāt ES normatīvos aktus, kuru pamatā būtu iedzīvotāju iniciatīva. |
| --- | --- |

—

pieņemt lēmumus ar izteikti politisku nozīmi, piemēram, vienā un tajā pašā dienā ievēlēt Parlamentu, noteikt 9. maiju par Eiropas svētku dienu, rast iespēju izstrādāt ES normatīvos aktus, kuru pamatā būtu iedzīvotāju iniciatīva.

| 1.6 | Kopumā EESK ir pārliecināta, ka šādas iniciatīvas ļautu eiropiešiem vēl vairāk sajust Eiropas pilsoniskumu, vēl efektīvāk izmantot viņiem piedāvātās brīvības un tādējādi palīdzēt Eiropai atgūt identitāti, dinamiku, konkurētspēju un kohēziju, kas šobrīd neizdodas dalībvalstīm. |
| --- | --- |

1.6

Kopumā EESK ir pārliecināta, ka šādas iniciatīvas ļautu eiropiešiem vēl vairāk sajust Eiropas pilsoniskumu, vēl efektīvāk izmantot viņiem piedāvātās brīvības un tādējādi palīdzēt Eiropai atgūt identitāti, dinamiku, konkurētspēju un kohēziju, kas šobrīd neizdodas dalībvalstīm.

| 1.7 | Lai īstenotu šo mērķi, EESK vajadzētu izveidot pastāvīgu grupu “Aktīvs Eiropas pilsoniskums” un drīzumā sarīkot simpoziju par šo jautājumu. |
| --- | --- |

1.7

Lai īstenotu šo mērķi, EESK vajadzētu izveidot pastāvīgu grupu “Aktīvs Eiropas pilsoniskums” un drīzumā sarīkot simpoziju par šo jautājumu.

2.   Ievads.

| 2.1 | Neraugoties uz valdošā eiroskepticisma negatīvo ietekmi, eiropieši ļoti lielu nozīmi pievērš Eiropas veidošanas procesa galvenajiem ieguvumiem, kas, viņuprāt, ir gan pašsaprotami, gan neatgriezeniski:






  — | miers un dalībvalstu sadarbība, |
| --- | --- | --- |

2.1

Neraugoties uz valdošā eiroskepticisma negatīvo ietekmi, eiropieši ļoti lielu nozīmi pievērš Eiropas veidošanas procesa galvenajiem ieguvumiem, kas, viņuprāt, ir gan pašsaprotami, gan neatgriezeniski:

—

miers un dalībvalstu sadarbība,

| — | viņu demokrātisko tiesību pilnīga īstenošana, |
| --- | --- |

—

viņu demokrātisko tiesību pilnīga īstenošana,

| — | pārvietošanās un apmaiņu īstenošanas brīvība, |
| --- | --- |

—

pārvietošanās un apmaiņu īstenošanas brīvība,

| — | vēlme solidarizēties, risinot pasaules mēroga problēmas. |
| --- | --- |

—

vēlme solidarizēties, risinot pasaules mēroga problēmas.

| 2.2 | Eiropieši ir arī prasīgi attiecībā uz Eiropas veidošanu. Viņi no tās sagaida efektīvu papildvērtību un jo īpaši:






  — | viņu politisko, pilsonisko, līdzdalības, ekonomisko un sociālo tiesību novērtējumu, |
| --- | --- | --- |

2.2

Eiropieši ir arī prasīgi attiecībā uz Eiropas veidošanu. Viņi no tās sagaida efektīvu papildvērtību un jo īpaši:

—

viņu politisko, pilsonisko, līdzdalības, ekonomisko un sociālo tiesību novērtējumu,

| — | lielāka atbalsta sniegšanu viņu identitātei un dzīves kvalitātei, ko skar lielās izmaiņas, |
| --- | --- |

—

lielāka atbalsta sniegšanu viņu identitātei un dzīves kvalitātei, ko skar lielās izmaiņas,

| — | vēl lielākas izaugsmes, nodarbinātības un ekonomiskās un sociālās attīstības panākšanu, |
| --- | --- |

—

vēl lielākas izaugsmes, nodarbinātības un ekonomiskās un sociālās attīstības panākšanu,

| — | kopējo interešu vēl efektīvāku veicināšanu pasaulē. |
| --- | --- |

—

kopējo interešu vēl efektīvāku veicināšanu pasaulē.

| 2.3 | Daudzu eiropiešu izpratnē šis cerības nebūt nav attaisnojušās ne attiecībā uz ikdienas rūpēm, ne attiecībā uz nākotni. Divkāršais Francijas un Nīderlandes vēlētāju Konstitucionālā līguma noraidījums īpaši atspoguļoja šo krīzi un sabiedrības neizpratni, lai arī šeit zināma loma neapšaubāmi bija citiem, ne tikvien Eiropas aspektiem. |
| --- | --- |

2.3

Daudzu eiropiešu izpratnē šis cerības nebūt nav attaisnojušās ne attiecībā uz ikdienas rūpēm, ne attiecībā uz nākotni. Divkāršais Francijas un Nīderlandes vēlētāju Konstitucionālā līguma noraidījums īpaši atspoguļoja šo krīzi un sabiedrības neizpratni, lai arī šeit zināma loma neapšaubāmi bija citiem, ne tikvien Eiropas aspektiem.

| 2.4 | Ir sasniegts ievērojams progress ar Eiropas pilsonību saistīto tiesību jomā. Tās pirmoreiz noteiktas ar Māstrihtas līgumu un ir iekļautas nesenajos Amsterdamas un Nicas līgumos, Pamattiesību hartā un iedzīvotājiem balsošanai nodotajā Konstitucionālajā līgumā (kas, iekļaujot Hartu, deva tai juridisku spēku). Konstitucionālā līguma sagatavošanas Konvents, kas ir īstens jauninājums, jo savā darbā iesaistīja parlamenta deputātus un nodrošināja atvērtību pilsoniskajai sabiedrībai, īpašu uzmanību pievērsa šo tiesību nostiprināšanai no politiskā, pilsoniskā, ekonomiskā un sociālā viedokļa. Līdztekus dalībai Konventā Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pēdējo gadu laikā ir turpinājusi darbu pie Eiropas iedzīvotāju tiesību pilnīgas atzīšanas un viņu vēlmju vērā ņemšanas. Tomēr ir jāatzīst, ka šo tiesību formāla iekļaušana līgumos nav spējusi mazināt sabiedrībā pieaugošo eiroskepticismu. Jean Monnet citāta: “mēs neveidojam valstu koalīciju, mēs apvienojam cilvēkus” ideja kā ES darbību noteicošā realitāte šodien nepavisam nav jūtama. |
| --- | --- |

2.4

Ir sasniegts ievērojams progress ar Eiropas pilsonību saistīto tiesību jomā. Tās pirmoreiz noteiktas ar Māstrihtas līgumu un ir iekļautas nesenajos Amsterdamas un Nicas līgumos, Pamattiesību hartā un iedzīvotājiem balsošanai nodotajā Konstitucionālajā līgumā (kas, iekļaujot Hartu, deva tai juridisku spēku). Konstitucionālā līguma sagatavošanas Konvents, kas ir īstens jauninājums, jo savā darbā iesaistīja parlamenta deputātus un nodrošināja atvērtību pilsoniskajai sabiedrībai, īpašu uzmanību pievērsa šo tiesību nostiprināšanai no politiskā, pilsoniskā, ekonomiskā un sociālā viedokļa. Līdztekus dalībai Konventā Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pēdējo gadu laikā ir turpinājusi darbu pie Eiropas iedzīvotāju tiesību pilnīgas atzīšanas un viņu vēlmju vērā ņemšanas. Tomēr ir jāatzīst, ka šo tiesību formāla iekļaušana līgumos nav spējusi mazināt sabiedrībā pieaugošo eiroskepticismu. Jean Monnet citāta: “mēs neveidojam valstu koalīciju, mēs apvienojam cilvēkus” ideja kā ES darbību noteicošā realitāte šodien nepavisam nav jūtama.

| 2.5 | Šobrīd pastāv risks, ka uzskaitītās sabiedrības problēmas saasināsies, kas skaidrojams ar vairākiem iemesliem: |
| --- | --- |

2.5

Šobrīd pastāv risks, ka uzskaitītās sabiedrības problēmas saasināsies, kas skaidrojams ar vairākiem iemesliem:

| 2.5.1 | Konstitucionālā līguma neratificēšanas dēļ paplašinātās Eiropas Savienības funkcionēšanai būs jāiztur pamatīgs pārbaudījums: Nicas līguma radītie apgrūtinājumi un sarežģījumi, kurus jaunajam līgumam vajadzēja novērst, drīz vien parādīs savu negatīvo ietekmi. |
| --- | --- |

2.5.1

Konstitucionālā līguma neratificēšanas dēļ paplašinātās Eiropas Savienības funkcionēšanai būs jāiztur pamatīgs pārbaudījums: Nicas līguma radītie apgrūtinājumi un sarežģījumi, kurus jaunajam līgumam vajadzēja novērst, drīz vien parādīs savu negatīvo ietekmi.

| 2.5.2 | pieaug neatbilstība starp Eiropas izvirzītajiem mērķiem un nepietiekamajiem politiskajiem (grūtības 27 valstīm vienoties par lēmumiem) un budžeta (nepietiekams plānotā finansējuma 2007.-2013. g. apjoms) līdzekļiem; |
| --- | --- |

2.5.2

pieaug neatbilstība starp Eiropas izvirzītajiem mērķiem un nepietiekamajiem politiskajiem (grūtības 27 valstīm vienoties par lēmumiem) un budžeta (nepietiekams plānotā finansējuma 2007.-2013. g. apjoms) līdzekļiem;

| 2.5.3 | Konstitucionālajā līgumā ierakstītās jaunās Eiropas pilsoņu tiesības un tajā iekļautā Pamattiesību harta nebūs oficiāli atzītas; |
| --- | --- |

2.5.3

Konstitucionālajā līgumā ierakstītās jaunās Eiropas pilsoņu tiesības un tajā iekļautā Pamattiesību harta nebūs oficiāli atzītas;

| 2.5.4 | šis nelabvēlīgais konteksts draud aizkavēt situācijas uzlabošanos un nostiprināt Eiropas negatīvo grēkāža lomu, ko tai piedēvē jau tā pārāk daudz iedzīvotāju. |
| --- | --- |

2.5.4

šis nelabvēlīgais konteksts draud aizkavēt situācijas uzlabošanos un nostiprināt Eiropas negatīvo grēkāža lomu, ko tai piedēvē jau tā pārāk daudz iedzīvotāju.

| 2.6 | Kā EESK jau atzīmēja savā ieguldījumā 2006. gada 15. un 16. jūnija Eiropadomes sanāksmes darbā (1), pārdomu periods, par ko vienojās sakarā ar pašreiz strupceļā nonākušo Konstitucionālo līgumu, nevar būt par iemeslu jebkādai nogaidošai pozīcijai saistībā ar veiksmīgāku iedzīvotāju iesaistīšanu Eiropas norisēs. Tieši pretēji, steidzami jāveicina sabiedrības izpratne par Eiropu, lai nepieļautu neuzticības, noraidošas attieksmes un strupceļa situāciju pieaugumu, kuru sekas nav aprēķināmas. Būtu maldīgi izlikties, ka vienā vai otrā veidā ir novērstas Konstitucionālā līguma ratifikācijas neveiksme sekas, ja pirmām kārtām netiktu meklēts veids, kā veiksmīgāk izkopt piederības Eiropai sajūtu. Lai to panāktu, veicama analīze par iemesliem, kuru dēļ pēc pārāk daudzu eiropiešu uzskatiem Eiropai trūkst atpazīstamības un pievilcības. |
| --- | --- |

2.6

Kā EESK jau atzīmēja savā ieguldījumā 2006. gada 15. un 16. jūnija Eiropadomes sanāksmes darbā (1), pārdomu periods, par ko vienojās sakarā ar pašreiz strupceļā nonākušo Konstitucionālo līgumu, nevar būt par iemeslu jebkādai nogaidošai pozīcijai saistībā ar veiksmīgāku iedzīvotāju iesaistīšanu Eiropas norisēs. Tieši pretēji, steidzami jāveicina sabiedrības izpratne par Eiropu, lai nepieļautu neuzticības, noraidošas attieksmes un strupceļa situāciju pieaugumu, kuru sekas nav aprēķināmas. Būtu maldīgi izlikties, ka vienā vai otrā veidā ir novērstas Konstitucionālā līguma ratifikācijas neveiksme sekas, ja pirmām kārtām netiktu meklēts veids, kā veiksmīgāk izkopt piederības Eiropai sajūtu. Lai to panāktu, veicama analīze par iemesliem, kuru dēļ pēc pārāk daudzu eiropiešu uzskatiem Eiropai trūkst atpazīstamības un pievilcības.

3.   Pārāk slikti izprastais Eiropas pilsoniskums.

| 3.1 | Pirms meklējams “pilsoniskuma” skaidrojums juridiskos terminos un no pienākumu viedokļa, tas jāsajūt intuitīvi un emocionāli. Eiropas pilsoniskums jāsaprot kā pievienota un papildinoša vērtība, neizslēdzot valsts pilsonību un kā “jauns apvārsnis”, kas paver lielākas iespējas tiesiskajā, brīvību un atbildības jomā. Visās jomās un, neraugoties uz patieso progresu apmaiņu īstenošanā, vēl daudz darāms, lai Eiropas pilsoniskums spētu sevi pierādīt. Vairākkārt ir nācies izjust, ka tiek darīts viss, lai to bremzētu. Lai par to spriestu, minēsim konkrētus piemērus. Katram, un jo īpaši “vienkāršajam eiropietim” attiecībā uz Eiropu skaidri izdalāmi četri trūkumi: |
| --- | --- |

3.1

Pirms meklējams “pilsoniskuma” skaidrojums juridiskos terminos un no pienākumu viedokļa, tas jāsajūt intuitīvi un emocionāli. Eiropas pilsoniskums jāsaprot kā pievienota un papildinoša vērtība, neizslēdzot valsts pilsonību un kā “jauns apvārsnis”, kas paver lielākas iespējas tiesiskajā, brīvību un atbildības jomā. Visās jomās un, neraugoties uz patieso progresu apmaiņu īstenošanā, vēl daudz darāms, lai Eiropas pilsoniskums spētu sevi pierādīt. Vairākkārt ir nācies izjust, ka tiek darīts viss, lai to bremzētu. Lai par to spriestu, minēsim konkrētus piemērus. Katram, un jo īpaši “vienkāršajam eiropietim” attiecībā uz Eiropu skaidri izdalāmi četri trūkumi:

| 3.1.1 | pārredzamības un izpratnes trūkums: Eiropas veidošanas mērķi un veidols arī ģeopolitiskajā nozīmē (kādas robežas?) šodien ir neskaidrs sakarā ar daudzajām politiskajām pretrunām, gan attiecībā uz pašu integrācijas mērķi, gan skaidru kritēriju trūkuma dēļ attiecībā uz paplašināšanās procesa, kas šķiet nepārtraukts, turpinājumu. |
| --- | --- |

3.1.1

pārredzamības un izpratnes trūkums: Eiropas veidošanas mērķi un veidols arī ģeopolitiskajā nozīmē (kādas robežas?) šodien ir neskaidrs sakarā ar daudzajām politiskajām pretrunām, gan attiecībā uz pašu integrācijas mērķi, gan skaidru kritēriju trūkuma dēļ attiecībā uz paplašināšanās procesa, kas šķiet nepārtraukts, turpinājumu.

| 3.1.2 | piederības un tuvuma trūkums: neraugoties uz iegūtajām tiesībām un brīvībām, rodas iespaids, ka Eiropai pirmkārt raksturīgas politiķu, diplomātu un ekspertu aprindas, kur iedzīvotāju iesaistīšanai ir otršķirīga un ļoti ierobežota nozīme; valsts un vietējām pārvaldes iestādēm pašām nav svešas izjūtas par tālu prom esošu Eiropu, kurai vēl joprojām bieži piedēvējams svešinieces tēls; |
| --- | --- |

3.1.2

piederības un tuvuma trūkums: neraugoties uz iegūtajām tiesībām un brīvībām, rodas iespaids, ka Eiropai pirmkārt raksturīgas politiķu, diplomātu un ekspertu aprindas, kur iedzīvotāju iesaistīšanai ir otršķirīga un ļoti ierobežota nozīme; valsts un vietējām pārvaldes iestādēm pašām nav svešas izjūtas par tālu prom esošu Eiropu, kurai vēl joprojām bieži piedēvējams svešinieces tēls;

| 3.1.3 | informācijas un dialoga trūkums: eiropieši slikti pārzina savas tiesības, brīvības un kopējā tirgus darbības nosacījumus. Viņu jautājumi par Eiropu bieži vien ir uztverti negatīvi, nepietiekami ņemti vērā un neatrisināti pilnībā. Valdības no savas puses iedzīvotājiem tiecas atspoguļot Eiropas norises viņiem izdevīgā redzējumā, neatklāt un noklusēt problēmas, pat uzņemoties riskēt ar šīs pašas Eiropas uzticamību. Nozīmīgākie, galvenokārt nacionālie plašsaziņas līdzekļi (radio, TV) rada iespaidu par nepietiekamu informētību šajos jautājumos, kurus paši žurnālisti nepietiekamo zināšanu dēļ uzskata par pārāk sarežģītiem. Informāciju par šiem jautājumiem tie izplata reti, tā ir īsa, par atsevišķiem faktiem, un bieži vien ne pārāk precīza — virspusējs “Eiropas” viedokļa trūkums, kas būtu kas vairāk par neveiksmīgi papildinātu valsts nostāju, neveicina Eiropas plašsaziņas līdzekļu attīstību, un otrādi; |
| --- | --- |

3.1.3

informācijas un dialoga trūkums: eiropieši slikti pārzina savas tiesības, brīvības un kopējā tirgus darbības nosacījumus. Viņu jautājumi par Eiropu bieži vien ir uztverti negatīvi, nepietiekami ņemti vērā un neatrisināti pilnībā. Valdības no savas puses iedzīvotājiem tiecas atspoguļot Eiropas norises viņiem izdevīgā redzējumā, neatklāt un noklusēt problēmas, pat uzņemoties riskēt ar šīs pašas Eiropas uzticamību. Nozīmīgākie, galvenokārt nacionālie plašsaziņas līdzekļi (radio, TV) rada iespaidu par nepietiekamu informētību šajos jautājumos, kurus paši žurnālisti nepietiekamo zināšanu dēļ uzskata par pārāk sarežģītiem. Informāciju par šiem jautājumiem tie izplata reti, tā ir īsa, par atsevišķiem faktiem, un bieži vien ne pārāk precīza — virspusējs “Eiropas” viedokļa trūkums, kas būtu kas vairāk par neveiksmīgi papildinātu valsts nostāju, neveicina Eiropas plašsaziņas līdzekļu attīstību, un otrādi;

| 3.1.4 | ekonomiskās un sociālās efektivitātes trūkums: globalizācijas apstākļos daudzi Eiropu neizjūt ne kā jaudīgu virzītājspēku sakarā ar nepietiekamiem sasniegumiem (tai skaitā kvalitatīviem) izaugsmes un nodarbinātības jomā, ne arī kā efektīvu patvērumu attiecībā uz pieaugošo ārējo konkurenci, kas bieži vien tiek uztverta kā pārmērīga, proti, negodīga, un uzņēmumu pārvietošanu (vērojama spriedze, ko arī pastiprina nepieredzētās atšķirības starp ražošanas izmaksām paplašinātajā Eiropas Savienībā). |
| --- | --- |

3.1.4

ekonomiskās un sociālās efektivitātes trūkums: globalizācijas apstākļos daudzi Eiropu neizjūt ne kā jaudīgu virzītājspēku sakarā ar nepietiekamiem sasniegumiem (tai skaitā kvalitatīviem) izaugsmes un nodarbinātības jomā, ne arī kā efektīvu patvērumu attiecībā uz pieaugošo ārējo konkurenci, kas bieži vien tiek uztverta kā pārmērīga, proti, negodīga, un uzņēmumu pārvietošanu (vērojama spriedze, ko arī pastiprina nepieredzētās atšķirības starp ražošanas izmaksām paplašinātajā Eiropas Savienībā).

| 3.2 | Tāpat arī tie eiropieši, kuri savu kontaktu, profesiju, komandējumu ceļā tuvāk iepazinušies ar Eiropas darbību, izjūt ne tikvien četrus iepriekšminētos trūkumus, bet arī citus, tikpat uztveramus trūkumus: |
| --- | --- |

3.2

Tāpat arī tie eiropieši, kuri savu kontaktu, profesiju, komandējumu ceļā tuvāk iepazinušies ar Eiropas darbību, izjūt ne tikvien četrus iepriekšminētos trūkumus, bet arī citus, tikpat uztveramus trūkumus:

| 3.2.1 | kohēzijas trūkums, kas neizbēgami saasinājās paplašināšanās rezultātā: būtiski palielinājās administratīvās, kultūras, sociālās atšķirības, un dažbrīd atšķirības starp attīstības līmeņiem trīskāršojās; vēl jāmin ekonomiskās un monetārās integrācijas atšķirības saistībā ar euro zonas izveidi, ko šobrīd veido ierobežots 12 valstu sastāvs; |
| --- | --- |

3.2.1

kohēzijas trūkums, kas neizbēgami saasinājās paplašināšanās rezultātā: būtiski palielinājās administratīvās, kultūras, sociālās atšķirības, un dažbrīd atšķirības starp attīstības līmeņiem trīskāršojās; vēl jāmin ekonomiskās un monetārās integrācijas atšķirības saistībā ar euro zonas izveidi, ko šobrīd veido ierobežots 12 valstu sastāvs;

| 3.2.2 | par trūkumu uzskatāma nepabeigtā kopējā tirgus izveide, kas ietekmē tā darbību, kur stingras norobežošanās iezīmes vērojamas attiecībā uz pakalpojumu (2/3 no IKP), valsts pasūtījuma (16 % no IKP) un nodokļu jomu, kā arī pilsoņu no jaunajām dalībvalstīm brīvu pārvietošanos, uz ko vēl attiecināmi pagaidu ierobežojumi: kopējais tirgus nedarbojas ar pilnu jaudu, bet gan daļēji; |
| --- | --- |

3.2.2

par trūkumu uzskatāma nepabeigtā kopējā tirgus izveide, kas ietekmē tā darbību, kur stingras norobežošanās iezīmes vērojamas attiecībā uz pakalpojumu (2/3 no IKP), valsts pasūtījuma (16 % no IKP) un nodokļu jomu, kā arī pilsoņu no jaunajām dalībvalstīm brīvu pārvietošanos, uz ko vēl attiecināmi pagaidu ierobežojumi: kopējais tirgus nedarbojas ar pilnu jaudu, bet gan daļēji;

| 3.2.3 | vienkāršošanas trūkums skaidri saskatāms visiem Eiropas iedzīvotājiem — tiesību aktu lietotājiem: Kopienas direktīvas un citi noteikumi, kas paredz iedzīvotājiem atvieglot dzīvi, pārklājas ar arvien detalizētākām valsts tiesību normām; |
| --- | --- |

3.2.3

vienkāršošanas trūkums skaidri saskatāms visiem Eiropas iedzīvotājiem — tiesību aktu lietotājiem: Kopienas direktīvas un citi noteikumi, kas paredz iedzīvotājiem atvieglot dzīvi, pārklājas ar arvien detalizētākām valsts tiesību normām;

| 3.2.4 | budžeta līdzekļu trūkums, kas cieši saistīts ar vispārējas intereses un spēcīgu Eiropas iestāžu trūkumu, ir skaidri redzams jebkuram novērotājam: finanšu ziņā līdz aptuveni 1 % no IKP (salīdzinot ar 20 % ASV, saprotams, ļoti atšķirīgā kontekstā) samazinātais Kopienas budžets, par ko tika diskutēts 2007-2013 gada budžeta plānošanas pēdējās spraigajās un strīdīgajās sarunās, nebūt nav pietiekams, lai paveiktu Eiropai uzticētos papildu uzdevumus; attiecībā uz iestādēm lēmumu pieņemšana pārsvarā ir sarežģīta sakarā ar daudzajiem tajā iesaistītajiem partneriem un vairumā gadījumu prasības vai prakses ievērošanu par dalībvalstu vienprātīgu balsojumu; |
| --- | --- |

3.2.4

budžeta līdzekļu trūkums, kas cieši saistīts ar vispārējas intereses un spēcīgu Eiropas iestāžu trūkumu, ir skaidri redzams jebkuram novērotājam: finanšu ziņā līdz aptuveni 1 % no IKP (salīdzinot ar 20 % ASV, saprotams, ļoti atšķirīgā kontekstā) samazinātais Kopienas budžets, par ko tika diskutēts 2007-2013 gada budžeta plānošanas pēdējās spraigajās un strīdīgajās sarunās, nebūt nav pietiekams, lai paveiktu Eiropai uzticētos papildu uzdevumus; attiecībā uz iestādēm lēmumu pieņemšana pārsvarā ir sarežģīta sakarā ar daudzajiem tajā iesaistītajiem partneriem un vairumā gadījumu prasības vai prakses ievērošanu par dalībvalstu vienprātīgu balsojumu;

| 3.2.5 | starpvalstu infrastruktūru trūkums (transports, enerģija, telekomunikācijas) ir cieši saistīts ar budžeta līdzekļu trūkumu: Eiropadomes 2005. gada decembra vienošanās rezultātā Komisijas ierosinātais finansējums laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam tika samazināts par pusi (tik tikko 2 % no budžeta paredzēto 4 % vietā), kaut gan turpmākās sarunās ar Eiropas Parlamentu tika panākta iespēja šo samazinājumu nedaudz ierobežot; |
| --- | --- |

3.2.5

starpvalstu infrastruktūru trūkums (transports, enerģija, telekomunikācijas) ir cieši saistīts ar budžeta līdzekļu trūkumu: Eiropadomes 2005. gada decembra vienošanās rezultātā Komisijas ierosinātais finansējums laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam tika samazināts par pusi (tik tikko 2 % no budžeta paredzēto 4 % vietā), kaut gan turpmākās sarunās ar Eiropas Parlamentu tika panākta iespēja šo samazinājumu nedaudz ierobežot;

| 3.2.6 | Kopienas disciplīnas trūkums pārāk daudzās dalībvalstīs skaidri atspoguļots Komisijas ziņojumos (direktīvu transponēšana, Kopienas normatīvo aktu pārkāpumu procedūras); |
| --- | --- |

3.2.6

Kopienas disciplīnas trūkums pārāk daudzās dalībvalstīs skaidri atspoguļots Komisijas ziņojumos (direktīvu transponēšana, Kopienas normatīvo aktu pārkāpumu procedūras);

| 3.2.7 | saziņas trūkums un nespēja īstenot Lisabonas stratēģiju papildina šo uzskaitījumu: neattaisnojot cerības par apjomīgām Eiropas investīcijām pētniecības, inovācijas, kopēju infrastruktūras tīklu un apmācības jomā, patiesībā šī stratēģija ir ļoti tālu no nepieciešamās mobilizācijas un plānotajiem mērķiem (budžeta plānošana 2007.-2013. gadam, kas ir ierobežojoša visās jomās, ir bijusi simptomātiska). |
| --- | --- |

3.2.7

saziņas trūkums un nespēja īstenot Lisabonas stratēģiju papildina šo uzskaitījumu: neattaisnojot cerības par apjomīgām Eiropas investīcijām pētniecības, inovācijas, kopēju infrastruktūras tīklu un apmācības jomā, patiesībā šī stratēģija ir ļoti tālu no nepieciešamās mobilizācijas un plānotajiem mērķiem (budžeta plānošana 2007.-2013. gadam, kas ir ierobežojoša visās jomās, ir bijusi simptomātiska).

| 3.3 | Vērojot šos daudzos trūkumus Eiropas darbībā, diezgan loģiski, ka liela daļa iedzīvotāju neuzticas tai. Lai šo uzticības trūkumu kliedētu, mērķtiecīgi jāsāk risināt visus konstatētos darbības traucējumus. Lai to veicinātu, šobrīd nebūtu prātīgi turpināt grozīt daudzos Eiropas tiesību aktus, kas ir saturiski iespaidīgi, taču maz pazīstami un nesekmīgi īstenoti. Šobrīd būtu jānoskaidro un jāvienkāršo pieeja, kādu attiecībā uz Eiropu vēlētos redzēt eiropieši, nododot viņiem pārredzamāka un efektīvāka kopējā pilsoniskuma “atslēgas”. |
| --- | --- |

3.3

Vērojot šos daudzos trūkumus Eiropas darbībā, diezgan loģiski, ka liela daļa iedzīvotāju neuzticas tai. Lai šo uzticības trūkumu kliedētu, mērķtiecīgi jāsāk risināt visus konstatētos darbības traucējumus. Lai to veicinātu, šobrīd nebūtu prātīgi turpināt grozīt daudzos Eiropas tiesību aktus, kas ir saturiski iespaidīgi, taču maz pazīstami un nesekmīgi īstenoti. Šobrīd būtu jānoskaidro un jāvienkāršo pieeja, kādu attiecībā uz Eiropu vēlētos redzēt eiropieši, nododot viņiem pārredzamāka un efektīvāka kopējā pilsoniskuma “atslēgas”.

| 3.4 | Pirmo nozīmīgo progresu neizdosies panākt, ja šo pieeju plašāk neatbalstīs galvenie Eiropas pārstāvji. Lai to īstenotu, ir nepieciešami: |
| --- | --- |

3.4

Pirmo nozīmīgo progresu neizdosies panākt, ja šo pieeju plašāk neatbalstīs galvenie Eiropas pārstāvji. Lai to īstenotu, ir nepieciešami:

| 3.4.1 | Eiropas Komisijas kaujinieciska un stingra, proti, drosmīgāka un nepiekāpīgāka apņemšanās izpildīt šīs prasības, īpaši, izmantojot tās ierosināšanas tiesības un konsultāciju metodes; |
| --- | --- |

3.4.1

Eiropas Komisijas kaujinieciska un stingra, proti, drosmīgāka un nepiekāpīgāka apņemšanās izpildīt šīs prasības, īpaši, izmantojot tās ierosināšanas tiesības un konsultāciju metodes;

| 3.4.2 | sekmīgāka Eiropas iestāžu darbība, kas vērsta uz patiesiem centieniem iedzīvotāju labā, izstrādājot labākas pārvaldības rīcības kodeksu un paredzot nosacījumu atzīt Eiropas iedzīvotāju plašākas pilnvaras tajos jautājumos, kas viņus skar tieši; |
| --- | --- |

3.4.2

sekmīgāka Eiropas iestāžu darbība, kas vērsta uz patiesiem centieniem iedzīvotāju labā, izstrādājot labākas pārvaldības rīcības kodeksu un paredzot nosacījumu atzīt Eiropas iedzīvotāju plašākas pilnvaras tajos jautājumos, kas viņus skar tieši;

| 3.4.3 | Eiropas vērtību vairāk izceļošs izteiksmes veids no vadošo politiķu puses, pārtraucot tai piedēvēt nevajadzīgu upura vai pārmērīgi tehnokrātisku tēlu, vienpusēji piešķirot sev vislabāko lomu —, kas prasītu arī pedagoģiskāku attieksmi no plašsaziņas līdzekļu puses; |
| --- | --- |

3.4.3

Eiropas vērtību vairāk izceļošs izteiksmes veids no vadošo politiķu puses, pārtraucot tai piedēvēt nevajadzīgu upura vai pārmērīgi tehnokrātisku tēlu, vienpusēji piešķirot sev vislabāko lomu —, kas prasītu arī pedagoģiskāku attieksmi no plašsaziņas līdzekļu puses;

| 3.4.4 | atbildīga attieksme arī no minēto vadošo darbinieku puses, nodrošinot kopīgi veidojamo Eiropu ar minimāliem līdzekļiem (lēmumu, budžeta un disciplīnas ziņā), kas būtu atbilstoši šajā sakarā oficiāli izvirzītajiem mērķiem; |
| --- | --- |

3.4.4

atbildīga attieksme arī no minēto vadošo darbinieku puses, nodrošinot kopīgi veidojamo Eiropu ar minimāliem līdzekļiem (lēmumu, budžeta un disciplīnas ziņā), kas būtu atbilstoši šajā sakarā oficiāli izvirzītajiem mērķiem;

| 3.4.5 | “ciešāka sadarbība” to valstu starpā, kas gatavas nodrošināt savstarpēju tālākvirzību procesa turpināšanai — ar nosacījumu, ka nav apstrīdama Kopienas metodes prevalējošā nozīme —, kad vienbalsīga lēmuma prasība pārāk kavē vēlamu un Eiropas iedzīvotājiem svarīgu progresu; |
| --- | --- |

3.4.5

“ciešāka sadarbība” to valstu starpā, kas gatavas nodrošināt savstarpēju tālākvirzību procesa turpināšanai — ar nosacījumu, ka nav apstrīdama Kopienas metodes prevalējošā nozīme —, kad vienbalsīga lēmuma prasība pārāk kavē vēlamu un Eiropas iedzīvotājiem svarīgu progresu;

| 3.4.6 | lielāks spiediens un iniciatīva no sociālo partneru un pārējo pilsoniskās sabiedrības pārstāvju puses: bez viņu savstarpējas, pastāvīgas un aktīvas sadarbības būtu veltīgi cerēt uz atpazīstama un efektīva Eiropas pilsoniskuma attīstību. |
| --- | --- |

3.4.6

lielāks spiediens un iniciatīva no sociālo partneru un pārējo pilsoniskās sabiedrības pārstāvju puses: bez viņu savstarpējas, pastāvīgas un aktīvas sadarbības būtu veltīgi cerēt uz atpazīstama un efektīva Eiropas pilsoniskuma attīstību.

| 3.5 | Kā EESK jau ir atzīmējusi savā atzinumā “Rīcības programma aktīvam pilsoniskumam” (2), Komisijas iesniegtās programmas “Iedzīvotāji Eiropai” (2007-2013) trūkums ir tās pārlieku niecīgā finansējuma piesaiste (no paredzētajiem 235 miljoniem tai piešķirti 190 miljoni, kas šim periodam veido mazāk par pusi euro uz cilvēku). Neraugoties uz atzinības vērtām iecerēm, nekādā veidā nav sasniedzams tajā izvirzītais mērķis Eiropas veidošanā nodrošināt “iedzīvotājiem centrālo vietu”. Labākajā gadījumā šai programmai būs tikai papildinoša nozīme. |
| --- | --- |

3.5

Kā EESK jau ir atzīmējusi savā atzinumā “Rīcības programma aktīvam pilsoniskumam” (2), Komisijas iesniegtās programmas “Iedzīvotāji Eiropai” (2007-2013) trūkums ir tās pārlieku niecīgā finansējuma piesaiste (no paredzētajiem 235 miljoniem tai piešķirti 190 miljoni, kas šim periodam veido mazāk par pusi euro uz cilvēku). Neraugoties uz atzinības vērtām iecerēm, nekādā veidā nav sasniedzams tajā izvirzītais mērķis Eiropas veidošanā nodrošināt “iedzīvotājiem centrālo vietu”. Labākajā gadījumā šai programmai būs tikai papildinoša nozīme.

| 3.6 | Šobrīd prioritāra nozīme drīzāk pievēršama jaunu konkrētu darbību uzsākšanai, kas ļautu šim Eiropas pilsoniskumam izpausties pilnībā, un mazāk jaunu deklarāciju sagatavošanai tiesību jomā vai kādu atsevišķu vienam mērķim paredzētu subsīdiju piešķiršanai. Lai nodrošinātu virzību šajā jautājumā, Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ierosina attīstīt jaunas iniciatīvas trijās jomās:






  — | novērst Eiropā esošās īpaši nepamatotās nepilnības; |
| --- | --- | --- |

3.6

Šobrīd prioritāra nozīme drīzāk pievēršama jaunu konkrētu darbību uzsākšanai, kas ļautu šim Eiropas pilsoniskumam izpausties pilnībā, un mazāk jaunu deklarāciju sagatavošanai tiesību jomā vai kādu atsevišķu vienam mērķim paredzētu subsīdiju piešķiršanai. Lai nodrošinātu virzību šajā jautājumā, Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ierosina attīstīt jaunas iniciatīvas trijās jomās:

—

novērst Eiropā esošās īpaši nepamatotās nepilnības;

| — | veidot iedzīvotājiem tuvāku Eiropas Savienības pārvaldību; |
| --- | --- |

—

veidot iedzīvotājiem tuvāku Eiropas Savienības pārvaldību;

| — | veicināt kopējās iniciatīvas ar identitāti apliecinošu saturu. |
| --- | --- |

—

veicināt kopējās iniciatīvas ar identitāti apliecinošu saturu.

4.   Novērst Eiropā esošās īpaši nepamatotās nepilnības.

| 4.1 | Eiropas iedzīvotājiem ir visas tiesības izrādīt neizpratni par kopēju līdzekļu un Eiropas brīvību trūkumu galvenajās jomās, kurām būtu jāapliecina viņu piederība ES. Tas galvenokārt attiecināms uz īpaši nepamatotām nepilnībām saistībā ar Eiropas tiesisko statusu apvienībām, apdrosināšanas sabiedrībām, mazajiem uzņēmumiem, vienoto Kopienas patentu, Eiropas fiskālajiem pasākumiem dubultās nodokļu uzlikšanas novēršanai, tostarp sociālajiem pakalpojumiem un pensiju sistēmām. Šīs dažādās nepilnības skaidrotas turpmāk tekstā. |
| --- | --- |

4.1

Eiropas iedzīvotājiem ir visas tiesības izrādīt neizpratni par kopēju līdzekļu un Eiropas brīvību trūkumu galvenajās jomās, kurām būtu jāapliecina viņu piederība ES. Tas galvenokārt attiecināms uz īpaši nepamatotām nepilnībām saistībā ar Eiropas tiesisko statusu apvienībām, apdrosināšanas sabiedrībām, mazajiem uzņēmumiem, vienoto Kopienas patentu, Eiropas fiskālajiem pasākumiem dubultās nodokļu uzlikšanas novēršanai, tostarp sociālajiem pakalpojumiem un pensiju sistēmām. Šīs dažādās nepilnības skaidrotas turpmāk tekstā.

| 4.2 | Paradoksāli ir tas, ka pus gadsimtu pēc kopējā tirgus izveides, tūkstošiem apvienību, kas tika dibinātas, lai atbalstītu savu locekļu Eiropas intereses, nevar iegūt Eiropas tiesisku statusu, un tās spiestas piemērot mītnes valsts, visbiežāk Beļģijas, tiesības. |
| --- | --- |

4.2

Paradoksāli ir tas, ka pus gadsimtu pēc kopējā tirgus izveides, tūkstošiem apvienību, kas tika dibinātas, lai atbalstītu savu locekļu Eiropas intereses, nevar iegūt Eiropas tiesisku statusu, un tās spiestas piemērot mītnes valsts, visbiežāk Beļģijas, tiesības.

| 4.2.1 | Projektu, kas ierosināja šādu Eiropas statusu, Komisija atsauca 2005. gada oktobrī, un atcēla arī aptuveni sešdesmit citu projektu izskatīšanu, kam par iemeslu bija tiesiskā regulējuma vienkāršošana vai arī pieņemšanas perspektīvas trūkums. Atsaucot šo projektu par statusu bez apspriešanās ar iesaistītajām pusēm, Komisija diemžēl ir atteikusies no lietderīga instrumenta. |
| --- | --- |

4.2.1

Projektu, kas ierosināja šādu Eiropas statusu, Komisija atsauca 2005. gada oktobrī, un atcēla arī aptuveni sešdesmit citu projektu izskatīšanu, kam par iemeslu bija tiesiskā regulējuma vienkāršošana vai arī pieņemšanas perspektīvas trūkums. Atsaucot šo projektu par statusu bez apspriešanās ar iesaistītajām pusēm, Komisija diemžēl ir atteikusies no lietderīga instrumenta.

| 4.2.2 | Kā pirmais žests Eiropas pilsoniskuma sekmēšanas nolūkā Komisijai būtu jāmaina sava nostāja un no jauna jāizvirza projekts darba kārtībā. Parlamentam un Padomei pēc notikušās bloķēšanas iemeslu paskaidrošanas un, ja nepieciešams, pamatošanas, būtu jāapņemas iespējami ātri pieņemt šo projektu. |
| --- | --- |

4.2.2

Kā pirmais žests Eiropas pilsoniskuma sekmēšanas nolūkā Komisijai būtu jāmaina sava nostāja un no jauna jāizvirza projekts darba kārtībā. Parlamentam un Padomei pēc notikušās bloķēšanas iemeslu paskaidrošanas un, ja nepieciešams, pamatošanas, būtu jāapņemas iespējami ātri pieņemt šo projektu.

| 4.3 | Šāda pati pieeja arī jāizmanto attiecībā uz Eiropas statusu apdrošināšanas sabiedrībām, kuru projektu nepamatoti atsauca Eiropas Komisija. Šāds statuss veicinātu jaunas Eiropas iniciatīvas, atbalstot daudzveidīgas uzņēmējdarbības atzīšanu Eiropā. |
| --- | --- |

4.3

Šāda pati pieeja arī jāizmanto attiecībā uz Eiropas statusu apdrošināšanas sabiedrībām, kuru projektu nepamatoti atsauca Eiropas Komisija. Šāds statuss veicinātu jaunas Eiropas iniciatīvas, atbalstot daudzveidīgas uzņēmējdarbības atzīšanu Eiropā.

| 4.4 | Otrs paradokss ir kopēja un vienkāršota Eiropas tiesiskā statusa trūkums, kas atvieglotu mazo un vidējo uzņēmumu pārvaldību, turklāt daudzgadu programmās, deklarācijās un pat MVU Hartā nav iesviestas uzņēmējiem ļoti būtiskas izmaiņas. |
| --- | --- |

4.4

Otrs paradokss ir kopēja un vienkāršota Eiropas tiesiskā statusa trūkums, kas atvieglotu mazo un vidējo uzņēmumu pārvaldību, turklāt daudzgadu programmās, deklarācijās un pat MVU Hartā nav iesviestas uzņēmējiem ļoti būtiskas izmaiņas.

| 4.4.1 | Komiteja 2002. gadā iepazīstināja ar konkrētiem ieteikumiem par šādu statusu. (3) Līdz pat šai dienai Komisija nav sniegusi nevienu priekšlikumu. Ņemot vērā, ka oficiāli paziņojumi ar aicinājumiem par uzņēmējdarbības un konkurētspējas vēl lielāku veicināšanu Eiropā seko cits citam, šī situācija ar katru dienu kļūst arvien nepamatotāka. |
| --- | --- |

4.4.1

Komiteja 2002. gadā iepazīstināja ar konkrētiem ieteikumiem par šādu statusu. (3) Līdz pat šai dienai Komisija nav sniegusi nevienu priekšlikumu. Ņemot vērā, ka oficiāli paziņojumi ar aicinājumiem par uzņēmējdarbības un konkurētspējas vēl lielāku veicināšanu Eiropā seko cits citam, šī situācija ar katru dienu kļūst arvien nepamatotāka.

| 4.4.2 | Komiteja atkārtoti lūdz Komisijai iespējami ātri iesniegt Regulas projektu attiecībā uz šo statusu. |
| --- | --- |

4.4.2

Komiteja atkārtoti lūdz Komisijai iespējami ātri iesniegt Regulas projektu attiecībā uz šo statusu.

| 4.5 | Par īpaši simbolisku neveiksmi uzskatāms Kopienas patents, kuru kopš tā parakstīšanas 1975. gadā nav ratificējušas visas dalībvalstis. |
| --- | --- |

4.5

Par īpaši simbolisku neveiksmi uzskatāms Kopienas patents, kuru kopš tā parakstīšanas 1975. gadā nav ratificējušas visas dalībvalstis.

| 4.5.1 | Bez atbildes palikuši nemitīgie Eiropadomes aicinājumi dalībvalstīm, tātad sev pašai, beidzot panākt risinājumu. Eiropas izgudrotāji savu tiesību efektīvai aizsardzībai joprojām spiesti izmantot sistēmu, kas ir sarežģīta un prasa lielas izmaksas. Šī neizlēmība liecina par Eiropas Savienības, kas nospraudusi mērķi līdz 2010. gadam kļūt par visdinamiskāko un konkurētspējīgāko uz zināšanām balstīto ekonomiku pasaulē, nožēlojamo bezspēcību. |
| --- | --- |

4.5.1

Bez atbildes palikuši nemitīgie Eiropadomes aicinājumi dalībvalstīm, tātad sev pašai, beidzot panākt risinājumu. Eiropas izgudrotāji savu tiesību efektīvai aizsardzībai joprojām spiesti izmantot sistēmu, kas ir sarežģīta un prasa lielas izmaksas. Šī neizlēmība liecina par Eiropas Savienības, kas nospraudusi mērķi līdz 2010. gadam kļūt par visdinamiskāko un konkurētspējīgāko uz zināšanām balstīto ekonomiku pasaulē, nožēlojamo bezspēcību.

| 4.5.2 | Ja arī turpmāk kopēja vienošanās nav panākama, Komiteja iesaka Kopienas patentu atbilstoši efektīviem, vienkāršiem un konkurētspējīgiem noteikumiem piemērot tajās dalībvalstīs, kas to ratificējušas. |
| --- | --- |

4.5.2

Ja arī turpmāk kopēja vienošanās nav panākama, Komiteja iesaka Kopienas patentu atbilstoši efektīviem, vienkāršiem un konkurētspējīgiem noteikumiem piemērot tajās dalībvalstīs, kas to ratificējušas.

| 4.6 | Nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu dalībvalstu starpā joprojām regulē sarežģīts un nepilnīgs simtiem divpusējo dalībvalstu nolīgumu labirints, iedzīvotājus padarot atkarīgus no nodokļu pārvaldes iestādēm, kuras pašas bieži vien ir nepietiekami informētas par piemērojamiem noteikumiem. |
| --- | --- |

4.6

Nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu dalībvalstu starpā joprojām regulē sarežģīts un nepilnīgs simtiem divpusējo dalībvalstu nolīgumu labirints, iedzīvotājus padarot atkarīgus no nodokļu pārvaldes iestādēm, kuras pašas bieži vien ir nepietiekami informētas par piemērojamiem noteikumiem.

| 4.6.1 | Komisijas iesniegtais vienotais un vienkāršotais regulas projekts netika pieņemts, jo nesaņēma dalībvalstu vienprātīgu atbalstu. |
| --- | --- |

4.6.1

Komisijas iesniegtais vienotais un vienkāršotais regulas projekts netika pieņemts, jo nesaņēma dalībvalstu vienprātīgu atbalstu.

| 4.6.2 | Tāpat arī būtiska un vēlama tālākvirzība panākama, ja minētos noteikumus apstiprinātu un piemērotu tās dalībvalstis, kas spēj to izdarīt. Pašsaprotami būtu arī tas, ja noteikumus pieņemtu visas euro zonas dalībvalstis. |
| --- | --- |

4.6.2

Tāpat arī būtiska un vēlama tālākvirzība panākama, ja minētos noteikumus apstiprinātu un piemērotu tās dalībvalstis, kas spēj to izdarīt. Pašsaprotami būtu arī tas, ja noteikumus pieņemtu visas euro zonas dalībvalstis.

| 4.6.3 | Saistībā ar moblilitāti Kopienas iekšienē EESK uzsver nepieciešamību nodrošināt sociālo pakalpojumu savstarpēji efektīvu atzīšanu bez sociālās diskriminācijas. EESK īpaši min tās neseno atzinumu “Papildpensiju savstarpēja atzīšana” (4), ar ko tiek prasīta nodokļu saskaņošana papildu shēmām, kas nav ietverta direktīvas projektā: dalībvalstīs piemērojamie atšķirīgie nodokļu režīmi ir nopietns šķērslis mobilitātei, jo var būt situācijas, kad darba ņēmēju iemaksas un pabalstus apliek ar nodokli divreiz. |
| --- | --- |

4.6.3

Saistībā ar moblilitāti Kopienas iekšienē EESK uzsver nepieciešamību nodrošināt sociālo pakalpojumu savstarpēji efektīvu atzīšanu bez sociālās diskriminācijas. EESK īpaši min tās neseno atzinumu “Papildpensiju savstarpēja atzīšana” (4), ar ko tiek prasīta nodokļu saskaņošana papildu shēmām, kas nav ietverta direktīvas projektā: dalībvalstīs piemērojamie atšķirīgie nodokļu režīmi ir nopietns šķērslis mobilitātei, jo var būt situācijas, kad darba ņēmēju iemaksas un pabalstus apliek ar nodokli divreiz.

5.   Iedzīvotājiem tuvākas Eiropas Savienības pārvaldības veidošana.

| 5.1 | Eiropas veidošana pārāk bieži tiek uztverta kā valstu kompetence, kurā iedzīvotājiem atvēlēta otršķirīga loma. Lai mainītu šādu situāciju, jāattīsta tāda Eiropas Savienība, kuras darbība iedzīvotāju interesēs ir skaidri noteikta: jāveicina plašsaziņas līdzekļu eiropeiskāka pieeja minētajai problēmai, labāk jāanalizē projektu ietekme uz iedzīvotajiem, sekmīgāk jāpiemēro dialoga un konsultāciju procedūras, jāpamato bloķēšanas un atsaukšanas iemesli, jāveicina pašregulējuma un kopregulējuma pieeja, jāveicina pārrobežu sociālo partneru kolektīvās sarunas, kopīgi ar ārpuskopienas muitas dienestiem jāīsteno sabiedrisko pakalpojumu koncepcija vienotā tirgus atbalstam, jāattīsta interaktīvāka informācija par Eiropu, Kopienas atbalsta programmu īstenošanā jāiesaista sociālie partneri un citi pilsoniskās sabiedrības vietējie pārstāvji. Šīs prasības izskaidrotas tālākajā tekstā. |
| --- | --- |

5.1

Eiropas veidošana pārāk bieži tiek uztverta kā valstu kompetence, kurā iedzīvotājiem atvēlēta otršķirīga loma. Lai mainītu šādu situāciju, jāattīsta tāda Eiropas Savienība, kuras darbība iedzīvotāju interesēs ir skaidri noteikta: jāveicina plašsaziņas līdzekļu eiropeiskāka pieeja minētajai problēmai, labāk jāanalizē projektu ietekme uz iedzīvotajiem, sekmīgāk jāpiemēro dialoga un konsultāciju procedūras, jāpamato bloķēšanas un atsaukšanas iemesli, jāveicina pašregulējuma un kopregulējuma pieeja, jāveicina pārrobežu sociālo partneru kolektīvās sarunas, kopīgi ar ārpuskopienas muitas dienestiem jāīsteno sabiedrisko pakalpojumu koncepcija vienotā tirgus atbalstam, jāattīsta interaktīvāka informācija par Eiropu, Kopienas atbalsta programmu īstenošanā jāiesaista sociālie partneri un citi pilsoniskās sabiedrības vietējie pārstāvji. Šīs prasības izskaidrotas tālākajā tekstā.

| 5.2 | Neskatoties uz to, ka mūsdienās plašsaziņas līdzekļi līdzās likumdošanas, tiesu un izpildvarai tiek uzskatīti par “ceturto varu”, izbrīnu rada tas, ka atšķirībā no trim iepriekš minētajām varām Eiropas dimensija tos nav skārusi, kaut gan tieši plašsaziņas līdzekļi ir sabiedrībā visvairāk pazīstami un zināmi. Nav nevienas lielas radio vai televīzijas kompānijas ar Eiropas ievirzi, arī daudzvalodība plašsaziņas līdzekļos ir atstāta novārtā. Plašsaziņas līdzekļos salīdzinoši reti tiek atspoguļotas Eiropas politiskās debates un ir maz Eiropas politikai veltītu raidījumu. Eiropas iestāžu darbība, izņemot epizodiskus notikumus, kā, piemēram, sammiti, krīzes un jaunu dalībvalstu pievienošanās, netiek komentēta un tiek noklusēta. Kā piemēru var minēt nesenos Eirobarometra datus par to, ka mazāk nekā 30 % aptaujāto, kas interesējas par Eiropas jautājumiem (tas nozīmē, ka šis skaitlis ir vēl mazāks attiecībā uz visiem iedzīvotājiem), spēj pareizi atbildēt uz trim vienkāršiem jautājumiem (dalībvalstu skaits, EP deputātu ievēlēšana un iecelšana, un vai Komisijā ir pārstāvētas visas dalībvalstis). Lai novērstu šo hronisko informācijas trūkumu, jāveic šādi pasākumi: |
| --- | --- |

5.2

Neskatoties uz to, ka mūsdienās plašsaziņas līdzekļi līdzās likumdošanas, tiesu un izpildvarai tiek uzskatīti par “ceturto varu”, izbrīnu rada tas, ka atšķirībā no trim iepriekš minētajām varām Eiropas dimensija tos nav skārusi, kaut gan tieši plašsaziņas līdzekļi ir sabiedrībā visvairāk pazīstami un zināmi. Nav nevienas lielas radio vai televīzijas kompānijas ar Eiropas ievirzi, arī daudzvalodība plašsaziņas līdzekļos ir atstāta novārtā. Plašsaziņas līdzekļos salīdzinoši reti tiek atspoguļotas Eiropas politiskās debates un ir maz Eiropas politikai veltītu raidījumu. Eiropas iestāžu darbība, izņemot epizodiskus notikumus, kā, piemēram, sammiti, krīzes un jaunu dalībvalstu pievienošanās, netiek komentēta un tiek noklusēta. Kā piemēru var minēt nesenos Eirobarometra datus par to, ka mazāk nekā 30 % aptaujāto, kas interesējas par Eiropas jautājumiem (tas nozīmē, ka šis skaitlis ir vēl mazāks attiecībā uz visiem iedzīvotājiem), spēj pareizi atbildēt uz trim vienkāršiem jautājumiem (dalībvalstu skaits, EP deputātu ievēlēšana un iecelšana, un vai Komisijā ir pārstāvētas visas dalībvalstis). Lai novērstu šo hronisko informācijas trūkumu, jāveic šādi pasākumi:

| 5.2.1 | valstu plašsaziņas līdzekļu sāncensība Eiropas jautājumos, mudinot tos veltīt lielāku uzmanību informācijai par ES politisko dzīvi; |
| --- | --- |

5.2.1

valstu plašsaziņas līdzekļu sāncensība Eiropas jautājumos, mudinot tos veltīt lielāku uzmanību informācijai par ES politisko dzīvi;

| 5.2.2 | minēto iniciatīvu veicināšana un koordinācija plašsaziņas līdzekļos, ko varētu atbalstīt Eiropas Audiovizuālā aģentūra sadarbībā ar tai līdzīgām iestādēm dalībvalstīs. |
| --- | --- |

5.2.2

minēto iniciatīvu veicināšana un koordinācija plašsaziņas līdzekļos, ko varētu atbalstīt Eiropas Audiovizuālā aģentūra sadarbībā ar tai līdzīgām iestādēm dalībvalstīs.

| 5.3 | Eiropas iestāžu darbības jomā pēdējos līgumos lielāka uzmanība tika pievērsta koplēmuma procedūrām, pamatoti piešķirot lielākas pilnvaras Eiropas Parlamentam, nevis konsultāciju procedūrām, kurās vēl daudz kas ir jāuzlabo. |
| --- | --- |

5.3

Eiropas iestāžu darbības jomā pēdējos līgumos lielāka uzmanība tika pievērsta koplēmuma procedūrām, pamatoti piešķirot lielākas pilnvaras Eiropas Parlamentam, nevis konsultāciju procedūrām, kurās vēl daudz kas ir jāuzlabo.

| 5.3.1 | Praksē, it īpaši pēc Komisijas 2002. gadā publicētās Baltās grāmatas par Eiropas pārvaldību, jau ir gūti pirmie konkrētie rezultāti: Zaļo grāmatu plašāks pielietojums, publiskās apspriedes Internetā (pat ja to ietekme ir atšķirīga), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai savlaicīgi adresēti izpētes atzinumu pieprasījumi. |
| --- | --- |

5.3.1

Praksē, it īpaši pēc Komisijas 2002. gadā publicētās Baltās grāmatas par Eiropas pārvaldību, jau ir gūti pirmie konkrētie rezultāti: Zaļo grāmatu plašāks pielietojums, publiskās apspriedes Internetā (pat ja to ietekme ir atšķirīga), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai savlaicīgi adresēti izpētes atzinumu pieprasījumi.

| 5.3.2 | Vēl jāveic pasākumi, lai sistemātiskāk piemērotu Komisijas projektu ietekmes iepriekšēju novērtējumu katram projektam, īpašu uzmanību pievēršot to pievienotai vērtībai un faktiskai vienkāršošanai iedzīvotāju un lietotāju interesēs, kā arī tradicionālajam tiesiskajam regulējumam alternatīvu pieeju iespējamībai. Konkrēta tiesiskā regulējuma vienkāršošana ir iespējama vienīgi ar lietotāju pārstāvju iepriekšēju iesaistīšanu un paralēlām vienkāršošanas programmām valstu līmenī. |
| --- | --- |

5.3.2

Vēl jāveic pasākumi, lai sistemātiskāk piemērotu Komisijas projektu ietekmes iepriekšēju novērtējumu katram projektam, īpašu uzmanību pievēršot to pievienotai vērtībai un faktiskai vienkāršošanai iedzīvotāju un lietotāju interesēs, kā arī tradicionālajam tiesiskajam regulējumam alternatīvu pieeju iespējamībai. Konkrēta tiesiskā regulējuma vienkāršošana ir iespējama vienīgi ar lietotāju pārstāvju iepriekšēju iesaistīšanu un paralēlām vienkāršošanas programmām valstu līmenī.

| 5.3.3 | Jāuzlabo arī konsultāciju kvalitāte: Komisijai ir jāatskaitās par debašu rezultātiem un iemesliem, kādēļ priekšroka tika dota tādam vai citādam risinājumam un argumentācijai. Konsultāciju posmam jābūt nodalītam no lēmumu pieņemšanas un koplēmuma posma, kas pašreiz bieži vien netiek ievērots. Izņemot augstāk minētos izpētes atzinumus, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas konsultāciju efektivitāti pārāk bieži kavē lēmējiestāžu paralēli iesniegtie atzinuma pieprasījumi, kas savstarpēji pārklājas. |
| --- | --- |

5.3.3

Jāuzlabo arī konsultāciju kvalitāte: Komisijai ir jāatskaitās par debašu rezultātiem un iemesliem, kādēļ priekšroka tika dota tādam vai citādam risinājumam un argumentācijai. Konsultāciju posmam jābūt nodalītam no lēmumu pieņemšanas un koplēmuma posma, kas pašreiz bieži vien netiek ievērots. Izņemot augstāk minētos izpētes atzinumus, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas konsultāciju efektivitāti pārāk bieži kavē lēmējiestāžu paralēli iesniegtie atzinuma pieprasījumi, kas savstarpēji pārklājas.

| 5.3.4 | Eiropadomes 2006. gada marta sanāksmē tika prasīts, lai Lisabonas stratēģijā iesaistītie sociālie partneri un citi pilsoniskās sabiedrības pārstāvji varētu lielākā mērā kontrolēt attiecīgo procesu. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja izsaka gandarījumu par to, ka Eiropadome Komitejai, kopīgi ar Reģionu komiteju, ir piešķīrusi pilnvaras novērtēt un veicināt Lisabonas stratēģijas īstenošanu. Iedzīvotājiem tuvāku Eiropas pārvaldību sekmē arī EESK šajā nolūkā izveidotais sadarbības tīkls ar dalībvalstu Ekonomikas un sociālo lietu padomēm vai tām līdzīgām pārstāvības organizācijām. |
| --- | --- |

5.3.4

Eiropadomes 2006. gada marta sanāksmē tika prasīts, lai Lisabonas stratēģijā iesaistītie sociālie partneri un citi pilsoniskās sabiedrības pārstāvji varētu lielākā mērā kontrolēt attiecīgo procesu. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja izsaka gandarījumu par to, ka Eiropadome Komitejai, kopīgi ar Reģionu komiteju, ir piešķīrusi pilnvaras novērtēt un veicināt Lisabonas stratēģijas īstenošanu. Iedzīvotājiem tuvāku Eiropas pārvaldību sekmē arī EESK šajā nolūkā izveidotais sadarbības tīkls ar dalībvalstu Ekonomikas un sociālo lietu padomēm vai tām līdzīgām pārstāvības organizācijām.

| 5.3.5 | Valsts līmenī valdībām un parlamentiem pirms Eiropadomes rudens un pavasara sammitiem sistemātiski jākonsultējas ar sociālajiem partneriem, lai tos iesaistītu ekonomiskās politikas galveno vadlīniju un nodarbinātības pamatnostādņu, kā arī Lisabonas stratēģijas īstenošanā. Dalībvalstu ziņojumiem jābalstās uz minētajām konsultācijām. |
| --- | --- |

5.3.5

Valsts līmenī valdībām un parlamentiem pirms Eiropadomes rudens un pavasara sammitiem sistemātiski jākonsultējas ar sociālajiem partneriem, lai tos iesaistītu ekonomiskās politikas galveno vadlīniju un nodarbinātības pamatnostādņu, kā arī Lisabonas stratēģijas īstenošanā. Dalībvalstu ziņojumiem jābalstās uz minētajām konsultācijām.

| 5.4 | Eiropas iestādēm ir atbilstoši jākonsultējas ar iedzīvotājiem un organizācijām, kas tos pārstāv, ne tikai pirms katra projekta vai vadlīnijas apstiprināšanas, kas skar iedzīvotāju intereses. Tām ir jākonsultējas arī kāda projekta ieilgušas bloķēšanas vai atsaukšanas gadījumā, lai






  — | noskaidrotu iemeslus, argumentāciju un konkrēto atbildību, kādēļ projekts bloķēts Padomē vai atsaukts Komisijā; |
| --- | --- | --- |

5.4

Eiropas iestādēm ir atbilstoši jākonsultējas ar iedzīvotājiem un organizācijām, kas tos pārstāv, ne tikai pirms katra projekta vai vadlīnijas apstiprināšanas, kas skar iedzīvotāju intereses. Tām ir jākonsultējas arī kāda projekta ieilgušas bloķēšanas vai atsaukšanas gadījumā, lai

—

noskaidrotu iemeslus, argumentāciju un konkrēto atbildību, kādēļ projekts bloķēts Padomē vai atsaukts Komisijā;

| — | apkopotu pilsoniskās sabiedrības pārstāvju viedokļus par alternatīvu risinājumu iespējām ar mērķi mazināt šīs bloķēšanas vai atsaukšanas negatīvās sekas. |
| --- | --- |

—

apkopotu pilsoniskās sabiedrības pārstāvju viedokļus par alternatīvu risinājumu iespējām ar mērķi mazināt šīs bloķēšanas vai atsaukšanas negatīvās sekas.

| 5.5 | Liels solis virzībā uz atpazīstamu un efektīvu Eiropas pilsoniskumu ir kopregulējuma un pašregulējuma pieejas veicināšana, kas paredz ne tikai konsultēšanos ar sociāli profesionālajiem partneriem, bet arī to iesaistīšanu ekonomisko un sociālo tiesību normu noteikšanā, kuras tieši uz tiem attiecas. |
| --- | --- |

5.5

Liels solis virzībā uz atpazīstamu un efektīvu Eiropas pilsoniskumu ir kopregulējuma un pašregulējuma pieejas veicināšana, kas paredz ne tikai konsultēšanos ar sociāli profesionālajiem partneriem, bet arī to iesaistīšanu ekonomisko un sociālo tiesību normu noteikšanā, kuras tieši uz tiem attiecas.

| 5.5.1 | Eiropas sociālo partneru līgumiskā kapacitāte autonoma dialoga ietvaros tiklab starpprofesionālajā, kā nozaru līmenī tika oficiāli atzīta tikai 1992. gadā Māstrihtas līgumā. Pagāja vēl 10 gadi, līdz 2003. gada decembrī Parlamenta, Padomes un Komisijas Eiropas starpiestāžu nolīgumā tika pilnībā atzīti pilsoniskās sabiedrības dalībnieku pašregulējuma un kopregulējuma pieejas arī citās jomās un precizētas to definīcijas un nosacījumi. |
| --- | --- |

5.5.1

Eiropas sociālo partneru līgumiskā kapacitāte autonoma dialoga ietvaros tiklab starpprofesionālajā, kā nozaru līmenī tika oficiāli atzīta tikai 1992. gadā Māstrihtas līgumā. Pagāja vēl 10 gadi, līdz 2003. gada decembrī Parlamenta, Padomes un Komisijas Eiropas starpiestāžu nolīgumā tika pilnībā atzīti pilsoniskās sabiedrības dalībnieku pašregulējuma un kopregulējuma pieejas arī citās jomās un precizētas to definīcijas un nosacījumi.

| 5.5.2 | Šī prakse ir attīstījusies tālāk ne tikai attiecībā uz sociālo dialogu, bet arī tehniskajām normām, profesionālajiem noteikumiem, pakalpojumiem, patērētājiem, enerģijas taupību un vidi (5). Pat, ja minētā prakse jau tagad tādā vai citādā veidā skar ikvienu Eiropas iedzīvotāju, tā vēl ne tuvu nav pietiekami attīstīta. |
| --- | --- |

5.5.2

Šī prakse ir attīstījusies tālāk ne tikai attiecībā uz sociālo dialogu, bet arī tehniskajām normām, profesionālajiem noteikumiem, pakalpojumiem, patērētājiem, enerģijas taupību un vidi (5). Pat, ja minētā prakse jau tagad tādā vai citādā veidā skar ikvienu Eiropas iedzīvotāju, tā vēl ne tuvu nav pietiekami attīstīta.

| 5.5.3 | Lai atbalstītu Eiropas pilsoniskumu pierobežu reģionos, būtu lietderīgi veicināt kolektīvās pārrobežu sarunas, kā tas paredzēts Komisijas 2005. gada paziņojumā par sociālo plānu. |
| --- | --- |

5.5.3

Lai atbalstītu Eiropas pilsoniskumu pierobežu reģionos, būtu lietderīgi veicināt kolektīvās pārrobežu sarunas, kā tas paredzēts Komisijas 2005. gada paziņojumā par sociālo plānu.

| 5.5.4 | Pašregulējuma un kopregulējuma attīstība papildus likumdevēja darbībai un, nepieciešamības gadījumā, ar tā kontroli sekmētu Eiropas attīstību un Eiropas pilsoņu tiesības vairākās jomās, kā piemēram:






  — | vairākos darba attiecību aspektos saistībā ar nodarbinātību, darba apstākļiem, profesionālo pamatapmācību un mūžizglītību, līdzdalību un sociālo aizsardzību; |
| --- | --- | --- |

5.5.4

Pašregulējuma un kopregulējuma attīstība papildus likumdevēja darbībai un, nepieciešamības gadījumā, ar tā kontroli sekmētu Eiropas attīstību un Eiropas pilsoņu tiesības vairākās jomās, kā piemēram:

—

vairākos darba attiecību aspektos saistībā ar nodarbinātību, darba apstākļiem, profesionālo pamatapmācību un mūžizglītību, līdzdalību un sociālo aizsardzību;

| — | Eiropas pakalpojumu tirgus izveidē; |
| --- | --- |

—

Eiropas pakalpojumu tirgus izveidē;

| — | patērētāju tiesību nostiprināšanā vienotā tirgū; |
| --- | --- |

—

patērētāju tiesību nostiprināšanā vienotā tirgū;

| — | vides uzlabošanā. |
| --- | --- |

—

vides uzlabošanā.

| 5.5.5 | EESK no savas puses uzsāka sistemātisku pieeju tādu alternatīvas regulācijas prakses apkopošanai un veicināšanai kā strīdu izšķiršana ar uzklausīšanām un modernizētas PRISM 2 datu bāzes palīdzību, kas veido galveno atsauci par pašregulācijas stāvokli Eiropā. |
| --- | --- |

5.5.5

EESK no savas puses uzsāka sistemātisku pieeju tādu alternatīvas regulācijas prakses apkopošanai un veicināšanai kā strīdu izšķiršana ar uzklausīšanām un modernizētas PRISM 2 datu bāzes palīdzību, kas veido galveno atsauci par pašregulācijas stāvokli Eiropā.

| 5.6 | Tradicionālajam Eiropas tiesiskajam regulējumam (direktīvām un regulām), kā arī kopregulācijai un pašregulācijai ir jāsekmē vienotā tirgus nostiprināšana un tā darbības uzlabošana. Eiropas iedzīvotājiem jāpieņem vienotais tirgus kā viņu iniciatīvu un darbību pašsaprotama dimensija. |
| --- | --- |

5.6

Tradicionālajam Eiropas tiesiskajam regulējumam (direktīvām un regulām), kā arī kopregulācijai un pašregulācijai ir jāsekmē vienotā tirgus nostiprināšana un tā darbības uzlabošana. Eiropas iedzīvotājiem jāpieņem vienotais tirgus kā viņu iniciatīvu un darbību pašsaprotama dimensija.

| 5.6.1 | Vienoto tirgu, kas veido dabīgu ekonomikas pārstāvju sacensības un konkurences ietvaru, nevajadzētu tieši un sistemātiski pretstatīt sabiedrisko pakalpojumu un vispārējas nozīmes pakalpojumu jēdzienam, kam jāpiešķir lielāka nozīme Eiropas līmenī. Tādējādi dažādām Eiropas aģentūrām, kuras dalībvalstīs izveidotas nolūkā uzlabot vairākas vienotā tirgus darbības jomas, savas darbības ietvaros ir jāizvirza konkrēti “Eiropas līmeņa uzdevumi sabiedrisko pakalpojumu jomā”. Minētās pamatnostādnes būtu lietderīgas debatēs par Eiropas sabiedrisko pakalpojumu tirgus atvēršanu. Tās ļautu pārvarēt pretrunu to starpā, kas uzskata, ka sabiedriskiem pakalpojumiem jābūt valsts kompetencē un tiem, kas saista Eiropas pakalpojumu tirgus atvēršanu ar privatizācijas attīstību. |
| --- | --- |

5.6.1

Vienoto tirgu, kas veido dabīgu ekonomikas pārstāvju sacensības un konkurences ietvaru, nevajadzētu tieši un sistemātiski pretstatīt sabiedrisko pakalpojumu un vispārējas nozīmes pakalpojumu jēdzienam, kam jāpiešķir lielāka nozīme Eiropas līmenī. Tādējādi dažādām Eiropas aģentūrām, kuras dalībvalstīs izveidotas nolūkā uzlabot vairākas vienotā tirgus darbības jomas, savas darbības ietvaros ir jāizvirza konkrēti “Eiropas līmeņa uzdevumi sabiedrisko pakalpojumu jomā”. Minētās pamatnostādnes būtu lietderīgas debatēs par Eiropas sabiedrisko pakalpojumu tirgus atvēršanu. Tās ļautu pārvarēt pretrunu to starpā, kas uzskata, ka sabiedriskiem pakalpojumiem jābūt valsts kompetencē un tiem, kas saista Eiropas pakalpojumu tirgus atvēršanu ar privatizācijas attīstību.

| 5.6.2 | Arī Savienības ārējo robežu kontrole nākotnē ir jāveic nevis valstu administrācijai, bet gan Kopienas muitas administrācijai ar vienotu vizuālo simboliku. Pirmais solis šajā virzībā ir sadarbībā ar Eiropas Ārējo robežu aģentūru izveidot Eiropas inspektoru un robežsargu dienestu, nodrošinot visiem muitniekiem vienotu apmācības programmu un attīstot regulāru savstarpējo apmaiņu, kas šobrīd ir pārāk epizodiska. Līdzās dalībvalstu savstarpējai tiesas un administratīvo lēmumu atzīšanai un izpildei nepieciešama arī apsūdzību un sankciju saskaņošana. |
| --- | --- |

5.6.2

Arī Savienības ārējo robežu kontrole nākotnē ir jāveic nevis valstu administrācijai, bet gan Kopienas muitas administrācijai ar vienotu vizuālo simboliku. Pirmais solis šajā virzībā ir sadarbībā ar Eiropas Ārējo robežu aģentūru izveidot Eiropas inspektoru un robežsargu dienestu, nodrošinot visiem muitniekiem vienotu apmācības programmu un attīstot regulāru savstarpējo apmaiņu, kas šobrīd ir pārāk epizodiska. Līdzās dalībvalstu savstarpējai tiesas un administratīvo lēmumu atzīšanai un izpildei nepieciešama arī apsūdzību un sankciju saskaņošana.

| 5.6.3 | Eiropai ir jāizveido kopīgs mobils un efektīvs civilās aizsardzības mehānisms, kas spēj ātri un efektīvi palīdzēt dalībvalstīm un to iedzīvotājiem dabas katastrofu vai terora aktu gadījumā. |
| --- | --- |

5.6.3

Eiropai ir jāizveido kopīgs mobils un efektīvs civilās aizsardzības mehānisms, kas spēj ātri un efektīvi palīdzēt dalībvalstīm un to iedzīvotājiem dabas katastrofu vai terora aktu gadījumā.

| 5.6.4 | Visās dalībvalstīs iedzīvotāju informēšanā par viņu tiesībām un iespējām vienotā tirgus apstākļos ir jāizvērš informācijas kampaņas par Solvit centriem un citiem Eiropas informācijas centriem, kas tajās izveidoti ar mērķi palīdzēt iedzīvotājiem atrisināt tās problēmas, ar kurām viņi saskaras apmaiņas procesā. Arī minētās Eiropas aģentūras kopš to izveidošanas nav strādājušas pie to atpazīstamības sabiedrībā. Informācijas kampaņas varētu uzlabot pašreizējo situāciju. |
| --- | --- |

5.6.4

Visās dalībvalstīs iedzīvotāju informēšanā par viņu tiesībām un iespējām vienotā tirgus apstākļos ir jāizvērš informācijas kampaņas par Solvit centriem un citiem Eiropas informācijas centriem, kas tajās izveidoti ar mērķi palīdzēt iedzīvotājiem atrisināt tās problēmas, ar kurām viņi saskaras apmaiņas procesā. Arī minētās Eiropas aģentūras kopš to izveidošanas nav strādājušas pie to atpazīstamības sabiedrībā. Informācijas kampaņas varētu uzlabot pašreizējo situāciju.

| 5.6.5 | Informācijai par Eiropas un vienotā tirgus darbību, kā arī iedzīvotāju tiesībām un brīvībām šajā jomā ir jābūt saprotamai un atbilstošai sarunu partneru cerībām. Bieži vien ir lietderīgāk ņemt vērā sarunu partneru jautājumus un vēlmes, jo īpaši attiecībā uz jauniešiem, nevis sniegt jau gatavas atbildes “ex cathedra”. Ar interaktīva dialoga starpniecību vienlaicīgi ar Eiropas informācijas biroju attīstību ir jāattīsta arī kapacitāte pilnībā integrēt sarunu partneru izpratni, pieeju un viedokli labākai Eiropas informācijas pielāgošanai atbilstoši katra partnera īpatnībām. Tā kā interneta izmantošana atbilst šim mērķim, Eiropas iestādēm un pilsoniskās sabiedrības apvienībām ir pilnībā jāizmanto interneta sniegtās iespējas, lai padarītu efektīvāku Eiropas pilsoniskumu. |
| --- | --- |

5.6.5

Informācijai par Eiropas un vienotā tirgus darbību, kā arī iedzīvotāju tiesībām un brīvībām šajā jomā ir jābūt saprotamai un atbilstošai sarunu partneru cerībām. Bieži vien ir lietderīgāk ņemt vērā sarunu partneru jautājumus un vēlmes, jo īpaši attiecībā uz jauniešiem, nevis sniegt jau gatavas atbildes “ex cathedra”. Ar interaktīva dialoga starpniecību vienlaicīgi ar Eiropas informācijas biroju attīstību ir jāattīsta arī kapacitāte pilnībā integrēt sarunu partneru izpratni, pieeju un viedokli labākai Eiropas informācijas pielāgošanai atbilstoši katra partnera īpatnībām. Tā kā interneta izmantošana atbilst šim mērķim, Eiropas iestādēm un pilsoniskās sabiedrības apvienībām ir pilnībā jāizmanto interneta sniegtās iespējas, lai padarītu efektīvāku Eiropas pilsoniskumu.

| 5.7 | Eiropas iedzīvotāju iesaistīšana struktūrfondu intervences pasākumos ir nepietiekama. Paradoksāli, ka Kopienas atbalsta noteikumi Āfrikas, Karību baseina un Klusā okeāna reģiona valstīm skaidri nosaka plašu pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu (skatīt Kotonū nolīgumu), bet nekas tāds nav pieņemts attiecībā uz sociālo partneru un citu Eiropas pilsoniskās sabiedrības pārstāvju līdzdalību ES kohēzijas politikas īstenošanā. |
| --- | --- |

5.7

Eiropas iedzīvotāju iesaistīšana struktūrfondu intervences pasākumos ir nepietiekama. Paradoksāli, ka Kopienas atbalsta noteikumi Āfrikas, Karību baseina un Klusā okeāna reģiona valstīm skaidri nosaka plašu pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu (skatīt Kotonū nolīgumu), bet nekas tāds nav pieņemts attiecībā uz sociālo partneru un citu Eiropas pilsoniskās sabiedrības pārstāvju līdzdalību ES kohēzijas politikas īstenošanā.

| 5.7.1 | Komisijas ierosinātajās stratēģiskajās pamatnostādnēs 2007.-2013. gadam gan attiecībā uz vadlīnijām, gan struktūrfondu noteikumiem minētā konsultēšanās un līdzdalība pieminēta tikai garāmejot, bez skaidriem noteikumiem. |
| --- | --- |

5.7.1

Komisijas ierosinātajās stratēģiskajās pamatnostādnēs 2007.-2013. gadam gan attiecībā uz vadlīnijām, gan struktūrfondu noteikumiem minētā konsultēšanās un līdzdalība pieminēta tikai garāmejot, bez skaidriem noteikumiem.

| 5.7.2 | Lai uzlabotu situāciju, ir jāpanāk, lai minētajos dokumentos tiktu noteikta šāda līdzdalība un tās nosacījumi, kas tieši jāievēro ES iestādēm un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

5.7.2

Lai uzlabotu situāciju, ir jāpanāk, lai minētajos dokumentos tiktu noteikta šāda līdzdalība un tās nosacījumi, kas tieši jāievēro ES iestādēm un dalībvalstīm.

6.   Kopīgu iniciatīvu ar izteiktu identitāti apliecinošu saturu veicināšana.

| 6.1 | Eiropas iedzīvotāji, kas sagaida no Eiropas viņu nacionālajai, reģionālajai un vietējai identitātei pievienotu vērtību, bieži vien secina, ka šī vērtība ir neliela, lai neteiktu virspusēja. Maz pamazām Eiropas vadītāji ir spēruši nozīmīgus soļus uz priekšu: Eiropas himna un karogs, Eiropas pase, vēstniecību un konsulātu savstarpējā palīdzība un, protams, euro — vienota valūta, kas ieviesta divpadsmit dalībvalstīs. |
| --- | --- |

6.1

Eiropas iedzīvotāji, kas sagaida no Eiropas viņu nacionālajai, reģionālajai un vietējai identitātei pievienotu vērtību, bieži vien secina, ka šī vērtība ir neliela, lai neteiktu virspusēja. Maz pamazām Eiropas vadītāji ir spēruši nozīmīgus soļus uz priekšu: Eiropas himna un karogs, Eiropas pase, vēstniecību un konsulātu savstarpējā palīdzība un, protams, euro — vienota valūta, kas ieviesta divpadsmit dalībvalstīs.

| 6.1.1 | Līdztekus ļoti pakāpeniski gūtiem sasniegumiem vēl pastāv lieli trūkumi attiecībā uz kopējo identitāti citās, bieži vien līdzīgās jomās. Lai novērstu minētos trūkumus, subsidiaritātes jēdzienu nevajadzētu vienmēr piemērot lejupejošā virzienā, no augstākā līmeņa uz zemāko, bet tā, kā to prasa katrs atsevišķs gadījums, jo bieži var būt nepieciešama darbība Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

6.1.1

Līdztekus ļoti pakāpeniski gūtiem sasniegumiem vēl pastāv lieli trūkumi attiecībā uz kopējo identitāti citās, bieži vien līdzīgās jomās. Lai novērstu minētos trūkumus, subsidiaritātes jēdzienu nevajadzētu vienmēr piemērot lejupejošā virzienā, no augstākā līmeņa uz zemāko, bet tā, kā to prasa katrs atsevišķs gadījums, jo bieži var būt nepieciešama darbība Eiropas līmenī.

| 6.1.2 | Šajā sakarā ir jāveicina iniciatīvas ar izteiktu identitāti apliecinošu saturu, kā piemēram: lielo Eiropas projektu finansēšana prioritārā kārtībā, investīcijas vērienīgās Eiropas izglītības un apmācības programmās, kurās iekļauts brīvprātīgs Eiropas alternatīvais civildienests jauniešiem, aicināt slavenības apliecināt viņu eiropeisko identitāti, investīcijas vērienīgās Eiropas programmās kultūras un mēdiju jomā ar kopēju fondu un mecenātisma statusa noteikšanu, īpašu sasniegumu veicināšana ekonomiskās un sociālās integrācijas jomā euro zonā. Jāpieņem politiski nozīmīgi lēmumi, piemēram, par vienlaicīgu Eiropas Parlamenta ievēlēšanu, Eiropas dienas oficiālu atzīšanu, tūlītēju iedzīvotāju iniciatīvas tiesību īstenošanu. Minētie ierosinājumi apskatīti turpmākajā tekstā. |
| --- | --- |

6.1.2

Šajā sakarā ir jāveicina iniciatīvas ar izteiktu identitāti apliecinošu saturu, kā piemēram: lielo Eiropas projektu finansēšana prioritārā kārtībā, investīcijas vērienīgās Eiropas izglītības un apmācības programmās, kurās iekļauts brīvprātīgs Eiropas alternatīvais civildienests jauniešiem, aicināt slavenības apliecināt viņu eiropeisko identitāti, investīcijas vērienīgās Eiropas programmās kultūras un mēdiju jomā ar kopēju fondu un mecenātisma statusa noteikšanu, īpašu sasniegumu veicināšana ekonomiskās un sociālās integrācijas jomā euro zonā. Jāpieņem politiski nozīmīgi lēmumi, piemēram, par vienlaicīgu Eiropas Parlamenta ievēlēšanu, Eiropas dienas oficiālu atzīšanu, tūlītēju iedzīvotāju iniciatīvas tiesību īstenošanu. Minētie ierosinājumi apskatīti turpmākajā tekstā.

| 6.2 | Eiropas budžeta ierobežotās iespējas ir vēl viens iemesls, kādēļ jāpievēršas Eiropas līmeņa projektu finansēšanai. |
| --- | --- |

6.2

Eiropas budžeta ierobežotās iespējas ir vēl viens iemesls, kādēļ jāpievēršas Eiropas līmeņa projektu finansēšanai.

| 6.2.1 | Minētais finansējums ir jāpiešķir pierobežu reģioniem, kas veido Eiropas “saskarsmes punktus” un kuru kohēziju lielākā mērā nekā citur ietekmē saskaņošanas trūkums dalībvalstu starpā. Pārrobežu programmu izstrādē un īstenošanā galvenais uzsvars ir jāliek uz pierobežu reģionu sociāli profesionālo grupu pārstāvjiem. Tiem ir jāpiešķir nozīmīga Kopienas budžeta daļa, ik gadus to palielinot. Īpaši jāpalielina budžeta piešķīrums EURES programmai un jāatspoguļo tās darbība reģionālajā presē, radio un televīzijā. |
| --- | --- |

6.2.1

Minētais finansējums ir jāpiešķir pierobežu reģioniem, kas veido Eiropas “saskarsmes punktus” un kuru kohēziju lielākā mērā nekā citur ietekmē saskaņošanas trūkums dalībvalstu starpā. Pārrobežu programmu izstrādē un īstenošanā galvenais uzsvars ir jāliek uz pierobežu reģionu sociāli profesionālo grupu pārstāvjiem. Tiem ir jāpiešķir nozīmīga Kopienas budžeta daļa, ik gadus to palielinot. Īpaši jāpalielina budžeta piešķīrums EURES programmai un jāatspoguļo tās darbība reģionālajā presē, radio un televīzijā.

| 6.2.2 | Minētais finansējums ar publiskā un privātā sektora partnerības efektīvu atbalstu veicinātu arī Eiropas tīklu (transporta, enerģijas, telekomunikāciju) attīstību Eiropas konkurētspējas un tīklu savstarpējas saslēgšanas uzlabošanai. Tomēr pašreiz novērojama pretēja tendence — pēc Eiropadomes 2005. gada decembra lēmuma Komisijas ierosinātie budžeta līdzekļi tīklu finansēšanai 2007.-2013.gadam tika samazināti uz pusi; šo samazinājumu tikai nedaudz kompensējot ar vienošanos, kas panākta ar Eiropas Parlamentu. |
| --- | --- |

6.2.2

Minētais finansējums ar publiskā un privātā sektora partnerības efektīvu atbalstu veicinātu arī Eiropas tīklu (transporta, enerģijas, telekomunikāciju) attīstību Eiropas konkurētspējas un tīklu savstarpējas saslēgšanas uzlabošanai. Tomēr pašreiz novērojama pretēja tendence — pēc Eiropadomes 2005. gada decembra lēmuma Komisijas ierosinātie budžeta līdzekļi tīklu finansēšanai 2007.-2013.gadam tika samazināti uz pusi; šo samazinājumu tikai nedaudz kompensējot ar vienošanos, kas panākta ar Eiropas Parlamentu.

| 6.2.3 | Ar Kopienas budžetu vai ar ieinteresēto dalībvalstu īpašu finansējumu ir jāattīsta nozīmīgi Eiropas projekti rūpniecības un tehnoloģiju jomā. Kā pozitīvu piemēru var minēt sasniegumus aeronautikas un kosmosa jomā. Minētie sasniegumi pozitīvi ietekmē Eiropas tēlu, veido piederības sajūtu un palielina Eiropas konkurētspēju. Aizsardzības un drošības jomā vēl nav izmantotas rūpnieciskās un tehnoloģiskās sadarbības un integrācijas iespējas. |
| --- | --- |

6.2.3

Ar Kopienas budžetu vai ar ieinteresēto dalībvalstu īpašu finansējumu ir jāattīsta nozīmīgi Eiropas projekti rūpniecības un tehnoloģiju jomā. Kā pozitīvu piemēru var minēt sasniegumus aeronautikas un kosmosa jomā. Minētie sasniegumi pozitīvi ietekmē Eiropas tēlu, veido piederības sajūtu un palielina Eiropas konkurētspēju. Aizsardzības un drošības jomā vēl nav izmantotas rūpnieciskās un tehnoloģiskās sadarbības un integrācijas iespējas.

| 6.3 | Lai atbalstītu Eiropas pilsoniskumu, jāuzsāk tālejošas izglītības un apmācības iniciatīvas, tai skaitā par Eiropas jautājumiem. |
| --- | --- |

6.3

Lai atbalstītu Eiropas pilsoniskumu, jāuzsāk tālejošas izglītības un apmācības iniciatīvas, tai skaitā par Eiropas jautājumiem.

| 6.3.1 | Visos izglītības līmeņos — pamatskolā, vidusskolā un augstskolā — ir jānodrošina kopēja Eiropai veltīta programma. Pamatojoties uz kopējiem valodu apguves līmeņa noteikšanas pamatprincipiem (piemēram, vispārēji piemērojot Eiropas Padomes iniciatīvu par Eiropas valodu “portfeļa” izveidi), ir jāveicina valodu apmācība. Atvērtība Eiropai ir jānodrošina ne tik daudz ar izcilām mācību programmām, bet gan ar apmaiņām, praksēm, valodas kursiem ārzemēs un pieredzes apmaiņu. Prioritāte jāpiešķir Eiropas skolu un universitāšu partnerībai un savstarpēji saskaņotām mācību programmām. Preses darbinieku apmācības programmās nozīmīga daļa jāvelta Eiropas tematikai. |
| --- | --- |

6.3.1

Visos izglītības līmeņos — pamatskolā, vidusskolā un augstskolā — ir jānodrošina kopēja Eiropai veltīta programma. Pamatojoties uz kopējiem valodu apguves līmeņa noteikšanas pamatprincipiem (piemēram, vispārēji piemērojot Eiropas Padomes iniciatīvu par Eiropas valodu “portfeļa” izveidi), ir jāveicina valodu apmācība. Atvērtība Eiropai ir jānodrošina ne tik daudz ar izcilām mācību programmām, bet gan ar apmaiņām, praksēm, valodas kursiem ārzemēs un pieredzes apmaiņu. Prioritāte jāpiešķir Eiropas skolu un universitāšu partnerībai un savstarpēji saskaņotām mācību programmām. Preses darbinieku apmācības programmās nozīmīga daļa jāvelta Eiropas tematikai.

| 6.3.2 | Jauniešiem jānodrošina iespēja pildīt saistošu un izglītojošu Eiropas brīvprātīgo alternatīvo civildienestu plašākā mērogā nekā tas darīts sākotnēji tikai ar dažu tūkstošu jauniešu piedalīšanos. Minētā iespēja lietderīgi papildinātu studentu apmaiņu ERASMUS un LEONARDO programmu ietvaros, kas ir guvušas vērā ņemamus panākumus un kurās piedalījušies vairāki miljoni studentu. |
| --- | --- |

6.3.2

Jauniešiem jānodrošina iespēja pildīt saistošu un izglītojošu Eiropas brīvprātīgo alternatīvo civildienestu plašākā mērogā nekā tas darīts sākotnēji tikai ar dažu tūkstošu jauniešu piedalīšanos. Minētā iespēja lietderīgi papildinātu studentu apmaiņu ERASMUS un LEONARDO programmu ietvaros, kas ir guvušas vērā ņemamus panākumus un kurās piedalījušies vairāki miljoni studentu.

| 6.3.3 | Lai veicinātu piederības sajūtu Eiropai, ievērojami kultūras un sporta darbinieki informācijas kampaņu ietvaros varētu uzsvērt savu piederību Eiropai, tādējādi piešķirot lielāku vērtību Eiropas identitātes izjūtai un izpausmei. |
| --- | --- |

6.3.3

Lai veicinātu piederības sajūtu Eiropai, ievērojami kultūras un sporta darbinieki informācijas kampaņu ietvaros varētu uzsvērt savu piederību Eiropai, tādējādi piešķirot lielāku vērtību Eiropas identitātes izjūtai un izpausmei.

| 6.4 | Tādā pašā nolūkā ir jāveicina tālejošas iniciatīvas Eiropas kultūras vērtību apliecināšanā un to izplatīšanā plašsaziņas līdzekļos. |
| --- | --- |

6.4

Tādā pašā nolūkā ir jāveicina tālejošas iniciatīvas Eiropas kultūras vērtību apliecināšanā un to izplatīšanā plašsaziņas līdzekļos.

| 6.4.1 | Eiropas kultūras mantojums ir labāk jāizmanto, uzsverot tiklab tā kopīgās izcelsmes spēku, kā arī tā izpausmes daudzveidību. Ir jāveicina citu dalībvalstu filmu, izrāžu un pārraižu subtitrēto oriģinālversiju izmantošana; tas arī atvieglotu Eiropas iedzīvotājiem citu valodu prasmju apguvi un uzturēšanu. |
| --- | --- |

6.4.1

Eiropas kultūras mantojums ir labāk jāizmanto, uzsverot tiklab tā kopīgās izcelsmes spēku, kā arī tā izpausmes daudzveidību. Ir jāveicina citu dalībvalstu filmu, izrāžu un pārraižu subtitrēto oriģinālversiju izmantošana; tas arī atvieglotu Eiropas iedzīvotājiem citu valodu prasmju apguvi un uzturēšanu.

| 6.4.2 | Eiropas Savienībai jāatbalsta Eiropas Kinematogrāfijas skolas izveide un līdzīgi “Oskariem” jāiedibina “Zvaigznes” vai “Gaismas” Eiropas labāko mākslinieku un aktieru apbalvošanai. |
| --- | --- |

6.4.2

Eiropas Savienībai jāatbalsta Eiropas Kinematogrāfijas skolas izveide un līdzīgi “Oskariem” jāiedibina “Zvaigznes” vai “Gaismas” Eiropas labāko mākslinieku un aktieru apbalvošanai.

| 6.4.3 | Kopīga fondu un mecenātisma veicināšana lielā mēra atvieglos vērienīgas Eiropas kultūras programmas sekmīgu īstenošanu, kurai būs arī pozitīvi rezultāti ekonomikas un sociālajā jomā. Saistoša Eiropas statusa noteikšana minētajās jomās sekmēs arī ciešāku sadarbību. |
| --- | --- |

6.4.3

Kopīga fondu un mecenātisma veicināšana lielā mēra atvieglos vērienīgas Eiropas kultūras programmas sekmīgu īstenošanu, kurai būs arī pozitīvi rezultāti ekonomikas un sociālajā jomā. Saistoša Eiropas statusa noteikšana minētajās jomās sekmēs arī ciešāku sadarbību.

| 6.5 | Ar euro saistās īpašas pārdomas. Šobrīd ir izveidojusies tāda situācija, it kā valstis, kas ieviesušas euro, ir uzskatījušas euro zonas izveidošanu nevis par atskaites punktu, bet gan par galamērķi. Euro zonas iedzīvotājiem pamatoti varētu rasties jautājumi par šādas attieksmes iemesliem. |
| --- | --- |

6.5

Ar euro saistās īpašas pārdomas. Šobrīd ir izveidojusies tāda situācija, it kā valstis, kas ieviesušas euro, ir uzskatījušas euro zonas izveidošanu nevis par atskaites punktu, bet gan par galamērķi. Euro zonas iedzīvotājiem pamatoti varētu rasties jautājumi par šādas attieksmes iemesliem.

| 6.5.1 | Kādēļ minētās valstis vilcinās padziļināt to integrāciju, attīstīt finanšu apmaiņu un uzsākt veiksmīgu nodokļu saskaņošanu ekonomikas jomā? Kādēļ Eirogrupa, kas sastāv no divpadsmit finanšu ministriem, šobrīd vēl nav izveidojusies par euro zonas ekonomiskās vadības iedīgli, kaut gan Eiropas Centrāla banka jau ir federāla? Kādēļ netiek izskatīta iespēja par euro zonas valstu kopīgu ekonomikas un finanšu pārstāvniecību (SVF, G7 u.c.), lai palielinātu euro vērtību attiecībā pret dolāru? Kādēļ euro zonas valstis vēl nav uzsākušas ciešu savstarpēju sadarbību budžeta jomā? |
| --- | --- |

6.5.1

Kādēļ minētās valstis vilcinās padziļināt to integrāciju, attīstīt finanšu apmaiņu un uzsākt veiksmīgu nodokļu saskaņošanu ekonomikas jomā? Kādēļ Eirogrupa, kas sastāv no divpadsmit finanšu ministriem, šobrīd vēl nav izveidojusies par euro zonas ekonomiskās vadības iedīgli, kaut gan Eiropas Centrāla banka jau ir federāla? Kādēļ netiek izskatīta iespēja par euro zonas valstu kopīgu ekonomikas un finanšu pārstāvniecību (SVF, G7 u.c.), lai palielinātu euro vērtību attiecībā pret dolāru? Kādēļ euro zonas valstis vēl nav uzsākušas ciešu savstarpēju sadarbību budžeta jomā?

| 6.5.2 | Kādēļ brīdī, kad pieaug prasības par Lisabonas stratēģijas efektīvāku un saskanīgāku īstenošanu, Eirogrupa aprobežojas ar ekonomikas un finanšu ministriem un nav vēl izveidojusi līdzīgu grupu, kas apvienotu sociālo lietu ministrus? Vai Eirogrupa kā dubulta ekonomikas-finanšu un sociālo lietu grupa, kurā varētu arī iekļauties rūpniecības ministri, nevarētu izstrādāt efektīvākas pieejas ekonomikas un sociālajām reformām, rādīt piemēru pētniecības veicināšanā un Kopienas patenta ieviešanā, papildus valstu ziņojumiem iesniegt kopīgu ziņojumu par Lisabonas stratēģijas īstenošanu? |
| --- | --- |

6.5.2

Kādēļ brīdī, kad pieaug prasības par Lisabonas stratēģijas efektīvāku un saskanīgāku īstenošanu, Eirogrupa aprobežojas ar ekonomikas un finanšu ministriem un nav vēl izveidojusi līdzīgu grupu, kas apvienotu sociālo lietu ministrus? Vai Eirogrupa kā dubulta ekonomikas-finanšu un sociālo lietu grupa, kurā varētu arī iekļauties rūpniecības ministri, nevarētu izstrādāt efektīvākas pieejas ekonomikas un sociālajām reformām, rādīt piemēru pētniecības veicināšanā un Kopienas patenta ieviešanā, papildus valstu ziņojumiem iesniegt kopīgu ziņojumu par Lisabonas stratēģijas īstenošanu?

| 6.5.3 | Euro zonas valstu iedzīvotāji ir jāiesaista minēto jautājumu risināšanā un ar tiem jākonsultējas, tostarp ar pārstāvības apvienību starpniecību. Iedzīvotāji ir jāmudina izstrādāt iniciatīvas euro zonas mērogā. Tādējādi euro zona — tālākas ekonomiskās un sociālās integrācijas laboratorija — izveidotos par izteiktāk apliecināta Eiropas pilsoniskuma laboratoriju. |
| --- | --- |

6.5.3

Euro zonas valstu iedzīvotāji ir jāiesaista minēto jautājumu risināšanā un ar tiem jākonsultējas, tostarp ar pārstāvības apvienību starpniecību. Iedzīvotāji ir jāmudina izstrādāt iniciatīvas euro zonas mērogā. Tādējādi euro zona — tālākas ekonomiskās un sociālās integrācijas laboratorija — izveidotos par izteiktāk apliecināta Eiropas pilsoniskuma laboratoriju.

| 6.5.4 | Pats par sevi saprotams, ka vienlaicīgi ir jāseko, lai netiktu kavēta ES kohēzija kopumā: ārpus euro zonas dalībvalstis ir jāinformē, jākonsultējas ar tām un iespēju robežās tās jāiesaista minētajā sadarbībā, jo jebkurā gadījumā līdz ar euro ieviešanu tās kļūs par šīs sadarbības partneriem. |
| --- | --- |

6.5.4

Pats par sevi saprotams, ka vienlaicīgi ir jāseko, lai netiktu kavēta ES kohēzija kopumā: ārpus euro zonas dalībvalstis ir jāinformē, jākonsultējas ar tām un iespēju robežās tās jāiesaista minētajā sadarbībā, jo jebkurā gadījumā līdz ar euro ieviešanu tās kļūs par šīs sadarbības partneriem.

| 6.6 | Politikas jomā atsevišķi pasākumi veicinātu virzību uz atpazīstamāku un efektīvāku Eiropas pilsoniskumu; šie pasākumi varētu būt, piemēram: |
| --- | --- |

6.6

Politikas jomā atsevišķi pasākumi veicinātu virzību uz atpazīstamāku un efektīvāku Eiropas pilsoniskumu; šie pasākumi varētu būt, piemēram:

| 6.6.1 | vienlaicīgi vispārējās vēlēšanās ievēlēts Eiropas Parlaments: ar to saistītais vēlēšanu vakars Eiropas garā pievienotu debatēm, uzrunām un piezīmēm citu dimensiju; Tā vietā, lai pārmērīgi un kļūdaini ierobežotu politiskās problēmas vienīgi valsts dimensijā, kā tas visbiežāk notiek, Eiropas pilsoniskums piešķirtu politiskajām problēmām konkrētu Eiropas dimensiju; |
| --- | --- |

6.6.1

vienlaicīgi vispārējās vēlēšanās ievēlēts Eiropas Parlaments: ar to saistītais vēlēšanu vakars Eiropas garā pievienotu debatēm, uzrunām un piezīmēm citu dimensiju; Tā vietā, lai pārmērīgi un kļūdaini ierobežotu politiskās problēmas vienīgi valsts dimensijā, kā tas visbiežāk notiek, Eiropas pilsoniskums piešķirtu politiskajām problēmām konkrētu Eiropas dimensiju;

| 6.6.2 | 9. maija — Eiropas dienas oficiāla atzīšana svinīgā gaisotnē; tai jākļūst par svētku dienu visā Eiropā ar Eiropai veltītiem pasākumiem un programmām, tai skaitā kultūras pasākumiem; Eiropas svētku diena varētu nomainīt kādu līdz šim svinamo dienu, ko dalībvalstis izvēlētos pēc saviem ieskatiem; |
| --- | --- |

6.6.2

9. maija — Eiropas dienas oficiāla atzīšana svinīgā gaisotnē; tai jākļūst par svētku dienu visā Eiropā ar Eiropai veltītiem pasākumiem un programmām, tai skaitā kultūras pasākumiem; Eiropas svētku diena varētu nomainīt kādu līdz šim svinamo dienu, ko dalībvalstis izvēlētos pēc saviem ieskatiem;

| 6.6.3 | Eiropas tiesību īstenošana iedzīvotāju iniciatīvas jomā, vēl pirms šie konstitucionālajā līgumā paredzētie nosacījumi stājas spēkā (vairākās dalībvalstīs savākts miljons parakstu). Līdz ar to Eiropas Komisija jau varētu sākt izskatīt un nepieciešamības gadījumā atbalstīt jebkuru priekšlikumu pēc iedzīvotāju iniciatīvas, par kuru savākts nepieciešamais parakstu skaits. Komisijai jāuzņemas saistības publiski paziņot par iemesliem, kādēļ ir pieņemts lēmums neatbalstīt kādu iniciatīvu. |
| --- | --- |

6.6.3

Eiropas tiesību īstenošana iedzīvotāju iniciatīvas jomā, vēl pirms šie konstitucionālajā līgumā paredzētie nosacījumi stājas spēkā (vairākās dalībvalstīs savākts miljons parakstu). Līdz ar to Eiropas Komisija jau varētu sākt izskatīt un nepieciešamības gadījumā atbalstīt jebkuru priekšlikumu pēc iedzīvotāju iniciatīvas, par kuru savākts nepieciešamais parakstu skaits. Komisijai jāuzņemas saistības publiski paziņot par iemesliem, kādēļ ir pieņemts lēmums neatbalstīt kādu iniciatīvu.

7.   Secinājumi.

| 7.1 | Ņemot vērā iepriekš minēto, jāsecina, ka ar deklarācijām un hartām nav iespējams panākt labāk atpazīstamu un efektīvāku Eiropas pilsoniskumu. Pilsoniskums ir jānopelna un tam jāizpaužas darbībā. Pilsoniskumam piemīt attīstība un virzītājspēks. Tas var nostiprināties vienīgi pašapliecinoties. Tikai attīstot Eiropas veidošanas “horizontālās” līdzdalības dimensiju, Eiropas pilsoniskums nodrošinās Eiropas veidošanas “vertikālās” dimensijas akceptēšanu un ilglaicīgumu. |
| --- | --- |

7.1

Ņemot vērā iepriekš minēto, jāsecina, ka ar deklarācijām un hartām nav iespējams panākt labāk atpazīstamu un efektīvāku Eiropas pilsoniskumu. Pilsoniskums ir jānopelna un tam jāizpaužas darbībā. Pilsoniskumam piemīt attīstība un virzītājspēks. Tas var nostiprināties vienīgi pašapliecinoties. Tikai attīstot Eiropas veidošanas “horizontālās” līdzdalības dimensiju, Eiropas pilsoniskums nodrošinās Eiropas veidošanas “vertikālās” dimensijas akceptēšanu un ilglaicīgumu.

| 7.2 | Aktīvam Eiropas pilsoniskumam šobrīd ir nepieciešami ne tik daudz deklaratīva, kā operatīva rakstura instrumenti, kas līdz šim ir pietrūkuši. Ir pienācis brīdis piešķirt Eiropas iedzīvotājiem gaidītos instrumentus, kurus viņi mācēs veiksmīgi izmantot. Viņi neapšaubāmi spēs atjaunot Eiropas identitāti, dinamiku, konkurētspēju un kohēziju, ko dalībvalstis šobrīd nespēj nodrošināt. |
| --- | --- |

7.2

Aktīvam Eiropas pilsoniskumam šobrīd ir nepieciešami ne tik daudz deklaratīva, kā operatīva rakstura instrumenti, kas līdz šim ir pietrūkuši. Ir pienācis brīdis piešķirt Eiropas iedzīvotājiem gaidītos instrumentus, kurus viņi mācēs veiksmīgi izmantot. Viņi neapšaubāmi spēs atjaunot Eiropas identitāti, dinamiku, konkurētspēju un kohēziju, ko dalībvalstis šobrīd nespēj nodrošināt.

| 7.3 | Lai pārraudzītu dotos ieteikumus un veicinātu konkrētus pozitīvus rezultātus Eiropas iedzīvotāju interesēs, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja vienojās par pastāvīgas grupas izveidi “Aktīvam Eiropas pilsoniskumam”. Minētās grupas uzdevums ir:






  — | pārraudzīt sasniegumus un trūkumus šajā jomā, |
| --- | --- | --- |

7.3

Lai pārraudzītu dotos ieteikumus un veicinātu konkrētus pozitīvus rezultātus Eiropas iedzīvotāju interesēs, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja vienojās par pastāvīgas grupas izveidi “Aktīvam Eiropas pilsoniskumam”. Minētās grupas uzdevums ir:

—

pārraudzīt sasniegumus un trūkumus šajā jomā,

| — | veicināt sabiedrisko dialogu ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, |
| --- | --- |

—

veicināt sabiedrisko dialogu ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem,

| — | atbalstīt un popularizēt iniciatīvas un paraugpraksi. |
| --- | --- |

—

atbalstīt un popularizēt iniciatīvas un paraugpraksi.

| 7.4 | Ar mērķi ieviest un noteikt šādas pārraudzības virzību Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja rīkos simpoziju par aktīvu Eiropas pilsoniskumu saskaņā ar EESK iepriekšējo atzinumu par tematu “Rīcības programma aktīvam pilsoniskumam” (6). |
| --- | --- |

7.4

Ar mērķi ieviest un noteikt šādas pārraudzības virzību Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja rīkos simpoziju par aktīvu Eiropas pilsoniskumu saskaņā ar EESK iepriekšējo atzinumu par tematu “Rīcības programma aktīvam pilsoniskumam” (6).

Briselē, 2006. gada 14. septembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EESK atzinums “Ieguldījums 2006. gada 15. un 16. jūnija Eiropadomei — pārdomu periods” (ziņotājs: MALOSSE kgs).

1

Ieguldījums 2006. gada 15. un 16. jūnija Eiropadomei — pārdomu periods

MALOSSE

(2)  EESK 26.10.2005 atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido programmu “Iedzīvotāji Eiropai”, lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsonību, ziņotājs Le Scornet kgs (JO C 28, 03.02.2006).

2

Iedzīvotāji Eiropai

Le Scornet

(3)  EESK 26.04.2002 atzinums “Eiropas tiesiskais statuss maziem un vidējiem uzņēmumiem”, ziņotājs: MALOSSE kgs (OV C 125, 27.05.2002, 100 lpp.).

3

Eiropas tiesiskais statuss maziem un vidējiem uzņēmumiem

MALOSSE

(4)  EESK 20.04.2006 atzinums “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par papildu pensijas tiesību pārvedamības uzlabošanu”, ziņotājs ENGELEN-KEFER kdze.

4

kšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par papildu pensijas tiesību pārvedamības uzlabošanu

ENGELEN-KEFER

(5)  Skatīt Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētās nodaļas 11.01.2005 pieņemto informatīvo ziņojumu par tematu “Pašreizējais kopregulācijas un pašregulācijas stāvoklis vienotajā tirgū”, ziņotājs Vever kgs.

5

Pašreizējais kopregulācijas un pašregulācijas stāvoklis vienotajā tirgū

Vever

(6)  EESK 2005. gada 26. oktobra atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko laikaposmam no 2007. — 2013. gadam izveidot programmu “Iedzīvotāji Eiropai”, lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsonību, ziņotājs Le Scornet kgs (OV C 28, 03.02.2006).

6

Iedzīvotāji Eiropai

Le Scornet

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/173 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/173

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Komisijas Paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — “Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006-2010””

COM (2006) 92 galīgā redakcija

(2006/C 318/29)

Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2006. gada 1. martā nolēma konsultēties ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2006. gada 13. jūlijā. Ziņotāja —
  Grace Attard
  kdze.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (13. septembra sēdē), ar 175 balsīm par, 11 balsīm pret un 9 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi.

| 1.1 | EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir izrādījusi politisko gribu noteikt ar dzimumu līdztiesību saistītus jautājumus par vienu no savas darba kārtības prioritātēm laika posmā no 2006. gada līdz 2010. gadam. Komiteja augstu vērtē Komisijas priekšsēdētāja Barroso kga personīgo ieguldījumu darba kārtības pieņemšanā un piekrīt, ka tās prioritāšu īstenošanā ir svarīgi iesaistīt visas ieinteresētās aprindas. |
| --- | --- |

1.1

EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir izrādījusi politisko gribu noteikt ar dzimumu līdztiesību saistītus jautājumus par vienu no savas darba kārtības prioritātēm laika posmā no 2006. gada līdz 2010. gadam. Komiteja augstu vērtē Komisijas priekšsēdētāja Barroso kga personīgo ieguldījumu darba kārtības pieņemšanā un piekrīt, ka tās prioritāšu īstenošanā ir svarīgi iesaistīt visas ieinteresētās aprindas.

1.2   EESK:

| — | apstiprina, ka sieviešu līdzdalības līmeņa paaugstināšanai ir vajadzīgas kopējas prioritātes nodarbinātības politikas koordinēšanā; |
| --- | --- |

—

apstiprina, ka sieviešu līdzdalības līmeņa paaugstināšanai ir vajadzīgas kopējas prioritātes nodarbinātības politikas koordinēšanā;

| — | uzskata, ka valstu valdībām, valstu līdztiesības organizācijām un visu dalībvalstu sociālajiem partneriem jāuzskata par pienākumu nodrošināt to, ka ir iedibināta tāda atalgojuma sistēma, kas darba atalgojuma jomā neizraisa diskrimināciju starp sievietēm un vīriešiem; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka valstu valdībām, valstu līdztiesības organizācijām un visu dalībvalstu sociālajiem partneriem jāuzskata par pienākumu nodrošināt to, ka ir iedibināta tāda atalgojuma sistēma, kas darba atalgojuma jomā neizraisa diskrimināciju starp sievietēm un vīriešiem;

| — | attiecībā uz sievietēm uzņēmējām stratēģijā iesaka paredzēt metodes, kuru mērķis ir uzlabot sieviešu iespējas saņemt bankas kredītus un bankas pakalpojumus; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz sievietēm uzņēmējām stratēģijā iesaka paredzēt metodes, kuru mērķis ir uzlabot sieviešu iespējas saņemt bankas kredītus un bankas pakalpojumus;

| — | iesaka valsts vidējo un augstāko mācību iestāžu programmās iekļaut apmācību uzņēmējdarbības jomā un pievērst īpašu uzmanību tam, lai šo apmācību saņemtu sievietes, kā arī iesaka veikt pasākumus, lai vairāk sieviešu iegūtu zinātnisko grādu zinātnes un tehnikas disciplīnās un lai tādējādi novērstu lielās atšķirības starp tehniskās jomās, piemēram, tehnisko pētījumu, kā arī informācijas un sakaru tehnoloģijas pakalpojumu nozarē strādājošo sieviešu un vīriešu skaitu; |
| --- | --- |

—

iesaka valsts vidējo un augstāko mācību iestāžu programmās iekļaut apmācību uzņēmējdarbības jomā un pievērst īpašu uzmanību tam, lai šo apmācību saņemtu sievietes, kā arī iesaka veikt pasākumus, lai vairāk sieviešu iegūtu zinātnisko grādu zinātnes un tehnikas disciplīnās un lai tādējādi novērstu lielās atšķirības starp tehniskās jomās, piemēram, tehnisko pētījumu, kā arī informācijas un sakaru tehnoloģijas pakalpojumu nozarē strādājošo sieviešu un vīriešu skaitu;

| — | ierosina padarīt tālejošākas tās stratēģijas, kas saistītas ar dzimumu līdztiesību sociālās drošības jomā un cīņu pret nabadzību, lai nodrošinātu to, ka nodokļu un sociālā nodrošinājuma sistēmas atbilst to sieviešu vajadzībām, kam draud nabadzība, jo īpaši — vientuļo māšu vajadzībām; būtu jāizstrādā tādi konkrēti priekšlikumi attiecībā uz politiku, kuru mērķis ir veicināt to, ka vientuļie vecāki iegūst darba tirgū pieprasītas prasmes un tādējādi spēj vieglāk atrast darbu; |
| --- | --- |

—

ierosina padarīt tālejošākas tās stratēģijas, kas saistītas ar dzimumu līdztiesību sociālās drošības jomā un cīņu pret nabadzību, lai nodrošinātu to, ka nodokļu un sociālā nodrošinājuma sistēmas atbilst to sieviešu vajadzībām, kam draud nabadzība, jo īpaši — vientuļo māšu vajadzībām; būtu jāizstrādā tādi konkrēti priekšlikumi attiecībā uz politiku, kuru mērķis ir veicināt to, ka vientuļie vecāki iegūst darba tirgū pieprasītas prasmes un tādējādi spēj vieglāk atrast darbu;

| — | uzskata, ka valstu veselības aizsardzības un ilgtermiņa aprūpes stratēģijās būtu vēlams iekļaut integrētu politiku attiecībā uz sieviešu veselības aizsardzības standartiem darbavietā; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka valstu veselības aizsardzības un ilgtermiņa aprūpes stratēģijās būtu vēlams iekļaut integrētu politiku attiecībā uz sieviešu veselības aizsardzības standartiem darbavietā;

| — | aicina lielākā mērā ņemt vērā, kā arī pētīt un analizēt sekas, ko izraisa nepieciešamība rūpēties par citiem, un no tās izrietošo sievietes fiziskās un garīgās veselības pasliktināšanos; |
| --- | --- |

—

aicina lielākā mērā ņemt vērā, kā arī pētīt un analizēt sekas, ko izraisa nepieciešamība rūpēties par citiem, un no tās izrietošo sievietes fiziskās un garīgās veselības pasliktināšanos;

| — | uzskata, ka atklātās koordinācijas metode būtu jāpiemēro veselības aizsardzības jomā, un tai būtu jāietver arī dzimumu līdztiesības mērķi; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka atklātās koordinācijas metode būtu jāpiemēro veselības aizsardzības jomā, un tai būtu jāietver arī dzimumu līdztiesības mērķi;

| — | konstatē, ka starp migrantiem ir arvien vairāk sieviešu, un iesaka dzimumu līdztiesības principu pilnībā iekļaut uz visiem migrācijas posmiem attiecinātajā ES politikā un ar to saistītajos pasākumos; |
| --- | --- |

—

konstatē, ka starp migrantiem ir arvien vairāk sieviešu, un iesaka dzimumu līdztiesības principu pilnībā iekļaut uz visiem migrācijas posmiem attiecinātajā ES politikā un ar to saistītajos pasākumos;

| — | atzīst, ka ir svarīgi sagatavot pasākumus, tostarp — noteikt precīzi definētus mērķus un rādītājus attiecībā uz bērnu, kā arī nevarīgu vecu cilvēku un invalīdu aprūpes nodrošināšanu; |
| --- | --- |

—

atzīst, ka ir svarīgi sagatavot pasākumus, tostarp — noteikt precīzi definētus mērķus un rādītājus attiecībā uz bērnu, kā arī nevarīgu vecu cilvēku un invalīdu aprūpes nodrošināšanu;

| — | iesaka izvirzīt mērķus un noteikt pēdējos izpildes termiņus attiecībā uz sieviešu plašāku iesaistīšanu visos lēmumu pieņemšanas posmos; |
| --- | --- |

—

iesaka izvirzīt mērķus un noteikt pēdējos izpildes termiņus attiecībā uz sieviešu plašāku iesaistīšanu visos lēmumu pieņemšanas posmos;

| — | iesaka izstrādāt Eiropas Rīcības plānu pret sievietēm vērstas vardarbības novēršanai; |
| --- | --- |

—

iesaka izstrādāt Eiropas Rīcības plānu pret sievietēm vērstas vardarbības novēršanai;

| — | aicina dalībvalstis nodrošināt pasākumu īstenošanu, lai paplašinātu to personu tiesības, kas ir cilvēku tirdzniecības upuri seksuālās izmantošanas nolūkos, un lai viņiem vairāk palīdzētu; |
| --- | --- |

—

aicina dalībvalstis nodrošināt pasākumu īstenošanu, lai paplašinātu to personu tiesības, kas ir cilvēku tirdzniecības upuri seksuālās izmantošanas nolūkos, un lai viņiem vairāk palīdzētu;

| — | iesaka izstrādāt Eiropu aptverošus izpratnes veidošanas pasākumus, kas ir pilnībā neiecietīgi pret dzimumu līdztiesības noliedzēju (seksistu) apvainojumiem un priekšstatu par sievietēm graušanu plašsaziņas līdzekļos; |
| --- | --- |

—

iesaka izstrādāt Eiropu aptverošus izpratnes veidošanas pasākumus, kas ir pilnībā neiecietīgi pret dzimumu līdztiesības noliedzēju (seksistu) apvainojumiem un priekšstatu par sievietēm graušanu plašsaziņas līdzekļos;

| — | kā ieteikts Komisijas direktīvas priekšlikumā par tādu atsevišķu noteikumu koordinēšanu, kas saistīti ar televīzijas raidījumu veidošanas pakalpojumiem (1), dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka komerciālas audiovizuālas pārraides neietver nekāda veida diskrimināciju sakarā ar rasi, dzimumu vai tautību; |
| --- | --- |

—

kā ieteikts Komisijas direktīvas priekšlikumā par tādu atsevišķu noteikumu koordinēšanu, kas saistīti ar televīzijas raidījumu veidošanas pakalpojumiem (1), dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka komerciālas audiovizuālas pārraides neietver nekāda veida diskrimināciju sakarā ar rasi, dzimumu vai tautību;

| — | iesaka ieviest apmācības kursus par dzimumu līdztiesību plašsaziņas izglītības iestādēs, kā arī iesaka ieviest stabilus mehānismus, kuru mērķis ir plašsaziņas nozarē panākt dzimumu līdzsvaru visos lēmumu pieņemšanas līmeņos; |
| --- | --- |

—

iesaka ieviest apmācības kursus par dzimumu līdztiesību plašsaziņas izglītības iestādēs, kā arī iesaka ieviest stabilus mehānismus, kuru mērķis ir plašsaziņas nozarē panākt dzimumu līdzsvaru visos lēmumu pieņemšanas līmeņos;

| — | iesaka nodrošināt to, lai sieviešu interešu kopai, kas pievērsusies ES attīstības politikai (EU Development Policywomen), būtu atbilstīgas iespējas saņemt ES finansiālo atbalstu, ko pirmām kārtām sadala starp tādām sieviešu organizācijām, kas īsteno valsts mēroga projektus; |
| --- | --- |

—

iesaka nodrošināt to, lai sieviešu interešu kopai, kas pievērsusies ES attīstības politikai (EU Development Policywomen), būtu atbilstīgas iespējas saņemt ES finansiālo atbalstu, ko pirmām kārtām sadala starp tādām sieviešu organizācijām, kas īsteno valsts mēroga projektus;

| — | aicina Eiropas Kopienas Humānās palīdzības biroja (ECHO) darbības plānā piešķirt prioritāti palīdzības un finansiālā atbalsta sniegšanai sievietēm, pret kurām konfliktu laikā vērsta varmācība dzimuma dēļ; |
| --- | --- |

—

aicina Eiropas Kopienas Humānās palīdzības biroja (ECHO) darbības plānā piešķirt prioritāti palīdzības un finansiālā atbalsta sniegšanai sievietēm, pret kurām konfliktu laikā vērsta varmācība dzimuma dēļ;

| — | uzskata, ka ceļvedī paredzētos pasākumus nav iespējams veiksmīgi īstenot, neuzlabojot dzimumu līdztiesības pārvaldību; Komiteja iesaka stiprināt dialoga un konsultāciju ar organizēto pilsonisko sabiedrību mehānismu, jo īpaši — ar sieviešu organizācijām, kas darbojas valsts mērogā; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka ceļvedī paredzētos pasākumus nav iespējams veiksmīgi īstenot, neuzlabojot dzimumu līdztiesības pārvaldību; Komiteja iesaka stiprināt dialoga un konsultāciju ar organizēto pilsonisko sabiedrību mehānismu, jo īpaši — ar sieviešu organizācijām, kas darbojas valsts mērogā;

| — | aicina Komisijas Budžeta ģenerāldirektorātā izveidot dzimumu līdztiesības budžeta plānošanas darba grupu, kā arī ik gadu veikt īpašu dzimumu līdztiesības ietekmes uz ES budžetu novērtējumu. |
| --- | --- |

—

aicina Komisijas Budžeta ģenerāldirektorātā izveidot dzimumu līdztiesības budžeta plānošanas darba grupu, kā arī ik gadu veikt īpašu dzimumu līdztiesības ietekmes uz ES budžetu novērtējumu.

2.   Iemesli.

2.1   Komisijas priekšlikuma kopsavilkums.

| 2.1.1 | ES daudz paveikusi dzimumu līdztiesības panākšanā ar tiesību aktiem par vienlīdzīgu attieksmi, dzimumu integrāciju, īpašiem pasākumiem sieviešu karjerai, rīcības programmām, sociālo dialogu un dialogu ar pilsonisko sabiedrību. Tomēr nevienlīdzība paliek un var paplašināties, jo pieaugošajai globālajai ekonomikas konkurencei ir vajadzīgs elastīgāks un mobilāks darbaspēks. Tas var vairāk iespaidot sievietes, kam bieži ir jāizvēlas starp bērniem vai karjeru, tāpēc ka nav elastīgu darba līguma noteikumu un aprūpes dienestu, pastāv dzimumu stereotipi un nevienlīdzīga ģimenes pienākumu daļa salīdzinājumā ar vīriešiem. |
| --- | --- |

2.1.1

ES daudz paveikusi dzimumu līdztiesības panākšanā ar tiesību aktiem par vienlīdzīgu attieksmi, dzimumu integrāciju, īpašiem pasākumiem sieviešu karjerai, rīcības programmām, sociālo dialogu un dialogu ar pilsonisko sabiedrību. Tomēr nevienlīdzība paliek un var paplašināties, jo pieaugošajai globālajai ekonomikas konkurencei ir vajadzīgs elastīgāks un mobilāks darbaspēks. Tas var vairāk iespaidot sievietes, kam bieži ir jāizvēlas starp bērniem vai karjeru, tāpēc ka nav elastīgu darba līguma noteikumu un aprūpes dienestu, pastāv dzimumu stereotipi un nevienlīdzīga ģimenes pienākumu daļa salīdzinājumā ar vīriešiem.

| 2.1.2 | Komisijas ceļvedī ieskicētas sešas prioritārās jomas ES rīcībai dzimumu līdztiesības jomā laika posmā no 2006. līdz 2010. gadam:






  — | vienāda ekonomiskā neatkarība sievietēm un vīriešiem; |
| --- | --- | --- |

2.1.2

Komisijas ceļvedī ieskicētas sešas prioritārās jomas ES rīcībai dzimumu līdztiesības jomā laika posmā no 2006. līdz 2010. gadam:

—

vienāda ekonomiskā neatkarība sievietēm un vīriešiem;

| — | privātās un darba dzīves saskaņošana; |
| --- | --- |

—

privātās un darba dzīves saskaņošana;

| — | līdztiesīga pārstāvība lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

—

līdztiesīga pārstāvība lēmumu pieņemšanā;

| — | jebkādas varmācības dzimuma dēļ iznīdēšana; |
| --- | --- |

—

jebkādas varmācības dzimuma dēļ iznīdēšana;

| — | dzimumu stereotipu izskaušana; |
| --- | --- |

—

dzimumu stereotipu izskaušana;

| — | dzimumu līdztiesības veicināšana ārpolitikā un attīstības politikā. |
| --- | --- |

—

dzimumu līdztiesības veicināšana ārpolitikā un attīstības politikā.

Katrā no jomām ir uzrādīti prioritārie mērķi un pasākumi. Šos mērķus Komisija nevar sasniegt viena pati, jo daudzās jomās darbības smaguma centrs ir dalībvalstu līmenī. Tādējādi ceļvedī pausta Komisijas apņemšanās virzīt uz priekšu dzimumu līdztiesības darba plānus, pastiprinot sadarbību ar dalībvalstīm un citām personām.

| 2.1.3 | Komisija ir arī definējusi virkni būtiskāko pasākumu, kas saistīti ar dzimumu līdztiesības pārvaldības uzlabošanu, un apņēmusies rūpīgi uzraudzīt paveikto. |
| --- | --- |

2.1.3

Komisija ir arī definējusi virkni būtiskāko pasākumu, kas saistīti ar dzimumu līdztiesības pārvaldības uzlabošanu, un apņēmusies rūpīgi uzraudzīt paveikto.

2.2   Vispārīgas piezīmes.

| 2.2.1 | EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir izrādījusi politisko gribu noteikt ar dzimumu līdztiesību saistītus jautājumus par vienu no savas darba kārtības prioritātēm laika posmā no 2006. gada līdz 2010. gadam. Komiteja augstu vērtē Komisijas priekšsēdētāja Barroso kga personīgo ieguldījumu darba kārtības pieņemšanā un piekrīt, ka tās prioritāšu īstenošanā ir svarīgi iesaistīt visas ieinteresētās aprindas. |
| --- | --- |

2.2.1

EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir izrādījusi politisko gribu noteikt ar dzimumu līdztiesību saistītus jautājumus par vienu no savas darba kārtības prioritātēm laika posmā no 2006. gada līdz 2010. gadam. Komiteja augstu vērtē Komisijas priekšsēdētāja Barroso kga personīgo ieguldījumu darba kārtības pieņemšanā un piekrīt, ka tās prioritāšu īstenošanā ir svarīgi iesaistīt visas ieinteresētās aprindas.

| 2.2.2 | Dzimumu līdztiesība ir viena no pamattiesībām, tā ir vērtība, kas kopīga ES un tās dalībvalstīm, un ir viens no nepieciešamajiem nosacījumiem ES izaugsmes, nodarbinātības un sociālās kohēzijas mērķu sasniegšanai; minētie mērķi ir arī Lisabonas darba kārtības būtiskākais saturs. EESK atbalsta ceļvedī izklāstīto stratēģiju, kas pamatojas uz divām atšķirīgām metodēm — integrēto pieeju dzimumu līdztiesībai un īpašiem pasākumiem. |
| --- | --- |

2.2.2

Dzimumu līdztiesība ir viena no pamattiesībām, tā ir vērtība, kas kopīga ES un tās dalībvalstīm, un ir viens no nepieciešamajiem nosacījumiem ES izaugsmes, nodarbinātības un sociālās kohēzijas mērķu sasniegšanai; minētie mērķi ir arī Lisabonas darba kārtības būtiskākais saturs. EESK atbalsta ceļvedī izklāstīto stratēģiju, kas pamatojas uz divām atšķirīgām metodēm — integrēto pieeju dzimumu līdztiesībai un īpašiem pasākumiem.

| 2.2.3 | Sieviešu panākumus tādās svarīgās jomās kā, piemēram, izglītībā un pētniecībā, nepietiekami atspoguļo sieviešu stāvoklis darba tirgū. ES vienkārši nevar atļauties nepietiekamu cilvēkkapitāla izmantošanu. Tajā pašā laikā demogrāfiskas izmaiņas, kas izraisa zemu dzimstību un darbaspēka sarukumu, apdraud ES politisko un ekonomisko lomu. |
| --- | --- |

2.2.3

Sieviešu panākumus tādās svarīgās jomās kā, piemēram, izglītībā un pētniecībā, nepietiekami atspoguļo sieviešu stāvoklis darba tirgū. ES vienkārši nevar atļauties nepietiekamu cilvēkkapitāla izmantošanu. Tajā pašā laikā demogrāfiskas izmaiņas, kas izraisa zemu dzimstību un darbaspēka sarukumu, apdraud ES politisko un ekonomisko lomu.

| 2.2.4 | EESK atbalsta arī Komitejas mērķi, kas saistīts ar vēršanos pret varmācību dzimuma dēļ, cilvēku tirdzniecību un šādu parādību novēršanu. Tās ir kavēkļi, kas traucē sasniegt dzimumu līdztiesību, un tie ir sieviešu cilvēktiesību pārkāpums. |
| --- | --- |

2.2.4

EESK atbalsta arī Komitejas mērķi, kas saistīts ar vēršanos pret varmācību dzimuma dēļ, cilvēku tirdzniecību un šādu parādību novēršanu. Tās ir kavēkļi, kas traucē sasniegt dzimumu līdztiesību, un tie ir sieviešu cilvēktiesību pārkāpums.

| 2.2.5 | Turklāt EESK atzinīgi vērtē Komitejas apņemšanos risināt globālas problēmas, kā arī aizsargāt sieviešu cilvēktiesības un tās integrēt visās attiecīgajās ES ārpolitikas jomās, pasākumos un programmās. |
| --- | --- |

2.2.5

Turklāt EESK atzinīgi vērtē Komitejas apņemšanos risināt globālas problēmas, kā arī aizsargāt sieviešu cilvēktiesības un tās integrēt visās attiecīgajās ES ārpolitikas jomās, pasākumos un programmās.

2.3   Īpašas piezīmes par I daļu “Prioritārās jomas darbībai dzimumu līdztiesības panākšanai”.

| 2.3.1 | Lai sasniegtu panākumus, ķeroties pie ceļvedī noteiktajām prioritārajām jomām, nepieciešama gan integrēta stratēģija, gan garantija, ka dzimumu līdztiesība ir skaidri izteikta un ietverta visās politikās attiecīgi ES un nacionālajās valstīs. Jāstiprina tie ES mehānismi un resursi, kas nodrošinātu rezultatīvu dzimumu līdztiesību valstu līmenī, kā tas noteikts Dzimumu līdztiesības paktā, par ko vienojās Padome 2006. gada pavasara sanāksmē. |
| --- | --- |

2.3.1

Lai sasniegtu panākumus, ķeroties pie ceļvedī noteiktajām prioritārajām jomām, nepieciešama gan integrēta stratēģija, gan garantija, ka dzimumu līdztiesība ir skaidri izteikta un ietverta visās politikās attiecīgi ES un nacionālajās valstīs. Jāstiprina tie ES mehānismi un resursi, kas nodrošinātu rezultatīvu dzimumu līdztiesību valstu līmenī, kā tas noteikts Dzimumu līdztiesības paktā, par ko vienojās Padome 2006. gada pavasara sanāksmē.

| 2.3.2 | Sadarbībā ar dalībvalstīm jāveic ceļveža uzdevumu stingra uzraudzība. Lai arī progresa uzraudzības rādītāji jau pastāv, svarīgi izstrādāt salīdzināmus datus, pielietojamus visā ES. |
| --- | --- |

2.3.2

Sadarbībā ar dalībvalstīm jāveic ceļveža uzdevumu stingra uzraudzība. Lai arī progresa uzraudzības rādītāji jau pastāv, svarīgi izstrādāt salīdzināmus datus, pielietojamus visā ES.

2.3.3   Vienlīdzīgas ekonomiskās neatkarības panākšana sievietēm un vīriešiem.

2.3.3.1   Lisabonas nodarbinātības mērķu sasniegšana.

| 2.3.3.1.1 | Lisabonas nodarbinātības mērķi aicina panākt 60 % sieviešu nodarbinātību līdz 2010. gadam. Par spīti saistībām, ko uzņēmušās dalībvalstis attiecībā uz Lisabonas stratēģiju, uz nodarbinātības un izaugsmes programmu un saistošajiem ES normatīviem par dzimumu līdztiesību nodarbinātības jomā, vēl arvien saglabājas nopietnas dzimumu noteiktas atšķirības. Sieviešu nodarbinātības līmenis ir zemāks (55,7 % un vīriešiem — 70 %), kurš daudz vairāk pazeminās sievietēm vecumā starp 55 un 64 gadiem (31,7 %). Arī bezdarba līmenis ir augstāks sieviešu vidū (9,7 %, salīdzinot ar 7,8 % vīriešiem). Lisabonas nodarbinātības un izaugsmes stratēģijas dzimumu aspekts ir jānostiprina. |
| --- | --- |

2.3.3.1.1

Lisabonas nodarbinātības mērķi aicina panākt 60 % sieviešu nodarbinātību līdz 2010. gadam. Par spīti saistībām, ko uzņēmušās dalībvalstis attiecībā uz Lisabonas stratēģiju, uz nodarbinātības un izaugsmes programmu un saistošajiem ES normatīviem par dzimumu līdztiesību nodarbinātības jomā, vēl arvien saglabājas nopietnas dzimumu noteiktas atšķirības. Sieviešu nodarbinātības līmenis ir zemāks (55,7 % un vīriešiem — 70 %), kurš daudz vairāk pazeminās sievietēm vecumā starp 55 un 64 gadiem (31,7 %). Arī bezdarba līmenis ir augstāks sieviešu vidū (9,7 %, salīdzinot ar 7,8 % vīriešiem). Lisabonas nodarbinātības un izaugsmes stratēģijas dzimumu aspekts ir jānostiprina.

| 2.3.3.1.2 | Komisija koncentrējas uz tiesību aktu par vienlīdzīgu attieksmi izpildi, uz jauno struktūrfondu efektīvu izmantošanu un uz darba atalgojumu, kad jo īpaši ievēro ar nodokļu un pabalstu sistēmām saistīto tiesību individualizāciju. EESK atzinīgi vērtē Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta nodibināšanu, lai gan tā efektīvai darbībai nepieciešami adekvāti lieli cilvēku un finanšu resursi (2). |
| --- | --- |

2.3.3.1.2

Komisija koncentrējas uz tiesību aktu par vienlīdzīgu attieksmi izpildi, uz jauno struktūrfondu efektīvu izmantošanu un uz darba atalgojumu, kad jo īpaši ievēro ar nodokļu un pabalstu sistēmām saistīto tiesību individualizāciju. EESK atzinīgi vērtē Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta nodibināšanu, lai gan tā efektīvai darbībai nepieciešami adekvāti lieli cilvēku un finanšu resursi (2).

| 2.3.3.1.3 | Komiteja apstiprina, ka sieviešu līdzdalības līmeņa paaugstināšanai ir vajadzīgas kopējas prioritātes nodarbinātības politikas koordinēšanā. Novērtējot valstu reformu programmas, Komisijai jānodrošina, ka dzimumu noteikto atšķirību jautājums ir prioritārs un nepieciešamā rīcība tiek veikta. |
| --- | --- |

2.3.3.1.3

Komiteja apstiprina, ka sieviešu līdzdalības līmeņa paaugstināšanai ir vajadzīgas kopējas prioritātes nodarbinātības politikas koordinēšanā. Novērtējot valstu reformu programmas, Komisijai jānodrošina, ka dzimumu noteikto atšķirību jautājums ir prioritārs un nepieciešamā rīcība tiek veikta.

| 2.3.3.1.4 | EESK uzskata, ka valstu vadībām, valstu līdztiesības organizācijām un visu dalībvalstu sociālajiem partneriem jāuzskata par pienākumu nodrošināt to, ka ir iedibināta tāda atalgojuma sistēma, kas darba atalgojuma jomā neizraisa diskrimināciju sieviešu un vīriešu starpā. |
| --- | --- |

2.3.3.1.4

EESK uzskata, ka valstu vadībām, valstu līdztiesības organizācijām un visu dalībvalstu sociālajiem partneriem jāuzskata par pienākumu nodrošināt to, ka ir iedibināta tāda atalgojuma sistēma, kas darba atalgojuma jomā neizraisa diskrimināciju sieviešu un vīriešu starpā.

| 2.3.3.1.5 | Komiteja neatstāj bez ievērības faktu, ka daži jauni darba organizēšanas veidi ietver strādnieku ekspluatāciju un ka bieži nestabilās darbavietās tiek nodarbinātas sievietes; tāpēc Komiteja uzskata, ka janodrošina elastīguma un sociālās drošības līdzsvars.
  EESK uzskata, ka ticami un salīdzināmi dati par dažādiem dzimumiem saistībā ar šķēršļiem sieviešu ar invaliditāti nodarbināšanai ir izšķiroši viņu integrācijai darba tirgū. |
| --- | --- |

2.3.3.1.5

Komiteja neatstāj bez ievērības faktu, ka daži jauni darba organizēšanas veidi ietver strādnieku ekspluatāciju un ka bieži nestabilās darbavietās tiek nodarbinātas sievietes; tāpēc Komiteja uzskata, ka janodrošina elastīguma un sociālās drošības līdzsvars.

EESK uzskata, ka ticami un salīdzināmi dati par dažādiem dzimumiem saistībā ar šķēršļiem sieviešu ar invaliditāti nodarbināšanai ir izšķiroši viņu integrācijai darba tirgū.

2.3.3.2   Darba atalgojuma atšķirību likvidēšana.

| 2.3.3.2.1 | Par spīti ES tiesību aktiem par vienādu atalgojumu sievietes nopelna par 15 % mazāk nekā vīrieši (3), un šī starpība samazinās daudz lēnāk nekā dzimumu noteiktā starpība nodarbinātības ziņā. Tā saglabājas tādēļ, ka pastāv tāda tieša sieviešu diskriminācija un strukturāla nelīdztiesība kā segregācija pa nozarēm, amatiem un darba rakstura, atšķirīga piekļūšana izglītībai un apmācībai, aizspriedumainas novērtēšanas un atalgojuma sistēmas un stereotipi. Ne jau visās dalībvalstīs noteikti ir piešķirti tehniski, cilvēku un finanšu resursi. |
| --- | --- |

2.3.3.2.1

Par spīti ES tiesību aktiem par vienādu atalgojumu sievietes nopelna par 15 % mazāk nekā vīrieši (3), un šī starpība samazinās daudz lēnāk nekā dzimumu noteiktā starpība nodarbinātības ziņā. Tā saglabājas tādēļ, ka pastāv tāda tieša sieviešu diskriminācija un strukturāla nelīdztiesība kā segregācija pa nozarēm, amatiem un darba rakstura, atšķirīga piekļūšana izglītībai un apmācībai, aizspriedumainas novērtēšanas un atalgojuma sistēmas un stereotipi. Ne jau visās dalībvalstīs noteikti ir piešķirti tehniski, cilvēku un finanšu resursi.

| 2.3.3.2.2 | Šajā jaunajā saziņā par darba atalgojuma atšķirību starp dzimumiem un par sociālo partneru iesaistīšanu, Komisijai būtu jānodrošina lielāka atbilstība valstu tiesību normās par līdztiesību kopā ar vieglu piekļūšanu kompensācijām. |
| --- | --- |

2.3.3.2.2

Šajā jaunajā saziņā par darba atalgojuma atšķirību starp dzimumiem un par sociālo partneru iesaistīšanu, Komisijai būtu jānodrošina lielāka atbilstība valstu tiesību normās par līdztiesību kopā ar vieglu piekļūšanu kompensācijām.

2.3.3.3   Sievietes uzņēmējas.

| 2.3.3.3.1 | No ES uzņēmējiem sieviešu vidēji ir 30 %. Viņas bieži saskaras ar lielākām grūtībām nekā vīrieši, uzsākot uzņēmējdarbību un iegūstot finanses un apmācību. ES Uzņēmējdarbības rīcības plāns jāīsteno tālāk, ņemot vērā dzimumu līdztiesību lielākā mērā. Ir vajadzīga uzņēmējdarbības, informācijas un sākotnējā atbalsta sekmēšana, lai veicinātu jaunu uzņēmumu radīšanu un attīstību, izmantojot dažādus paņēmienus, tai skaitā — vienkāršāku piekļuvi finansēm darbības uzsākšanas laikā. Stratēģijā vajadzētu paredzēt metodes, kuru mērķis ir uzlabot sieviešu iespējas saņemt bankas kredītus un bankas pakalpojumus. Bez tam sievietēm uzņēmējām būtu cieši jāsadarbojas ar finanšu iestādēm, lai radītu īpaši pielāgotus atbalsta pakalpojumus, jo īpaši mikrofinansēšanas jomā. |
| --- | --- |

2.3.3.3.1

No ES uzņēmējiem sieviešu vidēji ir 30 %. Viņas bieži saskaras ar lielākām grūtībām nekā vīrieši, uzsākot uzņēmējdarbību un iegūstot finanses un apmācību. ES Uzņēmējdarbības rīcības plāns jāīsteno tālāk, ņemot vērā dzimumu līdztiesību lielākā mērā. Ir vajadzīga uzņēmējdarbības, informācijas un sākotnējā atbalsta sekmēšana, lai veicinātu jaunu uzņēmumu radīšanu un attīstību, izmantojot dažādus paņēmienus, tai skaitā — vienkāršāku piekļuvi finansēm darbības uzsākšanas laikā. Stratēģijā vajadzētu paredzēt metodes, kuru mērķis ir uzlabot sieviešu iespējas saņemt bankas kredītus un bankas pakalpojumus. Bez tam sievietēm uzņēmējām būtu cieši jāsadarbojas ar finanšu iestādēm, lai radītu īpaši pielāgotus atbalsta pakalpojumus, jo īpaši mikrofinansēšanas jomā.

| 2.3.3.3.2 | Valsts vidējo un augstāko mācību iestāžu programmās vajadzētu iekļaut apmācību uzņēmējdarbības jomā, lai šo apmācību saņemtu sievietes, kas sekmētu sieviešu līdzdalību inovatīvu ideju ieviešanā savā valstī. Protams, ne jau visas sievietes vēlas būt pašnodarbinātas personas. Valsts mācību iestāžu programmām studējošie būtu jāinformē par viņu tiesībām nodarbinātības sakarā un būtu jāiedrošina uzsākt darbu netradicionālās nozarēs. |
| --- | --- |

2.3.3.3.2

Valsts vidējo un augstāko mācību iestāžu programmās vajadzētu iekļaut apmācību uzņēmējdarbības jomā, lai šo apmācību saņemtu sievietes, kas sekmētu sieviešu līdzdalību inovatīvu ideju ieviešanā savā valstī. Protams, ne jau visas sievietes vēlas būt pašnodarbinātas personas. Valsts mācību iestāžu programmām studējošie būtu jāinformē par viņu tiesībām nodarbinātības sakarā un būtu jāiedrošina uzsākt darbu netradicionālās nozarēs.

| 2.3.3.3.3 | Atsevišķa, bet integrēta sieviešu uzņēmējdarbības politika īpaši varētu palīdzēt novērst lielās atšķirības nodarbināto skaita ziņā vīriešu un sieviešu starpā tādās tehniskās jomās kā inženierzinātnes, informācijas un sakaru tehnoloģijas pakalpojumi un augsti kvalificēts darbs. |
| --- | --- |

2.3.3.3.3

Atsevišķa, bet integrēta sieviešu uzņēmējdarbības politika īpaši varētu palīdzēt novērst lielās atšķirības nodarbināto skaita ziņā vīriešu un sieviešu starpā tādās tehniskās jomās kā inženierzinātnes, informācijas un sakaru tehnoloģijas pakalpojumi un augsti kvalificēts darbs.

2.3.3.4   Dzimumu līdztiesība sociālajā aizsardzībā un cīņā ar nabadzību.

| 2.3.3.4.1 | Sociālās aizsardzības sistēmām būtu jālikvidē jebkuri šķēršļi, kas attur sievietes un vīriešus no iesaistīšanās un palikšanas darba tirgū un jāļauj viņiem uzkrāt individuālās pensijas tiesības. Sievietēm būtu jāgūst labums no tiesībām uz pensiju un būtu jārada alternatīvs modelis sieviešu tiesību garantijai. Taču sievietēm joprojām karjera mēdz būt īsāka vai ar pārtraukumiem, un tādēļ mazāk tiesību nekā vīriešiem. Tas palielina nabadzības risku, sevišķi vientuļajiem vecākiem, vecākām sievietēm un sievietēm, kuras strādā ģimenes uzņēmumā, piemēram, zemkopībā vai zvejniecībā. Dalībvalstīm būtu arī jānodrošina, lai šajās nozarēs netiktu nodarbinātas sievietes migrantes. |
| --- | --- |

2.3.3.4.1

Sociālās aizsardzības sistēmām būtu jālikvidē jebkuri šķēršļi, kas attur sievietes un vīriešus no iesaistīšanās un palikšanas darba tirgū un jāļauj viņiem uzkrāt individuālās pensijas tiesības. Sievietēm būtu jāgūst labums no tiesībām uz pensiju un būtu jārada alternatīvs modelis sieviešu tiesību garantijai. Taču sievietēm joprojām karjera mēdz būt īsāka vai ar pārtraukumiem, un tādēļ mazāk tiesību nekā vīriešiem. Tas palielina nabadzības risku, sevišķi vientuļajiem vecākiem, vecākām sievietēm un sievietēm, kuras strādā ģimenes uzņēmumā, piemēram, zemkopībā vai zvejniecībā. Dalībvalstīm būtu arī jānodrošina, lai šajās nozarēs netiktu nodarbinātas sievietes migrantes.

| 2.3.3.4.2 | Stratēģijai būtu jānodrošina sieviešu, kam draud nabadzība, — vai darba tirgū, vai bez darba tirgus iemaņām — nākotnes finansiālās neatkarības garantijas (4). |
| --- | --- |

2.3.3.4.2

Stratēģijai būtu jānodrošina sieviešu, kam draud nabadzība, — vai darba tirgū, vai bez darba tirgus iemaņām — nākotnes finansiālās neatkarības garantijas (4).

| 2.3.3.4.3 | EESK ierosina padarīt tālejošākas tās stratēģijas, kas saistītas ar dzimumu līdztiesību sociālās drošības jomā un cīņu pret nabadzību, lai nodrošinātu to, ka nodokļu un sociālā nodrošinājuma sistēmas atbilst to sieviešu vajadzībām, kam draud nabadzība, jo īpaši — vientuļo māšu vajadzībām. Būtu jāizstrādā tādi konkrēti priekšlikumi attiecībā uz politiku, kuru mērķis ir veicināt to, ka vientuļie vecāki iegūst darba tirgū pieprasītas prasmes un tādējādi spēj vieglāk atrast darbu; Dažās dalībvalstīs, kurās šī problēma ir spilgti izteikta, būtu jāpārsniedz pašreizējā nelielā starpība starp bezdarbnieka pabalstu plus papildu pabalstiem apgādājamajiem un valsts noteikto minimālo algu. |
| --- | --- |

2.3.3.4.3

EESK ierosina padarīt tālejošākas tās stratēģijas, kas saistītas ar dzimumu līdztiesību sociālās drošības jomā un cīņu pret nabadzību, lai nodrošinātu to, ka nodokļu un sociālā nodrošinājuma sistēmas atbilst to sieviešu vajadzībām, kam draud nabadzība, jo īpaši — vientuļo māšu vajadzībām. Būtu jāizstrādā tādi konkrēti priekšlikumi attiecībā uz politiku, kuru mērķis ir veicināt to, ka vientuļie vecāki iegūst darba tirgū pieprasītas prasmes un tādējādi spēj vieglāk atrast darbu; Dažās dalībvalstīs, kurās šī problēma ir spilgti izteikta, būtu jāpārsniedz pašreizējā nelielā starpība starp bezdarbnieka pabalstu plus papildu pabalstiem apgādājamajiem un valsts noteikto minimālo algu.

| 2.3.3.4.4 | Praksē darba pievilcības aspekta pastiprināšana nebūtu jānorobežo ar atalgojumu kopumu, bet jāietver arī tādi nemateriālas dabas stimuli kā darba elastīgums un sociālā drošība un apmācības iespējas zemas kvalifikācijas darbiniekiem. Būtu jāparedz atbilstoši subsidētas bērnu aprūpes iespējas tām ģimenēm ar divām vai vairāk atvasēm — vientuļā vecāka vai abu vecāku ģimenēs —, kam draud nabadzība. |
| --- | --- |

2.3.3.4.4

Praksē darba pievilcības aspekta pastiprināšana nebūtu jānorobežo ar atalgojumu kopumu, bet jāietver arī tādi nemateriālas dabas stimuli kā darba elastīgums un sociālā drošība un apmācības iespējas zemas kvalifikācijas darbiniekiem. Būtu jāparedz atbilstoši subsidētas bērnu aprūpes iespējas tām ģimenēm ar divām vai vairāk atvasēm — vientuļā vecāka vai abu vecāku ģimenēs —, kam draud nabadzība.

| 2.3.3.4.5 | Visaugstākais nabadzības risks ir vientuļā vecāka mājsaimniecībās (ES vidēji tādu ir 35 %), no kurām 85 % gadījuma vientuļais vecāks ir sieviete. Augsts nabadzības risks ir arī sievietēm vecumā pāri 65 gadiem. Tāpat pastāv risks, ka sievietēm ar zemu darba kvalifikāciju jāaiziet no darba piespiedu kārtā pirms pensijas vecuma sasniegšanas. |
| --- | --- |

2.3.3.4.5

Visaugstākais nabadzības risks ir vientuļā vecāka mājsaimniecībās (ES vidēji tādu ir 35 %), no kurām 85 % gadījuma vientuļais vecāks ir sieviete. Augsts nabadzības risks ir arī sievietēm vecumā pāri 65 gadiem. Tāpat pastāv risks, ka sievietēm ar zemu darba kvalifikāciju jāaiziet no darba piespiedu kārtā pirms pensijas vecuma sasniegšanas.

2.3.3.5   Dzimuma aspekta atzīšana veselības aprūpē.

| 2.3.3.5.1 | Sievietes un vīrieši saskaras ar īpašiem veselības apdraudējumiem, slimībām, problēmām un ieradumiem, kas iespaido viņu veselību. To vidū ir tādi vides aizsardzības jautājumi kā ķīmiskās vielas, kas ietvertas REACH priekšlikumā, un pesticīdi, kas tiek pārnesti zīdīšanas periodā. Medicīnas zinātne un daudzas drošības un veselības aizsardzības normas vairāk attiecas uz vīriešiem un uz darba jomām, kur dominē vīrieši. Zināšanas un izpēti šajā jomā, statistiku un rādītājus turpmāk vajadzētu attīstīt arī, ņemot vērā sieviešu darba jomas. |
| --- | --- |

2.3.3.5.1

Sievietes un vīrieši saskaras ar īpašiem veselības apdraudējumiem, slimībām, problēmām un ieradumiem, kas iespaido viņu veselību. To vidū ir tādi vides aizsardzības jautājumi kā ķīmiskās vielas, kas ietvertas REACH priekšlikumā, un pesticīdi, kas tiek pārnesti zīdīšanas periodā. Medicīnas zinātne un daudzas drošības un veselības aizsardzības normas vairāk attiecas uz vīriešiem un uz darba jomām, kur dominē vīrieši. Zināšanas un izpēti šajā jomā, statistiku un rādītājus turpmāk vajadzētu attīstīt arī, ņemot vērā sieviešu darba jomas.

| 2.3.3.5.2 | Lai uzlabotu sieviešu profesionālo veselību un drošību jomās, kurās ir sieviešu pārsvars, valstu veselības aizsardzības un ilgtermiņa aprūpes stratēģijām būtu jāietver integrētas rīcībpolitikas, kas attiecas uz veselības standartiem darbavietās lauksaimniecībā nodarbinātām sievietēm un sievietēm no lauksaimnieku ģimenēm, kā arī rūpniecībā nodarbinātajām sievietēm, kas cieš no hroniskām pārslodzēm. Tajos būtu jāietver arī informācija un zināšanas par emancipāciju. |
| --- | --- |

2.3.3.5.2

Lai uzlabotu sieviešu profesionālo veselību un drošību jomās, kurās ir sieviešu pārsvars, valstu veselības aizsardzības un ilgtermiņa aprūpes stratēģijām būtu jāietver integrētas rīcībpolitikas, kas attiecas uz veselības standartiem darbavietās lauksaimniecībā nodarbinātām sievietēm un sievietēm no lauksaimnieku ģimenēm, kā arī rūpniecībā nodarbinātajām sievietēm, kas cieš no hroniskām pārslodzēm. Tajos būtu jāietver arī informācija un zināšanas par emancipāciju.

| 2.3.3.5.3 | EESK aicina lielākā mērā ņemt vērā, kā arī pētīt un analizēt sekas, ko izraisa nepieciešamība rūpēties par citiem, un no tās izrietošo sievietes fiziskās un garīgās veselības pasliktināšanos. |
| --- | --- |

2.3.3.5.3

EESK aicina lielākā mērā ņemt vērā, kā arī pētīt un analizēt sekas, ko izraisa nepieciešamība rūpēties par citiem, un no tās izrietošo sievietes fiziskās un garīgās veselības pasliktināšanos.

| 2.3.3.5.4 | EESK piekrīt uz dzimumu līdztiesību attiecinātajiem ES mērķiem un uzskata, ka atklātās koordinācijas metode būtu jāpiemēro veselības aizsardzības jomā, tai būtu jāietver arī dzimumu līdztiesības mērķi un preventīvo programmu pastiprināšana. Papildinot iepriekšminēto, ir nepieciešami intensīvāki pasākumi tādās ar dzimumu saistītās jomās kā seksuāli transmisīvās slimības (ieskaitot HIV/AIDS), seksuālās un reproduktīvās veselības jautājumi. |
| --- | --- |

2.3.3.5.4

EESK piekrīt uz dzimumu līdztiesību attiecinātajiem ES mērķiem un uzskata, ka atklātās koordinācijas metode būtu jāpiemēro veselības aizsardzības jomā, tai būtu jāietver arī dzimumu līdztiesības mērķi un preventīvo programmu pastiprināšana. Papildinot iepriekšminēto, ir nepieciešami intensīvāki pasākumi tādās ar dzimumu saistītās jomās kā seksuāli transmisīvās slimības (ieskaitot HIV/AIDS), seksuālās un reproduktīvās veselības jautājumi.

2.3.3.6   Daudzkārtīgas diskriminācijas, sevišķi ieceļotāju un mazākumtautību sieviešu diskriminācijas apkarošana.

| 2.3.3.6.1 | Nelabvēlīgo grupu sievišķajām loceklēm bieži vien klājas grūtāk nekā viņu vīrišķajiem likteņa biedriem. Viņas cieš divkārtīgu diskrimināciju. Tādēļ ir vajadzīga dzimumu līdztiesības veicināšana migrācijas un integrācijas politikā, lai nodrošinātu sieviešu tiesības un pilsonisko līdzdalību, pilnīgi izmantot viņu darba potenciālu un uzlabot viņu iespējas iesaistīties izglītībā un mūžizglītībā. |
| --- | --- |

2.3.3.6.1

Nelabvēlīgo grupu sievišķajām loceklēm bieži vien klājas grūtāk nekā viņu vīrišķajiem likteņa biedriem. Viņas cieš divkārtīgu diskrimināciju. Tādēļ ir vajadzīga dzimumu līdztiesības veicināšana migrācijas un integrācijas politikā, lai nodrošinātu sieviešu tiesības un pilsonisko līdzdalību, pilnīgi izmantot viņu darba potenciālu un uzlabot viņu iespējas iesaistīties izglītībā un mūžizglītībā.

| 2.3.3.6.2 | EESK pauž nožēlu, ka Hāgas mērķi, ko pieņēma Eiropas Padome un kas jāīsteno brīvības, drošības un tiesiskuma jomā laikposmā no 2005. –2010. gadam, neattiecas uz sieviešu migranšu īpašo situāciju. EESK konstatē, ka starp migrantiem ir arvien vairāk sieviešu, un iesaka dzimumu līdztiesības principu pilnībā iekļaut uz visiem migrācijas posmiem attiecinātajā ES politikā un ar to saistītajos procesos, jo īpaši uzņemšanas un iekļaušanas vietējā sabiedrībā posmā. |
| --- | --- |

2.3.3.6.2

EESK pauž nožēlu, ka Hāgas mērķi, ko pieņēma Eiropas Padome un kas jāīsteno brīvības, drošības un tiesiskuma jomā laikposmā no 2005. –2010. gadam, neattiecas uz sieviešu migranšu īpašo situāciju. EESK konstatē, ka starp migrantiem ir arvien vairāk sieviešu, un iesaka dzimumu līdztiesības principu pilnībā iekļaut uz visiem migrācijas posmiem attiecinātajā ES politikā un ar to saistītajos procesos, jo īpaši uzņemšanas un iekļaušanas vietējā sabiedrībā posmā.

| 2.3.3.6.3 | Patvēruma piešķiršanas instrumentu transponēšanas un īstenošana, jo īpaši pagaidu aizsardzība un uzņemšanas apstākļu minimālie standarti, ir vienoti ar saistībām, kas izriet no starptautiskām konvencijām par cilvēktiesībām un no 1951. gada Ženēvas konvencijas. Turklāt patvēruma politikai būtu jāatspoguļo ar dzimumu saistītās vajāšanas raksturs tām sievietēm, kas pametušas savu zemi šā iemesla dēļ. |
| --- | --- |

2.3.3.6.3

Patvēruma piešķiršanas instrumentu transponēšanas un īstenošana, jo īpaši pagaidu aizsardzība un uzņemšanas apstākļu minimālie standarti, ir vienoti ar saistībām, kas izriet no starptautiskām konvencijām par cilvēktiesībām un no 1951. gada Ženēvas konvencijas. Turklāt patvēruma politikai būtu jāatspoguļo ar dzimumu saistītās vajāšanas raksturs tām sievietēm, kas pametušas savu zemi šā iemesla dēļ.

2.3.3.7   Būtiskākie pasākumi, ko Komisija paredzējusi veikt šajā jomā.

| 2.3.3.7.1 | EESK atbalsta Komisijas paredzētos būtiskākos pasākumus, jo īpaši tos, kuros prioritāte piešķirta integrētās pieejas dzimumu līdztiesībai uzraudzībai un stiprināšanai. Komiteja atbalsta iniciatīvas, kas veltītas atklātās koordinācijas metodes stiprināšanai tādās jomā kā, piemēram, pensijas, sociālā integrācija, veselības aizsardzība un ilgstoša aprūpe. Galvenā uzmanība ir jāpievērš sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšanai (5). |
| --- | --- |

2.3.3.7.1

EESK atbalsta Komisijas paredzētos būtiskākos pasākumus, jo īpaši tos, kuros prioritāte piešķirta integrētās pieejas dzimumu līdztiesībai uzraudzībai un stiprināšanai. Komiteja atbalsta iniciatīvas, kas veltītas atklātās koordinācijas metodes stiprināšanai tādās jomā kā, piemēram, pensijas, sociālā integrācija, veselības aizsardzība un ilgstoša aprūpe. Galvenā uzmanība ir jāpievērš sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšanai (5).

2.3.4   Darba, privātās un ģimenes dzīves saskaņošanas uzlabošana.

| 2.3.4.1 | EESK atzīst, ka ir svarīgi izstrādāt tādus pasākumus (tostarp noteikt precīzi definētus mērķus un rādītājus), kas nodrošinātu piekļuvi bērnu aprūpes iestādēm laika posmā no bērna dzimšanas līdz obligātajam skolas vecumam, kā arī visādā ziņā pieejamus aprūpes pakalpojumus citām sociālā ziņā atkarīgām personām, jo tas tieši ietekmē sieviešu iespējas strādāt algotu darbu. Jāizveido arī pakalpojumi, kas ir pieejami pēc mācību dienas beigām un atbilst vecāku darba laika grafikiem — šos pakalpojumus būtu jāpiedāvā visā laika posmā, kamēr bērni apmeklē skolu. |
| --- | --- |

2.3.4.1

EESK atzīst, ka ir svarīgi izstrādāt tādus pasākumus (tostarp noteikt precīzi definētus mērķus un rādītājus), kas nodrošinātu piekļuvi bērnu aprūpes iestādēm laika posmā no bērna dzimšanas līdz obligātajam skolas vecumam, kā arī visādā ziņā pieejamus aprūpes pakalpojumus citām sociālā ziņā atkarīgām personām, jo tas tieši ietekmē sieviešu iespējas strādāt algotu darbu. Jāizveido arī pakalpojumi, kas ir pieejami pēc mācību dienas beigām un atbilst vecāku darba laika grafikiem — šos pakalpojumus būtu jāpiedāvā visā laika posmā, kamēr bērni apmeklē skolu.

| 2.3.4.2 | EESK piekrīt, ka privātās un profesionālās dzīves saskaņošana ir nozīmīgs aspekts un atzīst, ka elastīgu sadarbības noteikumu priekšrocības tomēr netiek izmantotas tik bieži, cik tas būtu vajadzīgs. Komiteja ir norūpējusies, ka, pielietojot dažus jaunus darba organizācijas veidus, ir iespējama strādnieku ekspluatācija un ka nestabilās darbavietās bieži tiek nodarbinātas sievietes. Tādēļ tā nešaubīgi uzskata, ka jānodrošina elastīguma un sociālās drošības līdzsvars. |
| --- | --- |

2.3.4.2

EESK piekrīt, ka privātās un profesionālās dzīves saskaņošana ir nozīmīgs aspekts un atzīst, ka elastīgu sadarbības noteikumu priekšrocības tomēr netiek izmantotas tik bieži, cik tas būtu vajadzīgs. Komiteja ir norūpējusies, ka, pielietojot dažus jaunus darba organizācijas veidus, ir iespējama strādnieku ekspluatācija un ka nestabilās darbavietās bieži tiek nodarbinātas sievietes. Tādēļ tā nešaubīgi uzskata, ka jānodrošina elastīguma un sociālās drošības līdzsvars.

| 2.3.4.3 | ES ir atzinusi sieviešu un vīriešu privātās un darba dzīves saskaņošanas nozīmīgumu (6). Ģimenē mājas darbu un aprūpes uzdevumu sadale ir jāmaina, lai nodrošinātu vīriešu un sieviešu līdzvērtīgu slodzi. Vīriešu loma mājsaimniecībā ir jāpalielina. Turklāt ņemot vērā pašreizējo diskusiju par darba laika direktīvas pārskatīšanu, ir jānosaka darba laika grafiki, kas sociālā ziņā ir apvienojami ar pienākumiem ģimenē.
  EESK atzīst, ka ir svarīgi izstrādāt pasākumus (tostarp noteikt precīzi definētus mērķus un rādītājus), lai nodrošinātu bērnu, kā arī nevarīgu vecāka gadagājuma cilvēku un invalīdu aprūpi. |
| --- | --- |

2.3.4.3

ES ir atzinusi sieviešu un vīriešu privātās un darba dzīves saskaņošanas nozīmīgumu (6). Ģimenē mājas darbu un aprūpes uzdevumu sadale ir jāmaina, lai nodrošinātu vīriešu un sieviešu līdzvērtīgu slodzi. Vīriešu loma mājsaimniecībā ir jāpalielina. Turklāt ņemot vērā pašreizējo diskusiju par darba laika direktīvas pārskatīšanu, ir jānosaka darba laika grafiki, kas sociālā ziņā ir apvienojami ar pienākumiem ģimenē.

EESK atzīst, ka ir svarīgi izstrādāt pasākumus (tostarp noteikt precīzi definētus mērķus un rādītājus), lai nodrošinātu bērnu, kā arī nevarīgu vecāka gadagājuma cilvēku un invalīdu aprūpi.

2.3.5   Sieviešu un vīriešu līdztiesīga dalība lēmumu pieņemšanā — tās veicināšana.

| 2.3.5.1 | Jautājums par sieviešu nepietiekamo pārstāvību politikas jomā, ar ekonomiku saistītu lēmumu pieņemšanas procesā, kā arī zinātnes un tehnoloģiju attīstības jomā tomēr netiek risināts pietiekami efektīvi. Komisijas ierosināto būtiskāko pasākumu mērķis ir pievērsties šīs nedemokrātiskās situācijas izmainīšanai. Tomēr dalībvalstu apņemšanās veikt nepieciešamos pasākumus joprojām ir ļoti nepārliecinoša. Nošķiršana ir vērojama gan sabiedriskajā gan arī privātajā sektorā. Sievietes nav pietiekami pārstāvētas augstākajā līmenī un atbildīgos amatos gan publiskajā, gan arī privātajā sektorā. |
| --- | --- |

2.3.5.1

Jautājums par sieviešu nepietiekamo pārstāvību politikas jomā, ar ekonomiku saistītu lēmumu pieņemšanas procesā, kā arī zinātnes un tehnoloģiju attīstības jomā tomēr netiek risināts pietiekami efektīvi. Komisijas ierosināto būtiskāko pasākumu mērķis ir pievērsties šīs nedemokrātiskās situācijas izmainīšanai. Tomēr dalībvalstu apņemšanās veikt nepieciešamos pasākumus joprojām ir ļoti nepārliecinoša. Nošķiršana ir vērojama gan sabiedriskajā gan arī privātajā sektorā. Sievietes nav pietiekami pārstāvētas augstākajā līmenī un atbildīgos amatos gan publiskajā, gan arī privātajā sektorā.

| 2.3.5.2 | Komiteja tādēļ taisnīguma nodrošināšanai ierosina izvirzīt mērķus un noteikt beigu termiņus, lai palielinātu sieviešu līdzdalību visos lēmumu pieņemšanas veidos. Tā uzskata, ka šāda mērķu un termiņu noteikšana efektīvi varētu ietekmēt sieviešu pārstāvību politiskajā elitē, ar ekonomikas jomu saistītu lēmumu pieņemšanā, kā arī zinātnes un tehnoloģiju jomā. |
| --- | --- |

2.3.5.2

Komiteja tādēļ taisnīguma nodrošināšanai ierosina izvirzīt mērķus un noteikt beigu termiņus, lai palielinātu sieviešu līdzdalību visos lēmumu pieņemšanas veidos. Tā uzskata, ka šāda mērķu un termiņu noteikšana efektīvi varētu ietekmēt sieviešu pārstāvību politiskajā elitē, ar ekonomikas jomu saistītu lēmumu pieņemšanā, kā arī zinātnes un tehnoloģiju jomā.

| 2.3.5.3 | Turklāt saskaņā ar 2004. gada 1. maija Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 1. d pantu (77) 96 (7) visām Eiropas Savienības iestādēm visos līmeņos, kur sieviešu pārstāvība lēmumu pieņemšanas procesā ir nepietiekama, efektīvi ir jāveic pozitīvi pasākumi. Šāda veida pozitīvu pasākumu rezultāti regulāri būtu jāpārrauga un jāpublicē. |
| --- | --- |

2.3.5.3

Turklāt saskaņā ar 2004. gada 1. maija Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 1. d pantu (77) 96 (7) visām Eiropas Savienības iestādēm visos līmeņos, kur sieviešu pārstāvība lēmumu pieņemšanas procesā ir nepietiekama, efektīvi ir jāveic pozitīvi pasākumi. Šāda veida pozitīvu pasākumu rezultāti regulāri būtu jāpārrauga un jāpublicē.

2.3.6   Ar dzimumu saistītas vardarbības un tirdzniecības iznīdēšana.

| 2.3.6.1 | Komisija ir apņēmusies apkarot visas vardarbības formas. Ar dzimumu saistītās vardarbības rezultātā galvenokārt cieš sievietes. EESK šim jautājumam pirms neilga laika ir veltījusi pašiniciatīvas atzinumu par vardarbību pret sievietēm ģimenē (8) Vardarbība pret sievietēm ģimenē kavē viņu sociālo iekļaušanu un jo īpaši viņu iekļaušanu darba tirgū, kas izraisa sociālo atstumšanu, nabadzību un finansiālo un materiālo atkarību. Komiteja uzskata, ka ir jāizstrādā Eiropas Rīcības plāns pret sievietēm vērstas vardarbības novēršanai. |
| --- | --- |

2.3.6.1

Komisija ir apņēmusies apkarot visas vardarbības formas. Ar dzimumu saistītās vardarbības rezultātā galvenokārt cieš sievietes. EESK šim jautājumam pirms neilga laika ir veltījusi pašiniciatīvas atzinumu par vardarbību pret sievietēm ģimenē (8) Vardarbība pret sievietēm ģimenē kavē viņu sociālo iekļaušanu un jo īpaši viņu iekļaušanu darba tirgū, kas izraisa sociālo atstumšanu, nabadzību un finansiālo un materiālo atkarību. Komiteja uzskata, ka ir jāizstrādā Eiropas Rīcības plāns pret sievietēm vērstas vardarbības novēršanai.

| 2.3.6.2 | Ar cilvēku tirdzniecību saistītus jautājumus ir jārisina kopīgi ar citiem jautājumiem. Cilvēku tirdzniecība ir organizētās noziedzības sastāvdaļa, un efektīvai rīcībai šajā jomā ir nepieciešama visu dalībvalstu sadarbība, kuras mērķis ir saskaņota drošības politika un kopējs tiesisks regulējums. ES mērķi šajā jomā tiek noteikti pamatojoties uz Hāgas programmu (9) un ANO Konvenciju par starptautiskās organizētās noziedzības apkarošanu (10). EESK ir pieņēmusi atzinumu, kurā ir uzsvērts efektīvas drošības nozīmīgums, lai aizsargātu iedzīvotājus brīvā un atvērtā sabiedrībā, ievērojot taisnīgumu un tiesiskumu (11) |
| --- | --- |

2.3.6.2

Ar cilvēku tirdzniecību saistītus jautājumus ir jārisina kopīgi ar citiem jautājumiem. Cilvēku tirdzniecība ir organizētās noziedzības sastāvdaļa, un efektīvai rīcībai šajā jomā ir nepieciešama visu dalībvalstu sadarbība, kuras mērķis ir saskaņota drošības politika un kopējs tiesisks regulējums. ES mērķi šajā jomā tiek noteikti pamatojoties uz Hāgas programmu (9) un ANO Konvenciju par starptautiskās organizētās noziedzības apkarošanu (10). EESK ir pieņēmusi atzinumu, kurā ir uzsvērts efektīvas drošības nozīmīgums, lai aizsargātu iedzīvotājus brīvā un atvērtā sabiedrībā, ievērojot taisnīgumu un tiesiskumu (11)

| 2.3.6.3 | Sievietes, kas ir cilvēku tirdzniecības upuri, nevajadzētu piespiedu kārtā izraidīt no valsts, jo, šādā veidā atgriežoties, viņas var apdraudēt mītnes valsts cilvēku tirgotāji. Tieši pretēji, šīm sievietēm būtu jāgarantē tiesības apmesties uz dzīvi tajā valstī, uz kuru viņas tika atvestas, tomēr vienlaikus nodrošinot arī to, ka šīs tiesības netiek ļaunprātīgi izmantotas. |
| --- | --- |

2.3.6.3

Sievietes, kas ir cilvēku tirdzniecības upuri, nevajadzētu piespiedu kārtā izraidīt no valsts, jo, šādā veidā atgriežoties, viņas var apdraudēt mītnes valsts cilvēku tirgotāji. Tieši pretēji, šīm sievietēm būtu jāgarantē tiesības apmesties uz dzīvi tajā valstī, uz kuru viņas tika atvestas, tomēr vienlaikus nodrošinot arī to, ka šīs tiesības netiek ļaunprātīgi izmantotas.

| 2.3.6.4 | Komiteja aicina dalībvalstis nodrošināt atbilstošu pasākumu īstenošanu, lai paplašinātu to sieviešu tiesības, kas ir cilvēku tirdzniecības upuri seksuālās izmantošanas nolūkos, kā arī lai nodrošinātu viņām lielāku atbalstu. Lai risinātu problēmas, kas saistītas ar pieaugošo pieprasījumu pēc seksuāliem pakalpojumiem, aizvien aktīvāk ir jāorganizē informēšanas kampaņas, tās jo īpaši veltot šo pakalpojumu izmantotājiem. Šīm informācijas kampaņām būtu jābūt plašākas izglītošanas iniciatīvas sastāvdaļai, lai paplašinātu personu iespējas atrast alternatīvu darbu un finansējumu. |
| --- | --- |

2.3.6.4

Komiteja aicina dalībvalstis nodrošināt atbilstošu pasākumu īstenošanu, lai paplašinātu to sieviešu tiesības, kas ir cilvēku tirdzniecības upuri seksuālās izmantošanas nolūkos, kā arī lai nodrošinātu viņām lielāku atbalstu. Lai risinātu problēmas, kas saistītas ar pieaugošo pieprasījumu pēc seksuāliem pakalpojumiem, aizvien aktīvāk ir jāorganizē informēšanas kampaņas, tās jo īpaši veltot šo pakalpojumu izmantotājiem. Šīm informācijas kampaņām būtu jābūt plašākas izglītošanas iniciatīvas sastāvdaļai, lai paplašinātu personu iespējas atrast alternatīvu darbu un finansējumu.

| 2.3.6.5 | Dalībvalstīm jāapsver iespēja par seksuālu pakalpojumu pirkšanu paredzēt kriminālatbildību vai vismaz iespēja garantēt cilvēku tirdzniecības upuru vai arī citu seksuālajā tirdzniecībā piespiedu kārtā iesaistītu personu labāku aizsardzību. |
| --- | --- |

2.3.6.5

Dalībvalstīm jāapsver iespēja par seksuālu pakalpojumu pirkšanu paredzēt kriminālatbildību vai vismaz iespēja garantēt cilvēku tirdzniecības upuru vai arī citu seksuālajā tirdzniecībā piespiedu kārtā iesaistītu personu labāku aizsardzību.

2.3.7   Dzimumu stereotipu izskaušana sabiedrībā.

| 2.3.7.1 | EESK piekrīt Komisijai, ka plašsaziņas līdzekļiem ir galvenā loma attieksmes un uzvedības veidošanā. Ierosinātās darbības, kas attiecas uz dzimumu stereotipu izskaušanu izglītībā, darba tirgū un plašsaziņas līdzekļos, pievēršas šiem jautājumiem un norāda dalībvalstīm pareizo virzienu. |
| --- | --- |

2.3.7.1

EESK piekrīt Komisijai, ka plašsaziņas līdzekļiem ir galvenā loma attieksmes un uzvedības veidošanā. Ierosinātās darbības, kas attiecas uz dzimumu stereotipu izskaušanu izglītībā, darba tirgū un plašsaziņas līdzekļos, pievēršas šiem jautājumiem un norāda dalībvalstīm pareizo virzienu.

| 2.3.7.2 | Atzīstot, ka sievietēm piekļuve plašsaziņas līdzekļiem un īpaši jau ar lēmumu pieņemšanu saistītiem amatiem plašsaziņas līdzekļos vēl joprojām ir nepietiekama, EESK piekrīt, ka ir jāveido politikas par dzimumu līdztiesību un plašsaziņas līdzekļiem. Tādēļ EESK iesaka:






  (a) | Visu Eiropu aptverošu izpratnes veidošanas pasākumu izstrādi, kas ir pilnībā neiecietīgi pret dzimumu līdztiesības noliedzēju (seksistu) apvainojumiem un priekšstatu graušanu par sievietēm plašsaziņas līdzekļos. |
| --- | --- | --- |

2.3.7.2

Atzīstot, ka sievietēm piekļuve plašsaziņas līdzekļiem un īpaši jau ar lēmumu pieņemšanu saistītiem amatiem plašsaziņas līdzekļos vēl joprojām ir nepietiekama, EESK piekrīt, ka ir jāveido politikas par dzimumu līdztiesību un plašsaziņas līdzekļiem. Tādēļ EESK iesaka:

(a)

Visu Eiropu aptverošu izpratnes veidošanas pasākumu izstrādi, kas ir pilnībā neiecietīgi pret dzimumu līdztiesības noliedzēju (seksistu) apvainojumiem un priekšstatu graušanu par sievietēm plašsaziņas līdzekļos.

| (b) | Kā ieteikts Komisijas direktīvas priekšlikumā par atsevišķu noteikumu koordinēšanu, kas saistīti ar televīzijas raidījumu veidošanas pakalpojumiem, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka komerciālas audiovizuālas pārraides neietver jebkāda veida diskrimināciju sakarā ar rasi, dzimumu vai tautību (12). |
| --- | --- |

(b)

Kā ieteikts Komisijas direktīvas priekšlikumā par atsevišķu noteikumu koordinēšanu, kas saistīti ar televīzijas raidījumu veidošanas pakalpojumiem, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka komerciālas audiovizuālas pārraides neietver jebkāda veida diskrimināciju sakarā ar rasi, dzimumu vai tautību (12).

| (c) | Dzimumu apmācības sistēmu veicināšanu plašsaziņas izglītības iestādēs, izstrādājot stabilus mehānismus, kuru mērķis ir dzimumu līdzsvars visos lēmumu pieņemšanas līmeņos plašsaziņas nozarē. |
| --- | --- |

(c)

Dzimumu apmācības sistēmu veicināšanu plašsaziņas izglītības iestādēs, izstrādājot stabilus mehānismus, kuru mērķis ir dzimumu līdzsvars visos lēmumu pieņemšanas līmeņos plašsaziņas nozarē.

| (d) | Sabiedriskās apraides attīstīšanu, izmantojot to kā neatkarīgu plašsaziņas instrumentu ar sabiedrisko pakalpojumu nodrošinātāja sūtību — aizsargāt cilvēktiesības un dzimumu līdztiesību. |
| --- | --- |

(d)

Sabiedriskās apraides attīstīšanu, izmantojot to kā neatkarīgu plašsaziņas instrumentu ar sabiedrisko pakalpojumu nodrošinātāja sūtību — aizsargāt cilvēktiesības un dzimumu līdztiesību.

| 2.3.7.3 | EESK piekrīt ierosinātajai rīcībai veicināt izpratni ar Komisijas plāna “D plāns — demokrātija, dialogs, diskusijas” (13) palīdzību, kā arī ar to saistītās darbības, ko organizē Komisijas attiecīgie pārstāvniecības dienesti dalībvalstīs. |
| --- | --- |

2.3.7.3

EESK piekrīt ierosinātajai rīcībai veicināt izpratni ar Komisijas plāna “D plāns — demokrātija, dialogs, diskusijas” (13) palīdzību, kā arī ar to saistītās darbības, ko organizē Komisijas attiecīgie pārstāvniecības dienesti dalībvalstīs.

2.3.8   Dzimumu līdztiesības veicināšana ārpus ES.

| 2.3.8.1 | EESK atbalsta Komisijas lomu sieviešu tiesību veicināšanā starptautiskā mērogā. |
| --- | --- |

2.3.8.1

EESK atbalsta Komisijas lomu sieviešu tiesību veicināšanā starptautiskā mērogā.

| 2.3.8.2 | ES ārlietu un attīstības politikām ir jāņem vērā apstāklis, ka sievietes uzņemas vadošo lomu nabadzības izskaušanā un ka viņu saimnieciskā, izglītības, politiskā un seksuālā emancipācija ietekmē ne tikai viņas pašas, bet arī viņu ģimenes un visu sabiedrību. |
| --- | --- |

2.3.8.2

ES ārlietu un attīstības politikām ir jāņem vērā apstāklis, ka sievietes uzņemas vadošo lomu nabadzības izskaušanā un ka viņu saimnieciskā, izglītības, politiskā un seksuālā emancipācija ietekmē ne tikai viņas pašas, bet arī viņu ģimenes un visu sabiedrību.

| 2.3.8.3 | ES arī jānodrošina tas, ka sieviešu vajadzības un iespējas tiek attīstītas un pārraudzītas kā valstu, tā arī ES līmenī un jādara iespējams tas, ka sievietēm ir pienācīga pieeja ES finansiālajai palīdzībai saistībā ar ES attīstības atbalsta politiku. |
| --- | --- |

2.3.8.3

ES arī jānodrošina tas, ka sieviešu vajadzības un iespējas tiek attīstītas un pārraudzītas kā valstu, tā arī ES līmenī un jādara iespējams tas, ka sievietēm ir pienācīga pieeja ES finansiālajai palīdzībai saistībā ar ES attīstības atbalsta politiku.

| 2.3.8.4 | Krīžu novēršanas gadījumos pastāv nepieciešamība dzimumu aspektu iesaistīt Eiropas drošības un aizsardzības politikā (EDAP) atbilstoši ANO Rezolūcijai Nr. 1325 (14) un 2000. gada Eiropas Rezolūcijai par sieviešu līdzdalību konfliktu miermīlīgā noregulēšanā. |
| --- | --- |

2.3.8.4

Krīžu novēršanas gadījumos pastāv nepieciešamība dzimumu aspektu iesaistīt Eiropas drošības un aizsardzības politikā (EDAP) atbilstoši ANO Rezolūcijai Nr. 1325 (14) un 2000. gada Eiropas Rezolūcijai par sieviešu līdzdalību konfliktu miermīlīgā noregulēšanā.

| 2.3.8.5 | Eiropas Komisijas humānās palīdzības (ECHO) politikai vajadzētu par prioritāti noteikt palīdzību un finansiālu atbalstu sievietēm attiecībā uz ar dzimumu saistītu vardarbību, kas norisinājusies konfliktu laikā, un meklēt bruņota konflikta seku kompensācijas iespējas, izmantojot starptautisko tiesību mehānismus. |
| --- | --- |

2.3.8.5

Eiropas Komisijas humānās palīdzības (ECHO) politikai vajadzētu par prioritāti noteikt palīdzību un finansiālu atbalstu sievietēm attiecībā uz ar dzimumu saistītu vardarbību, kas norisinājusies konfliktu laikā, un meklēt bruņota konflikta seku kompensācijas iespējas, izmantojot starptautisko tiesību mehānismus.

2.4   II daļa: “Dzimumu līdztiesības pārvaldības uzlabošana”.

| 2.4.1 | Dzimumu līdztiesība ir sasniedzama tikai ar nepārprotamu apņemšanos pašā augstākajā politiskajā līmenī. Komisija veicina dzimumu līdztiesību pati savās rindās (15) un atbalsta daudzas struktūras, kas nodarbojas ar dzimumu jautājumiem, un tas ir devis ievērojamus panākumus. Tomēr vēl ir daudz darāmā ceļvedī uzrādītajās pamatjomās, un tādēļ vajadzīga labāka pārvaldība visos līmeņos: ES iestādēs, dalībvalstīs, parlamentos, starp sociālajiem partneriem un pilsoniskajā sabiedrībā. Dalībvalstu līmenī būtisks ir dzimumu līdztiesības ministru atbalsts. |
| --- | --- |

2.4.1

Dzimumu līdztiesība ir sasniedzama tikai ar nepārprotamu apņemšanos pašā augstākajā politiskajā līmenī. Komisija veicina dzimumu līdztiesību pati savās rindās (15) un atbalsta daudzas struktūras, kas nodarbojas ar dzimumu jautājumiem, un tas ir devis ievērojamus panākumus. Tomēr vēl ir daudz darāmā ceļvedī uzrādītajās pamatjomās, un tādēļ vajadzīga labāka pārvaldība visos līmeņos: ES iestādēs, dalībvalstīs, parlamentos, starp sociālajiem partneriem un pilsoniskajā sabiedrībā. Dalībvalstu līmenī būtisks ir dzimumu līdztiesības ministru atbalsts.

| 2.4.2 | EESK iesaka aktīvāk izmantot pašreizējās Komisijas līmeņa struktūras, lai veicinātu dzimumu līdztiesību, panākot lielāku konsekvenci un veidojot sakarus starp sistēmām, kā arī nostiprinot dialoga un konsultāciju ar organizēto pilsonisko sabiedrību mehānismus. Valsts līmenī būtu vairāk jāatbalsta un jāatzīst sieviešu organizācijas, kā arī, pamatojoties uz līdzdalības demokrātijas principu, jāpanāk lielāka sinerģija. |
| --- | --- |

2.4.2

EESK iesaka aktīvāk izmantot pašreizējās Komisijas līmeņa struktūras, lai veicinātu dzimumu līdztiesību, panākot lielāku konsekvenci un veidojot sakarus starp sistēmām, kā arī nostiprinot dialoga un konsultāciju ar organizēto pilsonisko sabiedrību mehānismus. Valsts līmenī būtu vairāk jāatbalsta un jāatzīst sieviešu organizācijas, kā arī, pamatojoties uz līdzdalības demokrātijas principu, jāpanāk lielāka sinerģija.

| 2.4.3 | Turklāt EESK uzskata, ka ES ir iestādēs jāievieš obligāta apmācība, lai veidotu izpratni par integrēto pieeju dzimumu līdztiesībai un uzlabotu informētību. |
| --- | --- |

2.4.3

Turklāt EESK uzskata, ka ES ir iestādēs jāievieš obligāta apmācība, lai veidotu izpratni par integrēto pieeju dzimumu līdztiesībai un uzlabotu informētību.

| 2.4.4 | EESK arī iesaka Komisijas Budžeta ģenerāldirektorātā izveidot dzimumu līdztiesības budžeta plānošanas darba grupu, kā arī ik gadu veikt īpašu dzimumu līdztiesības ietekmes uz ES budžetu novērtējumu. |
| --- | --- |

2.4.4

EESK arī iesaka Komisijas Budžeta ģenerāldirektorātā izveidot dzimumu līdztiesības budžeta plānošanas darba grupu, kā arī ik gadu veikt īpašu dzimumu līdztiesības ietekmes uz ES budžetu novērtējumu.

| 2.4.5 | EESK uzskata, ka ceļvedī izklāstītos mērķus nav iespējams sasniegt, neuzraugot izpildes gaitu. Pārskats termiņa vidū, kas jāsniedz 2008. gadā, būtu jāizmanto arī kā piemērotu pasākumu tālākas attīstīšanas līdzeklis, vajadzības gadījumā izstrādājot citus pasākumus, kas ir citādāki nekā līdzšinējā politikā definētie, un ceļvedi īstenojot līdz 2010. gadam, kad ceļvedis tiks izvērtēts. |
| --- | --- |

2.4.5

EESK uzskata, ka ceļvedī izklāstītos mērķus nav iespējams sasniegt, neuzraugot izpildes gaitu. Pārskats termiņa vidū, kas jāsniedz 2008. gadā, būtu jāizmanto arī kā piemērotu pasākumu tālākas attīstīšanas līdzeklis, vajadzības gadījumā izstrādājot citus pasākumus, kas ir citādāki nekā līdzšinējā politikā definētie, un ceļvedi īstenojot līdz 2010. gadam, kad ceļvedis tiks izvērtēts.

Briselē, 2006. gada 13. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 89/552/EK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos (COM (2005) 646 galīgā redakcija).

1

http://ec.europa.eu/comm/avpolicy/docs/reg/modernisation/proposal_2005/com2005-646-final-en.pdf.

(2)  EESK 2005. gada 28. septembra atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta izveidi”, ziņotāja — Štechová (OV C 24, 31.01.2006, 29.-33. lpp.).

2

Štechová

http://eescopinions.esc.eu./viewdoc.aspx?doc=//esppub1/esp_public/ces/soc/soc204/en/ces1066-2005_ac_en.doc.

(3)  Nepārvarēta plaisa.

3

(4)  EESK.2005. gada 29. septembra atzinums “Nabadzība sieviešu vidū Eiropā”, ziņotāja: King kdze (OV C 24 31.01.2006., 95.–101. lpp.)

4

King

http://eescopinions.esc.eu/viewdoc.aspx?doc=//esppub1/esp_public/ces/soc/soc204/en/ces1066-2005_ac_en.doc.

(5)  Lūdzu skatīt EESK 2006. gada 20. aprīļa atzinuma par tematu “Atklātās koordinācijas stratēģija sociālās aizsardzības jomā”, ziņotājs — Olsson kgs (OV C 185, 08.08.2006, 87. lpp) 5.2.2 punktu.

5

Olsson

http://eur-lex.europa.eu/JOIndex.do?year=2006&serie=C&textfield2=185&Submit=Search.

(6)  Padomes un nodarbinātības un sociālās politikas ministru 2000. gada 29. jūnija Rezolūcija par sieviešu un vīriešu līdzsvarotu līdzdalību ģimenes un profesionālajā dzīvē (2000/C 218/02).

6

http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2000/c_137/c_13720020608en00020023.pdf.

(7)  Skat: http://www.europa.eu.int/comm/dgs/personnel_administration/statut/tocen100.pdf.

7

(8)  EESK 2006. gada 16. marta atzinums par tematu “Vardarbība pret sievietēm ģimenē”, ziņotāja — Heinisch kdze (OV C 110, 09.05.2006, 89. lpp)

8

Heinisch

http://eur-lex.europa.eu/JOIndex.do?year=2006&serie=C&textfield2=110&Submit=Search.

(9)  Skat: http://ec.europa.eu/justice_home/news/information_dossiers/the_hague_priorities/index_en.htm.

9

(10)  Skat: http://www.unodc.org/unodc/crime_cicp_convention.html.

10

(11)  EESK 2005. gada 15. decembra atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam. Hāgas programma: desmit prioritātes turpmākajiem pieciem gadiem — partnerība Eiropas atjaunošanai brīvības, drošības un tiesiskuma jomā”, ziņotājs — Pariza-Castanos kgs (OV C 65, 17.03.2006., 120.-130. lpp).

11

— Pariza-Castanos

http://eur-lex.europa.eu/JOIndex.do?year=2006&serie=C&textfield2=65&Submit=Search.

(12)  COM (2005) 646 galīgā redakcija, skatīt zemsvītras piezīmi Nr. 2.

12

(13)  Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Komisijas ieguldījums pārdomu laikā un pēc tā: D plāns — demokrātija, dialogs, diskusijas” (COM (2005) 494 galīgā redakcija).

13

http://europa.eu.int/eur-lex/lex/LexUriServ/site/en/com/2005/com2005_0494en01.pdf.

(14)  Skatīt http://www.peacewomen.org/un/sc/1325.html (pieņemta 2000. gada 31. oktobrī).

14

(15)  Paziņojuma III pielikums.

15

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/180 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/180

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Visas Eiropas transporta koridori 2004-2006”

(2006/C 318/30)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2004. gada 16. decembrī nolēma sagatavot “Visas Eiropas transporta koridori 2004-2006”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2006. gada 4. septembrī. Ziņotāja — ALLEWELDT kdze.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (13. septembra sēdē), ar 192 balsīm par, 4 balsīm pret un 10 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Pastāvīgās izpētes grupas mērķi.

| 1.1 | Kopš visas Eiropas mēroga transporta politikas aizsākumiem 1991. gadā, kad tika noteiktas nozīmīgāko koridoru plānošanas vadlīnijas, EESK aktīvi un ar lielu pārliecību ir iesaistījusies šīs kohēzijas politikas, kas sniedzas ārpus ES robežām, īstenošanā. Iepriekšējo desmit gadu veikums ir apkopots 2003. gadā izdotā īpašā publikācijā (1) Kopš tā laika darbu turpina pastāvīga izpētes grupa. Pēdējais atzinums (2) attiecas uz laika posmu no 2002. līdz 2004. gadam. Turpretim šajā atzinumā ir apspriesta attīstības gaita līdz 2006. gada vidum. |
| --- | --- |

1.1

Kopš visas Eiropas mēroga transporta politikas aizsākumiem 1991. gadā, kad tika noteiktas nozīmīgāko koridoru plānošanas vadlīnijas, EESK aktīvi un ar lielu pārliecību ir iesaistījusies šīs kohēzijas politikas, kas sniedzas ārpus ES robežām, īstenošanā. Iepriekšējo desmit gadu veikums ir apkopots 2003. gadā izdotā īpašā publikācijā (1) Kopš tā laika darbu turpina pastāvīga izpētes grupa. Pēdējais atzinums (2) attiecas uz laika posmu no 2002. līdz 2004. gadam. Turpretim šajā atzinumā ir apspriesta attīstības gaita līdz 2006. gada vidum.

| 1.2 | Pastāvīgās izpētes grupas mērķis ir jau no paša sākuma veidot tādu kopējo visas Eiropas transporta infrastruktūru gan ES teritorijā, gan ārpus tās, kas atbilst transporta politikas mērķiem attiecībā uz ilgtspējīgu un efektīvu transporta sistēmu, kā arī atbilst kohēzijas politikas mērķiem. Tādējādi šajā procesā ir jāņem vērā sociālie, ekonomikas, operatīvie, ar vides aizsardzību, drošības politiku un reģionālo attīstību saistīti jautājumi, kā arī jāiesaista attiecīgās ieinteresētās puses. Pastāvīgā izpētes grupa, veicot praktisku darbību vietējā līmenī, šo jautājumu risināšanā vēlas sniegt neatkarīgu ieguldījumu. Šis atzinums ir ziņojums par 2004.-2006. gadā veiktajiem pasākumiem un gūto pieredzi, un tajā ir novērtētas arī šajā jomā vērojamās politiskās izmaiņas. |
| --- | --- |

1.2

Pastāvīgās izpētes grupas mērķis ir jau no paša sākuma veidot tādu kopējo visas Eiropas transporta infrastruktūru gan ES teritorijā, gan ārpus tās, kas atbilst transporta politikas mērķiem attiecībā uz ilgtspējīgu un efektīvu transporta sistēmu, kā arī atbilst kohēzijas politikas mērķiem. Tādējādi šajā procesā ir jāņem vērā sociālie, ekonomikas, operatīvie, ar vides aizsardzību, drošības politiku un reģionālo attīstību saistīti jautājumi, kā arī jāiesaista attiecīgās ieinteresētās puses. Pastāvīgā izpētes grupa, veicot praktisku darbību vietējā līmenī, šo jautājumu risināšanā vēlas sniegt neatkarīgu ieguldījumu. Šis atzinums ir ziņojums par 2004.-2006. gadā veiktajiem pasākumiem un gūto pieredzi, un tajā ir novērtētas arī šajā jomā vērojamās politiskās izmaiņas.

2.   Secinājumi.

| 2.1 | EESK iniciatīva ir veltīta galvenokārt saiknei starp transporta infrastruktūras attīstīšanu no vienas puses un nozīmīgāko transporta politikas mērķu sasniegšanu un operatīvo jautājumu risināšanu no otras puses. Šī problēma vēl joprojām ir aktuāla, un tā ir steidzami jārisina. Neraugoties uz politiskā līmenī vairākkārtīgi un regulāri atkārtoto apņemšanos šo saikni izveidot, panāktais progress ir neliels, jo šīs idejas realizācijai netiek izstrādāta īpaša procedūra. Cerība, ka transporta politikas mērķi praksē paši par sevi būs saistīti infrastruktūras tālāko attīstību, pagājušajos gados nav attaisnojusies. Šo jautājumu risināšanā liela nozīme varētu būt reģioniem — šajā līmenī konkrēti tiek risināti visi jautājumi un pastāv īpaša nepieciešamība izprast visā Eiropā pastāvošās kopsakarības. Uz to, cik svarīgi galveno transporta koridoru plānošanas procesā ir ņemt vērā to ietekmi uz reģioniem, pastāvīgā izpētes grupa uzskatāmi ir norādījusi Ziemeļaustrumpolijā notikušajā reģionālajā konferencē. Eiropas līmenim šajā jautājumā ir jāuzņemas lielāka atbildība. Uzskats, ka Eiropas uzdevums ir vienīgi ar galvenajiem transporta koridoriem saistītu projektu īstenošana, ir nepareizs. |
| --- | --- |

2.1

EESK iniciatīva ir veltīta galvenokārt saiknei starp transporta infrastruktūras attīstīšanu no vienas puses un nozīmīgāko transporta politikas mērķu sasniegšanu un operatīvo jautājumu risināšanu no otras puses. Šī problēma vēl joprojām ir aktuāla, un tā ir steidzami jārisina. Neraugoties uz politiskā līmenī vairākkārtīgi un regulāri atkārtoto apņemšanos šo saikni izveidot, panāktais progress ir neliels, jo šīs idejas realizācijai netiek izstrādāta īpaša procedūra. Cerība, ka transporta politikas mērķi praksē paši par sevi būs saistīti infrastruktūras tālāko attīstību, pagājušajos gados nav attaisnojusies. Šo jautājumu risināšanā liela nozīme varētu būt reģioniem — šajā līmenī konkrēti tiek risināti visi jautājumi un pastāv īpaša nepieciešamība izprast visā Eiropā pastāvošās kopsakarības. Uz to, cik svarīgi galveno transporta koridoru plānošanas procesā ir ņemt vērā to ietekmi uz reģioniem, pastāvīgā izpētes grupa uzskatāmi ir norādījusi Ziemeļaustrumpolijā notikušajā reģionālajā konferencē. Eiropas līmenim šajā jautājumā ir jāuzņemas lielāka atbildība. Uzskats, ka Eiropas uzdevums ir vienīgi ar galvenajiem transporta koridoriem saistītu projektu īstenošana, ir nepareizs.

| 2.2 | Lai Eiropas infrastruktūras plānošanu pielāgotu jaunajiem politiskajiem apstākļiem, pagājušajos 2 gados ir padarīts ļoti daudz. Eiropas Savienībā apstiprināja jaunus prioritārus projektus, noteica jaunus galvenos transporta koridorus, kas ES savieno ar kaimiņvalstīm, kā arī turpināja attīstīt Rietumbalkānu iniciatīvu. EESK uzskata, ka šie jaunie pasākumi principā ir izdevušies, un īpaši atbalsta to, ka pienācīga uzmanība tika veltīta transporta saiknes veidošanai ar kaimiņvalstīm. Tomēr šie jaunie pasākumi tiek realizēti, izmantojot iepriekšējo pieeju — uzmanība tiek pievērsta gandrīz vienīgi transporta ceļu plānošanai. Jautājumi, kas saistīti ar vairākveidu pārvadājumiem un ietekmi uz vidi, kā arī vietējā līmeņa ekonomikas un sociālie jautājumi apsvērumos vai nu vispār netiek ņemti vērā, vai arī tiem pievērš ļoti maz uzmanības. EESK uzskata, ka šāda pieeja ir ļoti nepareiza. |
| --- | --- |

2.2

Lai Eiropas infrastruktūras plānošanu pielāgotu jaunajiem politiskajiem apstākļiem, pagājušajos 2 gados ir padarīts ļoti daudz. Eiropas Savienībā apstiprināja jaunus prioritārus projektus, noteica jaunus galvenos transporta koridorus, kas ES savieno ar kaimiņvalstīm, kā arī turpināja attīstīt Rietumbalkānu iniciatīvu. EESK uzskata, ka šie jaunie pasākumi principā ir izdevušies, un īpaši atbalsta to, ka pienācīga uzmanība tika veltīta transporta saiknes veidošanai ar kaimiņvalstīm. Tomēr šie jaunie pasākumi tiek realizēti, izmantojot iepriekšējo pieeju — uzmanība tiek pievērsta gandrīz vienīgi transporta ceļu plānošanai. Jautājumi, kas saistīti ar vairākveidu pārvadājumiem un ietekmi uz vidi, kā arī vietējā līmeņa ekonomikas un sociālie jautājumi apsvērumos vai nu vispār netiek ņemti vērā, vai arī tiem pievērš ļoti maz uzmanības. EESK uzskata, ka šāda pieeja ir ļoti nepareiza.

| 2.3 | Viens no Eiropas infrastruktūras plānošanas pārskatīšanas iemesliem bija aizkavētā projektu realizācija, kā cēlonis bieži ir nepietiekams finansējums. Tādēļ galvenais mērķis bija koncentrēšanās tikai uz dažiem projektiem. EESK uzskata, ka ir jāpalielina arī ES piemaksas. Attiecībā uz iespējām piešķirt papildu finansējumu EESK savus priekšlikumus jau ir izteikusi citā dokumentā. Tādos projektos, ko īsteno tikai ES teritorijā, vismaz būtu pilnīgāk jāizmanto iespēja no ES līdzekļiem saņemt 20 % līdzfinansējumu. Palielinot piemaksas, vienlaikus ir jāizvirza un ir iespējams infrastruktūras projektiem izvirzīt obligātākas prasības, piemēram, vides aizsardzības, vairākveidu pārvadājumu vai drošības jomās. |
| --- | --- |

2.3

Viens no Eiropas infrastruktūras plānošanas pārskatīšanas iemesliem bija aizkavētā projektu realizācija, kā cēlonis bieži ir nepietiekams finansējums. Tādēļ galvenais mērķis bija koncentrēšanās tikai uz dažiem projektiem. EESK uzskata, ka ir jāpalielina arī ES piemaksas. Attiecībā uz iespējām piešķirt papildu finansējumu EESK savus priekšlikumus jau ir izteikusi citā dokumentā. Tādos projektos, ko īsteno tikai ES teritorijā, vismaz būtu pilnīgāk jāizmanto iespēja no ES līdzekļiem saņemt 20 % līdzfinansējumu. Palielinot piemaksas, vienlaikus ir jāizvirza un ir iespējams infrastruktūras projektiem izvirzīt obligātākas prasības, piemēram, vides aizsardzības, vairākveidu pārvadājumu vai drošības jomās.

| 2.4 | EESK atbalsta sadarbības paplašināšanu starp dalībvalstu transportu ministriju izveidotajām pārrobežu struktūrām (piemēram, rīcības komitejas transporta koridoru jautājumos) un struktūrām, ko šajā jomā ir izveidojusi Komisija. Tomēr, nodrošinot vienīgi struktūru koordināciju, tiek zaudētas nozīmīgas iespējas veicināt projektu praktisku īstenošanu. Aizvien grūtāk ir noteikt, kas konkrēti uzņemas atbildību par transporta politikas pārrobežu mērķu sasniegšanu. Šiem jautājumiem veltītas nozīmīgas vadlīnijas tika noteiktas pirmajās trijās visas Eiropas transporta konferencēs, kas notika 1991., 1994. un 1997. gadā. Helsinku 1997. gada visaptverošā deklarācija vēl joprojām ir lielisks sadarbības pamats. Savā laikā tika izteikta vēlme veikt regulāru progresa pārbaudi. Tomēr patlaban ar retiem izņēmumiem pārbauda tikai to, kā izpildīti būvdarbi. |
| --- | --- |

2.4

EESK atbalsta sadarbības paplašināšanu starp dalībvalstu transportu ministriju izveidotajām pārrobežu struktūrām (piemēram, rīcības komitejas transporta koridoru jautājumos) un struktūrām, ko šajā jomā ir izveidojusi Komisija. Tomēr, nodrošinot vienīgi struktūru koordināciju, tiek zaudētas nozīmīgas iespējas veicināt projektu praktisku īstenošanu. Aizvien grūtāk ir noteikt, kas konkrēti uzņemas atbildību par transporta politikas pārrobežu mērķu sasniegšanu. Šiem jautājumiem veltītas nozīmīgas vadlīnijas tika noteiktas pirmajās trijās visas Eiropas transporta konferencēs, kas notika 1991., 1994. un 1997. gadā. Helsinku 1997. gada visaptverošā deklarācija vēl joprojām ir lielisks sadarbības pamats. Savā laikā tika izteikta vēlme veikt regulāru progresa pārbaudi. Tomēr patlaban ar retiem izņēmumiem pārbauda tikai to, kā izpildīti būvdarbi.

| 2.5 | EESK konference Bjalistokā bija liels panākums. (3) Minētajā konferencē ne vien šajā reģionā tika paustas Eiropas idejas, bet kļuva zināmas arī reģiona iedzīvotāju cerības attiecībā uz visas Eiropas transporta politikas sekmīgu īstenošanu. Darbojoties šajā jomā, EESK turpmāk aktīvi izmantos savas iespējas veicināt šāda veida ierosmes. Turklāt koordinācijas procesā joprojām ir lietderīgi turpināt ciešu sadarbību ar rīcības komitejām transporta koridoru jautājumos, Dienvidaustrumeiropā izveidotajām darbības struktūrām (SEETO), kā arī, protams, ar Komisiju. Līdzās reģionālajām iniciatīvām turpmāk pastiprināti būtu jāpēta un jāizvērtē arī jautājumi, kas attiecas atšķirīgiem transporta veidiem galvenajos transporta koridoros, kā arī TEN-T (Eiropas transporta tīkla) prioritāriem projektiem. |
| --- | --- |

2.5

EESK konference Bjalistokā bija liels panākums. (3) Minētajā konferencē ne vien šajā reģionā tika paustas Eiropas idejas, bet kļuva zināmas arī reģiona iedzīvotāju cerības attiecībā uz visas Eiropas transporta politikas sekmīgu īstenošanu. Darbojoties šajā jomā, EESK turpmāk aktīvi izmantos savas iespējas veicināt šāda veida ierosmes. Turklāt koordinācijas procesā joprojām ir lietderīgi turpināt ciešu sadarbību ar rīcības komitejām transporta koridoru jautājumos, Dienvidaustrumeiropā izveidotajām darbības struktūrām (SEETO), kā arī, protams, ar Komisiju. Līdzās reģionālajām iniciatīvām turpmāk pastiprināti būtu jāpēta un jāizvērtē arī jautājumi, kas attiecas atšķirīgiem transporta veidiem galvenajos transporta koridoros, kā arī TEN-T (Eiropas transporta tīkla) prioritāriem projektiem.

3.   Visas Eiropas transporta politikas jaunā struktūra.

| 3.1 | Eiropā pēdējo divu gadu laikā ir norisinājušies plaša mēroga notikumi. 2004. gada maijā Eiropas Savienībai pievienojās desmit jaunas dalībvalstis. ES ir atjaunojusi un nostiprinājusi sakarus ar Rietumbalkānu valstīm un izstrādājusi jaunu kaimiņattiecību politiku. ES Komisijas iniciatīva, kas paredzēja Eiropas transporta tīklu pārorientāciju un koridoru attīstības turpināšanu, no vienas puses tika īstenota ES iekšienē, ņemot vērā gan 2004. gadā notikušo paplašināšanu, gan arī Eiropas Savienībā īstenotajā Eiropas transporta tīkla (TEN-T) politikā iekļaujot daļu transporta koridoru jomā gūtās pieredzes (4) No otras puses, minēta iniciatīva bija veltīta galveno transporta ceļu tīkla paplašināšanai, lai ņemtu vērā gan jauno Eiropas kaimiņattiecību politiku, gan arī tālejošākus mērķus. |
| --- | --- |

3.1

Eiropā pēdējo divu gadu laikā ir norisinājušies plaša mēroga notikumi. 2004. gada maijā Eiropas Savienībai pievienojās desmit jaunas dalībvalstis. ES ir atjaunojusi un nostiprinājusi sakarus ar Rietumbalkānu valstīm un izstrādājusi jaunu kaimiņattiecību politiku. ES Komisijas iniciatīva, kas paredzēja Eiropas transporta tīklu pārorientāciju un koridoru attīstības turpināšanu, no vienas puses tika īstenota ES iekšienē, ņemot vērā gan 2004. gadā notikušo paplašināšanu, gan arī Eiropas Savienībā īstenotajā Eiropas transporta tīkla (TEN-T) politikā iekļaujot daļu transporta koridoru jomā gūtās pieredzes (4) No otras puses, minēta iniciatīva bija veltīta galveno transporta ceļu tīkla paplašināšanai, lai ņemtu vērā gan jauno Eiropas kaimiņattiecību politiku, gan arī tālejošākus mērķus.

| 3.2 | Eiropas Komisija 2002. gadā izvērtēja situāciju TEN-T tīkla un visas Eiropas transporta koridoru īstenošanā. Secinājumos tika norādīts, ka transporta koridoru izbūve visnotaļ būtiski kavējas. Tādēļ Komisija izvēlējās pieeju, kam atbilstoši tika noteiktas skaidrākas prioritātes un plašāka līdzdalība attiecībā uz iesaistītajām valstīm. Šajā sakarā ir iespējams izšķirt trīs dažādus ģeogrāfiskus reģionus — nākotnes Eiropas Savienība, kurā ir 27 dalībvalstis, Rietumbalkānu valstis (5) un pārējās valstis un reģioni, kas robežojas ar 27 valstu ES. Eiropas Komisija visos trijos gadījumos izveidoja augsta līmeņa grupas, lai izstrādātu ieteikumus attiecībā uz galvenajiem pasākumiem vai rīcības vadlīnijām. |
| --- | --- |

3.2

Eiropas Komisija 2002. gadā izvērtēja situāciju TEN-T tīkla un visas Eiropas transporta koridoru īstenošanā. Secinājumos tika norādīts, ka transporta koridoru izbūve visnotaļ būtiski kavējas. Tādēļ Komisija izvēlējās pieeju, kam atbilstoši tika noteiktas skaidrākas prioritātes un plašāka līdzdalība attiecībā uz iesaistītajām valstīm. Šajā sakarā ir iespējams izšķirt trīs dažādus ģeogrāfiskus reģionus — nākotnes Eiropas Savienība, kurā ir 27 dalībvalstis, Rietumbalkānu valstis (5) un pārējās valstis un reģioni, kas robežojas ar 27 valstu ES. Eiropas Komisija visos trijos gadījumos izveidoja augsta līmeņa grupas, lai izstrādātu ieteikumus attiecībā uz galvenajiem pasākumiem vai rīcības vadlīnijām.

| 3.3 | Pirmo šāda veida pētījumu par 27 dalībvalstu ES veica augsta līmeņa darba grupa Karel van Miert kga vadībā (2002-2003). Šajā pētījumā kritiski tika izvērtētas trīs ceturtdaļas visas Eiropas transporta koridoru; augsta līmeņa grupa sastādīja sarakstu, kurā iekļāva tādus transporta infrastruktūras jomā īstenojamus 30 projektus “vecajās” un “jaunajās” dalībvalstīs, kas 27 dalībvalstu Eiropas Savienības TEN-T realizācijā ir prioritāri. Augsta līmeņa grupa TEN-T realizācijas atbalstam ierosināja arī jaunus finansēšanas noteikumus un tiesību normas, kā arī jaunus koordinācijas mehānismus, kuros tiek ņemtas vērā attiecīgā projekta īpatnības. Pamatojoties uz augsta līmeņa darba grupas ieteikumiem, 2004. gada aprīlī tika pārskatītas TEN-T vadlīnijas. |
| --- | --- |

3.3

Pirmo šāda veida pētījumu par 27 dalībvalstu ES veica augsta līmeņa darba grupa Karel van Miert kga vadībā (2002-2003). Šajā pētījumā kritiski tika izvērtētas trīs ceturtdaļas visas Eiropas transporta koridoru; augsta līmeņa grupa sastādīja sarakstu, kurā iekļāva tādus transporta infrastruktūras jomā īstenojamus 30 projektus “vecajās” un “jaunajās” dalībvalstīs, kas 27 dalībvalstu Eiropas Savienības TEN-T realizācijā ir prioritāri. Augsta līmeņa grupa TEN-T realizācijas atbalstam ierosināja arī jaunus finansēšanas noteikumus un tiesību normas, kā arī jaunus koordinācijas mehānismus, kuros tiek ņemtas vērā attiecīgā projekta īpatnības. Pamatojoties uz augsta līmeņa darba grupas ieteikumiem, 2004. gada aprīlī tika pārskatītas TEN-T vadlīnijas.

| 3.4 | Rietumbalkānu valstis to dažādības dēļ reģionālās politikas aktivitātēm bija mazāk piemērotas nekā 27 dalībvalstu ES — sakarā ar Rietumbalkānu valstu atšķirīgo statusu attiecībās ar ES, starpvalstu attiecībām reģionā un atšķirīgo dinamiku attiecībās ar ES atkārtoti bija jāveic politikas pielāgošana. Pēc nesenā bruņotā konflikta Balkānu reģionā ir ļoti nepieciešams nodrošināt gan ekonomisko, gan sociālo un politisko stabilitāti, un tādēļ vēl jo izteiktāka ir vajadzība pēc ārēja atbalsta. Tādēļ reģionālajai pieejai attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm ir īpaša pievienotā vērtība. ES bija šīs pieejas patiesa atbalstītāja ne vien transporta nozarē, bet arī saistībā ar centieniem izveidot kopēju brīvās tirdzniecības zonu un kopēju enerģijas tirgu. |
| --- | --- |

3.4

Rietumbalkānu valstis to dažādības dēļ reģionālās politikas aktivitātēm bija mazāk piemērotas nekā 27 dalībvalstu ES — sakarā ar Rietumbalkānu valstu atšķirīgo statusu attiecībās ar ES, starpvalstu attiecībām reģionā un atšķirīgo dinamiku attiecībās ar ES atkārtoti bija jāveic politikas pielāgošana. Pēc nesenā bruņotā konflikta Balkānu reģionā ir ļoti nepieciešams nodrošināt gan ekonomisko, gan sociālo un politisko stabilitāti, un tādēļ vēl jo izteiktāka ir vajadzība pēc ārēja atbalsta. Tādēļ reģionālajai pieejai attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm ir īpaša pievienotā vērtība. ES bija šīs pieejas patiesa atbalstītāja ne vien transporta nozarē, bet arī saistībā ar centieniem izveidot kopēju brīvās tirdzniecības zonu un kopēju enerģijas tirgu.

| 3.4.1 | Eiropas Komisija 2000. gadā publicēja reģionālās transporta sistēmas stratēģiju Dienvidaustrumeiropā, un šī stratēģija pamatojas uz vairākveidu transporta infrastruktūras tīklu. Ar minēto stratēģiju bija saistīti divi pētījumi — reģionāls pētījums par transporta infrastruktūru (TIRS) un pētījums par Balkānu reģionālo infrastruktūru (REBIS) (6); tajos tika noteikti nozīmīgākie infrastruktūras objekti, kā arī ieteikumi attiecībā uz ieguldījumiem un finansēšanu. Šādā veidā tika radīts pamats īpaša ES sekretariāta, proti, Dienvidaustrumu Eiropas Transporta novēršanas centra (SEETO) — izveidošanai ar mītni Belgradā. SEETO ir ne tikai jāatbalsta un jākoordinē infrastruktūras attīstība, bet arī jābūt sadarbības iestādei, kur sociālās un ekonomikas jomas pārstāvji var vērsties ar jautājumiem. Šīs iespējas tiek izmantotas aizvien vairāk. Šajā sakarā īpaši tiek uzsvērta EESK pastāvīgās izpētes grupas nozīme. |
| --- | --- |

3.4.1

Eiropas Komisija 2000. gadā publicēja reģionālās transporta sistēmas stratēģiju Dienvidaustrumeiropā, un šī stratēģija pamatojas uz vairākveidu transporta infrastruktūras tīklu. Ar minēto stratēģiju bija saistīti divi pētījumi — reģionāls pētījums par transporta infrastruktūru (TIRS) un pētījums par Balkānu reģionālo infrastruktūru (REBIS) (6); tajos tika noteikti nozīmīgākie infrastruktūras objekti, kā arī ieteikumi attiecībā uz ieguldījumiem un finansēšanu. Šādā veidā tika radīts pamats īpaša ES sekretariāta, proti, Dienvidaustrumu Eiropas Transporta novēršanas centra (SEETO) — izveidošanai ar mītni Belgradā. SEETO ir ne tikai jāatbalsta un jākoordinē infrastruktūras attīstība, bet arī jābūt sadarbības iestādei, kur sociālās un ekonomikas jomas pārstāvji var vērsties ar jautājumiem. Šīs iespējas tiek izmantotas aizvien vairāk. Šajā sakarā īpaši tiek uzsvērta EESK pastāvīgās izpētes grupas nozīme.

| 3.4.2 | Pirmo piecu gadu rīcības plānu laika posmam no 2006. līdz 2010. gadam parakstīja 2005. gada novembrī, un tajā ir paredzēti aptuveni 150 projekti. Turklāt plānā ir minēti apmēram 20 tā sauktie “vieglie” reģionālā līmeņa projekti, proti, ar reģionālo tīklu īstenošanu saistīti papildu pasākumi. Sakarā ar to, ka finanšu līdzekļi ir ļoti ierobežoti, infrastruktūras prioritāro projektu skaits pirms neilga laika ir būtiski samazināts līdz 22 projektiem. SEETO koordinēto procesu ir iespējams salīdzināt ar Eiropas Savienībā agrāk īstenoto TINA procesu, kurā papildus galvenajām transporta asīm un koridoriem ir jāpabeidz arī reģionālā tīkla izveidošana. |
| --- | --- |

3.4.2

Pirmo piecu gadu rīcības plānu laika posmam no 2006. līdz 2010. gadam parakstīja 2005. gada novembrī, un tajā ir paredzēti aptuveni 150 projekti. Turklāt plānā ir minēti apmēram 20 tā sauktie “vieglie” reģionālā līmeņa projekti, proti, ar reģionālo tīklu īstenošanu saistīti papildu pasākumi. Sakarā ar to, ka finanšu līdzekļi ir ļoti ierobežoti, infrastruktūras prioritāro projektu skaits pirms neilga laika ir būtiski samazināts līdz 22 projektiem. SEETO koordinēto procesu ir iespējams salīdzināt ar Eiropas Savienībā agrāk īstenoto TINA procesu, kurā papildus galvenajām transporta asīm un koridoriem ir jāpabeidz arī reģionālā tīkla izveidošana.

| 3.5 | Loyola de Palacio kga vadītās augsta līmeņa darba grupas (HLG 2) uzdevums bija turpināt attīstīt galvenās transporta asis, kas ES savienotu ne tikai ar kaimiņvalstīm, bet arī ar galapunktiem tālu ārpus to robežām. Tika noteikti četri sauszemes savienojumi un viena kuģošanas līnija (7) Šiem savienojumiem ir jābūt ne tikai galvenajiem starptautiskajiem savienojumiem, bet arī jāveicina reģionālā kohēzija. Minētā augsta līmeņa darba grupa ir izteikusi virkni priekšlikumu attiecībā uz horizontālajiem pasākumiem — tostarp ir jāpaātrina uz robežām ievērojamo formalitāšu kārtošana, jāpaaugstina satiksmes drošība, kā arī dzelzceļa satiksmē ir jāuzlabo spēja savstarpēji sadarboties. Darba grupa iesaka nodrošināt arī ciešāku sadarbību un uzlabot spēju panākt prasību izpildi, saprašanās memorandus aizvietojot ar saistošiem līgumiem. Pamatojoties uz ieteikumiem, Komisija no jūlija līdz septembrim par saviem projektiem publicēs paziņojumu. Pastāvīgā izpētes grupa uzskata, ka ir svarīgi, lai Komisija veltītu pienācīgu uzmanību jautājumiem, kas saistīti ar horizontālajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

3.5

Loyola de Palacio kga vadītās augsta līmeņa darba grupas (HLG 2) uzdevums bija turpināt attīstīt galvenās transporta asis, kas ES savienotu ne tikai ar kaimiņvalstīm, bet arī ar galapunktiem tālu ārpus to robežām. Tika noteikti četri sauszemes savienojumi un viena kuģošanas līnija (7) Šiem savienojumiem ir jābūt ne tikai galvenajiem starptautiskajiem savienojumiem, bet arī jāveicina reģionālā kohēzija. Minētā augsta līmeņa darba grupa ir izteikusi virkni priekšlikumu attiecībā uz horizontālajiem pasākumiem — tostarp ir jāpaātrina uz robežām ievērojamo formalitāšu kārtošana, jāpaaugstina satiksmes drošība, kā arī dzelzceļa satiksmē ir jāuzlabo spēja savstarpēji sadarboties. Darba grupa iesaka nodrošināt arī ciešāku sadarbību un uzlabot spēju panākt prasību izpildi, saprašanās memorandus aizvietojot ar saistošiem līgumiem. Pamatojoties uz ieteikumiem, Komisija no jūlija līdz septembrim par saviem projektiem publicēs paziņojumu. Pastāvīgā izpētes grupa uzskata, ka ir svarīgi, lai Komisija veltītu pienācīgu uzmanību jautājumiem, kas saistīti ar horizontālajiem pasākumiem.

| 3.6 | Dažādos koridoros un satiksmes reģionos (sīkāk skatīt II. pielikumu) darba gaitas intensitāte ir bijusi atšķirīga. Satiksmes reģioniem, izņemot Barenca jūras Eiroarktiskās padomes dalībvalstis, nav bijusi būtiska nozīme, un kopš šo reģionu noteikšanas 1997. gada Helsinku konferencē būtiskas izmaiņas nav notikušas. Turpretim attiecībā uz koridoriem sadarbība aizvien vairāk ir attīstījusies arī reģionālajos tīklos, ko EESK vērtē kā visnotaļ pozitīvu tendenci. Attiecībā uz finansiālo un tehnisko un organizatorisko atbalstu arī pēdējo divu gadu laikā situācija nav uzlabojusies. Komisija bieži pieprasīto atbalstu nav uzlabojusi. Izšķirīga nozīme tomēr ir tam, ka abu augsta līmeņa darba grupu darbības un Komisijas secinājumu rezultātā “koridoru modelis” faktiski ir novecojis. Eiropas Savienībā prioritātes ir noteiktas, pamatojoties uz 30 TEN projektiem. Ārpus ES robežām koridori ir “aizstāti” ar pieciem jauniem transporta koridoriem, un projektu īstenošanu turpinās, izmantojot jaunus nosaukumus. Acīmredzot ir pietiekami daudz iemeslu, lai darbu turpinātu. Rīcības komitejas ir izveidojušās par iesaistīto satiksmes ministriju nozīmīgiem kontaktēšanās un sadarbības forumiem un attīstījušas savu identitāti (pazīšanas zīmi). Minētās komitejas turpina darbu pie tādiem nozīmīgiem jautājumiem, kas nav iekļauti nevienā pārrobežu iniciatīvā, piemēram, TEN prioritārie projekti, kuriem nav nozīmēts īpašs koordinators. |
| --- | --- |

3.6

Dažādos koridoros un satiksmes reģionos (sīkāk skatīt II. pielikumu) darba gaitas intensitāte ir bijusi atšķirīga. Satiksmes reģioniem, izņemot Barenca jūras Eiroarktiskās padomes dalībvalstis, nav bijusi būtiska nozīme, un kopš šo reģionu noteikšanas 1997. gada Helsinku konferencē būtiskas izmaiņas nav notikušas. Turpretim attiecībā uz koridoriem sadarbība aizvien vairāk ir attīstījusies arī reģionālajos tīklos, ko EESK vērtē kā visnotaļ pozitīvu tendenci. Attiecībā uz finansiālo un tehnisko un organizatorisko atbalstu arī pēdējo divu gadu laikā situācija nav uzlabojusies. Komisija bieži pieprasīto atbalstu nav uzlabojusi. Izšķirīga nozīme tomēr ir tam, ka abu augsta līmeņa darba grupu darbības un Komisijas secinājumu rezultātā “koridoru modelis” faktiski ir novecojis. Eiropas Savienībā prioritātes ir noteiktas, pamatojoties uz 30 TEN projektiem. Ārpus ES robežām koridori ir “aizstāti” ar pieciem jauniem transporta koridoriem, un projektu īstenošanu turpinās, izmantojot jaunus nosaukumus. Acīmredzot ir pietiekami daudz iemeslu, lai darbu turpinātu. Rīcības komitejas ir izveidojušās par iesaistīto satiksmes ministriju nozīmīgiem kontaktēšanās un sadarbības forumiem un attīstījušas savu identitāti (pazīšanas zīmi). Minētās komitejas turpina darbu pie tādiem nozīmīgiem jautājumiem, kas nav iekļauti nevienā pārrobežu iniciatīvā, piemēram, TEN prioritārie projekti, kuriem nav nozīmēts īpašs koordinators.

| 3.7 | Komisija ir attīstījusi savas koordinācijas iniciatīvas, un regulāri vienreiz vai divreiz gadā rīkotās koordinācijas sanāksmes, kur pulcējas visi par koridoru īstenošanu atbildīgie priekšsēdētāji un virkne citu nozīmīgāko aktīvistu, ir svarīgs viedokļu apmaiņas forums. EESK vienmēr ir dota iespēja piedalīties un līdzdarboties, un tā ir secinājusi, ka šo līdzdalību arī ļoti augstu novērtē. Minēto sanāksmju laikā uzmanība tiek veltīta ne tikai informācijas apmaiņai par pēdējiem panākumiem būvdarbos, bet arī principiāliem un konceptuāliem jautājumiem, kas saistīti ar visas Eiropas transporta infrastruktūras politiku. Šajā sakarā ir jāmin daži nozīmīgi strukturāli jauninājumi — lai veicinātu nozīmīgu TEN posmu īstenošanu, Komisija sešiem projektiem iecēla īpašus koordinatorus. (8) Turklāt ir plānots izveidot aģentūru, kurai būtu jāuzlabo svarīgu projektu finansēšana un īstenošana, tostarp jāpanāk arī lielāka finansējuma piešķiršana. Visbeidzot ir jāatzīmē, ka joprojām notiek diskusija par tādu tiesiski saistošu pārrobežu sadarbības veidu, kas būtu tālejošāks par pašreizējiem saprašanās memorandiem. |
| --- | --- |

3.7

Komisija ir attīstījusi savas koordinācijas iniciatīvas, un regulāri vienreiz vai divreiz gadā rīkotās koordinācijas sanāksmes, kur pulcējas visi par koridoru īstenošanu atbildīgie priekšsēdētāji un virkne citu nozīmīgāko aktīvistu, ir svarīgs viedokļu apmaiņas forums. EESK vienmēr ir dota iespēja piedalīties un līdzdarboties, un tā ir secinājusi, ka šo līdzdalību arī ļoti augstu novērtē. Minēto sanāksmju laikā uzmanība tiek veltīta ne tikai informācijas apmaiņai par pēdējiem panākumiem būvdarbos, bet arī principiāliem un konceptuāliem jautājumiem, kas saistīti ar visas Eiropas transporta infrastruktūras politiku. Šajā sakarā ir jāmin daži nozīmīgi strukturāli jauninājumi — lai veicinātu nozīmīgu TEN posmu īstenošanu, Komisija sešiem projektiem iecēla īpašus koordinatorus. (8) Turklāt ir plānots izveidot aģentūru, kurai būtu jāuzlabo svarīgu projektu finansēšana un īstenošana, tostarp jāpanāk arī lielāka finansējuma piešķiršana. Visbeidzot ir jāatzīmē, ka joprojām notiek diskusija par tādu tiesiski saistošu pārrobežu sadarbības veidu, kas būtu tālejošāks par pašreizējiem saprašanās memorandiem.

4.   Pastāvīgās izpētes grupas darba ievirze — pasākumi.

| 4.1 | Saskaņā ar visas Eiropas transporta politikas pārorientēšanu pastāvīgā izpētes grupa uzmanību ir veltījusi ne tikai transporta koridoru attīstīšanai, bet arī Eiropas transporta tīkla prioritārajiem projektiem (9), kā arī Loyola de Palacio kga vadītās ekspertu grupas jaunajiem plāniem, piemēram, idejai par īpašu savienojumu starp Spāniju un Āfriku. Sarunās ar Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāta atbildīgajiem dienestiem kļuva skaidrs, ka EESK būtu vēlams sniegt ieguldījumu saistībā ar īstenoto vai plānoto TEN projektu sociāli ekonomisko novērtējumu. |
| --- | --- |

4.1

Saskaņā ar visas Eiropas transporta politikas pārorientēšanu pastāvīgā izpētes grupa uzmanību ir veltījusi ne tikai transporta koridoru attīstīšanai, bet arī Eiropas transporta tīkla prioritārajiem projektiem (9), kā arī Loyola de Palacio kga vadītās ekspertu grupas jaunajiem plāniem, piemēram, idejai par īpašu savienojumu starp Spāniju un Āfriku. Sarunās ar Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāta atbildīgajiem dienestiem kļuva skaidrs, ka EESK būtu vēlams sniegt ieguldījumu saistībā ar īstenoto vai plānoto TEN projektu sociāli ekonomisko novērtējumu.

| 4.2 | Komisija 2004. gada beigās 2005. gada sākumā uzsāka darbu, lai sagatavotu Loyola de Palacio kga vadītās ekspertu grupas otro ziņojumu. Šajā sagatavošanās posmā pastāvīgajai izpētes grupai bija iespēja izteikt viedokli par pamatjautājumiem. (10) Tā izteica šādas piezīmes — lielāka uzmanība būtu jāvelta vides aizsardzībai; aktīvāk jāpielieto praksē pārvadātāju sadarbības princips (kas varētu kļūt par neatkarīgu novērtējuma kritēriju); vairāk uzmanības jāpievērš savienojumam ar reģionālajiem transporta tīkliem. Visbeidzot, pastāvīgā izpētes grupa uzsvēra tādu horizontālu aspektu nozīmi kā tiesību aktu pielīdzināšana, drošības jautājumi utt. un uzsvēra, ka šiem jautājumiem būtu jāpievērš pastiprināta uzmanība un to risināšanā jāizmanto daudzpusīgāka pieeja, lai paātrinātu Eiropas transporta politikas mērķu sasniegšanu. Komisija atbildes vēstulē (11) atzīmēja, ka nākotnē tā vēlētos lielāku uzmanību pievērst savienojumam ar reģionālā transporta tīkliem. |
| --- | --- |

4.2

Komisija 2004. gada beigās 2005. gada sākumā uzsāka darbu, lai sagatavotu Loyola de Palacio kga vadītās ekspertu grupas otro ziņojumu. Šajā sagatavošanās posmā pastāvīgajai izpētes grupai bija iespēja izteikt viedokli par pamatjautājumiem. (10) Tā izteica šādas piezīmes — lielāka uzmanība būtu jāvelta vides aizsardzībai; aktīvāk jāpielieto praksē pārvadātāju sadarbības princips (kas varētu kļūt par neatkarīgu novērtējuma kritēriju); vairāk uzmanības jāpievērš savienojumam ar reģionālajiem transporta tīkliem. Visbeidzot, pastāvīgā izpētes grupa uzsvēra tādu horizontālu aspektu nozīmi kā tiesību aktu pielīdzināšana, drošības jautājumi utt. un uzsvēra, ka šiem jautājumiem būtu jāpievērš pastiprināta uzmanība un to risināšanā jāizmanto daudzpusīgāka pieeja, lai paātrinātu Eiropas transporta politikas mērķu sasniegšanu. Komisija atbildes vēstulē (11) atzīmēja, ka nākotnē tā vēlētos lielāku uzmanību pievērst savienojumam ar reģionālā transporta tīkliem.

| 4.3 | Vienlaicīgi ar ekspertu grupas otro ziņojumu Komisija sagatavoja arī pārskatu par līdzšinējo veikumu saistībā ar transporta koridoriem. Pastāvīgā izpētes grupa arī šajā jautājumā sniedza īsu novērtējumu, aicinot vairāk uzmanības pievērst ekonomikas un sociālās kohēzijas jautājumiem un konsultāciju principam. Pastāvīgā izpētes grupa uzskatīja, ka lietderīgi būtu aktivizēt arī rīcības komiteju darbību un uzlabot to sadarbību, kā arī paredzēt lielākas saistības un uzlabot rezultātu kontroli — turklāt pēdējais jautājums ir galvenokārt rīcības komiteju kompetence. Izvērtējot anketu, Komisija izdara četrus būtiskus secinājumus (12) — koridoru modelis ir attaisnojies un tiks saglabāts arī turpmāk; saistībā darbības nodrošināšanu, kā arī lai ņemtu vērā sociāli ekonomiskos faktorus, ir jārīkojas aktīvāk; ir lietderīgi nodrošināt sasniegtā progresa labāku pārraudzību, tomēr to darot, jāņem vērā katram koridoram raksturīgās īpatnības; koridoru pozitīvo ietekmi būs iespējams novērtēt vienīgi ilgtermiņā — jo obligātāka būs sadarbība, jo sekmīgāka būs šī ietekme. |
| --- | --- |

4.3

Vienlaicīgi ar ekspertu grupas otro ziņojumu Komisija sagatavoja arī pārskatu par līdzšinējo veikumu saistībā ar transporta koridoriem. Pastāvīgā izpētes grupa arī šajā jautājumā sniedza īsu novērtējumu, aicinot vairāk uzmanības pievērst ekonomikas un sociālās kohēzijas jautājumiem un konsultāciju principam. Pastāvīgā izpētes grupa uzskatīja, ka lietderīgi būtu aktivizēt arī rīcības komiteju darbību un uzlabot to sadarbību, kā arī paredzēt lielākas saistības un uzlabot rezultātu kontroli — turklāt pēdējais jautājums ir galvenokārt rīcības komiteju kompetence. Izvērtējot anketu, Komisija izdara četrus būtiskus secinājumus (12) — koridoru modelis ir attaisnojies un tiks saglabāts arī turpmāk; saistībā darbības nodrošināšanu, kā arī lai ņemtu vērā sociāli ekonomiskos faktorus, ir jārīkojas aktīvāk; ir lietderīgi nodrošināt sasniegtā progresa labāku pārraudzību, tomēr to darot, jāņem vērā katram koridoram raksturīgās īpatnības; koridoru pozitīvo ietekmi būs iespējams novērtēt vienīgi ilgtermiņā — jo obligātāka būs sadarbība, jo sekmīgāka būs šī ietekme.

| 4.4 | Sadarbībai ar 10 transporta koridoru rīcības komitejām arī pēdējos divos gados ir bijusi svarīga nozīme. Praktisku un personīgu apsvērumu dēļ rīcības komiteju sanāksmēs nav bijis iespējams nodrošināt tikpat aktīvu līdzdalību kā iepriekšējos gados. Saikne tomēr nekad nav pārtrūkusi — to ir veicinājušas arī apmēram divreiz gadā Briselē notiekošās koordinācijas sanāksmes, kur ir iespējams regulāri tikties un dalīties pieredzē. Pastāvīgā izpētes grupa saistībā ar atsevišķu koridoru attīstīšanu ir izveidojusi pienākumu sadales sistēmu, kas nākotnē nodrošinātu tās locekļu aktīvāku praktisko līdzdalību, kā arī viņu darbības nepārtrauktību. |
| --- | --- |

4.4

Sadarbībai ar 10 transporta koridoru rīcības komitejām arī pēdējos divos gados ir bijusi svarīga nozīme. Praktisku un personīgu apsvērumu dēļ rīcības komiteju sanāksmēs nav bijis iespējams nodrošināt tikpat aktīvu līdzdalību kā iepriekšējos gados. Saikne tomēr nekad nav pārtrūkusi — to ir veicinājušas arī apmēram divreiz gadā Briselē notiekošās koordinācijas sanāksmes, kur ir iespējams regulāri tikties un dalīties pieredzē. Pastāvīgā izpētes grupa saistībā ar atsevišķu koridoru attīstīšanu ir izveidojusi pienākumu sadales sistēmu, kas nākotnē nodrošinātu tās locekļu aktīvāku praktisko līdzdalību, kā arī viņu darbības nepārtrauktību.

| 4.5 | Samērā svarīga nozīme ir bijusi atzinuma “Dzelzceļa staciju nozīme paplašinātās Eiropas Savienības aglomerācijās un pilsētās” (13) izstrādei, kas bija pastāvīgās izpētes grupas darbības sastāvdaļa; minēto atzinumu pieņēma 2006. gada februārī. Eiropas transporta politikā papildu uzmanība — īpaši no drošības viedokļa — būtu jāpievērš dzelzceļa staciju (kas ir pasažieru dzelzceļa transporta galvenais elements un transporta tīkla pakalpojumu centrs) uzturēšanai, izmantošanai un noformējumam. |
| --- | --- |

4.5

Samērā svarīga nozīme ir bijusi atzinuma “Dzelzceļa staciju nozīme paplašinātās Eiropas Savienības aglomerācijās un pilsētās” (13) izstrādei, kas bija pastāvīgās izpētes grupas darbības sastāvdaļa; minēto atzinumu pieņēma 2006. gada februārī. Eiropas transporta politikā papildu uzmanība — īpaši no drošības viedokļa — būtu jāpievērš dzelzceļa staciju (kas ir pasažieru dzelzceļa transporta galvenais elements un transporta tīkla pakalpojumu centrs) uzturēšanai, izmantošanai un noformējumam.

| 4.6 | Pastāvīgā izpētes grupa atzinuma izstrādes gaitā organizēja divus ārējus pasākumus — 2004. gada novembrī EESK piedalījās popularizēšanas braucienā ar vilcienu pa X koridoru no Fillahas Austrijā caur Zagrebu Horvātijā līdz Sarajevai (Bosnijā un Hercogovinā); šo braucienu organizēja darba grupa “ARGE Corridor X”. Šā pasākums mērķis bija uzsvērt efektīvas dzelzceļa transporta sistēmas, kā arī reģiona dzelzceļa kompāniju pārrobežu sadarbības nozīmi. Atsevišķās pieturvietās bija noorganizēti pasākumi, kas plaši tika apspriesti plašsaziņas līdzekļos. Otrs ārējais pasākums notika Bjalistokā, Polijā, un tajā uzmanība tika veltīta I koridora plānošanas ietekmei uz reģionu,. t.i., uz vides aizsardzību, drošību un dzīves kvalitāti Polijas ziemeļaustrumos. Bjalistokas konference daudzējādā ziņā vainagojās ar vērā ņemamiem panākumiem, un to var uzskatīt par vienu no pastāvīgās izpētes grupas darbības būtiskākajiem rezultātiem. Tādēļ tā tiks novērtēta nākamajā sadaļā “Nozīmīgākie rezultāti”. |
| --- | --- |

4.6

Pastāvīgā izpētes grupa atzinuma izstrādes gaitā organizēja divus ārējus pasākumus — 2004. gada novembrī EESK piedalījās popularizēšanas braucienā ar vilcienu pa X koridoru no Fillahas Austrijā caur Zagrebu Horvātijā līdz Sarajevai (Bosnijā un Hercogovinā); šo braucienu organizēja darba grupa “ARGE Corridor X”. Šā pasākums mērķis bija uzsvērt efektīvas dzelzceļa transporta sistēmas, kā arī reģiona dzelzceļa kompāniju pārrobežu sadarbības nozīmi. Atsevišķās pieturvietās bija noorganizēti pasākumi, kas plaši tika apspriesti plašsaziņas līdzekļos. Otrs ārējais pasākums notika Bjalistokā, Polijā, un tajā uzmanība tika veltīta I koridora plānošanas ietekmei uz reģionu,. t.i., uz vides aizsardzību, drošību un dzīves kvalitāti Polijas ziemeļaustrumos. Bjalistokas konference daudzējādā ziņā vainagojās ar vērā ņemamiem panākumiem, un to var uzskatīt par vienu no pastāvīgās izpētes grupas darbības būtiskākajiem rezultātiem. Tādēļ tā tiks novērtēta nākamajā sadaļā “Nozīmīgākie rezultāti”.

5.   Nozīmīgākie darbības rezultāti laika posmā no 2004. līdz 2006. gadam.

| 5.1 | Pēc Podļaskas vojevodistes vadītāja uzaicinājuma pastāvīgā izpētes grupa no 2005. gada 15. līdz 17. novembrim Bjalistokā rīkoja konferenci un atklātu uzklausīšanu, kā arī dažādas tikšanās un apmeklējumus visas Eiropas I transporta koridora “Via/Rail Baltica” tuvākajā apkārtnē. Minētā pasākuma mērķis bija kopīgi ar vietējās pašvaldības pārstāvjiem, dažādām sociāli ekonomisko interešu grupām, kā arī par transporta politiku atbildīgajām reģionālā un valsts līmeņa iestādēm izvērtēt, kādā veidā I koridora attīstīšanu vislabāk ir iespējams saskaņot ar reģionālajām interesēm un vides aizsardzību. EESK delegāciju pavadīja Eiropas Komisijas pārstāvis, kas ir īpaši atbildīgs par Rail Baltica veicināšanu. Visas tikšanās norisinājās īpaši viesmīlīgā gaisotnē. Delegācijas vizīte bija nozīmīga ne tikai no transporta politikas viedokļa — tā ir vērtējama kā abpusējs panākums arī izpratnes par Eiropu veicināšanā. |
| --- | --- |

5.1

Pēc Podļaskas vojevodistes vadītāja uzaicinājuma pastāvīgā izpētes grupa no 2005. gada 15. līdz 17. novembrim Bjalistokā rīkoja konferenci un atklātu uzklausīšanu, kā arī dažādas tikšanās un apmeklējumus visas Eiropas I transporta koridora “Via/Rail Baltica” tuvākajā apkārtnē. Minētā pasākuma mērķis bija kopīgi ar vietējās pašvaldības pārstāvjiem, dažādām sociāli ekonomisko interešu grupām, kā arī par transporta politiku atbildīgajām reģionālā un valsts līmeņa iestādēm izvērtēt, kādā veidā I koridora attīstīšanu vislabāk ir iespējams saskaņot ar reģionālajām interesēm un vides aizsardzību. EESK delegāciju pavadīja Eiropas Komisijas pārstāvis, kas ir īpaši atbildīgs par Rail Baltica veicināšanu. Visas tikšanās norisinājās īpaši viesmīlīgā gaisotnē. Delegācijas vizīte bija nozīmīga ne tikai no transporta politikas viedokļa — tā ir vērtējama kā abpusējs panākums arī izpratnes par Eiropu veicināšanā.

| 5.1.1 | Minētā konference pulcēja visdažādākās iesaistītās puses — ekologus, vietējo pašvaldību vēlētos pārstāvjus, dzelzceļa transporta nozares uzņēmējus, vietējos iedzīvotājus, uzņēmumu padomes —, un tās rezultātā bija iespējams nodibināt patiesu saikni starp reģionu un ES/Briseli. Transporta koridoru ietekmes dažādie aspekti kļuva skaidri redzami — apgrūtinājumi personām, kuru tuvumā atrodas tranzīta līnijas, cerības uz ekonomikas augšupeju, ko veicinātu transporta sakaru uzlabošana, sabiedriskā transporta un reģionālā dzelzceļa transporta sistēmā vērojamie trūkumi, reģionam raksturīgo dabas bagātību saglabāšana, bažas zaudēt darba vietas, finansiālās problēmas un birokrātiskie šķēršļi, ko ir iespējams apzināties un novērst vienīgi šādas tikšanās laikā. Tikšanās rezultātā visas iesaistītās puses nonāca pie daudzējādiem un ļoti pamācošiem secinājumiem, un beigās tika rastas arī jaunas problēmu risināšanas iespējas. |
| --- | --- |

5.1.1

Minētā konference pulcēja visdažādākās iesaistītās puses — ekologus, vietējo pašvaldību vēlētos pārstāvjus, dzelzceļa transporta nozares uzņēmējus, vietējos iedzīvotājus, uzņēmumu padomes —, un tās rezultātā bija iespējams nodibināt patiesu saikni starp reģionu un ES/Briseli. Transporta koridoru ietekmes dažādie aspekti kļuva skaidri redzami — apgrūtinājumi personām, kuru tuvumā atrodas tranzīta līnijas, cerības uz ekonomikas augšupeju, ko veicinātu transporta sakaru uzlabošana, sabiedriskā transporta un reģionālā dzelzceļa transporta sistēmā vērojamie trūkumi, reģionam raksturīgo dabas bagātību saglabāšana, bažas zaudēt darba vietas, finansiālās problēmas un birokrātiskie šķēršļi, ko ir iespējams apzināties un novērst vienīgi šādas tikšanās laikā. Tikšanās rezultātā visas iesaistītās puses nonāca pie daudzējādiem un ļoti pamācošiem secinājumiem, un beigās tika rastas arī jaunas problēmu risināšanas iespējas.

| 5.1.2 | Via Baltica Polijas ziemeļaustrumos var kļūt par visas Eiropas integrētas transporta politikas pamācošu piemēru. Viena no galvenajām problēmām ir tranzīta reģionā vērojamais noslogojums uz ceļiem, no vienas puses, un izteiktā nepieciešamība panākt ekonomisko attīstību, no otras puses, ko principā veicina transporta sakaru uzlabošana un nevis tranzīta plūsma. Otra nozīmīga problēma un vienlaikus arī reģiona galvenā priekšrocība ir tajā sastopamās unikālās dabas bagātības, kas ir jāaizsargā. Šajā nolūkā tika rasti daudzi labi risinājumi, kam izmaksu ziņā nemaz nav jābūt dārgiem. Visbeidzot kļuva skaidrs, ka reģionālajā plānošanā Rail Baltica nav pienācīgi ņemta vērā, un ES koordinatoram minētajā konferencē bija iespēja popularizēt tieši šo koridoru. Kļuva skaidrs, ka reģionā pastāvošās problēmas ir iespējams risināt, piemērojot vienīgi integrētu un visus transporta veidus aptverošu transporta principu, un vienīgi šādā veidā ir iespējams pārvarēt ar Via Baltica un Rail Baltica plānošanu un īstenošanu saistītās grūtības. EESK turpinās atbalstīt šo pozitīvo attīstību. |
| --- | --- |

5.1.2

Via Baltica Polijas ziemeļaustrumos var kļūt par visas Eiropas integrētas transporta politikas pamācošu piemēru. Viena no galvenajām problēmām ir tranzīta reģionā vērojamais noslogojums uz ceļiem, no vienas puses, un izteiktā nepieciešamība panākt ekonomisko attīstību, no otras puses, ko principā veicina transporta sakaru uzlabošana un nevis tranzīta plūsma. Otra nozīmīga problēma un vienlaikus arī reģiona galvenā priekšrocība ir tajā sastopamās unikālās dabas bagātības, kas ir jāaizsargā. Šajā nolūkā tika rasti daudzi labi risinājumi, kam izmaksu ziņā nemaz nav jābūt dārgiem. Visbeidzot kļuva skaidrs, ka reģionālajā plānošanā Rail Baltica nav pienācīgi ņemta vērā, un ES koordinatoram minētajā konferencē bija iespēja popularizēt tieši šo koridoru. Kļuva skaidrs, ka reģionā pastāvošās problēmas ir iespējams risināt, piemērojot vienīgi integrētu un visus transporta veidus aptverošu transporta principu, un vienīgi šādā veidā ir iespējams pārvarēt ar Via Baltica un Rail Baltica plānošanu un īstenošanu saistītās grūtības. EESK turpinās atbalstīt šo pozitīvo attīstību.

| 5.2 | Atsevišķu valstu satiksmes ministriju pārrobežu sadarbība koridoru jautājumā nākotnē vai nu tiks aizstāta ar Komisijas iniciatīvu, vai arī šī sadarbība joprojām pastāvēs, galveno nozīmi tomēr piešķirot Komisijas iniciatīvai (skatīt 3. sadaļu). Šādā veidā (pārtraucot līdz šim īstenoto divu paralēlu procesu koordināciju) būtu jāizmanto iespēja ciešāk sadarboties. Tādējādi uzlabotos arī galveno transporta politikas mērķu sasniegšanas priekšnoteikumi. Joprojām neatrisināta problēma ir mehānisms, kādā veidā efektīvi būtu iespējams stiprināt ES dalībvalstu un trešo valstu pārrobežu sadarbības saistības. EESK uzskata, ka ir ne vien jāuzlabo līgumtiesiskās attiecības, bet arī īpaši jākoncentrē pieejamais ES finansējums. Arī prioritārajos transporta koridoros finansējums būtu jāpiešķir nozīmīgākajiem projektiem, kā arī efektīvi jāizmanto iespēja ES teritorijā realizējamiem projektiem saņemt 20 % līdzfinansējumu. Patlaban finansiālā atbalsta apmērs nepārsniedz 2 līdz 5 %. |
| --- | --- |

5.2

Atsevišķu valstu satiksmes ministriju pārrobežu sadarbība koridoru jautājumā nākotnē vai nu tiks aizstāta ar Komisijas iniciatīvu, vai arī šī sadarbība joprojām pastāvēs, galveno nozīmi tomēr piešķirot Komisijas iniciatīvai (skatīt 3. sadaļu). Šādā veidā (pārtraucot līdz šim īstenoto divu paralēlu procesu koordināciju) būtu jāizmanto iespēja ciešāk sadarboties. Tādējādi uzlabotos arī galveno transporta politikas mērķu sasniegšanas priekšnoteikumi. Joprojām neatrisināta problēma ir mehānisms, kādā veidā efektīvi būtu iespējams stiprināt ES dalībvalstu un trešo valstu pārrobežu sadarbības saistības. EESK uzskata, ka ir ne vien jāuzlabo līgumtiesiskās attiecības, bet arī īpaši jākoncentrē pieejamais ES finansējums. Arī prioritārajos transporta koridoros finansējums būtu jāpiešķir nozīmīgākajiem projektiem, kā arī efektīvi jāizmanto iespēja ES teritorijā realizējamiem projektiem saņemt 20 % līdzfinansējumu. Patlaban finansiālā atbalsta apmērs nepārsniedz 2 līdz 5 %.

| 5.3 | Visbeidzot, neatrisināta problēma ir infrastruktūras un operatīvo jautājumu saikne — EESK šis jautājums joprojām ir nozīmīgs un līdz šim rastos risinājumus nav iespējams uzskatīt par pietiekamiem. Neraugoties uz to, ka daudzkārt ir regulāri atzīts, ka šī problēma ir jārisina, panāktais progress ir niecīgs, jo netiek attīstīta piemērota īstenošanas procedūra. Cerība, ka transporta politikas mērķi praksē paši par sevi būs saistīti infrastruktūras tālāko attīstību, iepriekšējos gados nav attaisnojusies. Transporta jomai veltītu plaša mēroga konferenču organizēšana, diemžēl, pieder pagātnei. Tādēļ nākotnē visnozīmīgākajam būtu jākļūst reģionu līmenim, kur konkrēti tiek risināti visi jautājumi un kur pastāv īpaša nepieciešamība izprast visā Eiropā pastāvošās kopsakarības. Šāds secinājums saskan ar Bjalistokas konferencē gūto pieredzi. |
| --- | --- |

5.3

Visbeidzot, neatrisināta problēma ir infrastruktūras un operatīvo jautājumu saikne — EESK šis jautājums joprojām ir nozīmīgs un līdz šim rastos risinājumus nav iespējams uzskatīt par pietiekamiem. Neraugoties uz to, ka daudzkārt ir regulāri atzīts, ka šī problēma ir jārisina, panāktais progress ir niecīgs, jo netiek attīstīta piemērota īstenošanas procedūra. Cerība, ka transporta politikas mērķi praksē paši par sevi būs saistīti infrastruktūras tālāko attīstību, iepriekšējos gados nav attaisnojusies. Transporta jomai veltītu plaša mēroga konferenču organizēšana, diemžēl, pieder pagātnei. Tādēļ nākotnē visnozīmīgākajam būtu jākļūst reģionu līmenim, kur konkrēti tiek risināti visi jautājumi un kur pastāv īpaša nepieciešamība izprast visā Eiropā pastāvošās kopsakarības. Šāds secinājums saskan ar Bjalistokas konferencē gūto pieredzi.

Briselē, 2006. gada 13. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EESK: Visas Eiropas transporta politikas desmitgade, 2003.

1

(2)  Komitejas atzinums par tematu “Paneiropas transporta koridori”, OV C Nr. 120, 20.05.2005, 17. lpp.

2

(3)  Ziņojumu par konferenci sk. I. pielikumā.

3

(4)  Šā pasākuma pamatā bija 2003. gada jūnijā sniegtais Karel van MIERT kga vadītās ekspertu grupas ziņojums.

4

Karel van MIERT

(5)  Lai veicinātu politikas saskaņotību, Rietumbalkānus dažkārt uzskata par Dienvidaustrumeiropas daļu, kas praksē aptver gan bijušo Dienvidslāviju, gan Rumāniju, Bulgāriju un arī retos gadījumos arī Turciju un Moldāvijas Republiku.

5

(6)  (Regional Balkans Infrastructure Study — Pētījums par Balkānu valstu reģionālo infrastruktūru).

6

Regional Balkans Infrastructure Study

(7)  Tika noteikti šādi savienojumi:

7

| — | Dienvidrietumu koridors — savieno dienvidrietumus ar ES centru, ieskaitot Šveici no vienas puses un transporta koridoru “Transmaghreb” no Marokas līdz Ēģiptei. |
| --- | --- |

—

Dienvidrietumu koridors — savieno dienvidrietumus ar ES centru, ieskaitot Šveici no vienas puses un transporta koridoru “Transmaghreb” no Marokas līdz Ēģiptei.

Transmaghreb

| — | Dienvidaustrumu koridors — pāri Balkāniem un Turciju savieno ES centru ar Kaukāza reģionu un Kaspijas jūru, kā arī ar Tuvajiem Austrumiem līdz Ēģiptei. |
| --- | --- |

—

Dienvidaustrumu koridors — pāri Balkāniem un Turciju savieno ES centru ar Kaukāza reģionu un Kaspijas jūru, kā arī ar Tuvajiem Austrumiem līdz Ēģiptei.

| — | Galvenais koridors — savieno ES centru ar Ukrainu un Melno jūru, kā arī ar Krieviju un Sibīriju. |
| --- | --- |

—

Galvenais koridors — savieno ES centru ar Ukrainu un Melno jūru, kā arī ar Krieviju un Sibīriju.

| — | Ziemeļaustrumu koridors — savieno ES ar Norvēģiju, kā arī ar Krieviju un Transsibīriju. |
| --- | --- |

—

Ziemeļaustrumu koridors — savieno ES ar Norvēģiju, kā arī ar Krieviju un Transsibīriju.

| — | Kuģošanas un autoceļa koridors — savieno Baltijas jūru, Atlantijas okeānu, Vidusjūru un Melno jūru, kā arī piekrastes valstis. Šo koridoru ir plānots paplašināt pāri Suecas kanālam. |
| --- | --- |

—

Kuģošanas un autoceļa koridors — savieno Baltijas jūru, Atlantijas okeānu, Vidusjūru un Melno jūru, kā arī piekrastes valstis. Šo koridoru ir plānots paplašināt pāri Suecas kanālam.

(8)

8

| I | Dzelzceļa līnija Berlīne-Palermo (Van Miert kgs). |
| --- | --- |
| II | Ātrgaitas dzelzceļa līnija Lisabona-Madride-Tūra/Monpeljē (Davignon kgs). |
| III | Dzelzceļa līnija Liona-Turīna-Budapešata-Ukrainas robeža (De Palacio kdze). |
| IV | Dzelzceļa līnija Parīze-Bratislava (Balzazs kgs). |
| V | Dzelzsceļa līnija “Rail Baltica” Varšava-Helsinki (Telicka kgs). |
| VI | Dzelzceļa koridori un ETRMS (Vinck kgs). |

I

Dzelzceļa līnija Berlīne-Palermo (Van Miert kgs).

Van Miert

II

Ātrgaitas dzelzceļa līnija Lisabona-Madride-Tūra/Monpeljē (Davignon kgs).

Davignon

III

Dzelzceļa līnija Liona-Turīna-Budapešata-Ukrainas robeža (De Palacio kdze).

(De Palacio

IV

Dzelzceļa līnija Parīze-Bratislava (Balzazs kgs).

Balzazs

V

Dzelzsceļa līnija “Rail Baltica” Varšava-Helsinki (Telicka kgs).

Rail Baltica

Telicka

VI

Dzelzceļa koridori un ETRMS (Vinck kgs).

ETRMS

Vinck

(9)  2004. gada 29. aprīļa lēmums 884/2004/EK, OV 30.04.2004 un 07.07.2004.

9

(10)  Vēstule E. Thielemann kgam, Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāts, 15.12.2004.

10

E. Thielemann

(11)  E. Thielemann kga vēstule, 21.01. 2005.

11

E. Thielemann

(12)  2005. gada 21. aprīļa koordinācijas sanāksmē (Briselē) izklāstītais novērtējums.

12

(13)  Komitejas atzinums par tematu “Dzelzceļu staciju nozīme paplašinātās Eiropas Savienības aglomerācijās un pilsetās”, OV C Nr. 88, 11.04.2006., 9. lpp.

13

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/185 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/185

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “ES enerģijas apgāde: optimālas dažādu enerģijas veidu izmantošanas stratēģija”

(2006/C 318/31)

Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu Komisija 2005. gada 29. augusta vēstulē lūdza Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai izstrādāt izpētes atzinumu par “ES enerģijas apgāde: optimālas dažādu enerģijas veidu izmantošanas stratēģija”

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģijas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2006. gada 30. maijā. Ziņotāja — Sirkeinen kdze.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (2006. gada 13. septembra sēdē), ar 162 balsīm par, 27 balsīm pret un 15 atturoties, pieņēma šādu atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi.

| 1.1 | EESK uzskata, ka Eiropai jāizvirza stratēģisks mērķis — arvien plašāk jāizmanto dažādi enerģijas veidi, cik vien iespējams ievērojot ekonomiskos, piegāžu stabilitātes un klimata politikas apsvērumus. Saistībā ar minētā mērķa īstenošanu jāatzīmē, ka visiem enerģijas avotiem un tehnoloģijām ir priekšrocības un trūkumi, kas ir jāņem vērā, ievērojot atklātību un līdzsvaru. |
| --- | --- |

1.1

EESK uzskata, ka Eiropai jāizvirza stratēģisks mērķis — arvien plašāk jāizmanto dažādi enerģijas veidi, cik vien iespējams ievērojot ekonomiskos, piegāžu stabilitātes un klimata politikas apsvērumus. Saistībā ar minētā mērķa īstenošanu jāatzīmē, ka visiem enerģijas avotiem un tehnoloģijām ir priekšrocības un trūkumi, kas ir jāņem vērā, ievērojot atklātību un līdzsvaru.

| 1.2 | Plašāk jāizmanto dažādi enerģijas veidi, lai:






  — | enerģijas izmaksas būtu pieņemamas, nodrošinot konkurenci enerģijas avotu tirgū un pēc iespējas lielāku energosistēmu, it īpaši elektroenerģijas sistēmu, kopējo efektivitāti. Turklāt jāizvēlas dažādi piegādes avoti, panākot konkurenci piegādātāju vidū; |
| --- | --- | --- |

1.2

—

enerģijas izmaksas būtu pieņemamas, nodrošinot konkurenci enerģijas avotu tirgū un pēc iespējas lielāku energosistēmu, it īpaši elektroenerģijas sistēmu, kopējo efektivitāti. Turklāt jāizvēlas dažādi piegādes avoti, panākot konkurenci piegādātāju vidū;

| — | uzlabotu piegāžu stabilitāti, nodrošinot citas piegādes iespējas gadījumos, kad rodas problēmas, un lai palielinātu enerģijas patērētāju tirgus spēju; |
| --- | --- |

—

uzlabotu piegāžu stabilitāti, nodrošinot citas piegādes iespējas gadījumos, kad rodas problēmas, un lai palielinātu enerģijas patērētāju tirgus spēju;

| — | lai veicinātu Eiropas un pat pasaules mēroga solidaritāti tādās jomās kā resursu izmantošana un ietekme uz vidi. |
| --- | --- |

—

lai veicinātu Eiropas un pat pasaules mēroga solidaritāti tādās jomās kā resursu izmantošana un ietekme uz vidi.

| 1.3 | ES atkarību no enerģijas importa pašreiz nav iespējams novērst. Liela atkarība no viena piegādes avota, it īpaši no reģioniem, kas nerespektē tos pašus spēles noteikumus vai kuros politiskā situācija ir nestabila (kā tas ir naftas un gāzes gadījumā), un minētās atkarības palielināšanās var radīt politiskas, ekonomiskas un tehniskas problēmas. |
| --- | --- |

1.3

ES atkarību no enerģijas importa pašreiz nav iespējams novērst. Liela atkarība no viena piegādes avota, it īpaši no reģioniem, kas nerespektē tos pašus spēles noteikumus vai kuros politiskā situācija ir nestabila (kā tas ir naftas un gāzes gadījumā), un minētās atkarības palielināšanās var radīt politiskas, ekonomiskas un tehniskas problēmas.

| 1.4 | Pasaules tirgū, arī pašā ES, ir vairāki akmeņogļu un urāna piegādātāji, un tāpēc bažām nav iemesla. |
| --- | --- |

1.4

Pasaules tirgū, arī pašā ES, ir vairāki akmeņogļu un urāna piegādātāji, un tāpēc bažām nav iemesla.

| 1.5 | Jāizmanto iespējas, ko rada arvien plašākā atjaunojamo enerģijas avotu izmantošana elektroenerģijas ražošanā. Pat tādā gadījumā, ja tiktu sasniegts Eiropas Parlamenta izvirzītais mērķis — līdz 2020. gadam panākt, ka 20 % elektroenerģijas tiek ražoti, izmantojot atjaunojamos enerģijas avotus, — maz ticams, ka atjaunojamie enerģijas avoti tuvākajā nākotnē pilnībā spēs aizstāt tradicionālos enerģijas avotus. |
| --- | --- |

1.5

Jāizmanto iespējas, ko rada arvien plašākā atjaunojamo enerģijas avotu izmantošana elektroenerģijas ražošanā. Pat tādā gadījumā, ja tiktu sasniegts Eiropas Parlamenta izvirzītais mērķis — līdz 2020. gadam panākt, ka 20 % elektroenerģijas tiek ražoti, izmantojot atjaunojamos enerģijas avotus, — maz ticams, ka atjaunojamie enerģijas avoti tuvākajā nākotnē pilnībā spēs aizstāt tradicionālos enerģijas avotus.

| 1.6 | Ne tikai tirgus, bet arī politiskās izvēles ietekmē ir palielinājusies un joprojām palielinās gāzes izmantošana. Tagad kļūst skaidrs, ka minētās tendences pastiprināšanās rada arī problēmas. Plašāka dabas gāzes izmantošana ogļu vietā nav iespējama piegāžu stabilitātes apsvērumu un izmaksu dēļ, savukārt kodolenerģijas plašāka izmantošana nav iespējama, jo tādējādi palielinātos emisiju daudzums. Iebildumus izraisa arī ierobežoto gāzes krājumu izmantošana enerģijas ražošanai, jo gāze (tāpat kā nafta) ir vērtīga izejviela, kuras izmatošana rūpniecībā rada augstu pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

1.6

Ne tikai tirgus, bet arī politiskās izvēles ietekmē ir palielinājusies un joprojām palielinās gāzes izmantošana. Tagad kļūst skaidrs, ka minētās tendences pastiprināšanās rada arī problēmas. Plašāka dabas gāzes izmantošana ogļu vietā nav iespējama piegāžu stabilitātes apsvērumu un izmaksu dēļ, savukārt kodolenerģijas plašāka izmantošana nav iespējama, jo tādējādi palielinātos emisiju daudzums. Iebildumus izraisa arī ierobežoto gāzes krājumu izmantošana enerģijas ražošanai, jo gāze (tāpat kā nafta) ir vērtīga izejviela, kuras izmatošana rūpniecībā rada augstu pievienoto vērtību.

| 1.7 | Ņemot vērā sabiedrības kritiskos izteikumus daudzās ES dalībvalstīs un kodolenerģijas izmantošanas šķietamās priekšrocības, proti, neliela ietekme uz klimata pārmaiņām, neliela ekonomiskā atkarība no importa un izmaksu stabilitāte, un, lai nākotnē turpinātu un paplašinātu minētās tehnoloģijas izmantošanu, jārisina jautājumi, kas saistīti ar kodoldrošību, spēkstaciju ekspluatācijas pārtraukšanu, kā arī līdz šim neatrisinātā izmantotās kodoldegvielas uzglabāšanas, it īpaši galīgās uzglabāšanas, problēma. Pašreiz pieejamie attīstības scenāriji liecina, ka tuvākajā nākotnē būs gandrīz neiespējami aizstāt kodolenerģiju ar citiem enerģijas veidiem, būtiski nepalielinot fosilo kurināmo izmantošanu. |
| --- | --- |

1.7

Ņemot vērā sabiedrības kritiskos izteikumus daudzās ES dalībvalstīs un kodolenerģijas izmantošanas šķietamās priekšrocības, proti, neliela ietekme uz klimata pārmaiņām, neliela ekonomiskā atkarība no importa un izmaksu stabilitāte, un, lai nākotnē turpinātu un paplašinātu minētās tehnoloģijas izmantošanu, jārisina jautājumi, kas saistīti ar kodoldrošību, spēkstaciju ekspluatācijas pārtraukšanu, kā arī līdz šim neatrisinātā izmantotās kodoldegvielas uzglabāšanas, it īpaši galīgās uzglabāšanas, problēma. Pašreiz pieejamie attīstības scenāriji liecina, ka tuvākajā nākotnē būs gandrīz neiespējami aizstāt kodolenerģiju ar citiem enerģijas veidiem, būtiski nepalielinot fosilo kurināmo izmantošanu.

| 1.8 | EESK atbalsta viedokli, ka jāievēro piesardzība, pieņemot turpmākos lēmumus par energoapgādi. Būtu nepareizi uzskatīt, ka attīstības tendences iespējams pilnībā paredzēt un ka viss notiks tieši tā, kā to paredz politiskie mērķi un vislabākās prognozes. Jāpieņem tādi politiskie lēmumi, kas arī nelabvēlīgākos apstākļos nodrošinātu pietiekamu enerģijas apgādi par pieņemamām cenām. Tā nerīkoties būtu vienkārši bezatbildīgi. |
| --- | --- |

1.8

EESK atbalsta viedokli, ka jāievēro piesardzība, pieņemot turpmākos lēmumus par energoapgādi. Būtu nepareizi uzskatīt, ka attīstības tendences iespējams pilnībā paredzēt un ka viss notiks tieši tā, kā to paredz politiskie mērķi un vislabākās prognozes. Jāpieņem tādi politiskie lēmumi, kas arī nelabvēlīgākos apstākļos nodrošinātu pietiekamu enerģijas apgādi par pieņemamām cenām. Tā nerīkoties būtu vienkārši bezatbildīgi.

| 1.9 | Jāsaglabā visas dažādu enerģijas veidu izmantošanas iespējas. Šo secinājumu apstiprina arī 25 valstu ES attīstības scenāriji, kas tuvāk aplūkoti 4. punktā. Arī scenārijā, kura pamatā ir pieņēmums, ka tiks panākta būtiska energoefektivitātes paaugstināšanās un palielināsies atjaunojamo enerģijas avotu izmantošana, paredzēts, ka nav iespējams atteikties no vienas vai otras enerģijas ražošanas tehnoloģijas, nekaitējot apkārtējai videi vai ekonomikai. |
| --- | --- |

1.9

Jāsaglabā visas dažādu enerģijas veidu izmantošanas iespējas. Šo secinājumu apstiprina arī 25 valstu ES attīstības scenāriji, kas tuvāk aplūkoti 4. punktā. Arī scenārijā, kura pamatā ir pieņēmums, ka tiks panākta būtiska energoefektivitātes paaugstināšanās un palielināsies atjaunojamo enerģijas avotu izmantošana, paredzēts, ka nav iespējams atteikties no vienas vai otras enerģijas ražošanas tehnoloģijas, nekaitējot apkārtējai videi vai ekonomikai.

| 1.10 | Pastāvošā situācija dažādu enerģijas avotu izmantošanas jomā jāmaina ar politisko stratēģiju palīdzību, lai samazinātu atkarību no ārējiem enerģijas avotiem un Eiropā vairāk būtu pieejami emisijas ziņā neitrāli enerģijas avoti, vienlaikus ņemot vērā, ka lēmumus par ieguldījumiem dažādu tehnoloģiju izstrādāšanā pieņem tirgus dalībnieki. |
| --- | --- |

1.10

Pastāvošā situācija dažādu enerģijas avotu izmantošanas jomā jāmaina ar politisko stratēģiju palīdzību, lai samazinātu atkarību no ārējiem enerģijas avotiem un Eiropā vairāk būtu pieejami emisijas ziņā neitrāli enerģijas avoti, vienlaikus ņemot vērā, ka lēmumus par ieguldījumiem dažādu tehnoloģiju izstrādāšanā pieņem tirgus dalībnieki.

| 1.11 | EESK iesaka izstādāt stratēģiju optimālai dažādu enerģijas avotu izmantošanai. Tāpēc ir ļoti svarīgi ir noskaidrot, kādi ir ES, dalībvalstu, neatkarīgo iestāžu un tirgus dalībnieku uzdevumi. Tā kā enerģētikas jomā pastāv liela dalībvalstu savstarpējā atkarība, lielāka ES enerģētikas politikas saskaņošana ļautu labāk risināt iekšējās un ārējās problēmas.
  Optimālas dažādu enerģijas avotu izmantošanas stratēģijā jāiekļauj šādi elementi: |
| --- | --- |

1.11

EESK iesaka izstādāt stratēģiju optimālai dažādu enerģijas avotu izmantošanai. Tāpēc ir ļoti svarīgi ir noskaidrot, kādi ir ES, dalībvalstu, neatkarīgo iestāžu un tirgus dalībnieku uzdevumi. Tā kā enerģētikas jomā pastāv liela dalībvalstu savstarpējā atkarība, lielāka ES enerģētikas politikas saskaņošana ļautu labāk risināt iekšējās un ārējās problēmas.

Optimālas dažādu enerģijas avotu izmantošanas stratēģijā jāiekļauj šādi elementi:

| 1.12 | Problēmas enerģētikas politikas jomā lielā mērā iespējams atrisināt, paaugstinot enerģijas izmantošanas efektivitāti, tostarp izmantojot koģenerāciju. Energoefektivitātes palielināšana tieši neietekmē dažādu enerģijas avotu izmantošanu, bet atbalsta visus enerģētikas politikas mērķus — konkurētspēju un piegāžu drošumu, klimata pārmaiņas. |
| --- | --- |

1.12

Problēmas enerģētikas politikas jomā lielā mērā iespējams atrisināt, paaugstinot enerģijas izmantošanas efektivitāti, tostarp izmantojot koģenerāciju. Energoefektivitātes palielināšana tieši neietekmē dažādu enerģijas avotu izmantošanu, bet atbalsta visus enerģētikas politikas mērķus — konkurētspēju un piegāžu drošumu, klimata pārmaiņas.

| 1.13 | Atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanā ES ir lielas iespējas, un tāpēc tā ir jāatbalsta. Dažas tehnoloģijas jāturpina izstrādāt, lai tās varētu realizēt tirgū, bet citu tehnoloģiju jomā vēl jāturpina ilgstoša izpēte un izstrāde. Minētajā jomā politika jāveido ļoti rūpīgi, lai tās dēļ vēl vairāk nepalielinātos jau tā augstās enerģijas cenas. |
| --- | --- |

1.13

Atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanā ES ir lielas iespējas, un tāpēc tā ir jāatbalsta. Dažas tehnoloģijas jāturpina izstrādāt, lai tās varētu realizēt tirgū, bet citu tehnoloģiju jomā vēl jāturpina ilgstoša izpēte un izstrāde. Minētajā jomā politika jāveido ļoti rūpīgi, lai tās dēļ vēl vairāk nepalielinātos jau tā augstās enerģijas cenas.

| 1.14 | Pēc tam, kad rūpīgi ir veikts ietekmes novērtējums, ir uzmanīgi jāpaplašina biodegvielas pielietojums transporta nozarē. Pirmām kārtām ir jāizpilda spēkā esošā direktīva par biodegvielu izmantošanas veicināšanu. (1) |
| --- | --- |

1.14

Pēc tam, kad rūpīgi ir veikts ietekmes novērtējums, ir uzmanīgi jāpaplašina biodegvielas pielietojums transporta nozarē. Pirmām kārtām ir jāizpilda spēkā esošā direktīva par biodegvielu izmantošanas veicināšanu. (1)

| 1.15 | Ar dažādu pasākumu palīdzību ir jāpalielina energoefektivitāte transporta nozarē (sk. 6.3.1.5 punktu). |
| --- | --- |

1.15

Ar dažādu pasākumu palīdzību ir jāpalielina energoefektivitāte transporta nozarē (sk. 6.3.1.5 punktu).

| 1.16 | Neatliekams uzdevums ir kodoldrošības tālāka uzlabošana un līdz šim vēl neatrisinātās izlietotās kodoldegvielas uzglabāšanas problēmas risināšana. Atbildība jāuzņemas operatoriem, savukārt drošības iestādēm un kompetentām starptautiskām iestādēm jāizstrādā attiecīgas vadlīnijas. Attiecībā uz izlietotās kodoldegvielas transportēšanu jāievēro gan ES noteikumi, gan starptautiskās saistības. |
| --- | --- |

1.16

Neatliekams uzdevums ir kodoldrošības tālāka uzlabošana un līdz šim vēl neatrisinātās izlietotās kodoldegvielas uzglabāšanas problēmas risināšana. Atbildība jāuzņemas operatoriem, savukārt drošības iestādēm un kompetentām starptautiskām iestādēm jāizstrādā attiecīgas vadlīnijas. Attiecībā uz izlietotās kodoldegvielas transportēšanu jāievēro gan ES noteikumi, gan starptautiskās saistības.

| 1.17 | Jāiegulda lielas pūles ekoloģiski nekaitīgās ogļu izmantošanas tehnoloģijās — jāuzlabo spēkstaciju efektivitāte, kā arī oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģiju komerciālais pielietojums. Tas ir jo īpaši svarīgi, ņemot vērā pasaulē pastāvošās tendences. |
| --- | --- |

1.17

Jāiegulda lielas pūles ekoloģiski nekaitīgās ogļu izmantošanas tehnoloģijās — jāuzlabo spēkstaciju efektivitāte, kā arī oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģiju komerciālais pielietojums. Tas ir jo īpaši svarīgi, ņemot vērā pasaulē pastāvošās tendences.

| 1.18 | Jāsagatavojas ES iekšējo ogļu rezervju plašākas izmantošanas atsākšanai, tostarp šo resursu izmantošanai šķidrinātā un gāzes veidā. Gan šajā sakarā, gan citos kontekstos būtu jāpatur prātā, ka politiski lēmumi par enerģiju parasti ļoti ietekmē ekonomiku, sociālo jomu un vidi un ka izmaiņu mērogs liels un ka tām nepieciešams ilgs laiks. |
| --- | --- |

1.18

Jāsagatavojas ES iekšējo ogļu rezervju plašākas izmantošanas atsākšanai, tostarp šo resursu izmantošanai šķidrinātā un gāzes veidā. Gan šajā sakarā, gan citos kontekstos būtu jāpatur prātā, ka politiski lēmumi par enerģiju parasti ļoti ietekmē ekonomiku, sociālo jomu un vidi un ka izmaiņu mērogs liels un ka tām nepieciešams ilgs laiks.

| 1.19 | Nolūkā mazināt problēmas, kas saistītas ar gāzes patēriņa īpatsvara saglabāšanu un palielināšanu citu enerģijas avotu starpā, ir jāveicina ieguldījumi sašķidrinātas dabasgāzes termināļos — tas jādara, lai dažādotu gāzes piegādes avotus un lai attīstītu gāzes uzglabāšanas infrastruktūru, kā arī izstrādātu ar to saistītās procedūras. |
| --- | --- |

1.19

Nolūkā mazināt problēmas, kas saistītas ar gāzes patēriņa īpatsvara saglabāšanu un palielināšanu citu enerģijas avotu starpā, ir jāveicina ieguldījumi sašķidrinātas dabasgāzes termināļos — tas jādara, lai dažādotu gāzes piegādes avotus un lai attīstītu gāzes uzglabāšanas infrastruktūru, kā arī izstrādātu ar to saistītās procedūras.

| 1.20 | Sakārtojot tiesisko regulējumu, kā arī ar piemērotu finansiālu pasākumu palīdzību ir jānodrošina pietiekamas investīcijas enerģijas ražošanas un pārvades jomā. Piemēram, noderīgs līdzeklis var būt ilgtermiņa līgumi, kas noslēgti, ņemot vērā pietiekamas konkurences nodrošināšanai vajadzīgos ierobežojumus. |
| --- | --- |

1.20

Sakārtojot tiesisko regulējumu, kā arī ar piemērotu finansiālu pasākumu palīdzību ir jānodrošina pietiekamas investīcijas enerģijas ražošanas un pārvades jomā. Piemēram, noderīgs līdzeklis var būt ilgtermiņa līgumi, kas noslēgti, ņemot vērā pietiekamas konkurences nodrošināšanai vajadzīgos ierobežojumus.

| 1.21 | Piedaloties starptautiskās sarunās ar enerģijas piegādātājiem, jo īpaši — ar Krieviju, ES ir jārunā vienā balsī un jāaizstāv savas intereses kā vienam no spēcīgākajiem dalībniekiem. Reaģējot uz notikumiem energoapgādes jomā un piedaloties sarunās par šādiem jautājumiem, ir jāņem vērā dažādi ar savstarpēju atkarību saistīti aspekti. ES nevar būt enerģētikas tirgus dalībnieks, bet taču tai aktīvi jāaizstāv enerģētikas tirgus dalībnieku no ES intereses, jo daudzās valstīs, kas ir enerģijas eksportētājas, enerģijas avotu izmantošanu lielā mērā kontrolē valdība. |
| --- | --- |

1.21

Piedaloties starptautiskās sarunās ar enerģijas piegādātājiem, jo īpaši — ar Krieviju, ES ir jārunā vienā balsī un jāaizstāv savas intereses kā vienam no spēcīgākajiem dalībniekiem. Reaģējot uz notikumiem energoapgādes jomā un piedaloties sarunās par šādiem jautājumiem, ir jāņem vērā dažādi ar savstarpēju atkarību saistīti aspekti. ES nevar būt enerģētikas tirgus dalībnieks, bet taču tai aktīvi jāaizstāv enerģētikas tirgus dalībnieku no ES intereses, jo daudzās valstīs, kas ir enerģijas eksportētājas, enerģijas avotu izmantošanu lielā mērā kontrolē valdība.

| 1.22 | Novērtējot enerģijas veidus apkārtējā vidē, ir jāanalizē gan ārējās izmaksas, gan subsīdiju ietekme. Rūpīgi arī jānovērtē pašreizējo un turpmāko uz klimata un vides aizsardzību attiecināto politikas pasākumu ietekme uz citiem enerģijas politikas mērķiem — konkurētspēju un piegāžu drošumu, kā arī energoapgādes avotu dažādošanu. |
| --- | --- |

1.22

Novērtējot enerģijas veidus apkārtējā vidē, ir jāanalizē gan ārējās izmaksas, gan subsīdiju ietekme. Rūpīgi arī jānovērtē pašreizējo un turpmāko uz klimata un vides aizsardzību attiecināto politikas pasākumu ietekme uz citiem enerģijas politikas mērķiem — konkurētspēju un piegāžu drošumu, kā arī energoapgādes avotu dažādošanu.

| 1.23 | Nepieciešams rast vispārēju risinājumu Kioto protokola klimata politiku īstenošanā, iesaistot vismaz visus lielākos emisiju radītājus. Pretējā gadījumā nebūs nekāda ievērojama progresa klimata pārmaiņu mazināšanā, bet varētu rasties risks nodarīt kaitējumu ES ekonomiskajai un sociālajai attīstībai. |
| --- | --- |

1.23

Nepieciešams rast vispārēju risinājumu Kioto protokola klimata politiku īstenošanā, iesaistot vismaz visus lielākos emisiju radītājus. Pretējā gadījumā nebūs nekāda ievērojama progresa klimata pārmaiņu mazināšanā, bet varētu rasties risks nodarīt kaitējumu ES ekonomiskajai un sociālajai attīstībai.

| 1.24 | Jāpieliek lielāki pūliņi pētniecības un izstrādes jomā, kā arī jāpalielina ES atbalsts pētniecībai un izstrādei enerģētikas nozarē atbilstoši energoapgādes ārkārtīgajai nozīmībai un ar to saistītajiem lielajiem uzdevumiem. Attiecībā uz pasākumiem, kas veicami īsākā laika posmā, ir jāvelta pūliņi, lai uzlabotu energoefektivitāti, attīstītu tās atjaunojamas enerģijas ražošanas tehnoloģijas, kas joprojām nav izstrādātas tik tālu, lai tās varētu izmantot tirgū, kā arī lai attīstītu ekoloģiski nekaitīgas ogļu izmantošanas tehnoloģijas un palielinātu kodoldrošību. Lai samazinātu daudzu atjaunojamas enerģijas veidu un efektivitātes tehnoloģiju izmaksas, pirmām kārtām ir vajadzīgi dziļi tehniskie pētījumi. Toties, lai darītu iespējamu nākotnes vīziju par atjaunojamas enerģijas veidu izmantošanu, kodolsintēzi un ūdeņraža izmantošanu, ir nepieciešami daudz vienkāršāki un ilgākā laika posmā veicami pētījumi un ar izstrādi saistīts darbs. Kamēr tas tiek darīts, ir jāsekmē un jāveicina arī citu daudzsološu nākotnes vīziju elementi. |
| --- | --- |

1.24

Jāpieliek lielāki pūliņi pētniecības un izstrādes jomā, kā arī jāpalielina ES atbalsts pētniecībai un izstrādei enerģētikas nozarē atbilstoši energoapgādes ārkārtīgajai nozīmībai un ar to saistītajiem lielajiem uzdevumiem. Attiecībā uz pasākumiem, kas veicami īsākā laika posmā, ir jāvelta pūliņi, lai uzlabotu energoefektivitāti, attīstītu tās atjaunojamas enerģijas ražošanas tehnoloģijas, kas joprojām nav izstrādātas tik tālu, lai tās varētu izmantot tirgū, kā arī lai attīstītu ekoloģiski nekaitīgas ogļu izmantošanas tehnoloģijas un palielinātu kodoldrošību. Lai samazinātu daudzu atjaunojamas enerģijas veidu un efektivitātes tehnoloģiju izmaksas, pirmām kārtām ir vajadzīgi dziļi tehniskie pētījumi. Toties, lai darītu iespējamu nākotnes vīziju par atjaunojamas enerģijas veidu izmantošanu, kodolsintēzi un ūdeņraža izmantošanu, ir nepieciešami daudz vienkāršāki un ilgākā laika posmā veicami pētījumi un ar izstrādi saistīts darbs. Kamēr tas tiek darīts, ir jāsekmē un jāveicina arī citu daudzsološu nākotnes vīziju elementi.

2.   Ievads.

| 2.1 | Kopš 2002. gada EESK ir izstrādājusi vairākus pašiniciatīvas un izpētes atzinumus par dažādiem enerģijas avotiem un tehnoloģijām, piemēram, kodolenerģiju, atjaunojamu enerģiju, fosilajām degvielām un energoefektivitāti. Šis atzinums pamatojas uz minētajiem atzinumiem, un nav īpaši norādīts uz sīkākas informācijas avotiem un agrākajos atzinumos iekļautajām diskusijām. |
| --- | --- |

2.1

Kopš 2002. gada EESK ir izstrādājusi vairākus pašiniciatīvas un izpētes atzinumus par dažādiem enerģijas avotiem un tehnoloģijām, piemēram, kodolenerģiju, atjaunojamu enerģiju, fosilajām degvielām un energoefektivitāti. Šis atzinums pamatojas uz minētajiem atzinumiem, un nav īpaši norādīts uz sīkākas informācijas avotiem un agrākajos atzinumos iekļautajām diskusijām.

| 2.2 | Norises enerģētikas jomā nav iespējams precīzi prognozēt. Visām prognozēm un notikumu scenārijiem ir ierobežojumi. Tendences var izmainīt negaidīti notikumi vai aktīvi politiski pasākumi. Tomēr politikai — nemaz nerunājot par lēmumiem — jābūt pamatotai uz dziļu pašreizējās situācijas analīzi, pēc iespējas precīzākām prognozēm un notikumu scenārijiem, kā arī izpratni par spēkiem, kas veicina pārmaiņas vai tās traucē. Šis atzinums lielā mērā pamatojas uz Starptautiskās enerģētikas aģentūras (IEA) un Eiropas Komisijas izstrādātajām prognozēm un attiecas uz laika posmu līdz 2030. gadam. Pēc tam aina ir daudz neskaidrāka. |
| --- | --- |

2.2

Norises enerģētikas jomā nav iespējams precīzi prognozēt. Visām prognozēm un notikumu scenārijiem ir ierobežojumi. Tendences var izmainīt negaidīti notikumi vai aktīvi politiski pasākumi. Tomēr politikai — nemaz nerunājot par lēmumiem — jābūt pamatotai uz dziļu pašreizējās situācijas analīzi, pēc iespējas precīzākām prognozēm un notikumu scenārijiem, kā arī izpratni par spēkiem, kas veicina pārmaiņas vai tās traucē. Šis atzinums lielā mērā pamatojas uz Starptautiskās enerģētikas aģentūras (IEA) un Eiropas Komisijas izstrādātajām prognozēm un attiecas uz laika posmu līdz 2030. gadam. Pēc tam aina ir daudz neskaidrāka.

| 2.3 | Enerģijas avotus un tehnoloģijas izvēlas ieguldītāji, un šo izvēli var ietekmēt politiski lēmumi. ES nevar tiešā veidā ietekmēt dalībvalstu izvēli enerģijas avotu jomā, tomēr var šo izvēli ietekmēt netieši, izmantojot Eiropas Savienībai piešķirto mandātu vides aizsardzības jomā. Dalībvalstīm būtu pēc iespējas jāatvieglo vietējo resursu izmantošana. Dalībvalstu izdarītā izvēle enerģētikas jomā ietekmē citu dalībvalstu izvēli. Enerģijas patērētāji tajās dalībvalstīs, kurās, piemēram, neražo kodolenerģiju vai termisko enerģiju, ietilpst elektronerģijas tirgū, kurā izmanto kodolenerģiju un ogles. |
| --- | --- |

2.3

Enerģijas avotus un tehnoloģijas izvēlas ieguldītāji, un šo izvēli var ietekmēt politiski lēmumi. ES nevar tiešā veidā ietekmēt dalībvalstu izvēli enerģijas avotu jomā, tomēr var šo izvēli ietekmēt netieši, izmantojot Eiropas Savienībai piešķirto mandātu vides aizsardzības jomā. Dalībvalstīm būtu pēc iespējas jāatvieglo vietējo resursu izmantošana. Dalībvalstu izdarītā izvēle enerģētikas jomā ietekmē citu dalībvalstu izvēli. Enerģijas patērētāji tajās dalībvalstīs, kurās, piemēram, neražo kodolenerģiju vai termisko enerģiju, ietilpst elektronerģijas tirgū, kurā izmanto kodolenerģiju un ogles.

| 2.4 | Galvenais jautājums ir šāds — vai jau tagad ir iespējams kā no nepiemērotām atteikties no pašreizējām vai nākotnē gaidāmām sistēmām vai iespējamiem risinājumu veidiem. Citiem vārdiem izsakoties, vai mēs zinām pietiekami daudz un vai mums ir pietiekami liela pārliecība, lai ierobežotu enerģētikas politikas mērķu (pietiekams enerģijas daudzums, enerģijas piegāžu drošums, saprātīgas un konkurētspējīgas cenas, kā arī mazāks kaitējums videi un klimatam) sasniegšanai paredzēto risinājumu izvēli. EESK mēģina atbildēt uz šo jautājumu, kā arī sniedz ar to saistītus secinājumus un ieteikumus. |
| --- | --- |

2.4

Galvenais jautājums ir šāds — vai jau tagad ir iespējams kā no nepiemērotām atteikties no pašreizējām vai nākotnē gaidāmām sistēmām vai iespējamiem risinājumu veidiem. Citiem vārdiem izsakoties, vai mēs zinām pietiekami daudz un vai mums ir pietiekami liela pārliecība, lai ierobežotu enerģētikas politikas mērķu (pietiekams enerģijas daudzums, enerģijas piegāžu drošums, saprātīgas un konkurētspējīgas cenas, kā arī mazāks kaitējums videi un klimatam) sasniegšanai paredzēto risinājumu izvēli. EESK mēģina atbildēt uz šo jautājumu, kā arī sniedz ar to saistītus secinājumus un ieteikumus.

3.   Enerģijas tirgus un oglekļa dioksīda emisija — attīstības tendences.

| 3.1 | Eiropas enerģētikas nozares nākotne ir atkarīga no enerģētikas nozares nākotnes visā pasaulē. Pašlaik visvairāk enerģijas patērē ārpus Eiropas, arī lielākais tās patēriņa pieaugums ir vērojams citos kontinentos. Visā pasaulē pieaugošais pieprasījums pēc fosilās degvielas ietekmē tās cenas un pieejamību Eiropā. Cenas izmaiņu dēļ ir mainījies izvēlētās enerģijas veids, patērētāju un uzņēmēju izturēšanās, kā arī pētniecības un izstrādes pasākumu orientācija. Tas viss ietekmē arī situāciju ES. Tāpēc ir svarīgi, lai, novērtējot ES izvēles iespējas, būtu pieejams pārskats par enerģētikas nozares nākotni visā pasaulē. Starptautiskā enerģētikas aģentūra (IEA) 2004. gada “World Energy Outlook” ir iekļāvusi divas prognozes laika posmam no 2004. gada līdz 2030. gadam un tajās ir izklāstījusi savus uzskatus par enerģētikas nākotni visā pasaulē.
  Bāzes scenārijā (Reference Scenario (WEO-R04)) ir ņemtas vērā valdības politikas un pasākumi, kas ir īstenoti vai pieņemti līdz 2004. gada vidum. Pasaules alternatīvajā politikas scenārijā (The World Alternative Policy scenario (WEO- A04)) ir analizēts, kā attīstītos pasaules tirgus enerģijas jomā, ja valstis visā pasaulē nolemtu īstenotu virkni tādu politiku un pasākumu, kuru īstenošanu tās vai nu pašlaik apsver, vai kurus būtu sapratīgi no tām gaidīt prognozētajā periodā. Dažas bāzes scenārija un alternatīvā scenārija daļas ir atjauninātas IEA 2005. gada “World Energu Outlook” (WEO-R05, WEO-A05). |
| --- | --- |

3.1

Eiropas enerģētikas nozares nākotne ir atkarīga no enerģētikas nozares nākotnes visā pasaulē. Pašlaik visvairāk enerģijas patērē ārpus Eiropas, arī lielākais tās patēriņa pieaugums ir vērojams citos kontinentos. Visā pasaulē pieaugošais pieprasījums pēc fosilās degvielas ietekmē tās cenas un pieejamību Eiropā. Cenas izmaiņu dēļ ir mainījies izvēlētās enerģijas veids, patērētāju un uzņēmēju izturēšanās, kā arī pētniecības un izstrādes pasākumu orientācija. Tas viss ietekmē arī situāciju ES. Tāpēc ir svarīgi, lai, novērtējot ES izvēles iespējas, būtu pieejams pārskats par enerģētikas nozares nākotni visā pasaulē. Starptautiskā enerģētikas aģentūra (IEA) 2004. gada “World Energy Outlook” ir iekļāvusi divas prognozes laika posmam no 2004. gada līdz 2030. gadam un tajās ir izklāstījusi savus uzskatus par enerģētikas nākotni visā pasaulē.

Bāzes scenārijā (Reference Scenario (WEO-R04)) ir ņemtas vērā valdības politikas un pasākumi, kas ir īstenoti vai pieņemti līdz 2004. gada vidum. Pasaules alternatīvajā politikas scenārijā (The World Alternative Policy scenario (WEO- A04)) ir analizēts, kā attīstītos pasaules tirgus enerģijas jomā, ja valstis visā pasaulē nolemtu īstenotu virkni tādu politiku un pasākumu, kuru īstenošanu tās vai nu pašlaik apsver, vai kurus būtu sapratīgi no tām gaidīt prognozētajā periodā. Dažas bāzes scenārija un alternatīvā scenārija daļas ir atjauninātas IEA 2005. gada “World Energu Outlook” (WEO-R05, WEO-A05).

| 3.2 | “World Energy Outlook” iekļautajā bāzes scenārijā (WEO-R05 scenario) paredzēts, ka laika posmā no 2002. līdz 2030. gadam pieprasījums pēc primārās enerģijas pasaulē varētu palielināties par 52 %. Pieprasījuma palielināšanās jaunattīstības valstīs radīs vairāk nekā divas trešdaļas minētā pieauguma. Pirmo reizi pēdējo trīsdesmit gadu laikā ikgadējais enerģijas pieprasījuma pieaugums (1,6 %) būs zemāks par 2,1 %. Transporta un elektroenerģijas ražošanas sektora daļa kopējā enerģijas patēriņā arvien palielināsies. Minētajā laika posmā elektroenerģijas patēriņš pasaulē dubultosies. |
| --- | --- |

3.2

“World Energy Outlook” iekļautajā bāzes scenārijā (WEO-R05 scenario) paredzēts, ka laika posmā no 2002. līdz 2030. gadam pieprasījums pēc primārās enerģijas pasaulē varētu palielināties par 52 %. Pieprasījuma palielināšanās jaunattīstības valstīs radīs vairāk nekā divas trešdaļas minētā pieauguma. Pirmo reizi pēdējo trīsdesmit gadu laikā ikgadējais enerģijas pieprasījuma pieaugums (1,6 %) būs zemāks par 2,1 %. Transporta un elektroenerģijas ražošanas sektora daļa kopējā enerģijas patēriņā arvien palielināsies. Minētajā laika posmā elektroenerģijas patēriņš pasaulē dubultosies.

| 3.3 | Pasaules alternatīvajā politikas scenārijā (WEO-A05) ir prognozēts, ka pieprasījums pēc enerģijas visā pasaulē būs par 10 % zemāks, nekā tas paredzēts bāzes scenārijā (WEO-R05). |
| --- | --- |

3.3

Pasaules alternatīvajā politikas scenārijā (WEO-A05) ir prognozēts, ka pieprasījums pēc enerģijas visā pasaulē būs par 10 % zemāks, nekā tas paredzēts bāzes scenārijā (WEO-R05).

| 3.4 | Līdz 2030. gadam elektroenerģijas patēriņš gala patēriņa sektoros ik gadu palielināsies par 1,6 % (WEO-R04). Visstraujāk palielināsies pieprasījums transporta nozarē, proti, par 2,1 % gadā. Mājsaimniecību patēriņš, kā arī patēriņš pakalpojumu nozarē un rūpniecībā ik gadu palielināsies par 1,5 % |
| --- | --- |

3.4

Līdz 2030. gadam elektroenerģijas patēriņš gala patēriņa sektoros ik gadu palielināsies par 1,6 % (WEO-R04). Visstraujāk palielināsies pieprasījums transporta nozarē, proti, par 2,1 % gadā. Mājsaimniecību patēriņš, kā arī patēriņš pakalpojumu nozarē un rūpniecībā ik gadu palielināsies par 1,5 %

| 3.5 | Saskaņā ar bāzes scenāriju (WEO-R04) pieprasījums pēc elektroenerģijas laika posmā no 2002. līdz 2030. gadam pasaulē dubultosies. Vislielākais būs mājsaimniecību elektroenerģijas patēriņa pieaugums (119 %), tam sekos pieaugums pakalpojumu nozarē (97 %) un rūpniecībā (86 %). Lai apmierinātu paredzēto elektroenerģijas pieprasījuma pieaugumu un atjaunotu novecojošo infrastruktūru, papildus jāsaražo aptuveni 4800 gigavatstundas elektroenerģijas un jāuzstāda gandrīz 10 000 jaunu iekārtu. |
| --- | --- |

3.5

Saskaņā ar bāzes scenāriju (WEO-R04) pieprasījums pēc elektroenerģijas laika posmā no 2002. līdz 2030. gadam pasaulē dubultosies. Vislielākais būs mājsaimniecību elektroenerģijas patēriņa pieaugums (119 %), tam sekos pieaugums pakalpojumu nozarē (97 %) un rūpniecībā (86 %). Lai apmierinātu paredzēto elektroenerģijas pieprasījuma pieaugumu un atjaunotu novecojošo infrastruktūru, papildus jāsaražo aptuveni 4800 gigavatstundas elektroenerģijas un jāuzstāda gandrīz 10 000 jaunu iekārtu.

| 3.6 | Saskaņā ar bāzes scenāriju (WEO-R05)
  fosilie kurināmie arī turpmāk būs galvenais enerģijas avots pasaulē. Tie veidos 83 % no primārās enerģijas pieprasījuma pieauguma pasaulē. Kodolenerģijas daļa samazināsies no 6,4 % līdz 4,7 %, un tiek plānots, ka atjaunojamo enerģijas avotu daļa palielināsies no 13 % līdz 14 %.
  Saskaņā ar Pasaules alternatīvo politikas scenāriju (WEO-A04) pieprasījums pēc degizraktieņiem līdz 2030. gadam samazināsies par 14 % (salīdzinājumā ar bāzes scenāriju WEO-R04), savukārt kodolenerģijas izmantošana palielināsies par 14 %, bet no atjaunojamiem enerģijas avotiem saražotās bāzes ražotās enerģijas (izņemot hidroenerģiju un no biomasas iegūto enerģiju) izmantošana palielināsies par 27 %. |
| --- | --- |

3.6

Saskaņā ar bāzes scenāriju (WEO-R05)
  fosilie kurināmie arī turpmāk būs galvenais enerģijas avots pasaulē. Tie veidos 83 % no primārās enerģijas pieprasījuma pieauguma pasaulē. Kodolenerģijas daļa samazināsies no 6,4 % līdz 4,7 %, un tiek plānots, ka atjaunojamo enerģijas avotu daļa palielināsies no 13 % līdz 14 %.

Saskaņā ar Pasaules alternatīvo politikas scenāriju (WEO-A04) pieprasījums pēc degizraktieņiem līdz 2030. gadam samazināsies par 14 % (salīdzinājumā ar bāzes scenāriju WEO-R04), savukārt kodolenerģijas izmantošana palielināsies par 14 %, bet no atjaunojamiem enerģijas avotiem saražotās bāzes ražotās enerģijas (izņemot hidroenerģiju un no biomasas iegūto enerģiju) izmantošana palielināsies par 27 %.

| 3.7 | Nafta arī turpmāk būs vissvarīgākais degvielas veids. Saskaņā ar bāzes scenāriju (WEO-R05) līdz 2030. gadam pieprasījums pēc naftas pasaulē ik gadu pieaugs par 1,4 %. OPEC (Naftas eksportētājvalstu organizācija) valstu tirgus daļa palielināsies no 39 % 2004. gadā līdz 50 % 2030. gadā. Starpreģionu naftas tirdzniecības neto apjoms minētajā laika posmā palielināsies vairāk nekā divas reizes. Visvairāk palielināsies eksports no Tuvajiem Austrumiem.
  Primārais naftas pieprasījums Pasaules alternatīvajā politikas scenārijā (WEO-A04) ir par 11 % mazāks nekā bāzes scenārijā (WEO-R04). |
| --- | --- |

3.7

Nafta arī turpmāk būs vissvarīgākais degvielas veids. Saskaņā ar bāzes scenāriju (WEO-R05) līdz 2030. gadam pieprasījums pēc naftas pasaulē ik gadu pieaugs par 1,4 %. OPEC (Naftas eksportētājvalstu organizācija) valstu tirgus daļa palielināsies no 39 % 2004. gadā līdz 50 % 2030. gadā. Starpreģionu naftas tirdzniecības neto apjoms minētajā laika posmā palielināsies vairāk nekā divas reizes. Visvairāk palielināsies eksports no Tuvajiem Austrumiem.

Primārais naftas pieprasījums Pasaules alternatīvajā politikas scenārijā (WEO-A04) ir par 11 % mazāks nekā bāzes scenārijā (WEO-R04).

| 3.8 | Pieprasījums pēc dabas gāzes palielināsies vienmērīgi — par 2,1 % gadā (bāzes scenārijs (WEO-R05)). Dabas gāzes patēriņš laika posmā no 2003. līdz 2030. gadam palielināsies par trim ceturtdaļām. Tiks uzceltas gāzes šķidrināšanas rūpnīcas, un tādējādi izveidosies jauns un ievērojams dabas gāzes tirgus, ļaujot izmantot gāzes krājumus, kas atrodas tālu no tradicionālajiem tirgiem. Gāzes ieguve visvairāk palielināsies Krievijā un Tuvajos Austrumos.
  Saskaņā ar Pasaules alternatīvo politikas scenāriju (WEO-A04) gāzes pieprasījums būtu par 10 % mazāks. |
| --- | --- |

3.8

Pieprasījums pēc dabas gāzes palielināsies vienmērīgi — par 2,1 % gadā (bāzes scenārijs (WEO-R05)). Dabas gāzes patēriņš laika posmā no 2003. līdz 2030. gadam palielināsies par trim ceturtdaļām. Tiks uzceltas gāzes šķidrināšanas rūpnīcas, un tādējādi izveidosies jauns un ievērojams dabas gāzes tirgus, ļaujot izmantot gāzes krājumus, kas atrodas tālu no tradicionālajiem tirgiem. Gāzes ieguve visvairāk palielināsies Krievijā un Tuvajos Austrumos.

Saskaņā ar Pasaules alternatīvo politikas scenāriju (WEO-A04) gāzes pieprasījums būtu par 10 % mazāks.

| 3.9 | Attiecībā uz dažādu enerģijas avotu izmantošanu pasaulē ļoti svarīga nozīme arī turpmāk būs oglēm, to patēriņam ik gadus pieaugot par 1,4 % (bāzes scenārijs (WEO-R05)). Pieprasījums pēc oglēm visvairāk palielināsies Āzijas jaunattīstības valstīs. 95 % minētā pieauguma radīs pieprasījuma pieaugums elektroenerģijas ražošanas nozarē. 40 % pasaules ogļu krājumu atrodas ESAO valstīs (Ekonomiskās sadarbības un attīstības valstīs), un to ieguvi pašreizējā apjomā varēs turpināt vēl gandrīz 200 gadus.
  Saskaņā ar alternatīvo scenāriju pieprasījums pēc oglēm 2030. gadā būtu gandrīz par vienu ceturtdaļu mazāks nekā bāzes scenārijā prognozētais pieprasījums. |
| --- | --- |

3.9

Attiecībā uz dažādu enerģijas avotu izmantošanu pasaulē ļoti svarīga nozīme arī turpmāk būs oglēm, to patēriņam ik gadus pieaugot par 1,4 % (bāzes scenārijs (WEO-R05)). Pieprasījums pēc oglēm visvairāk palielināsies Āzijas jaunattīstības valstīs. 95 % minētā pieauguma radīs pieprasījuma pieaugums elektroenerģijas ražošanas nozarē. 40 % pasaules ogļu krājumu atrodas ESAO valstīs (Ekonomiskās sadarbības un attīstības valstīs), un to ieguvi pašreizējā apjomā varēs turpināt vēl gandrīz 200 gadus.

Saskaņā ar alternatīvo scenāriju pieprasījums pēc oglēm 2030. gadā būtu gandrīz par vienu ceturtdaļu mazāks nekā bāzes scenārijā prognozētais pieprasījums.

| 3.10 | Saskaņā ar bāzes scenāriju (WEO-R05) laika posmā no 2003. līdz 2030. gadam oglekļa dioksīda emisijas pasaulē palielināsies par 1,6 % gadā. Gandrīz 70 % minētā pieauguma radīs jaunattīstības valstis. Paredzams, ka aptuveni pusi minētā pieauguma kopapjoma radīs elektroenerģijas ražošana. Otrs lielākais oglekļa dioksīda emisiju apjoms vēl arvien radīsies transporta nozarē.

  WEO-A05 alternatīvajā scenārijā ir prognozēts, ka oglekļa dioksīda emisiju apjoms 2030. gadā būs par 16 % mazāks nekā tas paredzēts bāzes scenārijā. Aplēšu periodā ikgada pieaugums būs 1,1 %. |
| --- | --- |

3.10

Saskaņā ar bāzes scenāriju (WEO-R05) laika posmā no 2003. līdz 2030. gadam oglekļa dioksīda emisijas pasaulē palielināsies par 1,6 % gadā. Gandrīz 70 % minētā pieauguma radīs jaunattīstības valstis. Paredzams, ka aptuveni pusi minētā pieauguma kopapjoma radīs elektroenerģijas ražošana. Otrs lielākais oglekļa dioksīda emisiju apjoms vēl arvien radīsies transporta nozarē.

WEO-A05 alternatīvajā scenārijā ir prognozēts, ka oglekļa dioksīda emisiju apjoms 2030. gadā būs par 16 % mazāks nekā tas paredzēts bāzes scenārijā. Aplēšu periodā ikgada pieaugums būs 1,1 %.

4.   Enerģijas tirgus un oglekļa dioksīda emisijas — attīstības tendences ES.

| 4.1 | Eiropas Komisija par ES enerģijas nākotni ir izstrādājusi vairākus uz atšķirīgiem pieņēmumiem balstītus scenārijus. Šajā nodaļā ir izklāstīti divi dažādi scenāriji. Galvenajā scenārijā 2005 (BL-05) ir aprakstītas nākotnes perspektīvas, ņemot vērā pašreizējās tendences, kā arī ES un dalībvalstu politikas, par ko tās ir pieņēmušas lēmumu pirms 2004. gada beigām. Augstas energoefektivitātes un atjaunojamo enerģiju scenārija (HLEER-04) mērķis ir iespēju robežās atveidot sekas, ko uz enerģijas un vides jomām atstāj sekmīga stingras politikas īstenošana gan attiecībā uz energoefektivitāti, gan arī attiecībā uz atjaunojamiem enerģijas avotiem. Tā kā HLEER-04 scenārijs nav ticis atjaunināts, tāpēc salīdzinājumiem tiek izmantots galvenais scenārijs 2004 (BL-04), t.i., abi scenāriji nav tieši salīdzināmi. Komisija nav iesniegusi aprēķinus attiecībā uz galvenā scenārija un HLEER scenārija atšķirīgajām izmaksām. |
| --- | --- |

4.1

Eiropas Komisija par ES enerģijas nākotni ir izstrādājusi vairākus uz atšķirīgiem pieņēmumiem balstītus scenārijus. Šajā nodaļā ir izklāstīti divi dažādi scenāriji. Galvenajā scenārijā 2005 (BL-05) ir aprakstītas nākotnes perspektīvas, ņemot vērā pašreizējās tendences, kā arī ES un dalībvalstu politikas, par ko tās ir pieņēmušas lēmumu pirms 2004. gada beigām. Augstas energoefektivitātes un atjaunojamo enerģiju scenārija (HLEER-04) mērķis ir iespēju robežās atveidot sekas, ko uz enerģijas un vides jomām atstāj sekmīga stingras politikas īstenošana gan attiecībā uz energoefektivitāti, gan arī attiecībā uz atjaunojamiem enerģijas avotiem. Tā kā HLEER-04 scenārijs nav ticis atjaunināts, tāpēc salīdzinājumiem tiek izmantots galvenais scenārijs 2004 (BL-04), t.i., abi scenāriji nav tieši salīdzināmi. Komisija nav iesniegusi aprēķinus attiecībā uz galvenā scenārija un HLEER scenārija atšķirīgajām izmaksām.

| 4.2 | 25 dalībvalstu ES primārās enerģijas patēriņu 2005. gadā veidoja cietais kurināmais (18 %, galvenokārt ogles), šķidrais kurināmais (37 %, nafta), dabasgāze (24 %), kodolenerģija (14 %) un atjaunojamie enerģijas avoti (7 %). Elektroenerģijas ražošanā izmantotā ogļu un lignīta kurināmā daļa veidoja 29 %, gāze 20 %, kodolenerģija 31 %, atjaunojamo enerģiju avoti 15 % (tostarp — lielas hidroelektrostacijas), un naftas produkti — 5 %. |
| --- | --- |

4.2

25 dalībvalstu ES primārās enerģijas patēriņu 2005. gadā veidoja cietais kurināmais (18 %, galvenokārt ogles), šķidrais kurināmais (37 %, nafta), dabasgāze (24 %), kodolenerģija (14 %) un atjaunojamie enerģijas avoti (7 %). Elektroenerģijas ražošanā izmantotā ogļu un lignīta kurināmā daļa veidoja 29 %, gāze 20 %, kodolenerģija 31 %, atjaunojamo enerģiju avoti 15 % (tostarp — lielas hidroelektrostacijas), un naftas produkti — 5 %.

| 4.3 | BL-05 scenārijā tiek prognozēts, ka ES primārās enerģijas pieprasījums 2030. gadā būs par 15 % lielāks nekā 2000. gadā (+0,5 % ik gadu), IKP pieaugot par 79 %. BL-05 scenārijā ir paredzēta arī turpmāka pieprasījuma atsaiste no IKP. Enerģijas intensitāte (enerģijas patēriņa attiecība pret IKP) ik gadus uzlabojas par 1,5 %.
  Lai arī HLLEER-04 scenārijā prognozētais primārās enerģijas pieprasījums 2030. gadā ir par 14,1 % zemāks nekā BL-04 scenārijā noteiktais, tas tomēr mazliet pārsniedz 2000. gada līmeni. |
| --- | --- |

4.3

BL-05 scenārijā tiek prognozēts, ka ES primārās enerģijas pieprasījums 2030. gadā būs par 15 % lielāks nekā 2000. gadā (+0,5 % ik gadu), IKP pieaugot par 79 %. BL-05 scenārijā ir paredzēta arī turpmāka pieprasījuma atsaiste no IKP. Enerģijas intensitāte (enerģijas patēriņa attiecība pret IKP) ik gadus uzlabojas par 1,5 %.

Lai arī HLLEER-04 scenārijā prognozētais primārās enerģijas pieprasījums 2030. gadā ir par 14,1 % zemāks nekā BL-04 scenārijā noteiktais, tas tomēr mazliet pārsniedz 2000. gada līmeni.

| 4.4 | BL-05 scenārijā tiek prognozēts, ka enerģijas patēriņš galapatēriņa nozarēs līdz 2030. gadam pieaugs par 25 %. Tiek prognozēts, ka 2030. gadā pieprasījums pēc enerģijas pakalpojumu nozarē salīdzinājumā ar 2000. gadu palielināsies par 49 %. Šādas tendences iemesls ir aizvien lielākais pieprasījums pēc elektroenerģijas. Tiek lēsts, ka mājsaimniecību pieprasījums pēc enerģijas no 2000. līdz 2030. gadam palielināsies par 29 %. Tiek prognozēts, ka 2030. gadā pieprasījums pēc enerģijas transporta nozarē palielināsies par 21 %, bet rūpniecības nozarē — par 19 % salīdzinājumā ar 2000. gadu.

  HLEER-04 scenārijā prognozētais pieprasījums pēc enerģijas 2030. gadam ir par 10,9 % mazāks nekā BL-04 scenārijā paredzētais pieprasījums. |
| --- | --- |

4.4

BL-05 scenārijā tiek prognozēts, ka enerģijas patēriņš galapatēriņa nozarēs līdz 2030. gadam pieaugs par 25 %. Tiek prognozēts, ka 2030. gadā pieprasījums pēc enerģijas pakalpojumu nozarē salīdzinājumā ar 2000. gadu palielināsies par 49 %. Šādas tendences iemesls ir aizvien lielākais pieprasījums pēc elektroenerģijas. Tiek lēsts, ka mājsaimniecību pieprasījums pēc enerģijas no 2000. līdz 2030. gadam palielināsies par 29 %. Tiek prognozēts, ka 2030. gadā pieprasījums pēc enerģijas transporta nozarē palielināsies par 21 %, bet rūpniecības nozarē — par 19 % salīdzinājumā ar 2000. gadu.

HLEER-04 scenārijā prognozētais pieprasījums pēc enerģijas 2030. gadam ir par 10,9 % mazāks nekā BL-04 scenārijā paredzētais pieprasījums.

| 4.5 | Saskaņā ar BL-05 scenāriju
  ES pieprasījums pēc elektroenerģijas laika posmā no 2005. līdz 2030. gadam palielināsies par 43 %. Īpaši strauji palielināsies mājsaimniecību elektroenerģijas patēriņa pieaugums (62 %), tam sekos pieaugums pakalpojumu nozarē (53 %) un rūpniecībā (26 %). |
| --- | --- |

4.5

Saskaņā ar BL-05 scenāriju
  ES pieprasījums pēc elektroenerģijas laika posmā no 2005. līdz 2030. gadam palielināsies par 43 %. Īpaši strauji palielināsies mājsaimniecību elektroenerģijas patēriņa pieaugums (62 %), tam sekos pieaugums pakalpojumu nozarē (53 %) un rūpniecībā (26 %).

| 4.6 | Saskaņā ar BL-05 scenāriju tiek lēsts, ka ES elekroenerģijas ražošana laika posmā no 2000. līdz 2030. gadam palielināsies par 51 %. Aizvien lielāku elektroenerģijas daļu ražos koģenerācijas iekārtās (šajās iekārtās saražotās elektroenerģijas daļai palielinoties par 10 % un 2030. gadā sasniedzot 24 %). Elektroenerģijas ražošanas struktūra ievērojami mainās, aizvien vairāk tiek izmantoti atjaunojami enerģijas avoti un dabasgāze, vienlaicīgi samazinoties kodolenerģijas un cieto kurināmo tirgus daļai.

  HLEER-04 scenārijā prognozētais kopējais elektroenerģijas ražošanas apjoms 2030. gadā ir par 16 % mazāks nekā BL-04 scenārijā prognozētais apjoms. Absolūtos skaitļos cieto kurināmo un kodolenerģijas daļa elektroenerģijas ražošanā samazinās līdzvērtīgi (saskaņā ar BL-04 scenāriju līdz 2030. gadam attiecīgi par -9,3 %). |
| --- | --- |

4.6

Saskaņā ar BL-05 scenāriju tiek lēsts, ka ES elekroenerģijas ražošana laika posmā no 2000. līdz 2030. gadam palielināsies par 51 %. Aizvien lielāku elektroenerģijas daļu ražos koģenerācijas iekārtās (šajās iekārtās saražotās elektroenerģijas daļai palielinoties par 10 % un 2030. gadā sasniedzot 24 %). Elektroenerģijas ražošanas struktūra ievērojami mainās, aizvien vairāk tiek izmantoti atjaunojami enerģijas avoti un dabasgāze, vienlaicīgi samazinoties kodolenerģijas un cieto kurināmo tirgus daļai.

HLEER-04 scenārijā prognozētais kopējais elektroenerģijas ražošanas apjoms 2030. gadā ir par 16 % mazāks nekā BL-04 scenārijā prognozētais apjoms. Absolūtos skaitļos cieto kurināmo un kodolenerģijas daļa elektroenerģijas ražošanā samazinās līdzvērtīgi (saskaņā ar BL-04 scenāriju līdz 2030. gadam attiecīgi par -9,3 %).

| 4.7 | Lai arī naftas patēriņam 2030. gadā nevajadzētu pārsniegt pašreizējo līmeni, saskaņā ar BL-05 scenāriju tās būs visnozīmīgākais kurināmais arī turpmāk. Ņemot vērā pieprasījuma pēc dabasgāzes ievērojamo pieaugumu pagājuša gadsimta 90. gados, ir paredzams, ka tās pieprasījums turpinās ievērojami palielināties (līdz 2030. gadam par 38 %). Tiek prognozēts, ka apmēram 2020. gadā pieprasījums pēc cietajiem kurināmajiem samazināsies; 2030. gadā tas tomēr atkārtoti gandrīz sasniegs pašreizējo līmeni, jo palielināsies naftas un gāzes cenas, kā arī dažās dalībvalstīs vairs netiks izmantota kodolenerģija.
  Saskaņā ar HLEER-04 scenāriju pieprasījums pēc fosilajiem kurināmajiem ievērojami samazināsies, jo samazināsies pieprasījums pēc enerģijas un tiks īstenotas atjaunojamu enerģijas avotu veicināšanas politikas. Visvairāk samazināsies pieprasījums pēc cietajiem kurināmajiem (-37,5 % salīdzinājumā ar BL-04 scenārijā prognozēto līmeni). |
| --- | --- |

4.7

Lai arī naftas patēriņam 2030. gadā nevajadzētu pārsniegt pašreizējo līmeni, saskaņā ar BL-05 scenāriju tās būs visnozīmīgākais kurināmais arī turpmāk. Ņemot vērā pieprasījuma pēc dabasgāzes ievērojamo pieaugumu pagājuša gadsimta 90. gados, ir paredzams, ka tās pieprasījums turpinās ievērojami palielināties (līdz 2030. gadam par 38 %). Tiek prognozēts, ka apmēram 2020. gadā pieprasījums pēc cietajiem kurināmajiem samazināsies; 2030. gadā tas tomēr atkārtoti gandrīz sasniegs pašreizējo līmeni, jo palielināsies naftas un gāzes cenas, kā arī dažās dalībvalstīs vairs netiks izmantota kodolenerģija.

Saskaņā ar HLEER-04 scenāriju pieprasījums pēc fosilajiem kurināmajiem ievērojami samazināsies, jo samazināsies pieprasījums pēc enerģijas un tiks īstenotas atjaunojamu enerģijas avotu veicināšanas politikas. Visvairāk samazināsies pieprasījums pēc cietajiem kurināmajiem (-37,5 % salīdzinājumā ar BL-04 scenārijā prognozēto līmeni).

| 4.8 | Saskaņā ar BL-05 scenāriju pieprasījums pēc atjaunojamiem enerģijas avotiem relatīvos lielumos palielināsies vairāk nekā pieprasījums pēc citiem kurināmā veidiem (to daļa 2030. gadā salīdzinājumā ar pašreizējo līmeni palielināsies vairāk nekā par pusi). Lai apmierinātu aizvien pieaugošo pieprasījumu pēc enerģijas, to ieguldījums ir gandrīz tikpat liels kā dabas gāzes ieguldījums.

  HLEER-04 scenārijā tiek prognozēts, ka atjaunojamus enerģijas avotus veicinošu politiku īstenošanas rezultātā šo avotu izmantošana 25 dalībvalstu ES enerģijas sistēmā ievērojami palielināsies. Salīdzinājumā ar BL-04 scenārijā prognozēto līmeni, šis pieaugums 2030. gadā sasniegs 43,3 %. |
| --- | --- |

4.8

Saskaņā ar BL-05 scenāriju pieprasījums pēc atjaunojamiem enerģijas avotiem relatīvos lielumos palielināsies vairāk nekā pieprasījums pēc citiem kurināmā veidiem (to daļa 2030. gadā salīdzinājumā ar pašreizējo līmeni palielināsies vairāk nekā par pusi). Lai apmierinātu aizvien pieaugošo pieprasījumu pēc enerģijas, to ieguldījums ir gandrīz tikpat liels kā dabas gāzes ieguldījums.

HLEER-04 scenārijā tiek prognozēts, ka atjaunojamus enerģijas avotus veicinošu politiku īstenošanas rezultātā šo avotu izmantošana 25 dalībvalstu ES enerģijas sistēmā ievērojami palielināsies. Salīdzinājumā ar BL-04 scenārijā prognozēto līmeni, šis pieaugums 2030. gadā sasniegs 43,3 %.

| 4.9 | Ņemot vērā dažu veco dalībvalstu politiskos lēmumus par kodolenerģijas izmantošanas pārtraukšanu, kā arī ar kodolenerģijas iekārtām saistītās drošības problēmas dažās jaunajās dalībvalstīs, saskaņā ar BL-05 scenāriju
  kodolenerģijas daļa 2030. gadā būs nedaudz mazāka nekā 2000. gadā (-11 %).
  Saskaņā ar HLEER-04 scenāriju kodolenerģijas daļa būtu par 19,9 % mazāka nekā BL-04 scenārijā paredzētā daļa. |
| --- | --- |

4.9

Ņemot vērā dažu veco dalībvalstu politiskos lēmumus par kodolenerģijas izmantošanas pārtraukšanu, kā arī ar kodolenerģijas iekārtām saistītās drošības problēmas dažās jaunajās dalībvalstīs, saskaņā ar BL-05 scenāriju
  kodolenerģijas daļa 2030. gadā būs nedaudz mazāka nekā 2000. gadā (-11 %).

Saskaņā ar HLEER-04 scenāriju kodolenerģijas daļa būtu par 19,9 % mazāka nekā BL-04 scenārijā paredzētā daļa.

| 4.10 | Saskaņā ar BL-05 scenāriju
  atkarība no importa turpina pieaugt un 2030. gadā sasniegs 65 %, kas gandrīz par 15 % pārsniedz pašreizējo līmeni. Visvairāk vēl joprojām importē naftu, un importētās naftas apjoms 2030. gadā sasniegs 94 %. Attiecībā uz dabasgāzi atkarība no importa palielinās, pašreizējo 50 % vietā sasniedzot 84 % 2030. gadā. No importa aizvien vairāk atkarīga būs arī cieto kurināmo piegāde, sasniedzot 59 % 2030. gadā.
  Saskaņā ar HLEER-04 scenāriju atkarība no importa būtu par 4-6 % mazāka nekā saskaņā ar BL-04 scenāriju. |
| --- | --- |

4.10

Saskaņā ar BL-05 scenāriju
  atkarība no importa turpina pieaugt un 2030. gadā sasniegs 65 %, kas gandrīz par 15 % pārsniedz pašreizējo līmeni. Visvairāk vēl joprojām importē naftu, un importētās naftas apjoms 2030. gadā sasniegs 94 %. Attiecībā uz dabasgāzi atkarība no importa palielinās, pašreizējo 50 % vietā sasniedzot 84 % 2030. gadā. No importa aizvien vairāk atkarīga būs arī cieto kurināmo piegāde, sasniedzot 59 % 2030. gadā.

Saskaņā ar HLEER-04 scenāriju atkarība no importa būtu par 4-6 % mazāka nekā saskaņā ar BL-04 scenāriju.

| 4.11 | Oglekļa dioksīda emisijas laika posmā no 1990. līdz 2000. gadam samazinājās. Patlaban tās atkal ir sasniegušas 1990. gada līmeni. Tiek prognozēts, ka nākamo gadu laikā oglekļa dioksīda emisijas palielināsies, 1990. gada līmeni 2010. gadā pārsniedzot par 3 % un 2030. gadā — par 5 %. Ilgstošā laika posmā oglekļa dioksīda emisiju mērens pieaugums atspoguļo gan zemu enerģijas patēriņa pieaugumu, gan arī kodolenerģijas un tādu atjaunojamu enerģijas avotu nozīmīgumu, kas nerada oglekļa dioksīda emisijas.
  Saskaņā ar HLEER-04 scenāriju oglekļa dioksīda emisiju līmenis ir ievērojami zemāks nekā BL-04 scenārijā prognozētais līmenis (2010. gadā par 11,9 % zemāks un 2030. gadā zemāks par 22,5 %). Salīdzinājumā ar 2000. gada līmeni tas samazinātos par 10 %. |
| --- | --- |

4.11

Oglekļa dioksīda emisijas laika posmā no 1990. līdz 2000. gadam samazinājās. Patlaban tās atkal ir sasniegušas 1990. gada līmeni. Tiek prognozēts, ka nākamo gadu laikā oglekļa dioksīda emisijas palielināsies, 1990. gada līmeni 2010. gadā pārsniedzot par 3 % un 2030. gadā — par 5 %. Ilgstošā laika posmā oglekļa dioksīda emisiju mērens pieaugums atspoguļo gan zemu enerģijas patēriņa pieaugumu, gan arī kodolenerģijas un tādu atjaunojamu enerģijas avotu nozīmīgumu, kas nerada oglekļa dioksīda emisijas.

Saskaņā ar HLEER-04 scenāriju oglekļa dioksīda emisiju līmenis ir ievērojami zemāks nekā BL-04 scenārijā prognozētais līmenis (2010. gadā par 11,9 % zemāks un 2030. gadā zemāks par 22,5 %). Salīdzinājumā ar 2000. gada līmeni tas samazinātos par 10 %.

5.   Politiskie izaicinājumi.

5.1   Cenu izmaiņas.

| 5.1.1 | Cenu paaugstināšanās, ko izraisa pieprasījuma pieaugums un kas vērojama visā pasaulē, ietekmē patērētājus, bet tai nav lielas ietekmes uz valstu ekonomiku, ja tā izraisa pieprasījuma pieaugumu ražotājvalstīs. Cenu paaugstināšanās vienā ekonomikas zonā — pašreiz tas daļēji attiecas uz elektroenerģiju — negatīvi ietekmē gan patērētājus, gan konkurētspēju. Cenu paaugstināšanās ilgtermiņā ietekmē dažādu enerģijas avotu un tehnoloģiju konkurenci, efektivitātes paaugstināšanas pasākumu rentabilitāti un izturēšanos kopumā. |
| --- | --- |

5.1.1

Cenu paaugstināšanās, ko izraisa pieprasījuma pieaugums un kas vērojama visā pasaulē, ietekmē patērētājus, bet tai nav lielas ietekmes uz valstu ekonomiku, ja tā izraisa pieprasījuma pieaugumu ražotājvalstīs. Cenu paaugstināšanās vienā ekonomikas zonā — pašreiz tas daļēji attiecas uz elektroenerģiju — negatīvi ietekmē gan patērētājus, gan konkurētspēju. Cenu paaugstināšanās ilgtermiņā ietekmē dažādu enerģijas avotu un tehnoloģiju konkurenci, efektivitātes paaugstināšanas pasākumu rentabilitāti un izturēšanos kopumā.

| 5.1.2 | Pēdējo gadu laikā ievērojami paaugstinājušās naftas un naftas produktu cenas. Tam, ka turpmāko gadu laikā saglabāsies augsts naftas cenu līmenis un ka tas varētu paaugstināties, ir dažādi iemesli, taču svarīgākie ir:






  — | lielais pieprasījuma pieaugums, kas izskaidrojams ar straujo ekonomisko izaugsmi Āzijas valstīs, |
| --- | --- | --- |

5.1.2

Pēdējo gadu laikā ievērojami paaugstinājušās naftas un naftas produktu cenas. Tam, ka turpmāko gadu laikā saglabāsies augsts naftas cenu līmenis un ka tas varētu paaugstināties, ir dažādi iemesli, taču svarīgākie ir:

—

lielais pieprasījuma pieaugums, kas izskaidrojams ar straujo ekonomisko izaugsmi Āzijas valstīs,

| — | nepietiekami ieguldījumi piegādes infrastruktūrā, kā arī |
| --- | --- |

—

nepietiekami ieguldījumi piegādes infrastruktūrā, kā arī

| — | ģeopolitiskie faktori un politiskā nestabilitāte. |
| --- | --- |

—

ģeopolitiskie faktori un politiskā nestabilitāte.

| 5.1.3 | Naftas cenu pieaugumam sekoja dabas gāzes cenu paaugstināšanās visos pasaules reģionos. Eiropā dabas gāzes cenu izmaiņas parasti ir saistītas ar naftas cenu izmaiņām. Minētā cenu saistība pastāvēs arī turpmāk, jo Eiropai gāze galvenokārt tiek piegādāta no Krievijas un Norvēģijas, un šķidrā dabas gāze tuvākajā laikā acīmredzot nebūs konkurētspējīgs produkts. Konkurence dabas gāzes tirgū varētu izraisīt dabas gāzes cenu krišanos, taču augošo gāzes piegādes izmaksu dēļ konkurences pozitīvā ietekme ilgtermiņā mazināsies. |
| --- | --- |

5.1.3

Naftas cenu pieaugumam sekoja dabas gāzes cenu paaugstināšanās visos pasaules reģionos. Eiropā dabas gāzes cenu izmaiņas parasti ir saistītas ar naftas cenu izmaiņām. Minētā cenu saistība pastāvēs arī turpmāk, jo Eiropai gāze galvenokārt tiek piegādāta no Krievijas un Norvēģijas, un šķidrā dabas gāze tuvākajā laikā acīmredzot nebūs konkurētspējīgs produkts. Konkurence dabas gāzes tirgū varētu izraisīt dabas gāzes cenu krišanos, taču augošo gāzes piegādes izmaksu dēļ konkurences pozitīvā ietekme ilgtermiņā mazināsies.

| 5.1.4 | Tā kā daudzi tirgus darbības pamatnosacījumi nemainīsies, paredzams, ka saglabāsies mērenas ogļu cenas. Ogļu tirgū pašreiz un nākotnē darbosies daudzi piegādātāji, tajā vēl arvien valda augsts konkurences līmenis, un paredzams, ka ogļu cenas arī turpmāk būs zemākas nekā citu primāro enerģijas avotu cenas. |
| --- | --- |

5.1.4

Tā kā daudzi tirgus darbības pamatnosacījumi nemainīsies, paredzams, ka saglabāsies mērenas ogļu cenas. Ogļu tirgū pašreiz un nākotnē darbosies daudzi piegādātāji, tajā vēl arvien valda augsts konkurences līmenis, un paredzams, ka ogļu cenas arī turpmāk būs zemākas nekā citu primāro enerģijas avotu cenas.

| 5.1.5 | Paredzams, ka arī turpmāk samazināsies kapitāla izmaksas atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanā. Visstraujāk samazināsies saules bateriju izmaksas, kuru tehnoloģija pašreiz ir viskapitālietilpīgākā. Ievērojami samazināsies arī kapitāla izmaksas tehnoloģijām vēja enerģijas izmantošanai jūras piekrastes zonā, saules termiskās enerģijas izmantošanai, kā arī viļņu un plūdmaiņu enerģijas izmantošanai. Hidroenerģijas izmaksas pamatā ir zemas un stabilas, jaunu spēkstaciju celtniecības iespējas ir ierobežotas, un tās izmaksas arvien palielinās. |
| --- | --- |

5.1.5

Paredzams, ka arī turpmāk samazināsies kapitāla izmaksas atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanā. Visstraujāk samazināsies saules bateriju izmaksas, kuru tehnoloģija pašreiz ir viskapitālietilpīgākā. Ievērojami samazināsies arī kapitāla izmaksas tehnoloģijām vēja enerģijas izmantošanai jūras piekrastes zonā, saules termiskās enerģijas izmantošanai, kā arī viļņu un plūdmaiņu enerģijas izmantošanai. Hidroenerģijas izmaksas pamatā ir zemas un stabilas, jaunu spēkstaciju celtniecības iespējas ir ierobežotas, un tās izmaksas arvien palielinās.

| 5.1.6 | Elektroenerģijas cenu kāpumam ES ir vairāki iemesli. Dabas gāzes cenu paaugstināšanās izraisīja elektroenerģijas cenu kāpumu lielākajā daļā ES valstu, kurās dabas gāzi — kaut arī nelielā apjomā — izmanto kā kurināmo elektroenerģijas ražošanā. Tomēr termoelektrostacijās ražotās elektroenerģijas augstākās cenas ir grūti pamatot ar izejmateriālu cenu celšanos. Arvien ciešākā piedāvājuma un pieprasījuma saistība sākusi ietekmēt cenu veidošanos. Energoapgādes uzņēmumi dažreiz par augstāku cenu iemeslu norāda tirdzniecību, pievienojot mazumtirdzniecības cenām emisijas kvotu pirkšanas tiesību izmaksas, lai gan minētās tiesības tiem ir piešķirtas bez maksas. Dažos gadījumos pasākumi atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšanai ir izraisījuši elektroenerģijas cenu, kā arī nodokļu un citu maksājumu paaugstināšanos. Turklāt Komisija pašreiz pārbauda, vai nepietiekama konkurence elektroenerģijas tirgū nav negatīvi ietekmējusi cenu veidošanos. |
| --- | --- |

5.1.6

Elektroenerģijas cenu kāpumam ES ir vairāki iemesli. Dabas gāzes cenu paaugstināšanās izraisīja elektroenerģijas cenu kāpumu lielākajā daļā ES valstu, kurās dabas gāzi — kaut arī nelielā apjomā — izmanto kā kurināmo elektroenerģijas ražošanā. Tomēr termoelektrostacijās ražotās elektroenerģijas augstākās cenas ir grūti pamatot ar izejmateriālu cenu celšanos. Arvien ciešākā piedāvājuma un pieprasījuma saistība sākusi ietekmēt cenu veidošanos. Energoapgādes uzņēmumi dažreiz par augstāku cenu iemeslu norāda tirdzniecību, pievienojot mazumtirdzniecības cenām emisijas kvotu pirkšanas tiesību izmaksas, lai gan minētās tiesības tiem ir piešķirtas bez maksas. Dažos gadījumos pasākumi atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšanai ir izraisījuši elektroenerģijas cenu, kā arī nodokļu un citu maksājumu paaugstināšanos. Turklāt Komisija pašreiz pārbauda, vai nepietiekama konkurence elektroenerģijas tirgū nav negatīvi ietekmējusi cenu veidošanos.

5.2   Piegāžu stabilitāte.

| 5.2.1 | Komisijas Zaļā grāmata par piegāžu stabilitāti liecina, ka Komisija ir norūpējusies par situāciju minētajā jomā. Prognozes liecina, ka ES atkarība no enerģijas importa turpmāko trīsdesmit gadu laikā palielināsies no 50 % līdz 70 %. EESK atzinumā par minēto Zaļo grāmatu (2) pausts atbalsts Komisijas viedoklim. Pašreizējā situācija liek daudz vairāk domāt par to, kā nodrošināt piegāžu stabilitāti. |
| --- | --- |

5.2.1

Komisijas Zaļā grāmata par piegāžu stabilitāti liecina, ka Komisija ir norūpējusies par situāciju minētajā jomā. Prognozes liecina, ka ES atkarība no enerģijas importa turpmāko trīsdesmit gadu laikā palielināsies no 50 % līdz 70 %. EESK atzinumā par minēto Zaļo grāmatu (2) pausts atbalsts Komisijas viedoklim. Pašreizējā situācija liek daudz vairāk domāt par to, kā nodrošināt piegāžu stabilitāti.

| 5.2.2 | Nepārtraukti pieaug atkarība no naftas importa no ārējiem enerģijas avotiem, it īpaši no Tuvajiem Austrumiem. Arvien lielākais pieprasījums pēc dabas gāzes arī palielina atkarību no ārējiem enerģijas avotiem, kas atrodas galvenokārt Krievijā. Papildus problēmas rada transportēšana pa gariem cauruļvadiem, kas bieži šķērso reģionus, kur politiskā situācija ir nestabila. |
| --- | --- |

5.2.2

Nepārtraukti pieaug atkarība no naftas importa no ārējiem enerģijas avotiem, it īpaši no Tuvajiem Austrumiem. Arvien lielākais pieprasījums pēc dabas gāzes arī palielina atkarību no ārējiem enerģijas avotiem, kas atrodas galvenokārt Krievijā. Papildus problēmas rada transportēšana pa gariem cauruļvadiem, kas bieži šķērso reģionus, kur politiskā situācija ir nestabila.

| 5.2.3 | Elektroenerģijas piegādes traucējumi, kā arī vadības problēmas un dažkārt arī nepilnības minēto jomu regulējošajos tiesību aktos, ir likušas pievērst uzmanību faktam, ka investīciju apjoms ir nepietiekams salīdzinot ar arvien lielāko pieprasījumu un arvien lielākajiem attālumiem elektroenerģijas transportēšanas jomā. Elektroenerģijas un gāzes pārvades un sadales tīklu savstarpējā savienošanā ir vērojami uzlabojumi, taču minētajā jomā pastāv vēl daudzi būtiski strukturāli trūkumi. Tiesību aktiem, kas regulē pārvades un sadales tīklu darbību, jāsekmē drošība, kvalitāte un pietiekami ieguldījumi. |
| --- | --- |

5.2.3

Elektroenerģijas piegādes traucējumi, kā arī vadības problēmas un dažkārt arī nepilnības minēto jomu regulējošajos tiesību aktos, ir likušas pievērst uzmanību faktam, ka investīciju apjoms ir nepietiekams salīdzinot ar arvien lielāko pieprasījumu un arvien lielākajiem attālumiem elektroenerģijas transportēšanas jomā. Elektroenerģijas un gāzes pārvades un sadales tīklu savstarpējā savienošanā ir vērojami uzlabojumi, taču minētajā jomā pastāv vēl daudzi būtiski strukturāli trūkumi. Tiesību aktiem, kas regulē pārvades un sadales tīklu darbību, jāsekmē drošība, kvalitāte un pietiekami ieguldījumi.

| 5.2.4 | Ieguldījumi jaunu spēkstaciju un naftas pārtvaices rūpnīcu celtniecībā pēdējo divdesmit gadu laikā ir bijuši niecīgi. Elektroenerģijas ražošanas jomā beidzas laiks, kad bija jaudas pārpalikums, un līdz 2030. gadam būs nepieciešami ieguldījumi jaunu spēkstaciju (kopējā jauda 600-750 gigavati) celtniecībā, lai apmierinātu arvien lielāko pieprasījumu pēc elektroenerģijas un aizstātu novecojušās spēkstacijas. Vispārēja elektroenerģijas pārvades un sadales tīklu saslēgšana varētu daļēji kompensēt nepietiekamos ieguldījumus elektroenerģijas ražošanas jaudas palielināšanā, kas bija nepieciešama, lai apmierinātu pieprasījumu īpaši maksimālās slodzes stundās. |
| --- | --- |

5.2.4

Ieguldījumi jaunu spēkstaciju un naftas pārtvaices rūpnīcu celtniecībā pēdējo divdesmit gadu laikā ir bijuši niecīgi. Elektroenerģijas ražošanas jomā beidzas laiks, kad bija jaudas pārpalikums, un līdz 2030. gadam būs nepieciešami ieguldījumi jaunu spēkstaciju (kopējā jauda 600-750 gigavati) celtniecībā, lai apmierinātu arvien lielāko pieprasījumu pēc elektroenerģijas un aizstātu novecojušās spēkstacijas. Vispārēja elektroenerģijas pārvades un sadales tīklu saslēgšana varētu daļēji kompensēt nepietiekamos ieguldījumus elektroenerģijas ražošanas jaudas palielināšanā, kas bija nepieciešama, lai apmierinātu pieprasījumu īpaši maksimālās slodzes stundās.

| 5.2.5 | ES pasākumi, kas veicina atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu, ir efektīvs līdzeklis, lai pārvarētu arvien lielāko atkarību no ārējiem enerģijas avotiem. Tie sekmē arī siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanos un dažos gadījumos arī mazina elektroenerģijas pārvades un sadales tīkla atkarību. Biomasas un biodegvielas izmantošanas jomā ilgtermiņā jāpanāk optimālāka zemes izmantošana. |
| --- | --- |

5.2.5

ES pasākumi, kas veicina atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu, ir efektīvs līdzeklis, lai pārvarētu arvien lielāko atkarību no ārējiem enerģijas avotiem. Tie sekmē arī siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanos un dažos gadījumos arī mazina elektroenerģijas pārvades un sadales tīkla atkarību. Biomasas un biodegvielas izmantošanas jomā ilgtermiņā jāpanāk optimālāka zemes izmantošana.

| 5.2.6 | ES importē 95 % nepieciešamā urāna no dažādiem piegādātājiem. Saskaņā ar IAEA (Starptautiskā atomenerģijas aģentūra) un ESAO (Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija) Atomenerģijas aģentūras datiem pašreiz zināmie urāna ieguves krājumi ir pietiekami, lai vēl 50 gadus apmierinātu pieprasījumu pēc urāna, ja tas paliks pašreizējā līmenī. Ģeoloģiskie pētījumi liecina, ka pastāv vēl citas urāna ieguves vietas un ka urāna krājumi pietiks vēl 280 gadiem. Iespējams, ka tad jau būs izstrādātas jaunas energoapgādes tehnoloģijas. |
| --- | --- |

5.2.6

ES importē 95 % nepieciešamā urāna no dažādiem piegādātājiem. Saskaņā ar IAEA (Starptautiskā atomenerģijas aģentūra) un ESAO (Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija) Atomenerģijas aģentūras datiem pašreiz zināmie urāna ieguves krājumi ir pietiekami, lai vēl 50 gadus apmierinātu pieprasījumu pēc urāna, ja tas paliks pašreizējā līmenī. Ģeoloģiskie pētījumi liecina, ka pastāv vēl citas urāna ieguves vietas un ka urāna krājumi pietiks vēl 280 gadiem. Iespējams, ka tad jau būs izstrādātas jaunas energoapgādes tehnoloģijas.

5.3   Klimata pārmaiņas.

| 5.3.1 | ES ir uzņēmusies līdera lomu cīņā ar klimata pārmaiņām. ES īstenotā politika ir unikāla, ļoti progresīva un ambicioza, tas īpaši attiecas uz emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu un atjaunojamo enerģijas avotu izmatošanas veicināšanu. Daudzi citi pasaules reģioni, tajā skaitā tie, kur ir vislielākais emisijas apjoms, neatbalsta ES pūliņus. |
| --- | --- |

5.3.1

ES ir uzņēmusies līdera lomu cīņā ar klimata pārmaiņām. ES īstenotā politika ir unikāla, ļoti progresīva un ambicioza, tas īpaši attiecas uz emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu un atjaunojamo enerģijas avotu izmatošanas veicināšanu. Daudzi citi pasaules reģioni, tajā skaitā tie, kur ir vislielākais emisijas apjoms, neatbalsta ES pūliņus.

| 5.3.2 | Kaut arī Kioto izvirzītie mērķi cīņai ar globālo sasilšanu ir pieticīgi, šķiet, ka lielākajai daļai ES dalībvalstu to īstenošana sagādā grūtības. |
| --- | --- |

5.3.2

Kaut arī Kioto izvirzītie mērķi cīņai ar globālo sasilšanu ir pieticīgi, šķiet, ka lielākajai daļai ES dalībvalstu to īstenošana sagādā grūtības.

| 5.3.3 | Līdz šim vislielākā emisiju samazināšanās panākta Apvienotajā Karalistē, apkures un elektroenerģijas ražošanas procesā, ogļu vietā izmatojot dabas gāzi, kā arī Austrumvācijā, slēdzot vai rekonstruējot vecas spēkstacijas. Pašreizējā un turpmākā emisiju samazināšana būs grūtāka, un tās izmaksas būs augstākas. |
| --- | --- |

5.3.3

Līdz šim vislielākā emisiju samazināšanās panākta Apvienotajā Karalistē, apkures un elektroenerģijas ražošanas procesā, ogļu vietā izmatojot dabas gāzi, kā arī Austrumvācijā, slēdzot vai rekonstruējot vecas spēkstacijas. Pašreizējā un turpmākā emisiju samazināšana būs grūtāka, un tās izmaksas būs augstākas.

| 5.3.4 | Nepieciešams rast vispārēju risinājumu Kioto protokola klimata politiku īstenošanā, iesaistot vismaz visus lielākos emisiju radītājus. Pretējā gadījumā nebūs nekāda ievērojama progresa klimata pārmaiņu mazināšanā, bet varētu rasties risks nodarīt kaitējumu ES ekonomiskajai un sociālajai attīstībai. |
| --- | --- |

5.3.4

Nepieciešams rast vispārēju risinājumu Kioto protokola klimata politiku īstenošanā, iesaistot vismaz visus lielākos emisiju radītājus. Pretējā gadījumā nebūs nekāda ievērojama progresa klimata pārmaiņu mazināšanā, bet varētu rasties risks nodarīt kaitējumu ES ekonomiskajai un sociālajai attīstībai.

6.   Nākotnes iespējas.

6.1   Ilgtermiņa perspektīvas.

| 6.1.1 | Pašreiz šķiet, ka energoapgādes jomā ideāla nākotnes vīzija ir tāds attīstības scenārijs, kurā paredzēta atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu apkurei un elektroenerģijas ražošanai mainīgas slodzes apstākļos, bāzes elektroenerģijas slodzes nodrošināšana kodolsintēzes ceļā un ūdeņraža kā enerģijas avota izmantošana, cik vien iespējams samazinot ietekmi uz vidi un klimatu, kā arī nodrošinot pietiekamu energoapgādi pasaulē. Šāda dažādu enerģijas veidu izmantošana nesāksies ātrāk kā 2050. gadā, bet, iespējams, vēl ilgāk. Cita vīzija paredz augstu energoefektivitāti, atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu, izstrādājot elektroenerģijas uzglabāšanas tehnoloģiju, piemēram, izmantojot ūdeņradi, kā arī akmeņogļu izmantošanu, nodrošinot CO2 uztveršanu un uzglabāšanu. |
| --- | --- |

6.1.1

Pašreiz šķiet, ka energoapgādes jomā ideāla nākotnes vīzija ir tāds attīstības scenārijs, kurā paredzēta atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu apkurei un elektroenerģijas ražošanai mainīgas slodzes apstākļos, bāzes elektroenerģijas slodzes nodrošināšana kodolsintēzes ceļā un ūdeņraža kā enerģijas avota izmantošana, cik vien iespējams samazinot ietekmi uz vidi un klimatu, kā arī nodrošinot pietiekamu energoapgādi pasaulē. Šāda dažādu enerģijas veidu izmantošana nesāksies ātrāk kā 2050. gadā, bet, iespējams, vēl ilgāk. Cita vīzija paredz augstu energoefektivitāti, atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu, izstrādājot elektroenerģijas uzglabāšanas tehnoloģiju, piemēram, izmantojot ūdeņradi, kā arī akmeņogļu izmantošanu, nodrošinot CO2 uztveršanu un uzglabāšanu.

| 6.1.2 | Kodolsintēzes tehnoloģijas jomā vēl jāpārvar lielas grūtības un jāatbild uz daudziem jautājumiem. Vairāki principiāli svarīgi tehniski jautājumi nav atrisināti, un jāveic liels izstrādes darbs, lai minētā tehnoloģija būtu ekonomiski dzīvotspējīga. Plaša ūdeņraža izmantošana tautsaimniecībā nav iespējama, ja elektroenerģija netiek ražota pietiekamā apjomā. Ūdeņraža ražošana, kuras pamatā ir tikai atjaunojamo enerģijas avotu un gāzes izmantošana, tikai viena pati nevar nodrošināt pāreju uz tautsaimniecību, kurā plaši tiek izmantots ūdeņradis. |
| --- | --- |

6.1.2

Kodolsintēzes tehnoloģijas jomā vēl jāpārvar lielas grūtības un jāatbild uz daudziem jautājumiem. Vairāki principiāli svarīgi tehniski jautājumi nav atrisināti, un jāveic liels izstrādes darbs, lai minētā tehnoloģija būtu ekonomiski dzīvotspējīga. Plaša ūdeņraža izmantošana tautsaimniecībā nav iespējama, ja elektroenerģija netiek ražota pietiekamā apjomā. Ūdeņraža ražošana, kuras pamatā ir tikai atjaunojamo enerģijas avotu un gāzes izmantošana, tikai viena pati nevar nodrošināt pāreju uz tautsaimniecību, kurā plaši tiek izmantots ūdeņradis.

| 6.1.3 | Ņemot vērā dažus dabiskus ierobežojumus un ekonomiskus apsvērumus, atjaunojamo enerģijas avotu potenciāls pasaules mērogā ir grūti nosakāms. Dažos pētījumos norādīts, ka Eiropā 2050. gadā atjaunojamo enerģijas avotu īpatsvars būs gandrīz 100 %, taču minētais viedoklis nav guvis plašu atbalstu, un tas netiek atbalstīts arī Komisijas izstrādātajos attīstības scenārijos — pat Alternatīvajā attīstības scenārijā, kurā paredzēta visplašākā atjaunojamo enerģijas avotu izmantošana, teikts, ka 2030. gadā atjaunojamo enerģijas avotu īpatsvars būs 15 %. Līdz šim attīstība atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas jomā 25 valstu ES ir bijusi lēnāka, nekā bija plānots. |
| --- | --- |

6.1.3

Ņemot vērā dažus dabiskus ierobežojumus un ekonomiskus apsvērumus, atjaunojamo enerģijas avotu potenciāls pasaules mērogā ir grūti nosakāms. Dažos pētījumos norādīts, ka Eiropā 2050. gadā atjaunojamo enerģijas avotu īpatsvars būs gandrīz 100 %, taču minētais viedoklis nav guvis plašu atbalstu, un tas netiek atbalstīts arī Komisijas izstrādātajos attīstības scenārijos — pat Alternatīvajā attīstības scenārijā, kurā paredzēta visplašākā atjaunojamo enerģijas avotu izmantošana, teikts, ka 2030. gadā atjaunojamo enerģijas avotu īpatsvars būs 15 %. Līdz šim attīstība atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas jomā 25 valstu ES ir bijusi lēnāka, nekā bija plānots.

6.2   Energoefektivitāte.

| 6.2.1 | Energoefektivitāte un energotaupība ir galvenie enerģētikas politikas elementi. Nesen pieņemtajā EESK atzinumā, kas veltīts Zaļajai grāmatai par energoefektivitāti, pausts stingrs atbalsts pasākumiem minētajā politikas jomā un izteikts viedoklis par daudziem plānotajiem pasākumiem un instrumentiem. |
| --- | --- |

6.2.1

Energoefektivitāte un energotaupība ir galvenie enerģētikas politikas elementi. Nesen pieņemtajā EESK atzinumā, kas veltīts Zaļajai grāmatai par energoefektivitāti, pausts stingrs atbalsts pasākumiem minētajā politikas jomā un izteikts viedoklis par daudziem plānotajiem pasākumiem un instrumentiem.

| 6.2.2 | Energoefektivitātes palielināšana ietekmēs dažādu enerģijas avotu izmantošanu nākotnē. Ja nedaudz samazinātos pieprasījums, tirgus reaģētu, samazinot ekonomiski neizdevīgāko enerģijas avotu izmantošanu, vai arī tiktu pieņemts politisks lēmums par atteikšanos no neizdevīgākā enerģijas avota izmantošanas. |
| --- | --- |

6.2.2

Energoefektivitātes palielināšana ietekmēs dažādu enerģijas avotu izmantošanu nākotnē. Ja nedaudz samazinātos pieprasījums, tirgus reaģētu, samazinot ekonomiski neizdevīgāko enerģijas avotu izmantošanu, vai arī tiktu pieņemts politisks lēmums par atteikšanos no neizdevīgākā enerģijas avota izmantošanas.

| 6.2.3 | Nesen publicētajā Zaļajā grāmatā par energoefektivitāti Komisija paudusi viedokli, ka ekonomiskās efektivitātes uzlabošanas potenciāls ir 20 %, katru gadu — 1,5 %, tādējādi sasniedzot tādu pieprasījuma līmeni, kāds 25 valstu ES bija 1990. gadā. Komisijas publicētajos attīstības scenārijos (arī scenārijā, kas paredz visstingrāko politisko pasākumu īstenošanu) nav paredzēts, ka tāda pieprasījuma samazināšanās notiks līdz 2030. gadam. |
| --- | --- |

6.2.3

Nesen publicētajā Zaļajā grāmatā par energoefektivitāti Komisija paudusi viedokli, ka ekonomiskās efektivitātes uzlabošanas potenciāls ir 20 %, katru gadu — 1,5 %, tādējādi sasniedzot tādu pieprasījuma līmeni, kāds 25 valstu ES bija 1990. gadā. Komisijas publicētajos attīstības scenārijos (arī scenārijā, kas paredz visstingrāko politisko pasākumu īstenošanu) nav paredzēts, ka tāda pieprasījuma samazināšanās notiks līdz 2030. gadam.

| 6.2.4 | EESK atzinumā pausts stingrs atbalsts energoefektivitātes uzlabošanai, kas ir ilgtspējīgas attīstības, konkurētspējas un ekonomiskās neatkarības priekšnoteikums. Energoefektivitātes paaugstināšana, ja tā tiek veikta bez pārspīlējumiem, ir ekonomiski izdevīga. Uzņēmumi nepārtraukti cenšas paaugstināt ražošanas procesu energoefektivitāti, un brīvprātīgas vienošanās ir instruments, kas darbojas efektīvi. Citos sektoros ir jāīsteno daudzi pasākumi, piemēram, izpratnes padziļināšana un zināšanu izplatīšana, kā arī atbilstoši ekonomiski pasākumi. Taču EESK uzskata, ka Zaļajā grāmatā izvirzītie mērķi ir optimistiski. |
| --- | --- |

6.2.4

EESK atzinumā pausts stingrs atbalsts energoefektivitātes uzlabošanai, kas ir ilgtspējīgas attīstības, konkurētspējas un ekonomiskās neatkarības priekšnoteikums. Energoefektivitātes paaugstināšana, ja tā tiek veikta bez pārspīlējumiem, ir ekonomiski izdevīga. Uzņēmumi nepārtraukti cenšas paaugstināt ražošanas procesu energoefektivitāti, un brīvprātīgas vienošanās ir instruments, kas darbojas efektīvi. Citos sektoros ir jāīsteno daudzi pasākumi, piemēram, izpratnes padziļināšana un zināšanu izplatīšana, kā arī atbilstoši ekonomiski pasākumi. Taču EESK uzskata, ka Zaļajā grāmatā izvirzītie mērķi ir optimistiski.

| 6.2.5 | Neraugoties uz visiem pūliņiem efektivitātes paaugstināšanā, attīstības scenāriji liecina, ka 25 valstu ES enerģijas pieprasījuma samazināšanās līdz 2030. gadam nav paredzama. Tieši pretēji — pieprasījums varētu pat palielināties. Vēl lielāka energoefektivitātes paaugstināšana dotu lielu labumu. |
| --- | --- |

6.2.5

Neraugoties uz visiem pūliņiem efektivitātes paaugstināšanā, attīstības scenāriji liecina, ka 25 valstu ES enerģijas pieprasījuma samazināšanās līdz 2030. gadam nav paredzama. Tieši pretēji — pieprasījums varētu pat palielināties. Vēl lielāka energoefektivitātes paaugstināšana dotu lielu labumu.

6.3   Iespējas dažādās enerģijas izmantošanas jomās.

Analizējot dažādu enerģijas veidu izmantošanas iespējas un ņemot vērā iepriekš minētos politiskos izaicinājumus, dažādos sektorus — transports, apkure un elektroenerģijas ražošana —, kuros tiek izmantota primārā enerģija, ir lietderīgi aplūkot katru atsevišķi. To savstarpējā saistība ir niecīga.

6.3.1   Transports.

| 6.3.1.1 | Transporta sektors ir gandrīz pilnībā atkarīgs no šķidrās degvielas, proti, naftas produktu izmantošanas. Pašreiz vienīgā alternatīva zināmā mērā ir elektriskā dzelzceļa transports. Sabiedriskajā transportā nedaudz tiek izmantota gāze, un tās izmantošana palielinās, kas liecina par dažādu enerģijas avotu izmatošanu, taču vienlaikus izraisa arī lielāku gāzes patēriņu. |
| --- | --- |

6.3.1.1

Transporta sektors ir gandrīz pilnībā atkarīgs no šķidrās degvielas, proti, naftas produktu izmantošanas. Pašreiz vienīgā alternatīva zināmā mērā ir elektriskā dzelzceļa transports. Sabiedriskajā transportā nedaudz tiek izmantota gāze, un tās izmantošana palielinās, kas liecina par dažādu enerģijas avotu izmatošanu, taču vienlaikus izraisa arī lielāku gāzes patēriņu.

| 6.3.1.2 | ES ir izvirzījusi mērķi līdz 2010. gadam 5,75 % no naftas ražotās degvielas aizstāt ar biodegvielu. Sakarā ar neseno naftas cenu pieaugumu tiek apspriestas iespējas biodegvielas izmantošanas īpatsvaru vēl vairāk palielināt. Komisija 2006. gada februārī iesniedza apspriešanai Paziņojumu par biodegvielas izmantošanas paplašināšanu (Rīcības plāns par biomasas izmantošanu). Plānojot politiskos pasākumus minētajā jomā, jāņem vērā daudzi faktori, piemēram, kopīgo enerģijas bilance, tirdzniecība, finanšu un lauksaimniecības politika, kā arī cenas, ko maksā gala patērētāji. Jāņem vērā arī citi svarīgi aspekti, piemēram, nepārtrauktas piegādes nodrošināšana, kā arī ietekme uz alternatīvām biomasas izmantošanas iespējām. |
| --- | --- |

6.3.1.2

ES ir izvirzījusi mērķi līdz 2010. gadam 5,75 % no naftas ražotās degvielas aizstāt ar biodegvielu. Sakarā ar neseno naftas cenu pieaugumu tiek apspriestas iespējas biodegvielas izmantošanas īpatsvaru vēl vairāk palielināt. Komisija 2006. gada februārī iesniedza apspriešanai Paziņojumu par biodegvielas izmantošanas paplašināšanu (Rīcības plāns par biomasas izmantošanu). Plānojot politiskos pasākumus minētajā jomā, jāņem vērā daudzi faktori, piemēram, kopīgo enerģijas bilance, tirdzniecība, finanšu un lauksaimniecības politika, kā arī cenas, ko maksā gala patērētāji. Jāņem vērā arī citi svarīgi aspekti, piemēram, nepārtrauktas piegādes nodrošināšana, kā arī ietekme uz alternatīvām biomasas izmantošanas iespējām.

| 6.3.1.3 | Automobiļi, ko darbina kurināmā elements, vēl tiek izmēģināti. Ļoti būtisks ir jautājums par to, kāda degviela tiks izmantota. Nākotnē ūdeņradi varētu iegūt, izmantojot atjaunojamos enerģijas avotus vai dabas gāzi, kā arī no ūdens, izmantojot elektrisko strāvu. Pašreiz kurināmā elementi ir daudz dārgāki nekā iekšdedzes dzinēji. |
| --- | --- |

6.3.1.3

Automobiļi, ko darbina kurināmā elements, vēl tiek izmēģināti. Ļoti būtisks ir jautājums par to, kāda degviela tiks izmantota. Nākotnē ūdeņradi varētu iegūt, izmantojot atjaunojamos enerģijas avotus vai dabas gāzi, kā arī no ūdens, izmantojot elektrisko strāvu. Pašreiz kurināmā elementi ir daudz dārgāki nekā iekšdedzes dzinēji.

| 6.3.1.4 | Elektroenerģija var būt alternatīvs enerģijas avots transportā, piemēram, automobīļiem ar elektromotoru (elektromobīļiem). |
| --- | --- |

6.3.1.4

Elektroenerģija var būt alternatīvs enerģijas avots transportā, piemēram, automobīļiem ar elektromotoru (elektromobīļiem).

| 6.3.1.5 | Nav paredzams, ka tuvākajā nākotnē izdosies izveidot transporta sistēmu, kas spēj darboties, neizmantojot naftas produktus. Tāpēc jāpieliek daudz lielākas pūles, lai palielinātu energoefektivitāti. Tas izdarāms,






  — | izstrādājot labākus motorus un labāku degvielas izmantošanas tehnoloģiju, |
| --- | --- | --- |

6.3.1.5

Nav paredzams, ka tuvākajā nākotnē izdosies izveidot transporta sistēmu, kas spēj darboties, neizmantojot naftas produktus. Tāpēc jāpieliek daudz lielākas pūles, lai palielinātu energoefektivitāti. Tas izdarāms,

—

izstrādājot labākus motorus un labāku degvielas izmantošanas tehnoloģiju,

| — | izstrādājot vieglākus transporta līdzekļus un efektīvākus transporta līdzekļus kravu pārvadāšanai pa ceļiem, |
| --- | --- |

—

izstrādājot vieglākus transporta līdzekļus un efektīvākus transporta līdzekļus kravu pārvadāšanai pa ceļiem,

| — | uzlabojot sabiedriskā transporta līdzekļus, kā arī ieviešot ceļu lietotāju nodokli pilsētu centros, |
| --- | --- |

—

uzlabojot sabiedriskā transporta līdzekļus, kā arī ieviešot ceļu lietotāju nodokli pilsētu centros,

| — | kravu plūsmu cik vien iespējams novirzot pa sliežu ceļiem vai ūdensceļiem, tāpēc ka minēto transporta veidu energoefektivitāte ir augstāka, |
| --- | --- |

—

kravu plūsmu cik vien iespējams novirzot pa sliežu ceļiem vai ūdensceļiem, tāpēc ka minēto transporta veidu energoefektivitāte ir augstāka,

| — | veicot pasākumus, lai novērstu satiksmes plūsmas pārslogotību, piemēram, elastīga darba laika ieviešana. |
| --- | --- |

—

veicot pasākumus, lai novērstu satiksmes plūsmas pārslogotību, piemēram, elastīga darba laika ieviešana.

Transporta izmantošanas nepieciešamību iespējams samazināt, veicot plānošanu reģionālajā līmenī, kā arī uzlabojot tāldarba iespējas.

Vispārīgāka un sīkāka Eiropas transporta infrastruktūras un ar to saistīto problēmu analīze veikta EESK atzinumā “Transporta infrastruktūras sagatavošana nākotnei: plānošana un kaimiņvalstis — ilgtspējīga mobilitāte — finansēšana”.

6.3.2   Apkure un dzesēšana.

| 6.3.2.1 | Eiropā apkurei galvenokārt tiek izmantoti fosilie kurināmie — mazuts, dabas gāze un ogles. Arvien vairāk apkurei tiek izmantota dabas gāze. Nedaudz tiek izmantota elektroenerģija, ziemeļos arvien biežāk tiek izmantota biomasa, bet dienvidos — saules enerģija. Elektroenerģija joprojām ir galvenais enerģijas avots dzesēšanas procesā, taču arvien plašāk tiek izmantotas citas tehnoloģijas, piemēram, termoelektrocentrāļu centrālās dzesēšanas sistēmas. |
| --- | --- |

6.3.2.1

Eiropā apkurei galvenokārt tiek izmantoti fosilie kurināmie — mazuts, dabas gāze un ogles. Arvien vairāk apkurei tiek izmantota dabas gāze. Nedaudz tiek izmantota elektroenerģija, ziemeļos arvien biežāk tiek izmantota biomasa, bet dienvidos — saules enerģija. Elektroenerģija joprojām ir galvenais enerģijas avots dzesēšanas procesā, taču arvien plašāk tiek izmantotas citas tehnoloģijas, piemēram, termoelektrocentrāļu centrālās dzesēšanas sistēmas.

| 6.3.2.2 | Eiropā 40 % enerģijas tiek patērēti ēku apkurei un klimata kontrolei. Speciālisti uzskata, ka minētajā jomā ir lielas iespējas paaugstināt enerģijas izmantošanas efektivitāti un taupīt enerģiju, un tāpēc ES jau ir veikusi nepieciešamos pasākumus. |
| --- | --- |

6.3.2.2

Eiropā 40 % enerģijas tiek patērēti ēku apkurei un klimata kontrolei. Speciālisti uzskata, ka minētajā jomā ir lielas iespējas paaugstināt enerģijas izmantošanas efektivitāti un taupīt enerģiju, un tāpēc ES jau ir veikusi nepieciešamos pasākumus.

| 6.3.2.3 | Minētajā jomā lielas iespējas paver atjaunojamo enerģijas avotu izmantošana. Modernajās centrālās apkures un dzeses sistēmās, kuras, iespējams, vienlaicīgi ražo arī elektroenerģiju, varētu vairāk izmantot biomasu. Iespējas, ko paver termālā enerģija, netiek izmantotas. Dažās dienvidu valstīs apkurei apbrīnojami maz tiek izmantota saules enerģija. Liels un energoefektīvs alternatīvās enerģijas avots ir siltumenerģijas iegūšana no apkārtējā gaisa ar siltumsūkņu palīdzību. |
| --- | --- |

6.3.2.3

Minētajā jomā lielas iespējas paver atjaunojamo enerģijas avotu izmantošana. Modernajās centrālās apkures un dzeses sistēmās, kuras, iespējams, vienlaicīgi ražo arī elektroenerģiju, varētu vairāk izmantot biomasu. Iespējas, ko paver termālā enerģija, netiek izmantotas. Dažās dienvidu valstīs apkurei apbrīnojami maz tiek izmantota saules enerģija. Liels un energoefektīvs alternatīvās enerģijas avots ir siltumenerģijas iegūšana no apkārtējā gaisa ar siltumsūkņu palīdzību.

| 6.3.2.4 | Enerģijas izmantošana apkurei un dzesēšanai notiek vietējā līmenī. Tāpēc lēmumi par pasākumiem ēku energoefektivitātes uzlabošanai ir jāpieņem vietējā līmenī. ES līmenī jāveic pasākumi, lai atbalstītu tehnoloģiju izstrādāšanu, lai veicinātu zināšanu un paraugprakses apmaiņu, kā arī nodrošinātu vienota attiecīgo ražojumu un pakalpojumu tirgus darbību. |
| --- | --- |

6.3.2.4

Enerģijas izmantošana apkurei un dzesēšanai notiek vietējā līmenī. Tāpēc lēmumi par pasākumiem ēku energoefektivitātes uzlabošanai ir jāpieņem vietējā līmenī. ES līmenī jāveic pasākumi, lai atbalstītu tehnoloģiju izstrādāšanu, lai veicinātu zināšanu un paraugprakses apmaiņu, kā arī nodrošinātu vienota attiecīgo ražojumu un pakalpojumu tirgus darbību.

6.3.3   Elektroenerģija.

| 6.3.3.1 | Elektroenerģijas ražošanai tiek izmantoti dažādi enerģijas avoti — ogles, dabasgāze, nafta, hidroenerģija, atomenerģija un vēja enerģija, kā arī nefosilie cietie kurināmie, piemēram, biomasa. Fotoelektriskās un plūdmaiņu enerģijas izmantošanas tehnoloģija vēl atrodas izstrādes stadijā. |
| --- | --- |

6.3.3.1

Elektroenerģijas ražošanai tiek izmantoti dažādi enerģijas avoti — ogles, dabasgāze, nafta, hidroenerģija, atomenerģija un vēja enerģija, kā arī nefosilie cietie kurināmie, piemēram, biomasa. Fotoelektriskās un plūdmaiņu enerģijas izmantošanas tehnoloģija vēl atrodas izstrādes stadijā.

| 6.3.3.2 | Lielākā daļa Eiropas spēkstaciju tuvākajā nākotnē būs jāaizstāj ar jaunām. Tas attiecas ne tikai uz visbiežāk sastopamākajām spēkstacijām, kas tiek darbinātas ar fosilo kurināmo, bet arī uz kodolspēkstacijām. Tas rada vienreizēju iespēju paplašināt oglekli nesaturošu enerģijas avotu izmantošanu, vienlaikus samazinot atkarību no ārējiem enerģijas avotiem un paaugstinot elektroenerģijas ražošanas efektivitāti. |
| --- | --- |

6.3.3.2

Lielākā daļa Eiropas spēkstaciju tuvākajā nākotnē būs jāaizstāj ar jaunām. Tas attiecas ne tikai uz visbiežāk sastopamākajām spēkstacijām, kas tiek darbinātas ar fosilo kurināmo, bet arī uz kodolspēkstacijām. Tas rada vienreizēju iespēju paplašināt oglekli nesaturošu enerģijas avotu izmantošanu, vienlaikus samazinot atkarību no ārējiem enerģijas avotiem un paaugstinot elektroenerģijas ražošanas efektivitāti.

| 6.3.3.3 | Enerģijas izmantošanas efektivitātes paaugstināšanas pasākumus var veikt visā elektroenerģijas ražošanas un patēriņa ciklā, sākot ar kurināmā un kodolspēkstaciju tehnoloģiju un beidzot ar tādu iekārtu izstrādi, kuras darbina ar elektroenerģiju un kas ir videi nekaitīgas. |
| --- | --- |

6.3.3.3

Enerģijas izmantošanas efektivitātes paaugstināšanas pasākumus var veikt visā elektroenerģijas ražošanas un patēriņa ciklā, sākot ar kurināmā un kodolspēkstaciju tehnoloģiju un beidzot ar tādu iekārtu izstrādi, kuras darbina ar elektroenerģiju un kas ir videi nekaitīgas.

| 6.3.3.4 | Taču pastāv vispārējs uzskats, ka dažu turpmāko desmitgažu laikā pieprasījums pēc elektroenerģijas arvien palielināsies, un 25 valstu ES būs jāceļ 400 līdz 800 jaunas spēkstacijas ar kopējo jaudu 400 gigavati, lai apmierinātu arvien lielāko pieprasījumu. Turklāt, lai aizstātu vecās spēkstacijas, būs jāceļ jaunas ar kopējo jaudu vairāki simti gigavatu. |
| --- | --- |

6.3.3.4

Taču pastāv vispārējs uzskats, ka dažu turpmāko desmitgažu laikā pieprasījums pēc elektroenerģijas arvien palielināsies, un 25 valstu ES būs jāceļ 400 līdz 800 jaunas spēkstacijas ar kopējo jaudu 400 gigavati, lai apmierinātu arvien lielāko pieprasījumu. Turklāt, lai aizstātu vecās spēkstacijas, būs jāceļ jaunas ar kopējo jaudu vairāki simti gigavatu.

| 6.3.3.5 | Optimāla energoapgādes dažādošana nozīmē, ka enerģija tiek ražota dažādos veidos atbilstoši dažādajam pieprasījumam. Lai apmierinātu pastāvīgu un nemainīgu pieprasījumu, bāzes elektroenerģijas slodzi ideālā gadījumā nodrošina hidroelektrostacijas, kodolspēkstacijas un termoelektrostacijas, kas tiek darbinātas ar oglēm, kas ir salīdzinoši lētāks kurināmais. Mainīgas slodzes gadījumā — tāda ir vērojama visbiežāk — jāizmanto tādi energoapgādes veidi, kas ir viegli regulējami, piemēram, hidroenerģija un siltumenerģija. Maksimumslodzes gadījumā galvenokārt darbojas spēkstacijas, piemēram, gāzes turbīnas, kurām ir zemas kapitāla izmaksas, bet kurām ir augsti ekspluatācijas izdevumi. Spēkstacijas, kas nodrošina bāzes slodzi, var papildināt elektroenerģijas ražošanu hidroelektrostacijās, kas nodrošina maksimumslodzi. Lai enerģijas avotus varētu izmantot periodiski, nepieciešama viegli regulējama rezerves barošana. |
| --- | --- |

6.3.3.5

Optimāla energoapgādes dažādošana nozīmē, ka enerģija tiek ražota dažādos veidos atbilstoši dažādajam pieprasījumam. Lai apmierinātu pastāvīgu un nemainīgu pieprasījumu, bāzes elektroenerģijas slodzi ideālā gadījumā nodrošina hidroelektrostacijas, kodolspēkstacijas un termoelektrostacijas, kas tiek darbinātas ar oglēm, kas ir salīdzinoši lētāks kurināmais. Mainīgas slodzes gadījumā — tāda ir vērojama visbiežāk — jāizmanto tādi energoapgādes veidi, kas ir viegli regulējami, piemēram, hidroenerģija un siltumenerģija. Maksimumslodzes gadījumā galvenokārt darbojas spēkstacijas, piemēram, gāzes turbīnas, kurām ir zemas kapitāla izmaksas, bet kurām ir augsti ekspluatācijas izdevumi. Spēkstacijas, kas nodrošina bāzes slodzi, var papildināt elektroenerģijas ražošanu hidroelektrostacijās, kas nodrošina maksimumslodzi. Lai enerģijas avotus varētu izmantot periodiski, nepieciešama viegli regulējama rezerves barošana.

| 6.3.3.6 | Lai spēkstaciju darbība būtu efektīvāka un lai samazinātu nepieciešamību celt jaunas spēkstacijas, jāveido optimāla un labi funkcionējoša pārvades un sadales tīklu infrastruktūra. No otras puses, sistēma ir jāoptimizē, lai novēstu to, ka elektroenerģija tiek transportēta pa garām pārvades līnijām, bet teritorijās, kur pieprasījums ir augsts, netiek celtas jaunas spēkstacijas. Jāturpina attīstīt iespējas, ko paver decentralizēta elektroenerģijas ražošana, it īpaši termoelektrocentrālēs. Labi funkcionējošā tirgū maksimālo slodzi varētu samazināt prasmīgi plānota un uz pieprasījumu orientēta vadība. |
| --- | --- |

6.3.3.6

Lai spēkstaciju darbība būtu efektīvāka un lai samazinātu nepieciešamību celt jaunas spēkstacijas, jāveido optimāla un labi funkcionējoša pārvades un sadales tīklu infrastruktūra. No otras puses, sistēma ir jāoptimizē, lai novēstu to, ka elektroenerģija tiek transportēta pa garām pārvades līnijām, bet teritorijās, kur pieprasījums ir augsts, netiek celtas jaunas spēkstacijas. Jāturpina attīstīt iespējas, ko paver decentralizēta elektroenerģijas ražošana, it īpaši termoelektrocentrālēs. Labi funkcionējošā tirgū maksimālo slodzi varētu samazināt prasmīgi plānota un uz pieprasījumu orientēta vadība.

Briselē, 2006. gada 13. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Direktīva Nr. 2003/30/EK, OV L 123, 17.05.2003.

1

(2)  “Ceļā uz Eiropas enerģijas piegāžu stabilitātes stratēģiju”, OV C 221, 07.08.2001.

2

---

PIELIKUMS

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinumam

Par zemāk minētajiem grozījumiem balsoja vismaz viena ceturtdaļa klātesošo locekļu, tomēr šie tie tika noraidīti debašu laikā:

Jauns 2.2.1. punkts

“EESK iesaka šo jautājumu pārdomāt — visas izteiktās prognozes, pateicoties šībrīža notikumiem enerģētikas tirgū, jo īpaši cenu attīstībai naftas tirgū, varētu izrādīties aplamas vai pārsteidzīgas. Attiecībā uz katru prognozi svarīgs ir laika periods, un laika periods pēdējos mēnešos ir ievērojami mainījies. Piemēram, kādā pētījumā1, kas ir veikts pēc Vācijas Federālās ekonomikas ministrijas pasūtījuma, ir secināts, ka situācijā, kad naftas cena saglabājas 60 $ par barelu, enerģijas patēriņš laika posmā līdz 2030. gadam samazināsies par 17 %, un daudz vairāk tiks izmantotas ogles un neizsīkstošie enerģijas avoti. Līdz šim, par atskaites punktu ņemot naftas cenu 37$ par barelu, tika prognozēts patēriņa pieaugums.”

Pamatojums

Protams, mums savi izteikumi ir jābalsta uz prognozēm, un ziņotāja pareizi citēja Starptautisko enerģētikas aģentūru un Komisiju. Tomēr EESK, paužot savus apsvērumus, bija vismaz jāņem vērā jaunākās tendences, vienlaikus nemainot tās atzinumā esošo secinājumu saturu.

Balsošanas rezultāti:

Par: 69

Pret: 85

Atturējās: 85

2.3. punkts

Grozīt:

“Enerģijas avotus un tehnoloģijas izvēlas ieguldītāji, un šo izvēli var ietekmēt politiski lēmumi. ES nevar tiešā veidā ietekmēt dalībvalstu izvēli enerģijas avotu jomā, tomēr var šo izvēli ietekmēt netieši, izmantojot Eiropas Savienībai piešķirto mandātu vides aizsardzības jomā. Dalībvalstīm būtu pēc iespējas jāatvieglo vietējo resursu izmantošana. Dalībvalstu izdarītā izvēle enerģētikas jomā ietekmē citu dalībvalstu izvēli. Enerģijas patērētāji tajās dalībvalstīs, kurās, piemēram, neražo kodolenerģiju vai neiegūst enerģiju no oglēm, parasti ir atkarīgi no tirgus, kurā enerģijas ražošanai izmanto kodolenerģiju un ogles.”

Pamatojums

Minētais apgalvojums nav patiess. No vienas puses, tajās valstīs, kas, piemēram, atsacījušās vai grib atteikties no kodolenerģijas, bieži vien pastāv daudzas citas enerģijas ražošanas iespējas. Fakts, ka, piemēram, Vācija importē kodolenerģiju no Francijas un Čehijas Republikas, nav izskaidrojams ar to, ka radušos enerģijas trūkumu var likvidēt tikai ar ārvalstu kodolspēkstaciju palīdzību, bet gan ar to, ka pastāv vienotais tirgus, un dažas valstis apzināti ražo vairāk enerģijas nekā tas nepieciešams pašu patēriņam.

Balsošanas rezultāti:

Par: 60

Pret: 115

Atturējās: 13

5.2.6. punkts

Grozīt:

“ES importē 95 % nepieciešamā urāna no dažādiem piegādātājiem. Saskaņā ar IAEA (Starptautiskā atomenerģijas aģentūra) un ESAO (Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija) Atomenerģijas aģentūras datiem pašreiz zināmie urāna ieguves krājumi ir pietiekami, lai vēl 50 gadus apmierinātu pieprasījumu pēc urāna, ja tas paliks pašreizējā līmenī. Ģeoloģiskie pētījumi liecina, ka pastāv vēl citas urāna ieguves vietas un ka urāna krājumi pietiks vēl 280 gadiem. Ja praksē tiks īstenoti dažu valstu plāni kodolenerģijas izmantošanas jomā, minētais laika posms varētu būt ievērojami īsāks. Tā, piemēram, Indija iecerējusi palielināt kodolenerģijas ražošanas jaudu no 3000 megavatiem līdz 300000 megavatiem, kas, protams, būtiski samazinātu urāna krājumus pasaulē. Iespējams, ka tad jau būs izstrādātas jaunas energoapgādes tehnoloģijas, kuras gan līdz šim nav nedz izmēģinātas, nedz arī reāli pieejamas.”

Pamatojums

Precizējums.

Balsošanas rezultāti:

Par: 62

Pret: 124

Atturējās: 6

6.3.3.2. punkts

Grozīt:

“Lielākā daļa Eiropas spēkstaciju tuvākajā nākotnē būs jāaizstāj ar jaunām. Tas attiecas ne tikai uz visbiežāk sastopamajām spēkstacijām, kas tiek darbinātas ar fosilo kurināmo, bet arī uz kodolspēkstacijām. Tas rada vienreizēju iespēju uzsākt videi draudzīgāku enerģijas ražošanas tehnoloģiju (termoelektocentrāles, “tīru ogļu” tehnoloģija) izmantošanu
  paplašināt oglekli nesaturošu enerģijas avotu izmantošanu, vienlaikus samazinot atkarību no ārējiem enerģijas avotiem un paaugstinot elektroenerģijas ražošanas efektivitāti.”

Pamatojums

Pats par sevi saprotams. Skat. arī 1.17. un 1.18. apakšpunktu, kuros ir runa par “tīro ogļu” tehnoloģiju.

Balsošanas rezultāti:

Par: 62

Pret: 121

Atturējās: 12

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/195 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/195

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematiem

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par karoga valstij noteikto prasību ievērošanu”

COM(2005) 586 galīgā redakcija — 2005/0236 (COD),

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā”

COM(2005) 587 galīgā redakcija — 2005/0237 (COD),

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par ostas valsts kontroli”

COM(2005) 588 galīgā redakcija — 2005/0238 (COD),

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu”

COM(2005) 589 galīgā redakcija — 2005/0239 (COD),

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko nosaka pamatprincipus negadījumu izmeklēšanai jūras transporta nozarē un groza Direktīvas 1999/35/EK un 2002/59/EK”

COM(2005) 590 galīgā redakcija — 2005/0240 (COD),

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par pasažieru pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos uz jūras un iekšzemes ūdensceļiem”

COM(2005) 592 galīgā redakcija — 2005/0241 (COD),

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva par kuģu īpašnieku civiltiesisko atbildību un finanšu garantijām”

COM(2005) 593 galīgā redakcija — 2005/0242 (COD).

(2006/C 318/32)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 71. panta 1. punktu un 80. panta 2. punktu 2006. gada 25. janvārī (TEN/236), 8. februārī (TEN/235), 14. februārī (TEN/234 un 239), 28. februārī (TEN/237) un 15. martā (TEN/233 un 238) nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minētiem tematiem.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2006. gada 18. jūlijā (ziņotājs — RETUREAU kgs, līdzziņotāja — Dr BREDIMA-SAVOPOULOU).

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (13. septembra sēdē), ar 198 balsīm par, 2 balsīm pret un 5 atturoties pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi.

| 1.1 | Kopumā Komiteja vērtē atzinīgi trešo paketi par kuģošanas drošību, kas ir jauns, konstruktīvs un proaktīvs sasniegums ceļā uz kuģošanas drošības uzlabošanu, jo ļauj ierobežot nelaimes gadījumus un jūru piesārņojumu, kā arī kontrolēt to sekas. EESK pauž stingru atbalstu priekšlikumiem par karoga valsts rīcību, par ostas valsts veikto kuģu kontroli, par turpmāko klasifikācijas sabiedrību veikto uzraudzību, kuras atbildīgas par audita veikšanu, par nelaimes gadījumu izmeklēšanu, kā arī priekšlikumiem kuģu satiksmes un informācijas uzraudzībai (avarējuši kuģi un patvēruma vietas). Priekšlikumi atspoguļo galvenos viedokļus, ko Komiteja izteikusi atzinumos par ERIKA I un ERIKA II paketēm. Izskatāmie priekšlikumi uzlabo dažādus transporta ķēdes aspektus un liecina par Eiropas Savienības apņemšanos uzlabot jūras transporta kvalitāti. |
| --- | --- |

1.1

Kopumā Komiteja vērtē atzinīgi trešo paketi par kuģošanas drošību, kas ir jauns, konstruktīvs un proaktīvs sasniegums ceļā uz kuģošanas drošības uzlabošanu, jo ļauj ierobežot nelaimes gadījumus un jūru piesārņojumu, kā arī kontrolēt to sekas. EESK pauž stingru atbalstu priekšlikumiem par karoga valsts rīcību, par ostas valsts veikto kuģu kontroli, par turpmāko klasifikācijas sabiedrību veikto uzraudzību, kuras atbildīgas par audita veikšanu, par nelaimes gadījumu izmeklēšanu, kā arī priekšlikumiem kuģu satiksmes un informācijas uzraudzībai (avarējuši kuģi un patvēruma vietas). Priekšlikumi atspoguļo galvenos viedokļus, ko Komiteja izteikusi atzinumos par ERIKA I un ERIKA II paketēm. Izskatāmie priekšlikumi uzlabo dažādus transporta ķēdes aspektus un liecina par Eiropas Savienības apņemšanos uzlabot jūras transporta kvalitāti.

| 1.2 | Komitejai ir zināmas bažas par priekšlikumiem attiecībā uz atbildību par pasažieru kuģiem, kuras pamatā ir Starptautiskās jūrniecības organizācijas (SJO) Atēnu konvencija un civiltiesiskā atbildība. Jo īpaši vajadzētu padziļināti izskatīt priekšlikumu par civiltiesisko atbildību. |
| --- | --- |

1.2

Komitejai ir zināmas bažas par priekšlikumiem attiecībā uz atbildību par pasažieru kuģiem, kuras pamatā ir Starptautiskās jūrniecības organizācijas (SJO) Atēnu konvencija un civiltiesiskā atbildība. Jo īpaši vajadzētu padziļināti izskatīt priekšlikumu par civiltiesisko atbildību.

| 1.3 | EESK uzskata, ka SJO lomas atzīšana tekstā ir pozitīvs elements. Tas pilnībā sakrīt ar atzinumiem, ko Komiteja publicējusi kopš 1993. gada par kuģošanas drošību un piesārņojuma novēršanu un kuros Komiteja atzīst nepieciešamību pēc starptautiskiem pamatprincipiem attiecībā uz kuģošanas drošību un piesārņojuma novēršanu. |
| --- | --- |

1.3

EESK uzskata, ka SJO lomas atzīšana tekstā ir pozitīvs elements. Tas pilnībā sakrīt ar atzinumiem, ko Komiteja publicējusi kopš 1993. gada par kuģošanas drošību un piesārņojuma novēršanu un kuros Komiteja atzīst nepieciešamību pēc starptautiskiem pamatprincipiem attiecībā uz kuģošanas drošību un piesārņojuma novēršanu.

| 1.4 | EESK iesaka Komisijai veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai dalībvalstis ātri ratificētu esošās SJO konvencijas un jo īpaši Konvenciju par atbildības ierobežošanu attiecībā uz jūras prasībām (1996. gada LLMC konvenciju). Šo instrumentu ratificēšana tieši ietekmēs kuģošanas drošību, vispārējo vides stāvokli, atbildību un atlīdzināšanu par kaitējumu sakarā ar piesārņojumu pasaules līmenī. |
| --- | --- |

1.4

EESK iesaka Komisijai veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai dalībvalstis ātri ratificētu esošās SJO konvencijas un jo īpaši Konvenciju par atbildības ierobežošanu attiecībā uz jūras prasībām (1996. gada LLMC konvenciju). Šo instrumentu ratificēšana tieši ietekmēs kuģošanas drošību, vispārējo vides stāvokli, atbildību un atlīdzināšanu par kaitējumu sakarā ar piesārņojumu pasaules līmenī.

| 1.5 | EESK iesaka Komisijai izņemt no tās priekšlikuma iekšējo navigāciju attiecībā uz pasažieru pārvadātāju atbildību uz iekšzemes ūdensceļiem un publicēt atsevišķu priekšlikumu NAÏADES programmas ietvarā. |
| --- | --- |

1.5

EESK iesaka Komisijai izņemt no tās priekšlikuma iekšējo navigāciju attiecībā uz pasažieru pārvadātāju atbildību uz iekšzemes ūdensceļiem un publicēt atsevišķu priekšlikumu NAÏADES programmas ietvarā.

| 1.6 | EESK atkārto savu vēlmi, kas jau izteikta kā atbilde uz ERIKA I un ERIKA II “paketēm”, pēc citas kuģošanas drošības paketes, kurā īpaši uzsvērta cilvēka dimensija, un pauž nožēlu, ka Kopienas līmenī nav pietiekami pievērsta uzmanība cilvēka faktoram šajā trešajā kuģošanas drošības paketē. Komiteja ierosina noteikumu izstrādei par pamatu ņemt Konvenciju par kuģniecības darba kodeksu, ko ILO jūrniecības konference pieņēma 2006. gadā un kuru dalībvalstīm vajadzētu ratificēt, lai saskaņotu Eiropas un starptautiskos pamatnoteikumus. Lai izstrādātu labākus Eiropas standartus, būtu arī jāņem vērā kodeksa daļa “Ieteikumi” (nesaistošie likumi — soft law). |
| --- | --- |

1.6

EESK atkārto savu vēlmi, kas jau izteikta kā atbilde uz ERIKA I un ERIKA II “paketēm”, pēc citas kuģošanas drošības paketes, kurā īpaši uzsvērta cilvēka dimensija, un pauž nožēlu, ka Kopienas līmenī nav pietiekami pievērsta uzmanība cilvēka faktoram šajā trešajā kuģošanas drošības paketē. Komiteja ierosina noteikumu izstrādei par pamatu ņemt Konvenciju par kuģniecības darba kodeksu, ko ILO jūrniecības konference pieņēma 2006. gadā un kuru dalībvalstīm vajadzētu ratificēt, lai saskaņotu Eiropas un starptautiskos pamatnoteikumus. Lai izstrādātu labākus Eiropas standartus, būtu arī jāņem vērā kodeksa daļa “Ieteikumi” (nesaistošie likumi — soft law).

| 1.7 | EESK atzīmē, ka tiesību aktu izstrādes uzlabošana notiek ar labākas likumdošanas aktu piemērošanas starpniecību. Šajā sakarā EESK vērš uzmanību uz nepieciešamību labāk piemērot likumdošanas aktus. Komiteja arī aicina visus dalībniekus sekot jaunās “paketes” par kuģošanas drošību noteikumu ieviešanai. |
| --- | --- |

1.7

EESK atzīmē, ka tiesību aktu izstrādes uzlabošana notiek ar labākas likumdošanas aktu piemērošanas starpniecību. Šajā sakarā EESK vērš uzmanību uz nepieciešamību labāk piemērot likumdošanas aktus. Komiteja arī aicina visus dalībniekus sekot jaunās “paketes” par kuģošanas drošību noteikumu ieviešanai.

| 1.8 | EESK vērš uzmanību uz nepieciešamību dalībvalstīm palielināt ostas stāvokļa kontrolei atvēlētos līdzekļus; turklāt tā aicina palielināt inspektoru skaitu ostās, lai varētu nodrošināt dažādo kuģošanas drošības pakešu aspektu efektīvu ieviešanu. EESK aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm izmantot visus nepieciešamos līdzekļus, lai inspektoru amatos piesaistītu un pieņemtu darbā jaunus, pietiekami kvalificētus darbiniekus. |
| --- | --- |

1.8

EESK vērš uzmanību uz nepieciešamību dalībvalstīm palielināt ostas stāvokļa kontrolei atvēlētos līdzekļus; turklāt tā aicina palielināt inspektoru skaitu ostās, lai varētu nodrošināt dažādo kuģošanas drošības pakešu aspektu efektīvu ieviešanu. EESK aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm izmantot visus nepieciešamos līdzekļus, lai inspektoru amatos piesaistītu un pieņemtu darbā jaunus, pietiekami kvalificētus darbiniekus.

2.   Ievads.

| 2.1 | Sakarā ar “Erika” (1999) un “Prestige” (2002) avāriju izraisītajiem postījumiem pie Francijas un Spānijas krastiem, kas parādījās Eiropas krastu neaizsargātību, Eiropas Savienība steidzās veikt pasākumus, lai izveidotu aizsardzības mehānismu, kura mērķis būtu pasargāt Eiropas piekrasti no jūras avāriju un piesārņošanas draudiem un uzlabot kuģu, kuri piestāj tās ostās, drošības pasākumus. Tika pieņemtas divas tiesību aktu paketes — “ERIKA I” (1) 2001. gadā un “ERIKA II” (2) 2002. gadā. Tajās iekļauti seši tiesību akti (3 direktīvas un trīs regulas). Komisija 2005. gada 23. novembrī nopublicēja kuģniecības drošības pasākumu trešo paketi ar mērķi nostiprināt Kopienas likumus attiecībā uz jūras drošību un uzlabot jau esošo pasākumu efektivitāti. |
| --- | --- |

2.1

Sakarā ar “Erika” (1999) un “Prestige” (2002) avāriju izraisītajiem postījumiem pie Francijas un Spānijas krastiem, kas parādījās Eiropas krastu neaizsargātību, Eiropas Savienība steidzās veikt pasākumus, lai izveidotu aizsardzības mehānismu, kura mērķis būtu pasargāt Eiropas piekrasti no jūras avāriju un piesārņošanas draudiem un uzlabot kuģu, kuri piestāj tās ostās, drošības pasākumus. Tika pieņemtas divas tiesību aktu paketes — “ERIKA I” (1) 2001. gadā un “ERIKA II” (2) 2002. gadā. Tajās iekļauti seši tiesību akti (3 direktīvas un trīs regulas). Komisija 2005. gada 23. novembrī nopublicēja kuģniecības drošības pasākumu trešo paketi ar mērķi nostiprināt Kopienas likumus attiecībā uz jūras drošību un uzlabot jau esošo pasākumu efektivitāti.

3.   Komisijas ierosinājumi.

| 3.1 | Kopš ES paplašināšanas Kopienas flote veido 25 % no pasaules flotes. Eiropas Komisijas mērķis ir izveidot paraugfloti, kas ir spējīga nodrošināt drošus, konkurētspējīgus un vidi saudzējošus kuģošanas pakalpojumus. |
| --- | --- |

3.1

Kopš ES paplašināšanas Kopienas flote veido 25 % no pasaules flotes. Eiropas Komisijas mērķis ir izveidot paraugfloti, kas ir spējīga nodrošināt drošus, konkurētspējīgus un vidi saudzējošus kuģošanas pakalpojumus.

| 3.2 | Kuģniecības drošības trešā pakete ļaus labāk garantēt Kopienas jūras transporta drošību. Tā piedāvā apsteidzošāku pieeju, lai atjaunotu veselīgas konkurences apstākļus operatoriem, kuri ievēro starptautiskos nosacījumus. Paketē iekļauti septiņi priekšlikumi, kas ņem vērā Kopienas likumdošanas aktu attiecībā uz kuģniecības drošību un piesārņojuma novēršanu ieviešanas jomā gūto pieredzi. Tie ir saistīti ar divām prioritārās darbības jomām:






  — | avāriju un piesārņojuma profilakses uzlabošana un |
| --- | --- | --- |

3.2

Kuģniecības drošības trešā pakete ļaus labāk garantēt Kopienas jūras transporta drošību. Tā piedāvā apsteidzošāku pieeju, lai atjaunotu veselīgas konkurences apstākļus operatoriem, kuri ievēro starptautiskos nosacījumus. Paketē iekļauti septiņi priekšlikumi, kas ņem vērā Kopienas likumdošanas aktu attiecībā uz kuģniecības drošību un piesārņojuma novēršanu ieviešanas jomā gūto pieredzi. Tie ir saistīti ar divām prioritārās darbības jomām:

—

avāriju un piesārņojuma profilakses uzlabošana un

| — | avāriju seku pārvaldība. |
| --- | --- |

—

avāriju seku pārvaldība.

3.3   “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par karoga valstij noteikto prasību ievērošanu”.

| 3.3.1 | Šī priekšlikuma mērķis ir panākt, lai dalībvalstis nodrošinātu efektīvu kuģu, kas peld zem to karogiem, atbilstības starptautiskajām normām uzraudzību, kuras nosaka Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO). Tamdēļ tām jāizveido jūras administrācija, kura darbotos pēc paaugstinātiem kvalitātes kritērijiem. Šis priekšlikums cenšas nodrošināt efektīvu un saskaņotu dalībvalstu starptautisko saistību ievērošanu. |
| --- | --- |

3.3.1

Šī priekšlikuma mērķis ir panākt, lai dalībvalstis nodrošinātu efektīvu kuģu, kas peld zem to karogiem, atbilstības starptautiskajām normām uzraudzību, kuras nosaka Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO). Tamdēļ tām jāizveido jūras administrācija, kura darbotos pēc paaugstinātiem kvalitātes kritērijiem. Šis priekšlikums cenšas nodrošināt efektīvu un saskaņotu dalībvalstu starptautisko saistību ievērošanu.

3.4   Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā.

| 3.4.1 | Priekšlikums mērķis ir uzlabot atzīto klasificēšanas uzņēmumu, kuriem ir uzticēta kuģu pārbaude un sertifikācija, darba kvalitāti, reformēt sankciju sistēmu, kas paredzētas uzņēmumiem, kuri nepilda savas saistības, nosakot pakāpeniskākus un proporcionālākus finansiālus sodus, un nostiprināt Komisijas pilnvaras, lai ļautu inspektoriem piekļūt visiem kuģiem, neatkarīgi no to karoga. Klasifikācijas uzņēmumu veiktā darba kvalitāti vajadzētu uzlabot, pateicoties kvalitātes kontroles sistēmas ieviešanai. |
| --- | --- |

3.4.1

Priekšlikums mērķis ir uzlabot atzīto klasificēšanas uzņēmumu, kuriem ir uzticēta kuģu pārbaude un sertifikācija, darba kvalitāti, reformēt sankciju sistēmu, kas paredzētas uzņēmumiem, kuri nepilda savas saistības, nosakot pakāpeniskākus un proporcionālākus finansiālus sodus, un nostiprināt Komisijas pilnvaras, lai ļautu inspektoriem piekļūt visiem kuģiem, neatkarīgi no to karoga. Klasifikācijas uzņēmumu veiktā darba kvalitāti vajadzētu uzlabot, pateicoties kvalitātes kontroles sistēmas ieviešanai.

3.5   Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par ostas valsts kontroli.

| 3.5.1 | Šis priekšlikums ievieš pašreizējās sistēmas pilnīgu pārstrādi (Parīzes Saprašanās memorands), saskaņā ar kuru katrai dalībvalstij jāpārbauda vismaz 25 % no kuģiem, kas piestāj to ostās, to aizvietojot ar Kopienas mērķi sistemātiski pārbaudīt visus kuģus, vienlaicīgi ņemot vērā nepieciešamību atvieglot kuģu kontroli, kas atbilst kvalitātes prasībām. |
| --- | --- |

3.5.1

Šis priekšlikums ievieš pašreizējās sistēmas pilnīgu pārstrādi (Parīzes Saprašanās memorands), saskaņā ar kuru katrai dalībvalstij jāpārbauda vismaz 25 % no kuģiem, kas piestāj to ostās, to aizvietojot ar Kopienas mērķi sistemātiski pārbaudīt visus kuģus, vienlaicīgi ņemot vērā nepieciešamību atvieglot kuģu kontroli, kas atbilst kvalitātes prasībām.

| 3.5.2 | Tiks pieņemti arī citi pasākumi, lai uzlabotu kontroles efektivitāti un kvalitāti uz Kopienas ostās esošiem kuģiem, tai skaitā arī attiecībā uz apkalpju darba apstākļiem. Jaunais pārbaužu režīms koncentrēsies uz riska kuģiem. Stingrāki pasākumi tiks vērsti pret kuģiem, kas neatbilst normām, pastiprinot noteikumus iebraukšanas atteikumam Kopienas ūdeņos. |
| --- | --- |

3.5.2

Tiks pieņemti arī citi pasākumi, lai uzlabotu kontroles efektivitāti un kvalitāti uz Kopienas ostās esošiem kuģiem, tai skaitā arī attiecībā uz apkalpju darba apstākļiem. Jaunais pārbaužu režīms koncentrēsies uz riska kuģiem. Stingrāki pasākumi tiks vērsti pret kuģiem, kas neatbilst normām, pastiprinot noteikumus iebraukšanas atteikumam Kopienas ūdeņos.

3.6   Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu.

| 3.6.1 | Starp izvirzītajiem mērķiem ir uzlabot juridisko ietvaru avarējušu kuģu uzņemšanai patvēruma vietās. Iespējamo patvēruma vietu identifikācijai vajadzētu paātrināties, un tas uzlabos lēmuma pieņemšanas procesa efektivitāti jūras katastrofu gadījumā. Komisija piedāvā aprīkot visus zvejas kuģus ar automātiskās identifikācijas sistēmām (AIS), kas ļautu samazināt sadursmes draudus ar lielajiem kuģiem. |
| --- | --- |

3.6.1

Starp izvirzītajiem mērķiem ir uzlabot juridisko ietvaru avarējušu kuģu uzņemšanai patvēruma vietās. Iespējamo patvēruma vietu identifikācijai vajadzētu paātrināties, un tas uzlabos lēmuma pieņemšanas procesa efektivitāti jūras katastrofu gadījumā. Komisija piedāvā aprīkot visus zvejas kuģus ar automātiskās identifikācijas sistēmām (AIS), kas ļautu samazināt sadursmes draudus ar lielajiem kuģiem.

| 3.6.2 | Kopienas informācijas apmaiņas sistēmas SafeSeaNet paplašināšana uz visu Eiropas Savienības teritoriju atvieglos kuģu kustības un kravu uzraudzību. Kuģi būs informēti par ledus veidošanās draudiem dažos kuģošanas rajonos. |
| --- | --- |

3.6.2

Kopienas informācijas apmaiņas sistēmas SafeSeaNet paplašināšana uz visu Eiropas Savienības teritoriju atvieglos kuģu kustības un kravu uzraudzību. Kuģi būs informēti par ledus veidošanās draudiem dažos kuģošanas rajonos.

3.7   Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko nosaka pamatprincipus negadījumu izmeklēšanai jūras transporta nozarē un groza Direktīvas 1999/35/EK un 2002/59/EK.

| 3.7.1 | Kuģošanas drošības normu kvalitāte ir atkarīga no spējas analizēt katastrofu iemeslus un izdarīt no tiem secinājumus. Šī priekšlikuma mērķis ir izstrādāt saskaņotu Kopienas ietvaru, kas ļautu veikt katastrofu izmeklēšanu. To veiks specializētas, neatkarīgas, pienācīgi pilnvarotas iestādes. Priekšlikums skaidri nosaka vadlīnijas Kopienas līmenī un veicina sadarbību jūras negadījumu tehniskās drošības izmeklēšanas jomā. |
| --- | --- |

3.7.1

Kuģošanas drošības normu kvalitāte ir atkarīga no spējas analizēt katastrofu iemeslus un izdarīt no tiem secinājumus. Šī priekšlikuma mērķis ir izstrādāt saskaņotu Kopienas ietvaru, kas ļautu veikt katastrofu izmeklēšanu. To veiks specializētas, neatkarīgas, pienācīgi pilnvarotas iestādes. Priekšlikums skaidri nosaka vadlīnijas Kopienas līmenī un veicina sadarbību jūras negadījumu tehniskās drošības izmeklēšanas jomā.

3.8   Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par pasažieru pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos uz jūras un iekšzemes ūdensceļiem.

| 3.8.1 | Šī priekšlikuma mērķis ir iekļaut Kopienas tiesību aktu kopumā 2002. gada Atēnu konvencijas noteikumus (piemēro tikai starptautiskos maršrutos, bet vēl nav stājušies spēkā) un saskaņā ar iepriekš minēto Konvenciju attiecināt aizsardzību uz visiem kuģu pasažieriem ES teritorijā gan valstu jūras transporta, gan jūras un citu iekšzemes ūdensceļu kuģošanas ietvaros. |
| --- | --- |

3.8.1

Šī priekšlikuma mērķis ir iekļaut Kopienas tiesību aktu kopumā 2002. gada Atēnu konvencijas noteikumus (piemēro tikai starptautiskos maršrutos, bet vēl nav stājušies spēkā) un saskaņā ar iepriekš minēto Konvenciju attiecināt aizsardzību uz visiem kuģu pasažieriem ES teritorijā gan valstu jūras transporta, gan jūras un citu iekšzemes ūdensceļu kuģošanas ietvaros.

3.9   Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par kuģu īpašnieku civiltiesisko atbildību un finanšu garantijām.

| 3.9.1 | Ir jārosina kuģu īpašnieki rīkoties ar lielāku atbildību un jāuzliek prasība civiltiesiski apdrošināt vai citādi finansiāli garantēt zaudējumu atlīdzību trešajām personām, kas paredz arī jūrnieku repatriācijas izdevumu segšanu kuģu pamešanas gadījumā. |
| --- | --- |

3.9.1

Ir jārosina kuģu īpašnieki rīkoties ar lielāku atbildību un jāuzliek prasība civiltiesiski apdrošināt vai citādi finansiāli garantēt zaudējumu atlīdzību trešajām personām, kas paredz arī jūrnieku repatriācijas izdevumu segšanu kuģu pamešanas gadījumā.

| 3.9.2 | Pirmais, ko dalībvalstīm vajadzētu veikt šajā virzienā, ir ratificēt visas atbilstīgās SJO konvencijas, to skaitā arī 1996. gada Konvenciju par atbildības ierobežošanu attiecībā uz jūras prasībām (LLMC konvencija). 1996. gada Konvencijas teksts tiks iekļauts Kopienas tiesību sistēmā, lai garantētu pilnīgu un vienotu tās noteikumu piemērošanu visā Eiropas Savienībā. Otrkārt, Komisija lūgs pilnvaras, lai SJO ietvaros risinātu sarunas par 1996. gada Protokola pārskatīšanu, lai mainītu līmeni, no kura īpašnieks zaudē tiesības ierobežot savu atbildību. Kuģi ar tās valsts karogu, kas nebūs ratificējusi 1996. gada Konvenciju, smagas nolaidības gadījumā tiks pakļauts bargākam atbildības režīmam. |
| --- | --- |

3.9.2

Pirmais, ko dalībvalstīm vajadzētu veikt šajā virzienā, ir ratificēt visas atbilstīgās SJO konvencijas, to skaitā arī 1996. gada Konvenciju par atbildības ierobežošanu attiecībā uz jūras prasībām (LLMC konvencija). 1996. gada Konvencijas teksts tiks iekļauts Kopienas tiesību sistēmā, lai garantētu pilnīgu un vienotu tās noteikumu piemērošanu visā Eiropas Savienībā. Otrkārt, Komisija lūgs pilnvaras, lai SJO ietvaros risinātu sarunas par 1996. gada Protokola pārskatīšanu, lai mainītu līmeni, no kura īpašnieks zaudē tiesības ierobežot savu atbildību. Kuģi ar tās valsts karogu, kas nebūs ratificējusi 1996. gada Konvenciju, smagas nolaidības gadījumā tiks pakļauts bargākam atbildības režīmam.

| 3.9.3 | Dalībvalstīm jāraugās, lai to kuģu īpašnieku rīcībā, kas šķērso Kopienas ūdeņus, neatkarīgi no karoga, būtu civiltiesiskās atbildības finanšu garantija, kas atbilst iepriekš minētajā 1996. gada Konvencijā noteiktā ierobežojuma divkāršam lielumam. Īpašniekiem jābūt arī finanšu garantijai jūrnieku darba atstāšanas gadījumā. Finanšu garantiju apliecina sertifikāti, kuriem jāatrodas uz kuģa. |
| --- | --- |

3.9.3

Dalībvalstīm jāraugās, lai to kuģu īpašnieku rīcībā, kas šķērso Kopienas ūdeņus, neatkarīgi no karoga, būtu civiltiesiskās atbildības finanšu garantija, kas atbilst iepriekš minētajā 1996. gada Konvencijā noteiktā ierobežojuma divkāršam lielumam. Īpašniekiem jābūt arī finanšu garantijai jūrnieku darba atstāšanas gadījumā. Finanšu garantiju apliecina sertifikāti, kuriem jāatrodas uz kuģa.

4.   Vispārīgas piezīmes.

4.1   Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par karoga valstij noteikto prasību ievērošanu.

| 4.1.1 | EESK pilnībā atbalsta šo priekšlikumu, ko dalībvalstīm būs jāpilda atbilstoši jāpilda savi pienākumi un būs jāpiemērojas SJO instrumentiem, proti, SJO obligāto instrumentu ieviešanas kodeksa noteikumiem attiecībā uz karoga valstīm un tā karoga valstu revīzijas shēmai. |
| --- | --- |

4.1.1

EESK pilnībā atbalsta šo priekšlikumu, ko dalībvalstīm būs jāpilda atbilstoši jāpilda savi pienākumi un būs jāpiemērojas SJO instrumentiem, proti, SJO obligāto instrumentu ieviešanas kodeksa noteikumiem attiecībā uz karoga valstīm un tā karoga valstu revīzijas shēmai.

| 4.1.2 | EESK rodas jautājums par 9. panta “Karoga valsts veiktas izmeklēšanas” atbilstību. Tā kā tas attiecas uz katastrofu izmeklēšanu, tad šī tēma jau ir plaši aplūkota piektā instrumenta ietvaros, kuru piedāvā trešā pakete “Kuģniecības drošība”. Tomēr tas nostiprina izmeklēšanas nepieciešamību un faktu, ka no dalībvalstīm pieprasīs un tām būs jāsniedz šajā sakarā atbilstošus līdzekļus. |
| --- | --- |

4.1.2

EESK rodas jautājums par 9. panta “Karoga valsts veiktas izmeklēšanas” atbilstību. Tā kā tas attiecas uz katastrofu izmeklēšanu, tad šī tēma jau ir plaši aplūkota piektā instrumenta ietvaros, kuru piedāvā trešā pakete “Kuģniecības drošība”. Tomēr tas nostiprina izmeklēšanas nepieciešamību un faktu, ka no dalībvalstīm pieprasīs un tām būs jāsniedz šajā sakarā atbilstošus līdzekļus.

| 4.1.3 | Komiteja atzīst, ka 10. panta “Droša kuģa apkalpes komplektēšana” mērķis ir nodrošināt kuģiem ar dalībvalsts karogu piemērotu kuģa apkalpi saskaņā SJO Asamblejas Rezolūciju A.890 (21) par drošas apkalpes komplektēšanas principiem (Principles on Safe Manning). Tomēr EESK ir pārliecināta, ka vienādi konkurences apstākļi (level playing field) starp karoga valstīm ir svarīgs nosacījums, un priekšlikums Komisijai izstrādāt ziņojumu, kā tas ir uzsvērts 15. pantā “Sadarbības nolīgumi” , jāīsteno pēc iespējas ātrāk. |
| --- | --- |

4.1.3

Komiteja atzīst, ka 10. panta “Droša kuģa apkalpes komplektēšana” mērķis ir nodrošināt kuģiem ar dalībvalsts karogu piemērotu kuģa apkalpi saskaņā SJO Asamblejas Rezolūciju A.890 (21) par drošas apkalpes komplektēšanas principiem (Principles on Safe Manning). Tomēr EESK ir pārliecināta, ka vienādi konkurences apstākļi (level playing field) starp karoga valstīm ir svarīgs nosacījums, un priekšlikums Komisijai izstrādāt ziņojumu, kā tas ir uzsvērts 15. pantā “Sadarbības nolīgumi” , jāīsteno pēc iespējas ātrāk.

4.2   Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā.

| 4.2.1 | Klasificēšanas sabiedrību atbildība turpina pieaugt. Tās uzņemas lielu atbildību karoga valstu administrāciju priekšā jūras transporta un vides drošības jomās. Līdz ar to EESK atbalsta piedāvātos pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot šo iestāžu darba kvalitāti, kuras pilnvarotas rīkoties dalībvalstu vārdā, un pastiprināt kontroles un sodus, ieviešot pakāpenisku sodu sistēmu, daudz efektīvāku par pašreizējo sistēmu |
| --- | --- |

4.2.1

Klasificēšanas sabiedrību atbildība turpina pieaugt. Tās uzņemas lielu atbildību karoga valstu administrāciju priekšā jūras transporta un vides drošības jomās. Līdz ar to EESK atbalsta piedāvātos pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot šo iestāžu darba kvalitāti, kuras pilnvarotas rīkoties dalībvalstu vārdā, un pastiprināt kontroles un sodus, ieviešot pakāpenisku sodu sistēmu, daudz efektīvāku par pašreizējo sistēmu

| 4.2.2 | Bet, ņemot vērā pašreizējo tās funkciju pārklāšanos, EESK uzskata, ka ir labāk jāatšķir normatīvās un klasificēšanas funkcijas, piemēram, tās uzticot tās pašas atzītas organizācijas dažādiem inspektoriem vai divām dažādām organizācijām. Pārejas periods, kad dalībvalstu sarunās ar attiecīgajām sabiedrībām un starp klasificēšanas sabiedrībām notiek pastāvīga paraugprakses veicināšana ar dalībvalstu, būs nepieciešams, lai izstrādātu paraugprakses rokasgrāmatu, kuras mērķis ir izvairīties no interešu konfliktiem. |
| --- | --- |

4.2.2

Bet, ņemot vērā pašreizējo tās funkciju pārklāšanos, EESK uzskata, ka ir labāk jāatšķir normatīvās un klasificēšanas funkcijas, piemēram, tās uzticot tās pašas atzītas organizācijas dažādiem inspektoriem vai divām dažādām organizācijām. Pārejas periods, kad dalībvalstu sarunās ar attiecīgajām sabiedrībām un starp klasificēšanas sabiedrībām notiek pastāvīga paraugprakses veicināšana ar dalībvalstu, būs nepieciešams, lai izstrādātu paraugprakses rokasgrāmatu, kuras mērķis ir izvairīties no interešu konfliktiem.

| 4.2.3 | Saskaņā ar 19. panta 3. punktu dalībvalstīm jāsadarbojas ar klasificēšanas sabiedrībām, kurām tās piešķir tiesības izstrādāt šo atzīto organizāciju noteikumus un/vai normatīvus. Neskatoties uz 16. un 17. pantu nosacījumiem, EESK uzskata, ka savstarpējam pienākumam līdzīgu pasākumu vajadzētu attiecināt uz klasifikācijas sabiedrībām. |
| --- | --- |

4.2.3

Saskaņā ar 19. panta 3. punktu dalībvalstīm jāsadarbojas ar klasificēšanas sabiedrībām, kurām tās piešķir tiesības izstrādāt šo atzīto organizāciju noteikumus un/vai normatīvus. Neskatoties uz 16. un 17. pantu nosacījumiem, EESK uzskata, ka savstarpējam pienākumam līdzīgu pasākumu vajadzētu attiecināt uz klasifikācijas sabiedrībām.

| 4.2.4 | EESK atzinīgi vērtē 20. panta nosacījumus attiecībā uz prasību atzītām organizācijām savstarpēji konsultēties un sadarboties, lai nodrošinātu savstarpēju atbilstību un pamatotību starptautisko konvenciju piemērošanā. |
| --- | --- |

4.2.4

EESK atzinīgi vērtē 20. panta nosacījumus attiecībā uz prasību atzītām organizācijām savstarpēji konsultēties un sadarboties, lai nodrošinātu savstarpēju atbilstību un pamatotību starptautisko konvenciju piemērošanā.

4.3   Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par ostas valsts kontroli.

| 4.3.1 | EESK atbalsta direktīvas pārstrādāšanu, lai panāktu skaidrību, kas ļaus nostiprināt un uzlabot ostas valsts veikto kontroli. Tā novēro, kas pēdējos sešos gados kuģu skaits, kuri bija pakļauti obligātai pastiprinātai pārbaudei, ir palielinājies no 700 uz 4000. |
| --- | --- |

4.3.1

EESK atbalsta direktīvas pārstrādāšanu, lai panāktu skaidrību, kas ļaus nostiprināt un uzlabot ostas valsts veikto kontroli. Tā novēro, kas pēdējos sešos gados kuģu skaits, kuri bija pakļauti obligātai pastiprinātai pārbaudei, ir palielinājies no 700 uz 4000.

| 4.3.2 | EESK novērtē vēlmi izteikt atzinību kuģiem, kas ievēro kvalitātes normas, tos mazāk pārbaudot, koncentrēt pūliņus uz riska kuģu pārbaudi un atturēt no kuģu izmantošanas, kas neatbilst normām, aizliedzot tiem iebraukt Eiropas ostās. Ņemot vērā to, ka jaunās sistēmas nosacījumi balstīsies uz principiem, kas iekļauti II pielikumā, direktīvas pārstrādāšana dos vienreizēju izdevību noteikt un pielietot jauno sistēmu nekavējoties. |
| --- | --- |

4.3.2

EESK novērtē vēlmi izteikt atzinību kuģiem, kas ievēro kvalitātes normas, tos mazāk pārbaudot, koncentrēt pūliņus uz riska kuģu pārbaudi un atturēt no kuģu izmantošanas, kas neatbilst normām, aizliedzot tiem iebraukt Eiropas ostās. Ņemot vērā to, ka jaunās sistēmas nosacījumi balstīsies uz principiem, kas iekļauti II pielikumā, direktīvas pārstrādāšana dos vienreizēju izdevību noteikt un pielietot jauno sistēmu nekavējoties.

| 4.3.3 | EESK ar gandarījumu atzīmē, ka loču loma agrīnā iespējamo trūkumu noteikšanā būs pastiprinājusies, bet ir norūpējusies par faktu, ka komerciālo funkciju un pārbaužu funkciju sajaukumu nebūs viegli savienot ne ločiem, ne tāljūras ločiem, kas atkarīgi no uzņēmuma, kas sniedz neobligātus loču pakalpojumus. |
| --- | --- |

4.3.3

EESK ar gandarījumu atzīmē, ka loču loma agrīnā iespējamo trūkumu noteikšanā būs pastiprinājusies, bet ir norūpējusies par faktu, ka komerciālo funkciju un pārbaužu funkciju sajaukumu nebūs viegli savienot ne ločiem, ne tāljūras ločiem, kas atkarīgi no uzņēmuma, kas sniedz neobligātus loču pakalpojumus.

| 4.3.4 | Komiteja atzinīgi vērtē to, ka direktīva ievieš darba apstākļu pārbaudes uz kuģa, jo bieži vien cilvēka faktoram ir liela nozīme jūras katastrofu gadījumos. Jūrnieku dzīves un darba apstākļu un viņu kvalifikāciju pārbaude uz kuģa pieprasa palielināt inspektoru skaitu, kuriem ir īpašas iemaņas šajā jomā; gan no tehniska, gan no sociālā viedokļa vienam inspektoram būtu grūti bieži vien pārāk īsā termiņā veiksmīgi veikt divkāršu padziļinātu pārbaudi. |
| --- | --- |

4.3.4

Komiteja atzinīgi vērtē to, ka direktīva ievieš darba apstākļu pārbaudes uz kuģa, jo bieži vien cilvēka faktoram ir liela nozīme jūras katastrofu gadījumos. Jūrnieku dzīves un darba apstākļu un viņu kvalifikāciju pārbaude uz kuģa pieprasa palielināt inspektoru skaitu, kuriem ir īpašas iemaņas šajā jomā; gan no tehniska, gan no sociālā viedokļa vienam inspektoram būtu grūti bieži vien pārāk īsā termiņā veiksmīgi veikt divkāršu padziļinātu pārbaudi.

| 4.3.5 | Komiteja arī atzinīgi vērtē 20. panta prasību, kas paredz, ka katru gadu Komisijai ir jāsastāda “melnais saraksts”, kas atspoguļo kuģu īpašnieku un kompāniju rādītājus. |
| --- | --- |

4.3.5

Komiteja arī atzinīgi vērtē 20. panta prasību, kas paredz, ka katru gadu Komisijai ir jāsastāda “melnais saraksts”, kas atspoguļo kuģu īpašnieku un kompāniju rādītājus.

4.4   Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu.

| 4.4.1 | Ir gandarījums, redzot, ka EESK atkārtotie aicinājumi attiecībā uz sistēmas ieviešanu avarējušiem kuģim tika ņemti vērā (20. pants). EESK atbalsta priekšlikumu, kura uzdevums ir nostiprināt direktīvu, palielinot un saskaņojot prasības attiecībā uz “patvēruma vietām” (3). Lai tiktu uzņemtam patversmes vietā, kā pietiekama finanšu garantija būtu Kluba P&I (protection et indemnité — aizsardzība un atlīdzība) biedra karte. Tomēr, ja šāda dokumenta nav, tad tam nevajadzētu būt par iemeslu atteikumam avarējušam kuģim iebraukt patvēruma vieta. |
| --- | --- |

4.4.1

Ir gandarījums, redzot, ka EESK atkārtotie aicinājumi attiecībā uz sistēmas ieviešanu avarējušiem kuģim tika ņemti vērā (20. pants). EESK atbalsta priekšlikumu, kura uzdevums ir nostiprināt direktīvu, palielinot un saskaņojot prasības attiecībā uz “patvēruma vietām” (3). Lai tiktu uzņemtam patversmes vietā, kā pietiekama finanšu garantija būtu Kluba P&I (protection et indemnité — aizsardzība un atlīdzība) biedra karte. Tomēr, ja šāda dokumenta nav, tad tam nevajadzētu būt par iemeslu atteikumam avarējušam kuģim iebraukt patvēruma vieta.

| 4.4.2 | Komiteja uzskata, ka neatkarīgai kompetentai iestādei, kas pārvalda avārijas un novirza avarējušus kuģus uz patvēruma vietu, jākoncentrē nepieciešamās pilnvaras, neatkarīgi no prasības konsultēties ar iesaistītajām pusēm, un jābūt spējīgai pieņemt lēmumus un jāuzņemas nepieciešamās atbildības, ieskaitot iespējamās steidzamības kārtā pieņemto lēmumu finanšu sekas. |
| --- | --- |

4.4.2

Komiteja uzskata, ka neatkarīgai kompetentai iestādei, kas pārvalda avārijas un novirza avarējušus kuģus uz patvēruma vietu, jākoncentrē nepieciešamās pilnvaras, neatkarīgi no prasības konsultēties ar iesaistītajām pusēm, un jābūt spējīgai pieņemt lēmumus un jāuzņemas nepieciešamās atbildības, ieskaitot iespējamās steidzamības kārtā pieņemto lēmumu finanšu sekas.

| 4.4.3 | EESK konstatē, ka zvejniecība joprojām atrodas starp visneaizsargātākajām darbības jomām, un šajā sakarā atzinīgi novērtē prasību zvejas kuģiem ieviest automātiskās identifikācijas sistēmu (AIS-Automatic Identification System). Maziem un vidējiem uzņēmumiem, piemēram, piekrastes zvejas uzņēmumiem vajadzētu saņemt pabalstus vai atvieglojumus, lai ar to aprīkotos (4). |
| --- | --- |

4.4.3

EESK konstatē, ka zvejniecība joprojām atrodas starp visneaizsargātākajām darbības jomām, un šajā sakarā atzinīgi novērtē prasību zvejas kuģiem ieviest automātiskās identifikācijas sistēmu (AIS-Automatic Identification System). Maziem un vidējiem uzņēmumiem, piemēram, piekrastes zvejas uzņēmumiem vajadzētu saņemt pabalstus vai atvieglojumus, lai ar to aprīkotos (4).

| 4.4.4 | Tā atbalsta arī noteikumus, ar kuriem ļauj krasta valstīm veikt attiecīgus pasākumus, lai ierobežotu apdraudējumu, ko kuģošanā var radīt ledus apstākļi dažos kuģošanas rajonos Eiropas Savienības ziemeļu daļā. Šis jautājums ir īpaši svarīgs tāpēc, ka draudi ir sevišķi lieli Baltijas jūrā, kur tiek pārvadāts ievērojams naftas produktu apjoms. Tomēr, lai izvairītos no iespējamām problēmām, kas saistītas ar dažu klasificēšanas sabiedrību noteiktajām normām attiecībā uz kuģošanu apgabalos, kur veidojas ledus, būtu lietderīgi valstīm vienādot to noteikumus šajā sakarā. |
| --- | --- |

4.4.4

Tā atbalsta arī noteikumus, ar kuriem ļauj krasta valstīm veikt attiecīgus pasākumus, lai ierobežotu apdraudējumu, ko kuģošanā var radīt ledus apstākļi dažos kuģošanas rajonos Eiropas Savienības ziemeļu daļā. Šis jautājums ir īpaši svarīgs tāpēc, ka draudi ir sevišķi lieli Baltijas jūrā, kur tiek pārvadāts ievērojams naftas produktu apjoms. Tomēr, lai izvairītos no iespējamām problēmām, kas saistītas ar dažu klasificēšanas sabiedrību noteiktajām normām attiecībā uz kuģošanu apgabalos, kur veidojas ledus, būtu lietderīgi valstīm vienādot to noteikumus šajā sakarā.

| 4.4.5 | EESK piekrīt viedoklim, ka jūras datu apmaiņas sistēmas SafeSeaNet ieviešana sniegs būtisku ieguldījumu jūras drošības uzlabošanā Kopienas ūdeņos. |
| --- | --- |

4.4.5

EESK piekrīt viedoklim, ka jūras datu apmaiņas sistēmas SafeSeaNet ieviešana sniegs būtisku ieguldījumu jūras drošības uzlabošanā Kopienas ūdeņos.

4.5   Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko nosaka pamatprincipus negadījumu izmeklēšanai jūras transporta nozarē un groza Direktīvas 1999/35/EK un 2002/59/EK.

| 4.5.1 | EESK atbalsta šo priekšlikumu, jo tikai pateicoties avāriju neatkarīgai tehniskai izmeklēšanai var veikt nepieciešamos pasākumus, kas ļauj mazināt šādu avāriju atkārtošanās draudus. Komiteja atbalsta arī neatkarīgu specializētu iestāžu izveidošanu, kuras būtu atbildīgas par šādas izmeklēšanas veikšanu, kā arī atbalsta, lai tās būtu skaidri nodalītas no tiesu izmeklēšanas. |
| --- | --- |

4.5.1

EESK atbalsta šo priekšlikumu, jo tikai pateicoties avāriju neatkarīgai tehniskai izmeklēšanai var veikt nepieciešamos pasākumus, kas ļauj mazināt šādu avāriju atkārtošanās draudus. Komiteja atbalsta arī neatkarīgu specializētu iestāžu izveidošanu, kuras būtu atbildīgas par šādas izmeklēšanas veikšanu, kā arī atbalsta, lai tās būtu skaidri nodalītas no tiesu izmeklēšanas.

| 4.5.2 | EESK atzinīgi vērtē 7. panta nosacījumu par kopīgas drošības izmeklēšanas veikšanu. |
| --- | --- |

4.5.2

EESK atzinīgi vērtē 7. panta nosacījumu par kopīgas drošības izmeklēšanas veikšanu.

| 4.5.3 | EESK uzskata, ka svarīgs ir 9. panta nosacījums par informācijas neizpaušanu citiem nolūkiem kā drošības izmeklēšanai. Nosacījums, kas ļautu tiesu varas iestādei noteikt izplatīšanu, rada bažas. Tādēļ EESK uzskata, ka būtu lietderīgi, ja personām, kas iesniedz pierādījumus avārijas tehniskās izmeklēšanas ietvaros, tiktu piešķirta imunitāte vai pat anonimitāte. Būtu lietderīgi, ja, līdzīgi kā gaisa transporta rūpniecībā, arī jūras transporta pārstāvji un organizētās pilsoniskās sabiedrības pārstāvji iesaistītos izmeklēšanas procesā skartajos apgabalos, jo tā būtu vērtīga pieredze, lai nākotnē uzlabotu novēršanu, un tas būtu svarīgi arī no pārskatāmības viedokļa. Komisija tālredzīgi paredz organizēt informācijas atgriešanas sistēmu, lai uzkrātu pieredzes. |
| --- | --- |

4.5.3

EESK uzskata, ka svarīgs ir 9. panta nosacījums par informācijas neizpaušanu citiem nolūkiem kā drošības izmeklēšanai. Nosacījums, kas ļautu tiesu varas iestādei noteikt izplatīšanu, rada bažas. Tādēļ EESK uzskata, ka būtu lietderīgi, ja personām, kas iesniedz pierādījumus avārijas tehniskās izmeklēšanas ietvaros, tiktu piešķirta imunitāte vai pat anonimitāte. Būtu lietderīgi, ja, līdzīgi kā gaisa transporta rūpniecībā, arī jūras transporta pārstāvji un organizētās pilsoniskās sabiedrības pārstāvji iesaistītos izmeklēšanas procesā skartajos apgabalos, jo tā būtu vērtīga pieredze, lai nākotnē uzlabotu novēršanu, un tas būtu svarīgi arī no pārskatāmības viedokļa. Komisija tālredzīgi paredz organizēt informācijas atgriešanas sistēmu, lai uzkrātu pieredzes.

4.6   Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par pasažieru pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos uz jūras un iekšzemes ūdensceļiem.

| 4.6.1 | EESK atbalsta priekšlikuma galveno mērķi, kura uzdevums ir nodrošināt visiem ES pasažieriem vienādu aizsardzības līmeni avārijas gadījumā, kuru raksturo atjaunoti nosacījumi attiecībā uz pārvadātāju atbildību, obligātās apdrošināšanas sistēmu un atbilstīgus atlīdzības griestus. Šīs aizsardzības normas tiek piemērotas visiem pasažieriem, kas nopirkuši biļetes Eiropā, pat ja viņi ceļo ārpus Kopienas ūdeņiem vai uz kuģiem ar trešās valsts karogu. |
| --- | --- |

4.6.1

EESK atbalsta priekšlikuma galveno mērķi, kura uzdevums ir nodrošināt visiem ES pasažieriem vienādu aizsardzības līmeni avārijas gadījumā, kuru raksturo atjaunoti nosacījumi attiecībā uz pārvadātāju atbildību, obligātās apdrošināšanas sistēmu un atbilstīgus atlīdzības griestus. Šīs aizsardzības normas tiek piemērotas visiem pasažieriem, kas nopirkuši biļetes Eiropā, pat ja viņi ceļo ārpus Kopienas ūdeņiem vai uz kuģiem ar trešās valsts karogu.

| 4.6.2 | EESK atgādina, ka 2003. gada lēmuma projekta ietvaros, dalībvalstis tika aicinātas ratificēt Atēnu Protokolu pirms 2005. gada beigām. Diemžēl, ratifikācijas process ir apstājies. Pašreizējais priekšlikums ļaus vienoti piemērot Eiropas Savienībā Atēnu Protokola nosacījumus. Atēnu Protokola iekļaušana Kopienas tiesību aktos neatbrīvo dalībvalstis no pienākuma ratificēt Protokolu, lai garantētu tā piemērošanu starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

4.6.2

EESK atgādina, ka 2003. gada lēmuma projekta ietvaros, dalībvalstis tika aicinātas ratificēt Atēnu Protokolu pirms 2005. gada beigām. Diemžēl, ratifikācijas process ir apstājies. Pašreizējais priekšlikums ļaus vienoti piemērot Eiropas Savienībā Atēnu Protokola nosacījumus. Atēnu Protokola iekļaušana Kopienas tiesību aktos neatbrīvo dalībvalstis no pienākuma ratificēt Protokolu, lai garantētu tā piemērošanu starptautiskā līmenī.

| 4.6.3 | Komiteja atzīmē divus svarīgus jautājumus, kas jāatrisina saistībā ar priekšlikumu par to, ka dalībvalstis ratificēs 2002. gada Atēnu Protokolu un tā stāšanos spēkā. Pirmkārt, runa ir par kara/terorisma jautājumu. EESK vērš uzmanību uz SJO rezolūciju, kas dod valstīm iespēju pieņemt atrunu ratifikācijas procesā, lai varētu izdot visus prasītos apdrošināšanas sertifikātus, izņemot divus, kas attiecas uz karu/terorismu. Otrkārt, attiecībā uz maksimālajiem ierobežojumiem Starptautiskā P&I klubu konfederācija paziņoja, ka ir spējīga segt maksimālos ierobežojumus, kas paredzēti Protokolā, ar nosacījumu, ka tiek atrasts risinājums terorisma problēmai. Tika iesniegti izskatīšanai alternatīvi priekšlikumi un perspektīvi risinājumi varētu rasties starptautiskā un/vai Eiropas līmenī. Pašreizējā Kopienas solidaritātes fonda (Regula 2012/2002) pārskatīšana, kura stāsies spēkā 2007. gadā, var radīt ārkārtas pabalstus katastrofu gadījumos, ieskaitot teroristu darbības rezultātā, bet tas nevarēs aizvietot savstarpējās vienošanās ceļā panāktu risinājumu, kuru Komiteja uzskata par steidzami nepieciešamu, par iespējamā teroristu uzbrukumā radīto zaudējumu apdrošināšanas segumu. |
| --- | --- |

4.6.3

Komiteja atzīmē divus svarīgus jautājumus, kas jāatrisina saistībā ar priekšlikumu par to, ka dalībvalstis ratificēs 2002. gada Atēnu Protokolu un tā stāšanos spēkā. Pirmkārt, runa ir par kara/terorisma jautājumu. EESK vērš uzmanību uz SJO rezolūciju, kas dod valstīm iespēju pieņemt atrunu ratifikācijas procesā, lai varētu izdot visus prasītos apdrošināšanas sertifikātus, izņemot divus, kas attiecas uz karu/terorismu. Otrkārt, attiecībā uz maksimālajiem ierobežojumiem Starptautiskā P&I klubu konfederācija paziņoja, ka ir spējīga segt maksimālos ierobežojumus, kas paredzēti Protokolā, ar nosacījumu, ka tiek atrasts risinājums terorisma problēmai. Tika iesniegti izskatīšanai alternatīvi priekšlikumi un perspektīvi risinājumi varētu rasties starptautiskā un/vai Eiropas līmenī. Pašreizējā Kopienas solidaritātes fonda (Regula 2012/2002) pārskatīšana, kura stāsies spēkā 2007. gadā, var radīt ārkārtas pabalstus katastrofu gadījumos, ieskaitot teroristu darbības rezultātā, bet tas nevarēs aizvietot savstarpējās vienošanās ceļā panāktu risinājumu, kuru Komiteja uzskata par steidzami nepieciešamu, par iespējamā teroristu uzbrukumā radīto zaudējumu apdrošināšanas segumu.

| 4.6.4 | EESK uzskata, ka ir jāpiešķir vienādas atlīdzības pasažieriem, kas brauc gan Kopienas, gan starptautiskajos maršrutos. Tomēr šis pasākums var izrādīties nozīmīgs grūtību avots mazām kompānijām vai sakarā ar dažiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

4.6.4

EESK uzskata, ka ir jāpiešķir vienādas atlīdzības pasažieriem, kas brauc gan Kopienas, gan starptautiskajos maršrutos. Tomēr šis pasākums var izrādīties nozīmīgs grūtību avots mazām kompānijām vai sakarā ar dažiem pakalpojumiem.

| 4.6.5 | Attiecībā uz pasažieru pārvadāšanas pa jūru iekšējiem pakalpojumiem EESK piedāvā šī priekšlikuma ieviešanā adaptācijas (pārejas) periodu, lai mazinātu jebkādu negatīvu ietekmi šajā jomā. Tas ir darīts, lai novērstu vietējo prāmju pakalpojumu strauju samazināšanos, kas kaitētu sakaru ar salām pastāvīgumam. |
| --- | --- |

4.6.5

Attiecībā uz pasažieru pārvadāšanas pa jūru iekšējiem pakalpojumiem EESK piedāvā šī priekšlikuma ieviešanā adaptācijas (pārejas) periodu, lai mazinātu jebkādu negatīvu ietekmi šajā jomā. Tas ir darīts, lai novērstu vietējo prāmju pakalpojumu strauju samazināšanos, kas kaitētu sakaru ar salām pastāvīgumam.

| 4.6.6 | Runājot par avansa maksājumiem negadījumu upuriem vai viņu tiesību pārņēmējiem, Komiteja atbalsta priekšlikumu attiecībā uz starpgadījumiem, kuriem Atēnu Protokola paredzēts stingrs atbildības režīms. |
| --- | --- |

4.6.6

Runājot par avansa maksājumiem negadījumu upuriem vai viņu tiesību pārņēmējiem, Komiteja atbalsta priekšlikumu attiecībā uz starpgadījumiem, kuriem Atēnu Protokola paredzēts stingrs atbildības režīms.

| 4.6.7 | Nosacījumus attiecībā uz invalīdiem un uz informāciju, kurai jābūt pieejamai pirms ceļojuma, jāuzskata par papildinošiem, nevis novirze no Atēnu Protokola. Līdzīgi nosacījumi tika iekļauti Regulā par gaisa transporta pasažieru tiesībām, kas balstās uz Monreālas konvenciju. |
| --- | --- |

4.6.7

Nosacījumus attiecībā uz invalīdiem un uz informāciju, kurai jābūt pieejamai pirms ceļojuma, jāuzskata par papildinošiem, nevis novirze no Atēnu Protokola. Līdzīgi nosacījumi tika iekļauti Regulā par gaisa transporta pasažieru tiesībām, kas balstās uz Monreālas konvenciju.

| 4.6.8 | Attiecībā uz iekšējo kuģošanu EESK uzskata, ka kuģniecības drošības pasākumu trešā pakete neņem vērā atšķirības starp pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem (upes, deltas, kanāli, ezeri) un pārvadājumiem pa jūru (maršruti kontinents — sala(-s), sabiedrisks pakalpojums, kas nodrošina teritoriālo turpinājumu, un starptautiskie maršruti). Gan šo maršrutu būtība, gan izmantošana ir atšķirīgas, un tas attaisno dažādu tiesisku kārtību (kuģošanas/drošības/drošuma, atbildības un obligātās apdrošināšanas noteikumi). |
| --- | --- |

4.6.8

Attiecībā uz iekšējo kuģošanu EESK uzskata, ka kuģniecības drošības pasākumu trešā pakete neņem vērā atšķirības starp pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem (upes, deltas, kanāli, ezeri) un pārvadājumiem pa jūru (maršruti kontinents — sala(-s), sabiedrisks pakalpojums, kas nodrošina teritoriālo turpinājumu, un starptautiskie maršruti). Gan šo maršrutu būtība, gan izmantošana ir atšķirīgas, un tas attaisno dažādu tiesisku kārtību (kuģošanas/drošības/drošuma, atbildības un obligātās apdrošināšanas noteikumi).

4.7   Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par kuģu īpašnieku civiltiesisko atbildību un finanšu garantijām.

| 4.7.1 | EESK izsaka atbalstu 1996. gada LLMC Protokola ratifikācijai no dalībvalstu puses, kas, salīdzinot ar 1976. gada Protokola nosacījumiem, divkāršotu ierobežojumus, kas paredzēti kuģu īpašnieku civiltiesiskai atbildībai. 1976. gada teksts ir horizontālas ietekmes Konvencija, kas sedz jūras prasību kopumu. Tomēr EESK pieņem zināšanai priekšlikumu, kas paredz, ka katram kuģim (neatkarīgi no karoga), kas iebrauc Kopienas ūdeņos, jābūt finanšu atbildības sertifikātam, kas atbilst 1996. gada LLMC Protokolā paredzētās summas divkāršam apmēram. |
| --- | --- |

4.7.1

EESK izsaka atbalstu 1996. gada LLMC Protokola ratifikācijai no dalībvalstu puses, kas, salīdzinot ar 1976. gada Protokola nosacījumiem, divkāršotu ierobežojumus, kas paredzēti kuģu īpašnieku civiltiesiskai atbildībai. 1976. gada teksts ir horizontālas ietekmes Konvencija, kas sedz jūras prasību kopumu. Tomēr EESK pieņem zināšanai priekšlikumu, kas paredz, ka katram kuģim (neatkarīgi no karoga), kas iebrauc Kopienas ūdeņos, jābūt finanšu atbildības sertifikātam, kas atbilst 1996. gada LLMC Protokolā paredzētās summas divkāršam apmēram.

| 4.7.2 | Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju (CNUDM) krasta valstis var piemērot normas, kas izriet no augstāk minētās Konvencijas, vienīgi kuģiem ar trešo valstu karogiem, kuti iebrauc to ostās. P&I klubi paziņoja, ka tie izdos tikai sertifikātus, kas atbilst 1996. gada Protokolā noteiktajiem maksimālajiem ierobežojumiem. |
| --- | --- |

4.7.2

Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju (CNUDM) krasta valstis var piemērot normas, kas izriet no augstāk minētās Konvencijas, vienīgi kuģiem ar trešo valstu karogiem, kuti iebrauc to ostās. P&I klubi paziņoja, ka tie izdos tikai sertifikātus, kas atbilst 1996. gada Protokolā noteiktajiem maksimālajiem ierobežojumiem.

| 4.7.3 | Apdrošināšana ir ieteicamāka nekā maksātnespēja. Apdrosināšana ir atkarīga no skaidras atbildības kritēriju noteikšanas. Atbildības limitu atmešanai smagas nolaidības gadījumā var izraisīt apdrošināšanas tirgus sašaurināšanu un viena kuģa jūras kuģošanas uzņēmumu skaita pieaugumu, kas atsauksies uz sabiedrībām ar ierobežoto atbildību paredzēto tiesisko kārtību. |
| --- | --- |

4.7.3

Apdrošināšana ir ieteicamāka nekā maksātnespēja. Apdrosināšana ir atkarīga no skaidras atbildības kritēriju noteikšanas. Atbildības limitu atmešanai smagas nolaidības gadījumā var izraisīt apdrošināšanas tirgus sašaurināšanu un viena kuģa jūras kuģošanas uzņēmumu skaita pieaugumu, kas atsauksies uz sabiedrībām ar ierobežoto atbildību paredzēto tiesisko kārtību.

| 4.7.4 | Tomēr EESK konstatē, ka pēdējos gados zaudējumu apmēru un atbildības uztvere un vērtējums ir ļoti attīstījušies. Atlīdzība, kas tiek maksāta par zaudējumu biezi vien tiek uztverta kā zemāka, salīdzinot ar konstatētajām tiešajām, bet jo īpaši ar netiešajām zaudējumu summām. Uzlabojums šajā jomā būtu ļoti vajadzīgs. Komiteja iesaka Komisijai veikt priekšlikuma ekonomisko analīzi. Šādai analīzei jānosaka ekonomiskā ietekme, ko izraisa pilnīga atbildības ierobežojumu atmešana, un vai ir vērts paaugstināt ierobežojuma līmeņus. |
| --- | --- |

4.7.4

Tomēr EESK konstatē, ka pēdējos gados zaudējumu apmēru un atbildības uztvere un vērtējums ir ļoti attīstījušies. Atlīdzība, kas tiek maksāta par zaudējumu biezi vien tiek uztverta kā zemāka, salīdzinot ar konstatētajām tiešajām, bet jo īpaši ar netiešajām zaudējumu summām. Uzlabojums šajā jomā būtu ļoti vajadzīgs. Komiteja iesaka Komisijai veikt priekšlikuma ekonomisko analīzi. Šādai analīzei jānosaka ekonomiskā ietekme, ko izraisa pilnīga atbildības ierobežojumu atmešana, un vai ir vērts paaugstināt ierobežojuma līmeņus.

| 4.7.4.1 | EESK atgādina savus iepriekšējos atzinumus par Erika I un II paketēm un atkārto, ka mērķis ir ātri un garantēti kompensēt upuriem zaudējumus, nevis veicināt strīdu turpināšanu un nebeidzamus tiesas procesus. Visu esošo SJO konvenciju ratifikācija izveidotu atbilstošāku civiltiesisko atbildību, obligātu apdrošināšanu un tiešu darbību attiecībā uz precīzi noteiktām prasībām, kā to paredz direktīvas priekšlikums. |
| --- | --- |

4.7.4.1

EESK atgādina savus iepriekšējos atzinumus par Erika I un II paketēm un atkārto, ka mērķis ir ātri un garantēti kompensēt upuriem zaudējumus, nevis veicināt strīdu turpināšanu un nebeidzamus tiesas procesus. Visu esošo SJO konvenciju ratifikācija izveidotu atbilstošāku civiltiesisko atbildību, obligātu apdrošināšanu un tiešu darbību attiecībā uz precīzi noteiktām prasībām, kā to paredz direktīvas priekšlikums.

| 4.7.4.2 | EESK uzskata, ka skaidriem un pārredzamiem noteikumiem jāpārvalda civiltiesiskā atbildība. Jūras tiesībās “smaga nolaidība” (gross negligence) ir plaši pielietots juridisks jēdziens attiecībā uz strīdiem par kravai nodarītiem zaudējumiem. Starptautiskā mērogā jēdziens, kuru izmanto, lai atbrīvotu no atbildības neatkarīgi no vainas, ir “neuzmanība, zinot, ka no tās var izrietēt zaudējums” (recklesness with knowledge). Šo risinājumu EESK atbalstīja sava atzinumā par Erika II, bet naftas piesārņošanas jomā. Šajā nolūkā Komiteja ierosina direktīvas projektā minēt dažus objektīvus faktorus, lai palīdzētu dalībvalstīm un to tiesu iestādēm pārbaudīt iespējamās “smagas nolaidības” faktu. Pretējā gadījumā dalībvalstis direktīvas piemērošanā varētu izmantot atšķirīgas pieejas. |
| --- | --- |

4.7.4.2

EESK uzskata, ka skaidriem un pārredzamiem noteikumiem jāpārvalda civiltiesiskā atbildība. Jūras tiesībās “smaga nolaidība” (gross negligence) ir plaši pielietots juridisks jēdziens attiecībā uz strīdiem par kravai nodarītiem zaudējumiem. Starptautiskā mērogā jēdziens, kuru izmanto, lai atbrīvotu no atbildības neatkarīgi no vainas, ir “neuzmanība, zinot, ka no tās var izrietēt zaudējums” (recklesness with knowledge). Šo risinājumu EESK atbalstīja sava atzinumā par Erika II, bet naftas piesārņošanas jomā. Šajā nolūkā Komiteja ierosina direktīvas projektā minēt dažus objektīvus faktorus, lai palīdzētu dalībvalstīm un to tiesu iestādēm pārbaudīt iespējamās “smagas nolaidības” faktu. Pretējā gadījumā dalībvalstis direktīvas piemērošanā varētu izmantot atšķirīgas pieejas.

| 4.7.4.3 | EESK saglabā savu nostāju, ka finanšu garantijas sertifikātiem jābūt apstiprinātiem ar P&I kluba biedra karti, nevis ar dalībvalsts izdoto apliecību. Kluba P&I biedra karte atbilst piedāvāta instrumenta mērķiem un to var saņemt P&I klubos. |
| --- | --- |

4.7.4.3

EESK saglabā savu nostāju, ka finanšu garantijas sertifikātiem jābūt apstiprinātiem ar P&I kluba biedra karti, nevis ar dalībvalsts izdoto apliecību. Kluba P&I biedra karte atbilst piedāvāta instrumenta mērķiem un to var saņemt P&I klubos.

| 4.7.5 | EESK uzskata, ka iesniegtais priekšlikums ir pretrunā ar 2004. gada 21. aprīļa Direktīvas 2004/35/EK noteikumiem par atbildību vides jomā attiecībā uz novēršanu un vides zaudējumu atlīdzību, kura ir atzīta primāra attiecībā uz SJO konvencijām, ieskaitot LLMC. Dalībvalstīm, kas parakstījušas 1976. un 1996. gada LLMC, varētu rasties problēmas līgumu starptautiskajās tiesībās. |
| --- | --- |

4.7.5

EESK uzskata, ka iesniegtais priekšlikums ir pretrunā ar 2004. gada 21. aprīļa Direktīvas 2004/35/EK noteikumiem par atbildību vides jomā attiecībā uz novēršanu un vides zaudējumu atlīdzību, kura ir atzīta primāra attiecībā uz SJO konvencijām, ieskaitot LLMC. Dalībvalstīm, kas parakstījušas 1976. un 1996. gada LLMC, varētu rasties problēmas līgumu starptautiskajās tiesībās.

| 4.7.5.1 | EESK atbalsta priekšlikumu, kura uzdevums ir panākt, lai kuģiem ir finanšu garantijas sertifikāti jūrniekiem darba atstāšanas gadījumā, un atzīmē, ka IMO-ILO darba grupa strādā pie šī jautājuma, kas ir tās kompetencē starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

4.7.5.1

EESK atbalsta priekšlikumu, kura uzdevums ir panākt, lai kuģiem ir finanšu garantijas sertifikāti jūrniekiem darba atstāšanas gadījumā, un atzīmē, ka IMO-ILO darba grupa strādā pie šī jautājuma, kas ir tās kompetencē starptautiskā līmenī.

| 4.7.6 | Ķīmisko vielu un bunkuru eļļas izliešanas gadījumā atbildību un atlīdzību nosaka konvencijas par bīstamām un kaitīgam vielām un par bunkuru eļļas izplūdi. Tās atspoguļo kompromisu, ko panāca starptautiskā sabiedrība. EESK iesaka Komisijai pielikt visus nepieciešamos pūliņus, lai ES dalībvalstis steidzami ratificē konvenciju par toksiskām un bīstamām vielām, kā arī konvenciju par bunkuru eļļu, lai tās varētu pēc iespējas ātrāk stāties spēkā. |
| --- | --- |

4.7.6

Ķīmisko vielu un bunkuru eļļas izliešanas gadījumā atbildību un atlīdzību nosaka konvencijas par bīstamām un kaitīgam vielām un par bunkuru eļļas izplūdi. Tās atspoguļo kompromisu, ko panāca starptautiskā sabiedrība. EESK iesaka Komisijai pielikt visus nepieciešamos pūliņus, lai ES dalībvalstis steidzami ratificē konvenciju par toksiskām un bīstamām vielām, kā arī konvenciju par bunkuru eļļu, lai tās varētu pēc iespējas ātrāk stāties spēkā.

5.   Īpašas piezīmes.

| 5.1 | Komiteja ar interesi pieņem zināšanai informāciju par SJO 94. Starptautisko (jūrniecības) darba konferenci, kura pieņēma Vienotu Jūras konvenciju, kurā ir viena obligātā daļa un viena ieteikumu daļa. Kopš pagājušā gadsimta 20. gadiem laika gaitā pieņemto un vairākkārt pārveidotu jūras konvenciju kopums, šodien ir sagrupēts un atjaunots skaidrā un universālā Jūrniecības darba kodeksā. EESK ņem arī vērā Komisijas lēmumu iekļaut SDO konvenciju (Jūrniecības kodeksu) Kopienas tiesību aktos un atbalsta sociāla dialoga darba grupas pašreizējos pūliņus Konvencijas ieviešanā un labāko veidu tās transponēšanai Kopienas tiesību aktos meklēšanā. |
| --- | --- |

5.1

Komiteja ar interesi pieņem zināšanai informāciju par SJO 94. Starptautisko (jūrniecības) darba konferenci, kura pieņēma Vienotu Jūras konvenciju, kurā ir viena obligātā daļa un viena ieteikumu daļa. Kopš pagājušā gadsimta 20. gadiem laika gaitā pieņemto un vairākkārt pārveidotu jūras konvenciju kopums, šodien ir sagrupēts un atjaunots skaidrā un universālā Jūrniecības darba kodeksā. EESK ņem arī vērā Komisijas lēmumu iekļaut SDO konvenciju (Jūrniecības kodeksu) Kopienas tiesību aktos un atbalsta sociāla dialoga darba grupas pašreizējos pūliņus Konvencijas ieviešanā un labāko veidu tās transponēšanai Kopienas tiesību aktos meklēšanā.

| 5.2 | Ņemot vērā tās pastāvīgās rūpes par cilvēka faktoru jūras transportā, EESK aicina vispirmām kārtām Komisiju izvirzīt par prioritāti rosināt visas dalībvalstis pēc iespējas ātrāk ratificēt šo Konvenciju, lai būtu pieejama saskaņota likumdošanas bāze. Ir vajadzīgas 30 ratifikācijas, kas veido trešo daļu no pasaules bruto tilpības, lai Konvencija stātos spēkā. ES tai sniegtu būtisku atbalstu, veicinot arī ratifikāciju Eiropas Ekonomiskās zonas valstīs un trešajās valstīs, ar kurām ir noslēgti ekonomiskās sadarbības līgumi. |
| --- | --- |

5.2

Ņemot vērā tās pastāvīgās rūpes par cilvēka faktoru jūras transportā, EESK aicina vispirmām kārtām Komisiju izvirzīt par prioritāti rosināt visas dalībvalstis pēc iespējas ātrāk ratificēt šo Konvenciju, lai būtu pieejama saskaņota likumdošanas bāze. Ir vajadzīgas 30 ratifikācijas, kas veido trešo daļu no pasaules bruto tilpības, lai Konvencija stātos spēkā. ES tai sniegtu būtisku atbalstu, veicinot arī ratifikāciju Eiropas Ekonomiskās zonas valstīs un trešajās valstīs, ar kurām ir noslēgti ekonomiskās sadarbības līgumi.

| 5.3 | Attiecīgām iestādēm ātri jānovērtē piedāvāto pasākumu kopīgo ietekmi uz ostas valstu un karoga valstu administrācijām (sertifikātu izdošana, sociālā pārbaude, pastiprināta pārbaude, mērķis pārbaudīt 100 % kuģu u.tml.), lai laikus veiktu nepieciešamos organizatoriskos, finanšu un darbā pieņemšanas pasākumus. |
| --- | --- |

5.3

Attiecīgām iestādēm ātri jānovērtē piedāvāto pasākumu kopīgo ietekmi uz ostas valstu un karoga valstu administrācijām (sertifikātu izdošana, sociālā pārbaude, pastiprināta pārbaude, mērķis pārbaudīt 100 % kuģu u.tml.), lai laikus veiktu nepieciešamos organizatoriskos, finanšu un darbā pieņemšanas pasākumus.

| 5.4 | Ņemot vērā Eiropas Jūras drošības aģentūras nozīmīgās saistības, ir svarīgi, lai tās rīcība būtu arī pietiekami līdzekļi, lai tās pēc iespējas labāk izpildītu. |
| --- | --- |

5.4

Ņemot vērā Eiropas Jūras drošības aģentūras nozīmīgās saistības, ir svarīgi, lai tās rīcība būtu arī pietiekami līdzekļi, lai tās pēc iespējas labāk izpildītu.

Briselē, 2006. gada 13. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva, ar kuru groza Padomes Direktīvu 95/21/CE, kas nosaka, kā kuģošanai Kopienas ostās un dalībvalstu jurisdikcijai pakļautos ūdeņos piemērot starptautiskos standartus attiecībā uz kuģu drošību, piesārņojuma novēršanu un dzīves un darba apstākļiem uz kuģiem (ostas valsts kontrole).

1

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva, ar kuru groza Padomes Direktīvu 94/57/CE par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva, ar ko paredz paātrināti pakāpeniski ieviest prasību par dubultkorpusu vai līdzvērtīgu konstrukciju attiecībā uz vienkārša korpusa naftas tankkuģiem (EESK atzinums OV C 14, 16.01.2001.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes direktīva par Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības, kontroles un informācijas sistēmu.

2

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula par fonda izveidošanu naftas piesārņojuma radīto zaudējumu Eiropas ūdeņos kompensāciju un citiem papildu pasākumiem.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (EESK atzinums OV C 221, 07.08.2001.).

(3)  Britu sistēmas SOSREP paraugprakse ir nozīmīgs iedvesmas avots šajā jomā.

3

(4)  Eiropas Zivsaimniecības fonds, kuru izveidoja 2006. gada 16. jūnija Padome, paver iespēju finansēt līdz 40 % no izmaksām, kas paredzētas drošības aprīkojumam. Papildu pasākumi ir iespējami dalībvalstu līmenī.

4

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/202 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/202

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 89/552/EK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos”

COM(2005) 646 galīgā redakcija — 2005/0260 (COD)

(2006/C 318/33)

Padome 2006. gada 7. februārī saskaņā ar Eiropas Kopienas Dibināšanas līguma 47. panta 2. punktu un 55. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu padomi par augstāk minēto tematu.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa pieņēma savu atzinumu 2006. gada 18. jūlijā. Ziņotājs — Hernández Bataller kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (2006. gada 14. septembra sēdē) ar 53 balsīm par, 7 — pret un 10 atturoties pieņēma šo atzinumu.

1.   Ievads.

| 1.1 | Eiropas Komisija 2005. gada 13. decembrī iesniedza priekšlikumu, kura mērķis ir grozīt Kopienas direktīvu par televīziju bez robežām, kas sākotnējā redakcijā pieņemta 1989. gadā (1) un grozīta 1997. gadā (2). Minētās direktīvas noteikumiem ir noteicošie gadījumā ja rodas pretruna starp vispārējiem noteikumiem par pakalpojumu sniegšanu attiecībā uz pakalpojumu pieejamību un pakalpojumu sniegšanu (3). |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Komisija 2005. gada 13. decembrī iesniedza priekšlikumu, kura mērķis ir grozīt Kopienas direktīvu par televīziju bez robežām, kas sākotnējā redakcijā pieņemta 1989. gadā (1) un grozīta 1997. gadā (2). Minētās direktīvas noteikumiem ir noteicošie gadījumā ja rodas pretruna starp vispārējiem noteikumiem par pakalpojumu sniegšanu attiecībā uz pakalpojumu pieejamību un pakalpojumu sniegšanu (3).

| 1.2 | Minēto grozījumu mērķis (kas paredzēts regulas ievērošanas uzraudzības un novērtēšanas procedūrās) ir pielāgot direktīvu un nodrošināt tās atbilstību reālajai situācijai tehnoloģiskās konverģences jomā. Šajos jaunajos apstākļos audiovizuālie materiāli un pakalpojumi ievērojami pārsniedz televīzijas apraides tradicionālo apjomu, izvirzot jaunas prasības attiecībā uz regulējumu, lai nodrošinātu vienotā tirgus vienmērīgu darbību, spēcīgas un radošas Eiropas nozares esamību un iedzīvotāju tiesību ievērošanu. Kopienas noteikumu par audiovizuālo informācijas nesēju saturu modernizēšana ir daļa no stratēģijas “i2010”, kuras mērķis ir izveidot Eiropas informācijas sabiedrību, kas veicinās izaugsmi un nodarbinātību (4). |
| --- | --- |

1.2

Minēto grozījumu mērķis (kas paredzēts regulas ievērošanas uzraudzības un novērtēšanas procedūrās) ir pielāgot direktīvu un nodrošināt tās atbilstību reālajai situācijai tehnoloģiskās konverģences jomā. Šajos jaunajos apstākļos audiovizuālie materiāli un pakalpojumi ievērojami pārsniedz televīzijas apraides tradicionālo apjomu, izvirzot jaunas prasības attiecībā uz regulējumu, lai nodrošinātu vienotā tirgus vienmērīgu darbību, spēcīgas un radošas Eiropas nozares esamību un iedzīvotāju tiesību ievērošanu. Kopienas noteikumu par audiovizuālo informācijas nesēju saturu modernizēšana ir daļa no stratēģijas “i2010”, kuras mērķis ir izveidot Eiropas informācijas sabiedrību, kas veicinās izaugsmi un nodarbinātību (4).

| 1.2.1 | Pēc Līverpūles konferences (5) ierosinātie grozījumi nosaka jaunu direktīvas regulējama jomu (kas sākotnēji aptvēra visus audiovizuālos pakalpojumus), lai tajā iekļautu tā saucamos “audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumus”, piemērojot dažādus regulējuma līmeņus atkarībā no tā, vai pakalpojums ir lineārs vai nelineārs. Tādējādi direktīva ietvertu atsevišķu tiesisku, normatīvu un administratīvu noteikumu par audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu sniegšanu dalībvalstīs saskaņošanu un turpmāk kļūtu zināma kā Audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu direktīva, nevis Direktīva “Televīzija bez robežām”. |
| --- | --- |

1.2.1

Pēc Līverpūles konferences (5) ierosinātie grozījumi nosaka jaunu direktīvas regulējama jomu (kas sākotnēji aptvēra visus audiovizuālos pakalpojumus), lai tajā iekļautu tā saucamos “audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumus”, piemērojot dažādus regulējuma līmeņus atkarībā no tā, vai pakalpojums ir lineārs vai nelineārs. Tādējādi direktīva ietvertu atsevišķu tiesisku, normatīvu un administratīvu noteikumu par audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu sniegšanu dalībvalstīs saskaņošanu un turpmāk kļūtu zināma kā Audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu direktīva, nevis Direktīva “Televīzija bez robežām”.

| 1.2.2 | Direktīva arī turpmāk neattiektos uz privātu korespondenci, avīžu un laikrakstu elektroniskām versijām, tīmekļa vietnēm, kas nav primāri saistītas ar audiovizuālā materiāla pārraidīšanu un radio apraidi. |
| --- | --- |

1.2.2

Direktīva arī turpmāk neattiektos uz privātu korespondenci, avīžu un laikrakstu elektroniskām versijām, tīmekļa vietnēm, kas nav primāri saistītas ar audiovizuālā materiāla pārraidīšanu un radio apraidi.

| 1.3 | Ierosinātie grozījumi ietilpst starpiestāžu 2003. gada vienošanās par labāku likumdošanas procesu lokā ar divējādu mērķi: pirmkārt, vienkāršot, atvieglot un samazināt Eiropas audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu sniedzēju pienākumus; otrkārt — veicināt pašregulāciju un kopregulāciju nozarē. Priekšlikuma mērķis ir izveidot vispārīgāku reglamentējošu noteikumu pamatu, nostiprinot izcelsmes valsts principu pēc direktīvas noteikumu transponēšanas dalībvalstu tiesiskajās sistēmās. |
| --- | --- |

1.3

Ierosinātie grozījumi ietilpst starpiestāžu 2003. gada vienošanās par labāku likumdošanas procesu lokā ar divējādu mērķi: pirmkārt, vienkāršot, atvieglot un samazināt Eiropas audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu sniedzēju pienākumus; otrkārt — veicināt pašregulāciju un kopregulāciju nozarē. Priekšlikuma mērķis ir izveidot vispārīgāku reglamentējošu noteikumu pamatu, nostiprinot izcelsmes valsts principu pēc direktīvas noteikumu transponēšanas dalībvalstu tiesiskajās sistēmās.

2.   Komisijas priekšlikums.

| 2.1 | Kā minēts iepriekš, Komisija ierosina paplašināt direktīvas darbības apjomu, attiecinot to uz visiem audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumiem (6), kas saprotami kā pakalpojumi ar kustīgiem attēliem, ar skaņu vai bez tās, kas paredzēti, lai informētu un izklaidētu sabiedrību, izmantojot tā sauktos elektroniskās komunikācijas tīklus (7). |
| --- | --- |

2.1

Kā minēts iepriekš, Komisija ierosina paplašināt direktīvas darbības apjomu, attiecinot to uz visiem audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumiem (6), kas saprotami kā pakalpojumi ar kustīgiem attēliem, ar skaņu vai bez tās, kas paredzēti, lai informētu un izklaidētu sabiedrību, izmantojot tā sauktos elektroniskās komunikācijas tīklus (7).

| 2.2 | Audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumi var būt šādi:






  — | lineāri, kad lietotājam ir jāievēro pakalpojuma sniedzēja noteiktie laika ierobežojumi pakalpojumu apraidei, neatkarīgi no izplatīšanas kanāla (virszemes apraide, satelīta vai kabeļtelevīzijas apraide, internets, mobilā telefonija utt.); |
| --- | --- | --- |

2.2

Audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumi var būt šādi:

—

lineāri, kad lietotājam ir jāievēro pakalpojuma sniedzēja noteiktie laika ierobežojumi pakalpojumu apraidei, neatkarīgi no izplatīšanas kanāla (virszemes apraide, satelīta vai kabeļtelevīzijas apraide, internets, mobilā telefonija utt.);

| — | nelineāri pakalpojumi, kuros lietotājs nosaka pakalpojuma izmantošanas laiku vai konkrētu saturu, pamatojoties uz pakalpojuma sniedzēja nodrošināto izvēli. |
| --- | --- |

—

nelineāri pakalpojumi, kuros lietotājs nosaka pakalpojuma izmantošanas laiku vai konkrētu saturu, pamatojoties uz pakalpojuma sniedzēja nodrošināto izvēli.

| 2.2.1 | Saskaņā ar minēto “televīzijas raidījumu veidošana un apraide” ir lineārs audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojums, kurā informācijas nesēju pakalpojumu sniedzējs nosaka laiku, kad pārraidīs īpašu raidījumu, un sastāda raidījumu programmu; Raidorganizācija ir “lineāru audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu sniedzējs”. |
| --- | --- |

2.2.1

Saskaņā ar minēto “televīzijas raidījumu veidošana un apraide” ir lineārs audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojums, kurā informācijas nesēju pakalpojumu sniedzējs nosaka laiku, kad pārraidīs īpašu raidījumu, un sastāda raidījumu programmu; Raidorganizācija ir “lineāru audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu sniedzējs”.

| 2.3 | Atbilstoši šim paplašinātajam darbības apjomam ar ierosinātajiem direktīvas grozījumiem tiek ieviests “audiovizuāla komerciāla paziņojuma” jēdziens, kas apzīmē kustīgus attēlus ar skaņu vai bez tās, kas pavada audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumus un ir paredzēts, lai tieši vai netieši veicinātu preču vai pakalpojumu pārdošanu. Televīzijas reklāma ir audiovizuāla komerciāla paziņojuma daļa, ja tā attiecas uz paziņojumu pārraidīšanu televīzijā ar mērķi veicināt preču vai pakalpojumu piedāvājumu par samaksu vai tai pielīdzināmu atlīdzību, vai pašas raidorganizācijas popularizēšanas nolūkā. Tas pats attiecas uz arī uz televeikalu. |
| --- | --- |

2.3

Atbilstoši šim paplašinātajam darbības apjomam ar ierosinātajiem direktīvas grozījumiem tiek ieviests “audiovizuāla komerciāla paziņojuma” jēdziens, kas apzīmē kustīgus attēlus ar skaņu vai bez tās, kas pavada audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumus un ir paredzēts, lai tieši vai netieši veicinātu preču vai pakalpojumu pārdošanu. Televīzijas reklāma ir audiovizuāla komerciāla paziņojuma daļa, ja tā attiecas uz paziņojumu pārraidīšanu televīzijā ar mērķi veicināt preču vai pakalpojumu piedāvājumu par samaksu vai tai pielīdzināmu atlīdzību, vai pašas raidorganizācijas popularizēšanas nolūkā. Tas pats attiecas uz arī uz televeikalu.

| 2.3.1 | Pašreizējais aizliegums pārraidīt cigarešu un citu tabakas izstrādājumu reklāmas vai veikt šīs produkcijas telepārdošanu tiek attiecināts uz visiem audiovizuāla komerciāla paziņojuma veidiem. Tiek saglabāts arī aizliegums veikt recepšu medikamentu reklamēšanu un teletirdzniecību, kā arī saglabāti ierobežojumi attiecībā alkoholisko dzērienu reklamēšanu, lai novērstu pārmērīgas alkohola lietošanas popularizēšanu un nodrošinātu nepilngadīgo aizsardzību.






  — | tā nedrīkst būt vērsta tieši uz nepilngadīgajiem un tajā nedrīkst būt attēlotas nepilngadīgas personas, kas lieto alkoholiskus dzērienus; |
| --- | --- | --- |

2.3.1

Pašreizējais aizliegums pārraidīt cigarešu un citu tabakas izstrādājumu reklāmas vai veikt šīs produkcijas telepārdošanu tiek attiecināts uz visiem audiovizuāla komerciāla paziņojuma veidiem. Tiek saglabāts arī aizliegums veikt recepšu medikamentu reklamēšanu un teletirdzniecību, kā arī saglabāti ierobežojumi attiecībā alkoholisko dzērienu reklamēšanu, lai novērstu pārmērīgas alkohola lietošanas popularizēšanu un nodrošinātu nepilngadīgo aizsardzību.

—

tā nedrīkst būt vērsta tieši uz nepilngadīgajiem un tajā nedrīkst būt attēlotas nepilngadīgas personas, kas lieto alkoholiskus dzērienus;

| — | reklāmā nedrīkst saistīt alkohola lietošanu ar fiziskās aktivitātes veicināšanu vai automašīnas vadīšanu; |
| --- | --- |

—

reklāmā nedrīkst saistīt alkohola lietošanu ar fiziskās aktivitātes veicināšanu vai automašīnas vadīšanu;

| — | tā nedrīkst radīt iespaidu, ka alkohola lietošana palīdz sasniegt panākumus sociālajā un seksuālajā dzīvē; |
| --- | --- |

—

tā nedrīkst radīt iespaidu, ka alkohola lietošana palīdz sasniegt panākumus sociālajā un seksuālajā dzīvē;

| — | tajā nedrīkst norādīt, ka alkoholam ir terapeitiska iedarbība, ka tas ir stimulants vai sedatīvs, vai līdzeklis personīgo konfliktu risināšanai; |
| --- | --- |

—

tajā nedrīkst norādīt, ka alkoholam ir terapeitiska iedarbība, ka tas ir stimulants vai sedatīvs, vai līdzeklis personīgo konfliktu risināšanai;

| — | tās nedrīkst mudināt uz pārmērīgu alkohola lietošanu un tajā nedrīkst negatīvi atspoguļot atturību vai mērenu alkohola lietošanu; |
| --- | --- |

—

tās nedrīkst mudināt uz pārmērīgu alkohola lietošanu un tajā nedrīkst negatīvi atspoguļot atturību vai mērenu alkohola lietošanu;

| — | tajā nedrīkst uzsvērt, ka augsts alkohola saturs ir dzēriena pozitīva īpašība. |
| --- | --- |

—

tajā nedrīkst uzsvērt, ka augsts alkohola saturs ir dzēriena pozitīva īpašība.

| 2.3.2 | Priekšlikumā saglabāts “aplinku reklāmas” aizliegums; aplinku reklāma definēta kā “preču ražotāja vai pakalpojumu sniedzēja preču, pakalpojumu, nosaukuma, preču zīmes vai nodarbošanās atveidojums vārdos vai attēlos raidījumos, ja raidorganizācija šādu atveidojumu domājusi reklāmas nolūkiem un tas varētu maldināt auditoriju un nav sniegusi attiecīgu brīdinājumu”. Šajā sakarā ir noteikts, ka televīzijas reklāmai un televeikalam jābūt “skaidri atpazīstamam un nošķirtam no citām raidījumu programmas daļām ar optiskiem un/ vai akustiskiem līdzekļiem”. |
| --- | --- |

2.3.2

Priekšlikumā saglabāts “aplinku reklāmas” aizliegums; aplinku reklāma definēta kā “preču ražotāja vai pakalpojumu sniedzēja preču, pakalpojumu, nosaukuma, preču zīmes vai nodarbošanās atveidojums vārdos vai attēlos raidījumos, ja raidorganizācija šādu atveidojumu domājusi reklāmas nolūkiem un tas varētu maldināt auditoriju un nav sniegusi attiecīgu brīdinājumu”. Šajā sakarā ir noteikts, ka televīzijas reklāmai un televeikalam jābūt “skaidri atpazīstamam un nošķirtam no citām raidījumu programmas daļām ar optiskiem un/ vai akustiskiem līdzekļiem”.

| 2.3.3 | Tomēr ir ieviesta jauna definīcija jēdzienam “produktu izvietošana”, kas nošķirts no aplinkus audiovizuāla komerciāla paziņojuma, neskatoties uz to ka tas definēts līdzīgi: “audiovizuālā komerciālā paziņojuma veids, kurā iekļauta atsauce uz produktu, pakalpojumu vai preču zīmi, demonstrējot to audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumos, parasti par samaksu vai cita veida atlīdzību”. Produktu izvietošana ir likumīga, ja tā atbilst virknei kritēriju. Piemēri:






  — | tā “nedrīkst tieši veicināt preču vai pakalpojumu pirkšanu vai nomu, jo īpaši iesakot vai popularizējot šīs preces vai pakalpojumus”; |
| --- | --- | --- |

2.3.3

Tomēr ir ieviesta jauna definīcija jēdzienam “produktu izvietošana”, kas nošķirts no aplinkus audiovizuāla komerciāla paziņojuma, neskatoties uz to ka tas definēts līdzīgi: “audiovizuālā komerciālā paziņojuma veids, kurā iekļauta atsauce uz produktu, pakalpojumu vai preču zīmi, demonstrējot to audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumos, parasti par samaksu vai cita veida atlīdzību”. Produktu izvietošana ir likumīga, ja tā atbilst virknei kritēriju. Piemēri:

—

tā “nedrīkst tieši veicināt preču vai pakalpojumu pirkšanu vai nomu, jo īpaši iesakot vai popularizējot šīs preces vai pakalpojumus”;

| — | auditorijai ir jābūt skaidri informētai par produktu izvietošanas līgumu, un izvietošanai jābūt skaidri apzīmētai; |
| --- | --- |

—

auditorijai ir jābūt skaidri informētai par produktu izvietošanas līgumu, un izvietošanai jābūt skaidri apzīmētai;

| — | audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumos “nedrīkst ietvert tabakas izstrādājumu vai cigarešu izvietošanu vai tādu uzņēmumu produktu izvietošanu, kuru pamatnodarbošanās ir cigarešu vai citu tabakas izstrādājumu ražošana vai pārdošana”; |
| --- | --- |

—

audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumos “nedrīkst ietvert tabakas izstrādājumu vai cigarešu izvietošanu vai tādu uzņēmumu produktu izvietošanu, kuru pamatnodarbošanās ir cigarešu vai citu tabakas izstrādājumu ražošana vai pārdošana”;

| — | produktu izvietošanu aizliegts iekļaut ziņu pārraidēs vai jaunāko notikumu apskatos, dokumentālajās filmās un bērniem paredzētajos audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumos. |
| --- | --- |

—

produktu izvietošanu aizliegts iekļaut ziņu pārraidēs vai jaunāko notikumu apskatos, dokumentālajās filmās un bērniem paredzētajos audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumos.

| 2.3.4 | Priekšlikumā saglabāta atsauce uz sponsorēšanu un nosacījumiem, kurus ievērojot, sponsorēšana ir atļauta, tomēr tajā iekļautas dažas būtiskas izmaiņas, lai nodrošinātu atbilstību jaunajai piemērošanas jomai. Saglabāts aizliegums audiovizuālos komerciālos paziņojumos izmantot metodes, kas iedarbojas uz zemapziņu. |
| --- | --- |

2.3.4

Priekšlikumā saglabāta atsauce uz sponsorēšanu un nosacījumiem, kurus ievērojot, sponsorēšana ir atļauta, tomēr tajā iekļautas dažas būtiskas izmaiņas, lai nodrošinātu atbilstību jaunajai piemērošanas jomai. Saglabāts aizliegums audiovizuālos komerciālos paziņojumos izmantot metodes, kas iedarbojas uz zemapziņu.

| 2.4 | Ņemot vērā dalībvalstu tiesības un pienākumus un saskaņā ar pašreiz spēkā esošās direktīvas noteikumiem, priekšlikumā noteikts, ka:






  — | dalībvalstīm jānodrošina brīvība uztvert citu dalībvalstu pārraidītos audiovizuālo paziņojumu informācijas nesējus; |
| --- | --- | --- |

2.4

Ņemot vērā dalībvalstu tiesības un pienākumus un saskaņā ar pašreiz spēkā esošās direktīvas noteikumiem, priekšlikumā noteikts, ka:

—

dalībvalstīm jānodrošina brīvība uztvert citu dalībvalstu pārraidītos audiovizuālo paziņojumu informācijas nesējus;

| — | dalībvalstīm savā tiesību sistēmā ar atbilstīgiem līdzekļiem jānodrošina, lai to jurisdikcijā esošie informācijas nesēju pakalpojumu sniedzēji efektīvi izpildītu šīs direktīvas noteikumus; |
| --- | --- |

—

dalībvalstīm savā tiesību sistēmā ar atbilstīgiem līdzekļiem jānodrošina, lai to jurisdikcijā esošie informācijas nesēju pakalpojumu sniedzēji efektīvi izpildītu šīs direktīvas noteikumus;

| — | dalībvalstis “saglabā tiesības pieprasīt, lai to jurisdikcijā esošie informācijas nesēju pakalpojumu sniedzēji ievērotu sīkāk izstrādātus vai stingrākus noteikumus jomās, uz kurām attiecas šī direktīva.”; |
| --- | --- |

—

dalībvalstis “saglabā tiesības pieprasīt, lai to jurisdikcijā esošie informācijas nesēju pakalpojumu sniedzēji ievērotu sīkāk izstrādātus vai stingrākus noteikumus jomās, uz kurām attiecas šī direktīva.”;

| — | dalībvalstīm ir tiesības nodrošināt, lai sabiedrībai būtu brīvi pieejamas plašu sabiedrību interesējošas pārraides, nepieļaujot, ka tās raida ekskluzīvi tikai to jurisdikcijā esošie audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu sniedzēji; |
| --- | --- |

—

dalībvalstīm ir tiesības nodrošināt, lai sabiedrībai būtu brīvi pieejamas plašu sabiedrību interesējošas pārraides, nepieļaujot, ka tās raida ekskluzīvi tikai to jurisdikcijā esošie audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu sniedzēji;

| — | dalībvalstīm jānodrošina, ka to jurisdikcijā esošie informācijas nesēju pakalpojumu sniedzēji nepārraida kinematogrāfijas darbus ārpus laika, kas saskaņots ar tiesību subjektiem; |
| --- | --- |

—

dalībvalstīm jānodrošina, ka to jurisdikcijā esošie informācijas nesēju pakalpojumu sniedzēji nepārraida kinematogrāfijas darbus ārpus laika, kas saskaņots ar tiesību subjektiem;

| — | dalībvalstīm jānodrošina (kad vien iespējams un atsevišķos gadījumos — progresīvā veidā), lai raidorganizācijas rezervētu lielāko daļu apraides laika Eiropas vai ar to saistītiem darbiem un 10 % no šā laika (vai 10 % no programmas sastādīšanas budžeta) Eiropas darbiem, kuru autori ir neatkarīgu no raidorganizācijas, pietiekamu apraides laika daļu paredzot jaunākajiem darbiem. Aprēķinātajā laikā nav iekļauti noteikta satura raidījumi, piemēram, ziņas, sporta notikumi, spēles, reklāma, teleteksta pakalpojumi un televeikals. |
| --- | --- |

—

dalībvalstīm jānodrošina (kad vien iespējams un atsevišķos gadījumos — progresīvā veidā), lai raidorganizācijas rezervētu lielāko daļu apraides laika Eiropas vai ar to saistītiem darbiem un 10 % no šā laika (vai 10 % no programmas sastādīšanas budžeta) Eiropas darbiem, kuru autori ir neatkarīgu no raidorganizācijas, pietiekamu apraides laika daļu paredzot jaunākajiem darbiem. Aprēķinātajā laikā nav iekļauti noteikta satura raidījumi, piemēram, ziņas, sporta notikumi, spēles, reklāma, teleteksta pakalpojumi un televeikals.

| 2.4.1 | Lai novērstu direktīvas atsevišķu noteikumu neievērošanu dalībvalstīm saglabāta iespēja veikt atbilstīgus pasākumus pret citā dalībvalstu dibinātiem informācijas nesēju pakalpojumu sniedzējiem, kas vērš visu vai lielāko daļu darbības uz pirmās dalībvalsts teritoriju, un ja dalībvalsts, kurā pakalpojumu sniedzējs dibināts, neveic šādus pasākumus, neskatoties uz pieprasījumu, un ja ir saņemts Komisijas apstiprinājums. |
| --- | --- |

2.4.1

Lai novērstu direktīvas atsevišķu noteikumu neievērošanu dalībvalstīm saglabāta iespēja veikt atbilstīgus pasākumus pret citā dalībvalstu dibinātiem informācijas nesēju pakalpojumu sniedzējiem, kas vērš visu vai lielāko daļu darbības uz pirmās dalībvalsts teritoriju, un ja dalībvalsts, kurā pakalpojumu sniedzējs dibināts, neveic šādus pasākumus, neskatoties uz pieprasījumu, un ja ir saņemts Komisijas apstiprinājums.

| 2.4.2 | Priekšlikumā saglabātas pašreiz spēkā esošajā direktīvā noteiktās kvotas attiecībā uz nacionālo un Eiropas audiovizuālo produkciju un neatkarīgajiem audiovizuālajiem darbiem. Saskaņā ar ziņojumiem par ietekmes novērtējumu pēdējos gados minētās kvotas ievērotas apmierinoši. |
| --- | --- |

2.4.2

Priekšlikumā saglabātas pašreiz spēkā esošajā direktīvā noteiktās kvotas attiecībā uz nacionālo un Eiropas audiovizuālo produkciju un neatkarīgajiem audiovizuālajiem darbiem. Saskaņā ar ziņojumiem par ietekmes novērtējumu pēdējos gados minētās kvotas ievērotas apmierinoši.

| 2.4.3 | Priekšlikumā paredzēti šādi noteikumi attiecībā uz dalībvalstīm:






  — | jānodrošina, lai citu dalībvalstu raidorganizācijām būtu pieejami attiecīgās dalībvalsts jurisdikcijā esošo raidorganizāciju pārraidītie plašu sabiedrību interesējoši notikumi, lai tās varētu sagatavot īsus ziņu izvilkumus, norādot to avotu; |
| --- | --- | --- |

2.4.3

Priekšlikumā paredzēti šādi noteikumi attiecībā uz dalībvalstīm:

—

jānodrošina, lai citu dalībvalstu raidorganizācijām būtu pieejami attiecīgās dalībvalsts jurisdikcijā esošo raidorganizāciju pārraidītie plašu sabiedrību interesējoši notikumi, lai tās varētu sagatavot īsus ziņu izvilkumus, norādot to avotu;

| — | dalībvalstīm jāgarantē vienkārša, tieša un pastāvīga piekļuve informācijai par to jurisdikcijā esošo audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu sniedzēju nosaukumu, pasta un elektroniskā pasta adresi, kā arī kompetento pārvaldes iestādi; |
| --- | --- |

—

dalībvalstīm jāgarantē vienkārša, tieša un pastāvīga piekļuve informācijai par to jurisdikcijā esošo audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu sniedzēju nosaukumu, pasta un elektroniskā pasta adresi, kā arī kompetento pārvaldes iestādi;

| — | dalībvalstīm jānodrošina, ka to jurisdikcijā esošie informācijas nesēju pakalpojumu sniedzēji, ja tas ir iespējams, ar atbilstīgiem līdzekļiem veicina Eiropas darbu izgatavošanu un piekļuvi tiem; |
| --- | --- |

—

dalībvalstīm jānodrošina, ka to jurisdikcijā esošie informācijas nesēju pakalpojumu sniedzēji, ja tas ir iespējams, ar atbilstīgiem līdzekļiem veicina Eiropas darbu izgatavošanu un piekļuvi tiem;

| — | dalībvalstīm jānodrošina, ka to jurisdikcijā esošie informācijas nesēju pakalpojumu sniedzēji nepārraida kinematogrāfijas darbus ārpus laika, kas saskaņots ar tiesību subjektiem; |
| --- | --- |

—

dalībvalstīm jānodrošina, ka to jurisdikcijā esošie informācijas nesēju pakalpojumu sniedzēji nepārraida kinematogrāfijas darbus ārpus laika, kas saskaņots ar tiesību subjektiem;

| — | dalībvalstīm nepārprotami izvirzīta prasība veicināt kopregulēšanas režīmus šīs direktīvas koordinētajās jomās tā, lai galvenās ieinteresētās puses tos varētu atzīt un efektīvi īstenot. |
| --- | --- |

—

dalībvalstīm nepārprotami izvirzīta prasība veicināt kopregulēšanas režīmus šīs direktīvas koordinētajās jomās tā, lai galvenās ieinteresētās puses tos varētu atzīt un efektīvi īstenot.

| 2.5 | Priekšlikumā pārformulēti pašreiz spēkā esošās direktīvas noteikumi par audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu sniedzēju pārraidīto vērtību regulēšanu. |
| --- | --- |

2.5

Priekšlikumā pārformulēti pašreiz spēkā esošās direktīvas noteikumi par audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu sniedzēju pārraidīto vērtību regulēšanu.

| 2.5.1 | Priekšlikumā noteikts, ka sniedzot pakalpojumus, nedrīkst:






  — | nopietni ietekmēt nepilngadīgu personu fizisko, garīgo un morālo attīstību; |
| --- | --- | --- |

2.5.1

Priekšlikumā noteikts, ka sniedzot pakalpojumus, nedrīkst:

—

nopietni ietekmēt nepilngadīgu personu fizisko, garīgo un morālo attīstību;

| — | mudināt uz naidu dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, darbnespējas, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ; |
| --- | --- |

—

mudināt uz naidu dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, darbnespējas, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ;

Priekšlikumā saglabātas pašreizējās nepārprotamās norādes par tādu programmu nepārraidīšanu, kas satur pornogrāfiskas vai vardarbības ainas. Programmām, kas varētu ietekmēt nepilngadīgu personu fizisko, garīgo vai morālo attīstību, jāpiemēro tehniskās kodēšanas, aizsardzības vai satura klasifikācijas pasākumi, lai garantētu, ka nepilngadīgās personas pārraides zonā nedzirdētu un neredzētu šādus raidījumus.

| 2.5.2 | Audiovizuāli komerciāli paziņojumi:






  — | nedrīkst ietvert diskrimināciju pēc rases, dzimuma vai valsts piederības; |
| --- | --- | --- |

2.5.2

Audiovizuāli komerciāli paziņojumi:

—

nedrīkst ietvert diskrimināciju pēc rases, dzimuma vai valsts piederības;

| — | nedrīkst aizskart reliģisko vai politisko pārliecību; |
| --- | --- |

—

nedrīkst aizskart reliģisko vai politisko pārliecību;

| — | nedrīkst mudināt uz darbību, kas var kaitēt veselībai vai drošībai; |
| --- | --- |

—

nedrīkst mudināt uz darbību, kas var kaitēt veselībai vai drošībai;

| — | nedrīkst mudināt uz darbību, kas var kaitēt vides aizsardzībai; |
| --- | --- |

—

nedrīkst mudināt uz darbību, kas var kaitēt vides aizsardzībai;

| — | nedrīkst radīt morālu vai fizisku kaitējumu nepilngadīgajiem. Tādēļ ar šādiem paziņojumiem nedrīkst “pārliecināt nepilngadīgos iegādāties preces vai pakalpojumus, izmantojot viņu pieredzes trūkumu vai lētticību, tieši iedrošināt viņus pārliecināt savus vecākus vai citus iegādāties reklamētās preces vai pakalpojumus, izmantot nepilngadīgo īpašo uzticēšanos vecākiem, skolotājiem vai citām personām vai nepamatoti parādīt nepilngadīgos bīstamās situācijās”. |
| --- | --- |

—

nedrīkst radīt morālu vai fizisku kaitējumu nepilngadīgajiem. Tādēļ ar šādiem paziņojumiem nedrīkst “pārliecināt nepilngadīgos iegādāties preces vai pakalpojumus, izmantojot viņu pieredzes trūkumu vai lētticību, tieši iedrošināt viņus pārliecināt savus vecākus vai citus iegādāties reklamētās preces vai pakalpojumus, izmantot nepilngadīgo īpašo uzticēšanos vecākiem, skolotājiem vai citām personām vai nepamatoti parādīt nepilngadīgos bīstamās situācijās”.

| 2.6 | Ierosinātie grozījumi samazina juridiskās prasības attiecībā uz reklāmas pārtraukumiem, vienkāršojot un atvieglojot daudzus piemērošanas kritērijus. |
| --- | --- |

2.6

Ierosinātie grozījumi samazina juridiskās prasības attiecībā uz reklāmas pārtraukumiem, vienkāršojot un atvieglojot daudzus piemērošanas kritērijus.

| 2.6.1 | Izņēmums saglabāts attiecībā uz izolētu reklāmu un televeikala klipiem, izņemot sporta raidījumus. Tiek saglabāta arī prioritāte reklāmu pārraidīšanai raidījumu starplaikā, lai gan reklāmas pārtraukumi pieļaujami arī raidījumu laikā ar nosacījumu, ka tādējādi netiek kaitēts raidījumu viengabalainībai un tiesību subjektu tiesībām. |
| --- | --- |

2.6.1

Izņēmums saglabāts attiecībā uz izolētu reklāmu un televeikala klipiem, izņemot sporta raidījumus. Tiek saglabāta arī prioritāte reklāmu pārraidīšanai raidījumu starplaikā, lai gan reklāmas pārtraukumi pieļaujami arī raidījumu laikā ar nosacījumu, ka tādējādi netiek kaitēts raidījumu viengabalainībai un tiesību subjektu tiesībām.

| 2.6.2 | Dažādos kritērijus attiecībā uz pieļaujamiem reklāmas pārtraukumiem, laiku starp reklāmām un izņēmuma gadījumiem atkarībā no raidījuma veida aizstāj kopējs noteikums, saskaņā ar kuru televīzijas filmu laikā, kinematogrāfisku darbu, bērnu raidījumu un ziņu raidījumu laikā reklāmu vai televeikalu var pārraidīt ne biežāk kā reizi 35 minūtēs. Saglabāts aizliegums iestarpināt reklāmu reliģisku pārraižu laikā. |
| --- | --- |

2.6.2

Dažādos kritērijus attiecībā uz pieļaujamiem reklāmas pārtraukumiem, laiku starp reklāmām un izņēmuma gadījumiem atkarībā no raidījuma veida aizstāj kopējs noteikums, saskaņā ar kuru televīzijas filmu laikā, kinematogrāfisku darbu, bērnu raidījumu un ziņu raidījumu laikā reklāmu vai televeikalu var pārraidīt ne biežāk kā reizi 35 minūtēs. Saglabāts aizliegums iestarpināt reklāmu reliģisku pārraižu laikā.

| 2.6.3 | Attiecībā uz dažādām reklāmas formām veltīto raidlaiku priekšlikumā saglabāts vienīgi kritērijs, ka reklāmas, televeikala un citu īsu reklāmas veidu laiks vienā stundā nepārsniedz 20 % un no šī aprēķina izslēdz “raidorganizācijas paziņojumus saistībā ar tās programmām un palīgproduktiem, kas tieši cēlušies no šīm programmām,” sponsoru paziņojumiem, kas tagad ietver arī produktu izvietošanu. |
| --- | --- |

2.6.3

Attiecībā uz dažādām reklāmas formām veltīto raidlaiku priekšlikumā saglabāts vienīgi kritērijs, ka reklāmas, televeikala un citu īsu reklāmas veidu laiks vienā stundā nepārsniedz 20 % un no šī aprēķina izslēdz “raidorganizācijas paziņojumus saistībā ar tās programmām un palīgproduktiem, kas tieši cēlušies no šīm programmām,” sponsoru paziņojumiem, kas tagad ietver arī produktu izvietošanu.

3.   Vispārējas piezīmes.

| 3.1 | EESK uzskata, ka nepieciešams grozīt pašreizējo direktīvu “Televīzija bez robežām”, lai pielāgotu to jaunajiem tehnoloģiju konverģences apstākļiem un jaunajām reklāmas un produktu veicināšanas praksēm. Komiteja atzīst, ka nepieciešami vieglāk piemērojami un efektīvāki tiesību akti, kas palīdzētu palielināt audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu tirdzniecības apjomu Eiropas vienotajā tirgū, nostiprinot un veicinot tā attīstību. Tomēr Komiteja uzskata, ka grozījumiem jābūt vienlīdz atbilstošiem gan tehnoloģiju un ekonomikas attīstībai, gan arī nepieciešamībai aizsargāt cilvēka cieņu un personas integritāti. |
| --- | --- |

3.1

EESK uzskata, ka nepieciešams grozīt pašreizējo direktīvu “Televīzija bez robežām”, lai pielāgotu to jaunajiem tehnoloģiju konverģences apstākļiem un jaunajām reklāmas un produktu veicināšanas praksēm. Komiteja atzīst, ka nepieciešami vieglāk piemērojami un efektīvāki tiesību akti, kas palīdzētu palielināt audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu tirdzniecības apjomu Eiropas vienotajā tirgū, nostiprinot un veicinot tā attīstību. Tomēr Komiteja uzskata, ka grozījumiem jābūt vienlīdz atbilstošiem gan tehnoloģiju un ekonomikas attīstībai, gan arī nepieciešamībai aizsargāt cilvēka cieņu un personas integritāti.

| 3.2 | Komiteja ar nožēlu secina, ka Komisija nav izmantojusi šo iespēju, lai skaustu atsevišķas pašreizējās direktīvas neskaidrības un nepilnības, kuras ir grūti interpretēt un piemērot, un kuru rezultātā ir radusies juridiska nenoteiktība gan direktīvas īstenošanas jomā, gan likumos, kas transponē to dažādu dalībvalstu tiesiskajās sistēmās. |
| --- | --- |

3.2

Komiteja ar nožēlu secina, ka Komisija nav izmantojusi šo iespēju, lai skaustu atsevišķas pašreizējās direktīvas neskaidrības un nepilnības, kuras ir grūti interpretēt un piemērot, un kuru rezultātā ir radusies juridiska nenoteiktība gan direktīvas īstenošanas jomā, gan likumos, kas transponē to dažādu dalībvalstu tiesiskajās sistēmās.

| 3.2.1 | Piemēram, nav sniegta ar direktīvu reglamentēto reklāmas veidu definīcija, tajā skaitā dažas nelikumīgas prakses. Lai gan šis jautājums sīkāk iztirzāts īpašu piezīmju sadaļā, būtu lietderīgi atzīmēt, ka, piemēram, direktīvas 44. apsvērumā preču noieta veicināšana ar televīzijas palīdzību (telepromotion) nav iekļauta reklāmas jomā; tomēr nevienā citā teksta daļā nav definētas minētā reklāmas veida iezīmes un ierobežojumi.
  EESK uzskata, ka šāda veida neiekļaušanai nav pamata un ka jebkurā gadījumā noieta veicināšana ar televīzijas palīdzību (telepromotion) būtu jāiekļauj reklāmas jomā. Pretējā gadījumā tas kalpotu vienīgi, lai piemērotu sodu reklāmai un lai pārveidotu komerciālus paziņojumus citos formātos, tādējādi vēl vairāk palielinot reklāmas piesātinātības līmeni. |
| --- | --- |

3.2.1

Piemēram, nav sniegta ar direktīvu reglamentēto reklāmas veidu definīcija, tajā skaitā dažas nelikumīgas prakses. Lai gan šis jautājums sīkāk iztirzāts īpašu piezīmju sadaļā, būtu lietderīgi atzīmēt, ka, piemēram, direktīvas 44. apsvērumā preču noieta veicināšana ar televīzijas palīdzību (telepromotion) nav iekļauta reklāmas jomā; tomēr nevienā citā teksta daļā nav definētas minētā reklāmas veida iezīmes un ierobežojumi.

EESK uzskata, ka šāda veida neiekļaušanai nav pamata un ka jebkurā gadījumā noieta veicināšana ar televīzijas palīdzību (telepromotion) būtu jāiekļauj reklāmas jomā. Pretējā gadījumā tas kalpotu vienīgi, lai piemērotu sodu reklāmai un lai pārveidotu komerciālus paziņojumus citos formātos, tādējādi vēl vairāk palielinot reklāmas piesātinātības līmeni.

| 3.2.2 | Turklāt vispārīgāku pamatnoteikumu ieviešana apvienojumā ar izcelsmes valsts principa nostiprināšanu nevis veicinās dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu, bet gan gluži pretēji — var radīt būtiskas tiesiskas atšķirības šajā jomā, it īpaši attiecībā uz reklāmu un nepilngadīgo personu aizsardzību, tādējādi kavējot vienotā tirgus attīstību vai ievērojami samazinot patērētāju aizsardzību. |
| --- | --- |

3.2.2

Turklāt vispārīgāku pamatnoteikumu ieviešana apvienojumā ar izcelsmes valsts principa nostiprināšanu nevis veicinās dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu, bet gan gluži pretēji — var radīt būtiskas tiesiskas atšķirības šajā jomā, it īpaši attiecībā uz reklāmu un nepilngadīgo personu aizsardzību, tādējādi kavējot vienotā tirgus attīstību vai ievērojami samazinot patērētāju aizsardzību.

| 3.3 | Lai gan mērķis ir noskaidrot atšķirības starp audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumiem (kurus reglamentēs grozītā direktīva) un citiem audiovizuālajiem pakalpojumiem (kas ietilpst elektroniskās saziņas regulu piemērošanas jomā), šobrīd šķiet, ka direktīvas piemērošanas jomu būs arvien grūtāk un grūtāk definēt, jo formātos arvien biežāk izmantos nenodalāms teksta, skaņas un attēlu apvienojumu. |
| --- | --- |

3.3

Lai gan mērķis ir noskaidrot atšķirības starp audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumiem (kurus reglamentēs grozītā direktīva) un citiem audiovizuālajiem pakalpojumiem (kas ietilpst elektroniskās saziņas regulu piemērošanas jomā), šobrīd šķiet, ka direktīvas piemērošanas jomu būs arvien grūtāk un grūtāk definēt, jo formātos arvien biežāk izmantos nenodalāms teksta, skaņas un attēlu apvienojumu.

| 3.4 | EESK uzskata, ka ar grozījumiem direktīvā būtu vismaz jāsaglabā (un, ja iespējams, jāpaplašina) garantijas attiecībā uz audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu auditorijas aizsardzību, īpaši uz nepilngadīgo aizsardzību. Papildus mērķiem, kas attiecas uz vienotu audiovizuālās jomas tirgu, ar direktīvas palīdzību ir jāsekmē virkne sociālu un kultūras vērtību saistībā ar daudzveidību, identitāti, personas attīstību, cilvēka cieņas respektēšanu (kā minēts priekšlikuma apsvērumos), kā arī tiesības uz informāciju un izpausmes brīvību, kas atspoguļotas ES Pamattiesību hartā (8). Turklāt Eiropas Kopienu tiesas praksē (9) tiek uzskatīts ka televīzijas apraide ir vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojums. |
| --- | --- |

3.4

EESK uzskata, ka ar grozījumiem direktīvā būtu vismaz jāsaglabā (un, ja iespējams, jāpaplašina) garantijas attiecībā uz audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu auditorijas aizsardzību, īpaši uz nepilngadīgo aizsardzību. Papildus mērķiem, kas attiecas uz vienotu audiovizuālās jomas tirgu, ar direktīvas palīdzību ir jāsekmē virkne sociālu un kultūras vērtību saistībā ar daudzveidību, identitāti, personas attīstību, cilvēka cieņas respektēšanu (kā minēts priekšlikuma apsvērumos), kā arī tiesības uz informāciju un izpausmes brīvību, kas atspoguļotas ES Pamattiesību hartā (8). Turklāt Eiropas Kopienu tiesas praksē (9) tiek uzskatīts ka televīzijas apraide ir vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojums.

| 3.5 | EESK uzskata, ka ar ierosināto grozījumu palīdzību būtu jāvirzās soli tālāk, proti, īstenojot īpašus pasākumus tādās jomās kā plurālisms un informācijas nesēju koncentrācija. Attiecībā uz Eiropas darbu veicināšanu, EESK vēlētos daudz stingrāku un izlēmīgāku nostāju pret dalībvalstīm, neattiecinot uz minēto veicināšanu atrunu “kad tas iespējams”, kā arī stingrāku nostāju attiecībā uz kritērija, kas nosaka, ka iespēju robežās jāiekļauj Eiropas darbi un neatkarīgi darbi, pakāpenisku piemērošanu nelineārajiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

3.5

EESK uzskata, ka ar ierosināto grozījumu palīdzību būtu jāvirzās soli tālāk, proti, īstenojot īpašus pasākumus tādās jomās kā plurālisms un informācijas nesēju koncentrācija. Attiecībā uz Eiropas darbu veicināšanu, EESK vēlētos daudz stingrāku un izlēmīgāku nostāju pret dalībvalstīm, neattiecinot uz minēto veicināšanu atrunu “kad tas iespējams”, kā arī stingrāku nostāju attiecībā uz kritērija, kas nosaka, ka iespēju robežās jāiekļauj Eiropas darbi un neatkarīgi darbi, pakāpenisku piemērošanu nelineārajiem pakalpojumiem.

| 3.6 | Attiecībā uz priekšlikumā paredzētajām tiesībām uz atbildi, Komisija nav ņēmusi vērā EESK nostāju (10) par nepieciešamību iekļaut noteikumu par “tiesībām uz labojumu”, paredzot tām tādu pašu piemērošanas apjomu un noteikumus nolūkā nepieļaut nepatiesu, kļūdainu un neprecīzu saturu, kas aizskar cilvēku tiesības. |
| --- | --- |

3.6

Attiecībā uz priekšlikumā paredzētajām tiesībām uz atbildi, Komisija nav ņēmusi vērā EESK nostāju (10) par nepieciešamību iekļaut noteikumu par “tiesībām uz labojumu”, paredzot tām tādu pašu piemērošanas apjomu un noteikumus nolūkā nepieļaut nepatiesu, kļūdainu un neprecīzu saturu, kas aizskar cilvēku tiesības.

| 3.7 | EESK uzskata, ka priekšlikumā būtu jānosaka, ka visām dalībvalstīm ir nepieciešamas vai ir obligāti jāizveido pārvaldes iestādes, to izveides procesā un to darbībā nodrošinot ne vien objektivitāti un pārskatāmību, bet arī neatkarību no valdībām. Mēs esam pārliecināti, ka nākotnē ir jāapsver Eiropas aģentūras, iestādes vai līdzīgas pārnacionālas organizācijas izveide. |
| --- | --- |

3.7

EESK uzskata, ka priekšlikumā būtu jānosaka, ka visām dalībvalstīm ir nepieciešamas vai ir obligāti jāizveido pārvaldes iestādes, to izveides procesā un to darbībā nodrošinot ne vien objektivitāti un pārskatāmību, bet arī neatkarību no valdībām. Mēs esam pārliecināti, ka nākotnē ir jāapsver Eiropas aģentūras, iestādes vai līdzīgas pārnacionālas organizācijas izveide.

4.   Īpašas piezīmes.

| 4.1 | EESK uzskata, ka Komisijas ieteiktā “audiovizuālu komerciālu paziņojumu” definīcija ir pārāk ierobežojoša un mehāniski atkārto “audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu” definīciju. Šķiet loģiski definēt minētos paziņojumus kā “kustīgu attēlu ar skaņu vai bez tās”, nosakot, ka kustīgs attēls ir būtisks priekšnosacījums minētajiem audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumiem, direktīvas piemērošanas jomā neiekļaujot interneta preses izdevumus un radio apraidi. Tomēr, ņemot vērā, ka direktīvas piemērošanas joma ir definēta, audiovizuālajos komerciālajos paziņojumos, kas saistīti ar audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumiem, var izmantot statiskus attēlus (piem., logo un reklāmas plakātus) vai tikai skaņu bez attēla (piem., mutvārdu atsauce uz zīmolu vai reklāmas džingls), Ieteicamāk būtu definēt audiovizuālu komerciālu paziņojumu šādi: “attēli un/ vai skaņas, kas pavada audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumus un ir paredzēti, lai tieši vai netieši veicinātu fiziskas vai juridiskas personas, kas veic saimniecisko darbību, preces, pakalpojumus vai tēlu”. |
| --- | --- |

4.1

EESK uzskata, ka Komisijas ieteiktā “audiovizuālu komerciālu paziņojumu” definīcija ir pārāk ierobežojoša un mehāniski atkārto “audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu” definīciju. Šķiet loģiski definēt minētos paziņojumus kā “kustīgu attēlu ar skaņu vai bez tās”, nosakot, ka kustīgs attēls ir būtisks priekšnosacījums minētajiem audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumiem, direktīvas piemērošanas jomā neiekļaujot interneta preses izdevumus un radio apraidi. Tomēr, ņemot vērā, ka direktīvas piemērošanas joma ir definēta, audiovizuālajos komerciālajos paziņojumos, kas saistīti ar audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumiem, var izmantot statiskus attēlus (piem., logo un reklāmas plakātus) vai tikai skaņu bez attēla (piem., mutvārdu atsauce uz zīmolu vai reklāmas džingls), Ieteicamāk būtu definēt audiovizuālu komerciālu paziņojumu šādi: “attēli un/ vai skaņas, kas pavada audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumus un ir paredzēti, lai tieši vai netieši veicinātu fiziskas vai juridiskas personas, kas veic saimniecisko darbību, preces, pakalpojumus vai tēlu”.

| 4.2 | Priekšlikumā saglabāts pašreizējais kritērijs, saskaņā ar kuru televīzijas reklāma uzskatāma par materiālu, kas tiek pārraidīts par samaksu. EESK uzskata, ka par definējošo kritēriju būtu jāizvirza nevis samaksa, bet gan nolūks reklamēt produktus un pakalpojumus, jo tas būtu atbilstošāk citām Kopienā lietotām definīcijām, piemēram Direktīvā par maldinošu reklāmu lietotajām definīcijām. Tādējādi tiktu novērsts risks, ka varētu tikt pārraidītas tādu produktu reklāmas, kuru reklamēšana televīzijā ir aizliegta, un citas pretlikumīgas reklāmas, kuras šobrīd var nonākt uz ekrāna, ja vien nav pārliecinošu liecību par samaksu un tādējādi nav pierādāms, ka tās klasificējamas kā televīzijas reklāmas. Tas pats būtu jāattiecina uz maksājuma kritēriju televeikala definīcijā. |
| --- | --- |

4.2

Priekšlikumā saglabāts pašreizējais kritērijs, saskaņā ar kuru televīzijas reklāma uzskatāma par materiālu, kas tiek pārraidīts par samaksu. EESK uzskata, ka par definējošo kritēriju būtu jāizvirza nevis samaksa, bet gan nolūks reklamēt produktus un pakalpojumus, jo tas būtu atbilstošāk citām Kopienā lietotām definīcijām, piemēram Direktīvā par maldinošu reklāmu lietotajām definīcijām. Tādējādi tiktu novērsts risks, ka varētu tikt pārraidītas tādu produktu reklāmas, kuru reklamēšana televīzijā ir aizliegta, un citas pretlikumīgas reklāmas, kuras šobrīd var nonākt uz ekrāna, ja vien nav pārliecinošu liecību par samaksu un tādējādi nav pierādāms, ka tās klasificējamas kā televīzijas reklāmas. Tas pats būtu jāattiecina uz maksājuma kritēriju televeikala definīcijā.

| 4.2.1 | Ja tiks saglabāts ierosinātais kritērijs, direktīvā jāparedz tiesības dalībvalstīm pilnvarot tiesu iestādes (civilprocesa vai administratīva procesa gadījumā) pieprasīt, lai raidorganizācijas pierāda, ka nav saņemta samaksa par audiovizuālo paziņojumu, kā norādīts Direktīvā 84/850/EEK. Pretējā gadījumā paziņojums uzskatāms par komerciālu pēc būtības. |
| --- | --- |

4.2.1

Ja tiks saglabāts ierosinātais kritērijs, direktīvā jāparedz tiesības dalībvalstīm pilnvarot tiesu iestādes (civilprocesa vai administratīva procesa gadījumā) pieprasīt, lai raidorganizācijas pierāda, ka nav saņemta samaksa par audiovizuālo paziņojumu, kā norādīts Direktīvā 84/850/EEK. Pretējā gadījumā paziņojums uzskatāms par komerciālu pēc būtības.

| 4.3 | Priekšlikumā iekļautā “aplinkus reklāmas” definīcija ir ļoti līdzīga pašreizējai versijai. Tomēr EESK uzskata, ka “aplinkus reklāmas” definīcija piemērojama visiem audiovizuālajiem komerciālajiem paziņojumiem kopumā, nevis tikai televīzijas reklāmai, ņemot vērā, ka noteikumos paredzēts aplinkus audiovizuālo komerciālo paziņojumu nepārprotams aizliegums. |
| --- | --- |

4.3

Priekšlikumā iekļautā “aplinkus reklāmas” definīcija ir ļoti līdzīga pašreizējai versijai. Tomēr EESK uzskata, ka “aplinkus reklāmas” definīcija piemērojama visiem audiovizuālajiem komerciālajiem paziņojumiem kopumā, nevis tikai televīzijas reklāmai, ņemot vērā, ka noteikumos paredzēts aplinkus audiovizuālo komerciālo paziņojumu nepārprotams aizliegums.

| 4.3.1 | EESK uzskata arī, ka aplinkus audiovizuāla komerciāla paziņojuma jēdziens būtu ievērojami jāpaplašina salīdzinājumā ar šobrīd priekšlikumā noteikto:






  — | tajā jāietver preču un pakalpojumu demonstrēšana vai atsauce uz tiem ne tikai vārdos vai ar attēlu palīdzību, bet arī ar skaņas palīdzību (piem., ar konkrētu zīmolu vai produktu saistīts reklāmas džingls); |
| --- | --- | --- |

4.3.1

EESK uzskata arī, ka aplinkus audiovizuāla komerciāla paziņojuma jēdziens būtu ievērojami jāpaplašina salīdzinājumā ar šobrīd priekšlikumā noteikto:

—

tajā jāietver preču un pakalpojumu demonstrēšana vai atsauce uz tiem ne tikai vārdos vai ar attēlu palīdzību, bet arī ar skaņas palīdzību (piem., ar konkrētu zīmolu vai produktu saistīts reklāmas džingls);

| — | šī attēlojuma vai atsauces saturā nebūtu jāiekļauj tikai pakalpojuma sniedzēja nosaukums, zīmols vai darbības, bet arī preču vai pakalpojumu īpašās un atšķirīgās iezīmes, ja tās ir neapšaubāmi ar tām saistītas (piem., īpašs iepakojuma veids vai sauklis pat tad, ja netiek minēts zīmols). |
| --- | --- |

—

šī attēlojuma vai atsauces saturā nebūtu jāiekļauj tikai pakalpojuma sniedzēja nosaukums, zīmols vai darbības, bet arī preču vai pakalpojumu īpašās un atšķirīgās iezīmes, ja tās ir neapšaubāmi ar tām saistītas (piem., īpašs iepakojuma veids vai sauklis pat tad, ja netiek minēts zīmols).

| 4.3.2 | Turklāt direktīvā būtu skaidri jānorāda, ka produktu izvietošana netiks uzskatīta par aplinku audiovizuālu komerciālu paziņojumu, ja vien tā atbilst direktīvā norādītajām prasībām. |
| --- | --- |

4.3.2

Turklāt direktīvā būtu skaidri jānorāda, ka produktu izvietošana netiks uzskatīta par aplinku audiovizuālu komerciālu paziņojumu, ja vien tā atbilst direktīvā norādītajām prasībām.

| 4.4 | EESK atzinīgi vērtē to, ka ierosinātajos grozījumos iekļauta nepārprotama atsauce uz produktu izvietošanu. Lai gan šobrīd jebkuru produktu izvietošanu teorētiski var uzskatīt par aplinkus reklāmu un tādējādi aizliegt, praksē nav tendences to uzskatīt par televīzijas reklāmu, tādējādi tā neietilpst regulējuma jomā. Tomēr EESK uzskata, ka produktu izvietošanas definīcijā ir skaidri jānorāda šīs darbības atšķirīgā iezīme — veicināšana, ko raidorganizācija īsteno apzināti un auditorijas nebrīdināšana ar vizuāliem un akustiskiem līdzekļiem par produktu izvietošanas reklāmas būtību visā tās ilgumā (t.i. vienlaicīgi), kā tas noteikts attiecībā uz citiem formātiem, piemēram noieta veicināšanu ar televīzijas palīdzību (telepromotions). |
| --- | --- |

4.4

EESK atzinīgi vērtē to, ka ierosinātajos grozījumos iekļauta nepārprotama atsauce uz produktu izvietošanu. Lai gan šobrīd jebkuru produktu izvietošanu teorētiski var uzskatīt par aplinkus reklāmu un tādējādi aizliegt, praksē nav tendences to uzskatīt par televīzijas reklāmu, tādējādi tā neietilpst regulējuma jomā. Tomēr EESK uzskata, ka produktu izvietošanas definīcijā ir skaidri jānorāda šīs darbības atšķirīgā iezīme — veicināšana, ko raidorganizācija īsteno apzināti un auditorijas nebrīdināšana ar vizuāliem un akustiskiem līdzekļiem par produktu izvietošanas reklāmas būtību visā tās ilgumā (t.i. vienlaicīgi), kā tas noteikts attiecībā uz citiem formātiem, piemēram noieta veicināšanu ar televīzijas palīdzību (telepromotions).

| 4.4.1 | Tekstā jānorāda, ka produktu izvietošana nedrīkst ietekmēt raidījumu programmu tādā mērā, kas traucē raidījumu programmas neatkarībai un viengabalainībai, atbilstoši noteikumiem, kas attiecas uz citiem reklāmas formātiem. Attiecīgie ierobežojumi jāpaplašina tā, lai produktu izvietošana tiktu aizliegta ne tikai reklāmas aizlieguma gadījumos, nepilngadīgajiem paredzētajās programmās vai ziņu pārraidēs, bet arī gadījumos, kad tiek reklamēti medikamenti un, kā norādīts zemāk, alkoholiskie dzērieni. |
| --- | --- |

4.4.1

Tekstā jānorāda, ka produktu izvietošana nedrīkst ietekmēt raidījumu programmu tādā mērā, kas traucē raidījumu programmas neatkarībai un viengabalainībai, atbilstoši noteikumiem, kas attiecas uz citiem reklāmas formātiem. Attiecīgie ierobežojumi jāpaplašina tā, lai produktu izvietošana tiktu aizliegta ne tikai reklāmas aizlieguma gadījumos, nepilngadīgajiem paredzētajās programmās vai ziņu pārraidēs, bet arī gadījumos, kad tiek reklamēti medikamenti un, kā norādīts zemāk, alkoholiskie dzērieni.

| 4.5 | Atbilstoši pašreiz spēkā esošajai direktīvai priekšlikumā paredzēts aizliegums audiovizuālos komerciālos paziņojumos izmantot metodes, kas iedarbojas uz zemapziņu Tomēr nekur tekstā nav definētas minētās metodes. EESK uzskata, ka ir jāprecizē šis jēdziens, atsaucoties uz tādu vizuālu un akustisku stimulu izmantošanu pārraidēs, kas pārsniedz maņu uztveri un tiek uztverti zemapziņas līmenī. |
| --- | --- |

4.5

Atbilstoši pašreiz spēkā esošajai direktīvai priekšlikumā paredzēts aizliegums audiovizuālos komerciālos paziņojumos izmantot metodes, kas iedarbojas uz zemapziņu Tomēr nekur tekstā nav definētas minētās metodes. EESK uzskata, ka ir jāprecizē šis jēdziens, atsaucoties uz tādu vizuālu un akustisku stimulu izmantošanu pārraidēs, kas pārsniedz maņu uztveri un tiek uztverti zemapziņas līmenī.

| 4.6 | Priekšlikumā noteikts, ka produktu veicināšana audiovizuālā komerciālā paziņojumā var būt tieša un netieša. Atsevišķos gadījumos, piemēram attiecībā uz cigaretēm un tabakas izstrādājumiem, komerciāli paziņojumi ir aizliegti arī tad, ja tie ir netieši. Taču tekstā nav iekļauta šāda veida audiovizuāla komerciāla paziņojuma definīcija. EESK uzskata, ka jāizstrādā precīza definīcija; tajā jānorāda, ka pat tad, ja produkts netiek tieši demonstrēts vai minēts, tiek izmantoti zīmoli, simboli vai citas to produktu vai uzņēmumu atšķirīgas iezīmes, kuru galvenais darbības virziens vai plaši pazīstams darbības virziens ir šo produktu ražošana vai tirdzniecība. |
| --- | --- |

4.6

Priekšlikumā noteikts, ka produktu veicināšana audiovizuālā komerciālā paziņojumā var būt tieša un netieša. Atsevišķos gadījumos, piemēram attiecībā uz cigaretēm un tabakas izstrādājumiem, komerciāli paziņojumi ir aizliegti arī tad, ja tie ir netieši. Taču tekstā nav iekļauta šāda veida audiovizuāla komerciāla paziņojuma definīcija. EESK uzskata, ka jāizstrādā precīza definīcija; tajā jānorāda, ka pat tad, ja produkts netiek tieši demonstrēts vai minēts, tiek izmantoti zīmoli, simboli vai citas to produktu vai uzņēmumu atšķirīgas iezīmes, kuru galvenais darbības virziens vai plaši pazīstams darbības virziens ir šo produktu ražošana vai tirdzniecība.

| 4.7 | Grozītās direktīvas 3. punkta c apakšpunktā nosauktas vērtības, kas obligāti jāievēro audiovizuālos komerciālos paziņojumos. Šajā sarakstā atkārtotas prasības attiecībā uz reklāmu un televeikalu, kas jau noteikts pašreiz spēkā esošajā direktīvas tekstā, taču izslēgta atsauce uz cilvēka cieņu. Komiteja uzskata, ka ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un ES Pamattiesību hartu, šī nozīmīgā atsauce ir jāsaglabā. |
| --- | --- |

4.7

Grozītās direktīvas 3. punkta c apakšpunktā nosauktas vērtības, kas obligāti jāievēro audiovizuālos komerciālos paziņojumos. Šajā sarakstā atkārtotas prasības attiecībā uz reklāmu un televeikalu, kas jau noteikts pašreiz spēkā esošajā direktīvas tekstā, taču izslēgta atsauce uz cilvēka cieņu. Komiteja uzskata, ka ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un ES Pamattiesību hartu, šī nozīmīgā atsauce ir jāsaglabā.

| 4.8 | Priekšlikumā saglabāta prasība, ka dalībvalstīm jāveic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka to jurisdikcijā esošie audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumi netiek izplatīti veidā, kas nopietni var ietekmēt nepilngadīgo fizisko, garīgo vai morālo attīstību. Tajā saglabāti arī laika ierobežojumi, kas jāpiemēro saturam, kurš (kaut vai tikai mazliet) var ietekmēt minēto attīstību, un atjaunots plašs aizliegums pornogrāfiska un vardarbīga satura pārraidīšanai. Būtu lietderīgi izvērtēt šī aizlieguma faktisko efektivitāti, novērtējot to, kādā mērā direktīva ievērota kopš 1989. gada, un apsvērt, vai šo aizliegumu nebūtu jāatceļ, nepilngadīgo personu aizsardzību pret pornogrāfiska vai vardarbīga materiāla ietekmi nodrošinot ar tekstā jau iekļauto pasākumu palīdzību (kodēšana, brīdinājums utt.). |
| --- | --- |

4.8

Priekšlikumā saglabāta prasība, ka dalībvalstīm jāveic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka to jurisdikcijā esošie audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumi netiek izplatīti veidā, kas nopietni var ietekmēt nepilngadīgo fizisko, garīgo vai morālo attīstību. Tajā saglabāti arī laika ierobežojumi, kas jāpiemēro saturam, kurš (kaut vai tikai mazliet) var ietekmēt minēto attīstību, un atjaunots plašs aizliegums pornogrāfiska un vardarbīga satura pārraidīšanai. Būtu lietderīgi izvērtēt šī aizlieguma faktisko efektivitāti, novērtējot to, kādā mērā direktīva ievērota kopš 1989. gada, un apsvērt, vai šo aizliegumu nebūtu jāatceļ, nepilngadīgo personu aizsardzību pret pornogrāfiska vai vardarbīga materiāla ietekmi nodrošinot ar tekstā jau iekļauto pasākumu palīdzību (kodēšana, brīdinājums utt.).

| 4.8.1 | EESK pauž nožēlu, ka Komisijas paziņojumā nav ietvertas aizbildnieciskākas aizsardzības shēmas, kuru efektivitāte pierādījusies vairākās dalībvalstīs (piemēram, nepilngadīgo aizsardzības pret reklāmas stura ietekmi pilnveidošana, maldinošas reklāmas vai televeikalu ierobežošana). |
| --- | --- |

4.8.1

EESK pauž nožēlu, ka Komisijas paziņojumā nav ietvertas aizbildnieciskākas aizsardzības shēmas, kuru efektivitāte pierādījusies vairākās dalībvalstīs (piemēram, nepilngadīgo aizsardzības pret reklāmas stura ietekmi pilnveidošana, maldinošas reklāmas vai televeikalu ierobežošana).

| 4.9 | Attiecībā uz ierobežojumu noteikšanu audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumiem un ar tiem saistītajiem audiovizuāliem komerciāliem paziņojumiem priekšlikumā ietvertas dažas atšķirības, kurām nav pamatojuma. Attiecībā uz informācijas nesēju pakalpojumiem priekšlikumā minēta “mudināšana uz naidu, pamatojoties uz dzimumu, rasi vai etnisko izcelsmi, reliģisko piederību vai ticību, invaliditāti, vecumu vai dzimumorientāciju”, bet atsaucē uz komerciāliem paziņojumiem minēta “diskriminācija, pamatojoties uz rasi, dzimumu vai tautību”. Atsauce uz cilvēka cieņu nav iekļauta. Attiecībā uz audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumiem priekšlikumā ir norāde uz nopietnu kaitējumu “nepilngadīgu personu fiziskajai, garīgajai un morālajai attīstībai”; savukārt attiecībā uz audiovizuāliem komerciāliem paziņojumiem šis noteikums ierobežots ar “morālu vai fizisku” kaitējumu nepilngadīgajiem. Nav ietverts aizliegums attiecībā uz paziņojumiem, kas rosina vai veicina vardarbīgu vai antisociālu attieksmi vai nežēlīgu izturēšanos pret dzīvniekiem. EESK uzskata, ka šie ierobežojumi jāattiecina cik vien lielā mērā iespējams gan uz audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumiem, gan audiovizuāliem komerciāliem paziņojumiem. |
| --- | --- |

4.9

Attiecībā uz ierobežojumu noteikšanu audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumiem un ar tiem saistītajiem audiovizuāliem komerciāliem paziņojumiem priekšlikumā ietvertas dažas atšķirības, kurām nav pamatojuma. Attiecībā uz informācijas nesēju pakalpojumiem priekšlikumā minēta “mudināšana uz naidu, pamatojoties uz dzimumu, rasi vai etnisko izcelsmi, reliģisko piederību vai ticību, invaliditāti, vecumu vai dzimumorientāciju”, bet atsaucē uz komerciāliem paziņojumiem minēta “diskriminācija, pamatojoties uz rasi, dzimumu vai tautību”. Atsauce uz cilvēka cieņu nav iekļauta. Attiecībā uz audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumiem priekšlikumā ir norāde uz nopietnu kaitējumu “nepilngadīgu personu fiziskajai, garīgajai un morālajai attīstībai”; savukārt attiecībā uz audiovizuāliem komerciāliem paziņojumiem šis noteikums ierobežots ar “morālu vai fizisku” kaitējumu nepilngadīgajiem. Nav ietverts aizliegums attiecībā uz paziņojumiem, kas rosina vai veicina vardarbīgu vai antisociālu attieksmi vai nežēlīgu izturēšanos pret dzīvniekiem. EESK uzskata, ka šie ierobežojumi jāattiecina cik vien lielā mērā iespējams gan uz audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumiem, gan audiovizuāliem komerciāliem paziņojumiem.

| 4.10 | Attiecībā uz pamatinformāciju, kuru sniegt ir raidorganizāciju pienākums, EESK uzskata, ka gadījumā, ja pastāv pārvaldes iestāde, jāizvirza prasība norādīt vismaz tās ģeogrāfisko un elektroniskā pasta adresi. |
| --- | --- |

4.10

Attiecībā uz pamatinformāciju, kuru sniegt ir raidorganizāciju pienākums, EESK uzskata, ka gadījumā, ja pastāv pārvaldes iestāde, jāizvirza prasība norādīt vismaz tās ģeogrāfisko un elektroniskā pasta adresi.

| 4.11 | Audiovizuāliem komerciāliem paziņojumiem par alkoholiskiem dzērieniem ir noteikts ierobežojums attiecībā uz mērķauditoriju (tie nedrīkst būt adresēti jauniešiem) un uz to saturu, kurā aizliegts ietvert mudinājumu uz pārmērīgu šādu dzērienu lietošanu. Tomēr EESK uzskata, ka nopietnās problēmas, ko rada alkohola lietošana, it īpaši jaunu cilvēku vidū, attaisno stingrāka Komisijas regulējuma noteikšanu: Tas jānosaka atbilstoši:






  — | raidījumam/ saturam (piem., ne tikai jauniešiem īpaši paredzēti raidījumi, bet arī sporta pārraides); |
| --- | --- | --- |

4.11

Audiovizuāliem komerciāliem paziņojumiem par alkoholiskiem dzērieniem ir noteikts ierobežojums attiecībā uz mērķauditoriju (tie nedrīkst būt adresēti jauniešiem) un uz to saturu, kurā aizliegts ietvert mudinājumu uz pārmērīgu šādu dzērienu lietošanu. Tomēr EESK uzskata, ka nopietnās problēmas, ko rada alkohola lietošana, it īpaši jaunu cilvēku vidū, attaisno stingrāka Komisijas regulējuma noteikšanu: Tas jānosaka atbilstoši:

—

raidījumam/ saturam (piem., ne tikai jauniešiem īpaši paredzēti raidījumi, bet arī sporta pārraides);

| — | raidījumu programmai lineāru pakalpojumu gadījumā (piem., audiovizuālu komerciālu paziņojumu par minētajiem produktiem nepārraidīšana pirms plkst. 22:00) |
| --- | --- |

—

raidījumu programmai lineāru pakalpojumu gadījumā (piem., audiovizuālu komerciālu paziņojumu par minētajiem produktiem nepārraidīšana pirms plkst. 22:00)

| — | produktu alkohola saturu (piem., aizliegums demonstrēt audiovizuālus komerciālus paziņojumus attiecībā uz alkoholiskajiem dzērieniem, kuros alkohola saturs ir 18o vai vairāk); |
| --- | --- |

—

produktu alkohola saturu (piem., aizliegums demonstrēt audiovizuālus komerciālus paziņojumus attiecībā uz alkoholiskajiem dzērieniem, kuros alkohola saturs ir 18o vai vairāk);

| — | reklāmu koncentrācijai televīzijas reklāmu gadījumā (piem., ne vairāk kā viena reklāma vienā reklāmas pārtraukumā/ vienam reklāmas devējam/ vienā raidījumā); |
| --- | --- |

—

reklāmu koncentrācijai televīzijas reklāmu gadījumā (piem., ne vairāk kā viena reklāma vienā reklāmas pārtraukumā/ vienam reklāmas devējam/ vienā raidījumā);

| — | pieņemtajam veicināšanas un reklāmas formātam (piem., aizliegums attiecībā uz produktu izvietošanu un alkoholisko dzērienu ražotāju īstenotu sponsorēšanu vai, vismaz, augstāk norādīto pārraides grafika ierobežojumu piemērošana). |
| --- | --- |

—

pieņemtajam veicināšanas un reklāmas formātam (piem., aizliegums attiecībā uz produktu izvietošanu un alkoholisko dzērienu ražotāju īstenotu sponsorēšanu vai, vismaz, augstāk norādīto pārraides grafika ierobežojumu piemērošana).

| 4.12 | Piemēram, būtu jāpiemin iespēja veikt soda sankcijas, pamatojoties uz direktīvas noteikumu neievērošanu (saskaņā ar Direktīvu 98/27/EK), kas neskatoties uz atsauci citos atbilstošos tiesību aktos, piemēram Direktīvā 2005/29/EK par negodīgu komercpraksi, nav pieminēta pat priekšlikuma apsvērumu daļā. |
| --- | --- |

4.12

Piemēram, būtu jāpiemin iespēja veikt soda sankcijas, pamatojoties uz direktīvas noteikumu neievērošanu (saskaņā ar Direktīvu 98/27/EK), kas neskatoties uz atsauci citos atbilstošos tiesību aktos, piemēram Direktīvā 2005/29/EK par negodīgu komercpraksi, nav pieminēta pat priekšlikuma apsvērumu daļā.

| 4.13 | Priekšlikumā būtu jāparedz kontaktkomitejas pienākumu paplašināšana šādās jomās:






  — | kopēju noteikumu izstrāde attiecībā uz par audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumiem atbildīgās pārvaldes iestādes identifikāciju; |
| --- | --- | --- |

4.13

Priekšlikumā būtu jāparedz kontaktkomitejas pienākumu paplašināšana šādās jomās:

—

kopēju noteikumu izstrāde attiecībā uz par audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumiem atbildīgās pārvaldes iestādes identifikāciju;

| — | kopēju noteikumu izstrāde attiecībā uz auditorijas informēšanu par produktu izvietošanas un sponsorēšanas esamību; |
| --- | --- |

—

kopēju noteikumu izstrāde attiecībā uz auditorijas informēšanu par produktu izvietošanas un sponsorēšanas esamību;

| — | kopēju noteikumu izstrāde attiecībā uz pašregulēšanas un kopregulēšanas shēmu izveidi; |
| --- | --- |

—

kopēju noteikumu izstrāde attiecībā uz pašregulēšanas un kopregulēšanas shēmu izveidi;

| — | kopēju noteikumu izstrāde attiecībā uz citu raidorganizāciju tiesībām pārraidīt pārraides vai to kopsavilkumus, ja šīm pārraidēm ir plašu sabiedrību interesējošs saturs; |
| --- | --- |

—

kopēju noteikumu izstrāde attiecībā uz citu raidorganizāciju tiesībām pārraidīt pārraides vai to kopsavilkumus, ja šīm pārraidēm ir plašu sabiedrību interesējošs saturs;

| — | kopēju noteikumu izstrāde, lai nodrošinātu iespēju iedzīvotājiem izmantot viņu tiesības uz atbildi un labojumu. |
| --- | --- |

—

kopēju noteikumu izstrāde, lai nodrošinātu iespēju iedzīvotājiem izmantot viņu tiesības uz atbildi un labojumu.

Jāatzīst patērētāju un skatītāju organizācijas, kā aktīvus pašregulācijas un kopregulācijas procesa dalībniekus (11).

| 4.14 | Priekšlikumā dalībvalstīm jāizvirza prasība izveidot pārvaldes iestādes, kuras būtu pilnvarotas rīkoties direktīvas piemērošanas jomās, nosakot to neatkarīgo statusu, objektivitāti un pārredzamību gan to sastāvā, gan pienākumu izpildē atbilstoši Eiropadomes ieteikumā 23 (2000) noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

4.14

Priekšlikumā dalībvalstīm jāizvirza prasība izveidot pārvaldes iestādes, kuras būtu pilnvarotas rīkoties direktīvas piemērošanas jomās, nosakot to neatkarīgo statusu, objektivitāti un pārredzamību gan to sastāvā, gan pienākumu izpildē atbilstoši Eiropadomes ieteikumā 23 (2000) noteiktajiem kritērijiem.

| 4.15 | Visbeidzot, ieteicams priekšlikumā iekļaut pasākumus, lai veicinātu digitālās televīzijas un tās interaktīvā satura pieejamību cilvēkiem ar invaliditāti, tādējādi izmantojot tehnoloģiskās konverģences sniegtās iespējas. |
| --- | --- |

4.15

Visbeidzot, ieteicams priekšlikumā iekļaut pasākumus, lai veicinātu digitālās televīzijas un tās interaktīvā satura pieejamību cilvēkiem ar invaliditāti, tādējādi izmantojot tehnoloģiskās konverģences sniegtās iespējas.

Briselē, 2006. gada 14. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Direktīva 89/552/EEK, OV L 298, 17.10.1989., 23. lpp.

1

(2)  Direktīva 97/36/EK, OV L 202, 30.07.1997., 60. lpp.

2

(3)  COM(2006) 160 galīgā redakcija.

3

(4)  Skat.: IP/05/643.

4

(5)  Komisijas organizētā Liverpūles audiovizuālā konference par direktīvu “Televīziju bez robežām.”.

5

(6)  Skat. minēto pakalpojumu definīciju Līguma 49. un 50. pantos.

6

(7)  Skat. minēto tīklu definīciju Eiropas Parlamenta un Padome 2002. gada 7. marta Pamatdirektīvas 2002/21/EK parelektroniskās komunikācijas metožu un pakalpojumu kopēju tiesisku rehulējumu, 2. panta a. apakšpunkts. OV L 108, 24.04.2002., 33. lpp.

7

(8)  OV C 364, 2000.

8

(9)  1974. gada 30. aprīļa spriedums lietā C-15/73, ECR 203 et seq. Pirmās instances tiesas 1991. gada 10. jūlija spriedums lietā T-69/89, ECR II-525. Pirmās instances tiesas 2001. gada 18. septembra spriedums lietā T-112/99, ECR II-2549.

9

et seq

(10)  OV C 221, 08.09.2005, 17. lpp. Ziņotājs: Pegado Liz kgs.

10

Pegado Liz

(11)  Informatīvs ziņojums Par pašreizējo stāvokli kopregulēšanas un pašregulēšanas jomā vienotajā tirgū (ziņotājs Vever kgs)

11

Vever

---

PIELIKUMS

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumam

Par zemāk minētajiem grozījumiem balsoja vismaz viena ceturtdaļa klātesošo locekļu, tomēr šie tie tika noraidīti debašu laikā:

4.1. punkts

Grozīt šādi:

“EESK uzskata, ka Komisijas ieteiktā “audiovizuālu komerciālu paziņojumu” definīcija ir pārāk ierobežojoša neskaidra un mehāniski atkārto “audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu” definīciju. Šķiet loģiski definēt minētos paziņojumus definēt kā pakalpojumus, kas pēc būtības ir līdzīgi programmā paredzētai apraidei“kustīgu attēlu ar skaņu vai bez tās”, nosakot, ka kustīgs attēls ir būtisks priekšnosacījums minētajiem audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumiem, direktīvas piemērošanas jomā neiekļaujot interneta preses izdevumus un radio apraidi. Tomēr, ņŅemot vērā, ka direktīvas piemērošanas joma ir definēta, audiovizuālajos komerciālajos paziņojumos, kas saistīti ar audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumiem, var izmantot statiskus attēlus (piem., logo un reklāmas plakātus) vai tikai skaņu bez attēla (piem., mutvārdu atsauce uz zīmolu vai reklāmas džingls). Ieteicamāk būtu definēt audiovizuālu komerciālu paziņojumu šādi: “attēli un/ vai skaņas, kas pavada audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumus un ir paredzēti, lai tieši vai netieši veicinātu fiziskas vai juridiskas personas, kas veic saimniecisko darbību, preces, pakalpojumus vai tēlu”.”

Pamatojums

Šajā jomā ir grūti noteikt striktas robežas. Definīcijas, kas ierosinātas 4.1. punktā ir pat vēl plašākas nekā direktīvas projektā, tādēļ vēl vairāk apgrūtina piemērošanu. Lai nekavētu attiecīgo pakalpojumu attīstību, definīcijām ir jābūt iespējami skaidrām un nepārprotamām, taču vienlaicīgi tajās jāņem vērā nepilngadīgo aizsardzības un cilvēka cieņas ievērošanas mērķi, precīzi jānosaka komerciālo paziņojumu būtība, jānodrošina tiesības uz atbildi un jānosaka identifikācijas pamatprasības.

Balsojuma rezultāti:

Par: 32

Pret: 40

Atturējās: 3

4.2.1. punkts

Svītrot:

“Ja tiks saglabāts ierosinātais kritērijs, direktīvā jāparedz tiesības dalībvalstīm pilnvarot tiesu iestādes (civilprocesa vai administratīva procesa gadījumā) pieprasīt, lai raidorganizācijas pierāda, ka nav saņemta samaksa par audiovizuālo paziņojumu, kā norādīts Direktīvā 84/850/EEK. Pretējā gadījumā paziņojums uzskatāms par komerciālu pēc būtības.”

Pamatojums

Priekšlikums par tiesu iestāžu tiesībām pieprasīt, lai raidorganizācijas uzrāda apliecinājumu, ka nav saņemta samaksa par audiovizuālo paziņojumu,pavērtu plašas iespējas šā noteikuma ļaunprātīgai izmantošanai. Turklāt raidorganizācijai ir gandrīz neiespējami pierādīt, ka tā nav saņēmusi samaksu.

Balsojuma rezultāti:

Par: 35

Pret: 40

Atturējās: 1

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/210 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/210

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “GALILEO programma: Eiropas Uzraudzības iestādes sekmīga izveide”

(2006/C 318/34)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2006. gada 19. janvārī nolēma sagatavot atzinumu par “GALILEO programma: Eiropas Uzraudzības iestādes sekmīga izveide”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2006. gada 18. jūlijā. Ziņotājs — BUFFETAUT kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (13. septembra sēdē), ar 200 balsīm par, 4 balsīm pret un 2 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja Galileo programmas sekmīgumu uzskata par ļoti svarīgu. Šajā sakarā tā uzsver nepieciešamību nodrošināt tās netraucētu darbību laikā, kad GALILEO Uzraudzības iestāde (GSA) pārņem kopuzņēmuma GALILEO (GJU) funkcijas. Šim nolūkam tā uzskata par nepieciešamu:

| — | īstenot kopuzņēmuma darbības nodošanas Uzraudzības iestādei plānu ar mērķi nodrošināt pārejas juridisko noteiktību; |
| --- | --- |

—

īstenot kopuzņēmuma darbības nodošanas Uzraudzības iestādei plānu ar mērķi nodrošināt pārejas juridisko noteiktību;

| — | tiesiskā un praktiskā līmenī atrisināt trešo valstu (Ķīnas un Izraēlas) struktūrvienību, kas sadarbojas ar kopuzņēmumu, darbības nodošanas Uzraudzības iestādei jautājumu; |
| --- | --- |

—

tiesiskā un praktiskā līmenī atrisināt trešo valstu (Ķīnas un Izraēlas) struktūrvienību, kas sadarbojas ar kopuzņēmumu, darbības nodošanas Uzraudzības iestādei jautājumu;

| — | nodrošināt efektīvu kopuzņēmumam piešķirto apropriāciju atlikuma nodošanu Uzraudzības iestādei; |
| --- | --- |

—

nodrošināt efektīvu kopuzņēmumam piešķirto apropriāciju atlikuma nodošanu Uzraudzības iestādei;

| — | līdz kopuzņēmuma darbības izbeigšanai novērst kopuzņēmuma un Uzraudzības iestādes kompetenču pārklāšanos; |
| --- | --- |

—

līdz kopuzņēmuma darbības izbeigšanai novērst kopuzņēmuma un Uzraudzības iestādes kompetenču pārklāšanos;

| — | nodrošināt sarunu par koncesijas līgumu nepārtrauktību; |
| --- | --- |

—

nodrošināt sarunu par koncesijas līgumu nepārtrauktību;

| — | nodrošināt valstu starptautiskās atbildības režīmu attiecībā uz Galileo konstelācijas satelītu palaišanu. |
| --- | --- |

—

nodrošināt valstu starptautiskās atbildības režīmu attiecībā uz Galileo konstelācijas satelītu palaišanu.

2.   Ievads

| 2.1 | Kopuzņēmuma GALILEO darbības nodošana GALILEO Uzraudzības iestādei ir jāpabeidz 2006. gada beigās. Lai nodrošinātu GALILEO programmas darbības sekmību nākotnē, darbības nodošana ir jāveic saskaņā ar labākajiem tiesiskajiem, cilvēciskajiem, finansiālajiem un budžeta nosacījumiem. |
| --- | --- |

2.1

Kopuzņēmuma GALILEO darbības nodošana GALILEO Uzraudzības iestādei ir jāpabeidz 2006. gada beigās. Lai nodrošinātu GALILEO programmas darbības sekmību nākotnē, darbības nodošana ir jāveic saskaņā ar labākajiem tiesiskajiem, cilvēciskajiem, finansiālajiem un budžeta nosacījumiem.

| 2.2 | Tāpat ir jānodrošina sarunu, ko uzsāka kopuzņēmums un ko turpinās Uzraudzības iestāde, par koncesijas līgumu nepārtrauktība. |
| --- | --- |

2.2

Tāpat ir jānodrošina sarunu, ko uzsāka kopuzņēmums un ko turpinās Uzraudzības iestāde, par koncesijas līgumu nepārtrauktība.

| 2.3 | Visbeidzot ir jāapskata īpašais jautājums par valstu starptautisko atbildību GALILEO programmas ietvaros, jo tas jāatrisina līdz diskusiju par koncesiju līgumu beigām un nākamo GALILEO konstelācijas satelītu palaišanai. |
| --- | --- |

2.3

Visbeidzot ir jāapskata īpašais jautājums par valstu starptautisko atbildību GALILEO programmas ietvaros, jo tas jāatrisina līdz diskusiju par koncesiju līgumu beigām un nākamo GALILEO konstelācijas satelītu palaišanai.

3.   Vispārīgas piezīmes

3.1   GALILEO programmas raksturojums.

| 3.1.1 | GALILEO ir liels zinātnisks un tehnisks projekts, kam ir simboliska nozīme visas Eiropas Savienības mērogā. Satelītu radionavigācijas sistēma ir uzskatāma par stratēģisku jautājumu, ko Eiropa nedrīkstētu ignorēt. Eiropa ir nolēmusi finansēt un uzstādīt pati savu — līdzīgu tām, kādas ir Krievijai un Savienotajām Valstīm —satelītnavigācijas globālo infrastruktūru (GNSS). |
| --- | --- |

3.1.1

GALILEO ir liels zinātnisks un tehnisks projekts, kam ir simboliska nozīme visas Eiropas Savienības mērogā. Satelītu radionavigācijas sistēma ir uzskatāma par stratēģisku jautājumu, ko Eiropa nedrīkstētu ignorēt. Eiropa ir nolēmusi finansēt un uzstādīt pati savu — līdzīgu tām, kādas ir Krievijai un Savienotajām Valstīm —satelītnavigācijas globālo infrastruktūru (GNSS).

| 3.1.2 | GALILEO visas planētas mērogā sniegs ļoti precīzu, noturīgu, drošu un tātad integrētu pozīcijas noteikšanas pakalpojumu. Tas sniegs neatkarīgus navigācijas un pozīcijas noteikšanas pakalpojumus, ko kontrolēs civilās struktūras un kas tajā pašā laikā būs saderīgi un savstarpēji izmantojami ar divām pastāvošām militārajām sistēmām: Savienoto Valstu sistēmu GPS (Globālās pozīcijas noteikšanas sistēma) un Krievijas sistēmu GLONASS. GALILEO sniegs arī no datu drošības viedokļa aizsargātu valdības pakalpojumu, kas jebkuros apstākļos būs pieejams lietotājiem ar atļaujām. |
| --- | --- |

3.1.2

GALILEO visas planētas mērogā sniegs ļoti precīzu, noturīgu, drošu un tātad integrētu pozīcijas noteikšanas pakalpojumu. Tas sniegs neatkarīgus navigācijas un pozīcijas noteikšanas pakalpojumus, ko kontrolēs civilās struktūras un kas tajā pašā laikā būs saderīgi un savstarpēji izmantojami ar divām pastāvošām militārajām sistēmām: Savienoto Valstu sistēmu GPS (Globālās pozīcijas noteikšanas sistēma) un Krievijas sistēmu GLONASS. GALILEO sniegs arī no datu drošības viedokļa aizsargātu valdības pakalpojumu, kas jebkuros apstākļos būs pieejams lietotājiem ar atļaujām.

| 3.1.3 | Eiropas sistēma sastāvēs no trīsdesmit satelītiem un zemes stacijām, kas ir nepieciešamas, lai nodrošinātu optimālu sistēmas darbību, un kurām ir jāsāk darboties 2010. gada beigās. |
| --- | --- |

3.1.3

Eiropas sistēma sastāvēs no trīsdesmit satelītiem un zemes stacijām, kas ir nepieciešamas, lai nodrošinātu optimālu sistēmas darbību, un kurām ir jāsāk darboties 2010. gada beigās.

| 3.1.4 | Programmu īsteno un atbalsta divas galvenās iesaistītās puses: Eiropas Savienība, ko pārstāv Eiropas Komisija, un Eiropas Kosmosa aģentūra (ESA). Eiropas Komisija un Eiropas Kosmosa aģentūra izveidoja kopuzņēmumu GALILEO (GJU), kura uzdevums ir pārraudzīt programmas darbību un pārvaldīt Eiropas Savienības GALILEO mērķiem piešķirto finansējumu. |
| --- | --- |

3.1.4

Programmu īsteno un atbalsta divas galvenās iesaistītās puses: Eiropas Savienība, ko pārstāv Eiropas Komisija, un Eiropas Kosmosa aģentūra (ESA). Eiropas Komisija un Eiropas Kosmosa aģentūra izveidoja kopuzņēmumu GALILEO (GJU), kura uzdevums ir pārraudzīt programmas darbību un pārvaldīt Eiropas Savienības GALILEO mērķiem piešķirto finansējumu.

| 3.1.5 | Palaišanas orbītā posma (IOV — In Orbit Validation) beigās visu sistēmu no kopuzņēmuma GALILEO pārņems GALILEO Uzraudzības iestāde (GSA — GALILEO Supervisory Authority), regulatīva Kopienas aģentūra, kuras uzdevums būs parakstīt koncesijas līgumu ar privātu uzņēmumu grupu. |
| --- | --- |

3.1.5

Palaišanas orbītā posma (IOV — In Orbit Validation) beigās visu sistēmu no kopuzņēmuma GALILEO pārņems GALILEO Uzraudzības iestāde (GSA — GALILEO Supervisory Authority), regulatīva Kopienas aģentūra, kuras uzdevums būs parakstīt koncesijas līgumu ar privātu uzņēmumu grupu.

| 3.1.6 | Kopējās GALILEO programmas izmaksas attiecībā uz koncepcijas izstrādes, attīstības un īstenošanas posmu tiek lēstas aptuveni 1500 miljonu EUR. |
| --- | --- |

3.1.6

Kopējās GALILEO programmas izmaksas attiecībā uz koncepcijas izstrādes, attīstības un īstenošanas posmu tiek lēstas aptuveni 1500 miljonu EUR.

| 3.1.7 | Koncesijas līgumu šobrīd apspriež sarunās starp kopuzņēmumu GALILEO un Eiropas uzņēmumu konsorciju (Spānijas lidostas un gaisa kuģošanas uzņēmums AENA, Francijas uzņēmums ALCATEL, Eiropas Vācijas un Francijas Aeronautikas, aizsardzības un kosmosa uzņēmums EADS, Itālijas aeronautikas uzņēmums FINNMECCANICA, Spānijas satelītu uzņēmums HISPASAT, Starptautiskā satelītu telekomunikāciju organizācija IMMARSAT, Vācijas satelītu uzņēmums TELEOP, Francijas telekomunikāciju uzņēmums THALES). |
| --- | --- |

3.1.7

Koncesijas līgumu šobrīd apspriež sarunās starp kopuzņēmumu GALILEO un Eiropas uzņēmumu konsorciju (Spānijas lidostas un gaisa kuģošanas uzņēmums AENA, Francijas uzņēmums ALCATEL, Eiropas Vācijas un Francijas Aeronautikas, aizsardzības un kosmosa uzņēmums EADS, Itālijas aeronautikas uzņēmums FINNMECCANICA, Spānijas satelītu uzņēmums HISPASAT, Starptautiskā satelītu telekomunikāciju organizācija IMMARSAT, Vācijas satelītu uzņēmums TELEOP, Francijas telekomunikāciju uzņēmums THALES).

| 3.1.8 | Kopuzņēmuma GALILEO darbības nodošanas GALILEO Uzraudzības iestādei nosacījumus šobrīd izstrādā — ir jāraugās, lai šie nosacījumi neradītu kavējumus, sarežģījumus un nepalielinātu izmaksas. |
| --- | --- |

3.1.8

Kopuzņēmuma GALILEO darbības nodošanas GALILEO Uzraudzības iestādei nosacījumus šobrīd izstrādā — ir jāraugās, lai šie nosacījumi neradītu kavējumus, sarežģījumus un nepalielinātu izmaksas.

3.2   Kopuzņēmums GALILEO.

| 3.2.1 | Kopuzņēmumu izveidoja ar Eiropas Padomes lēmumu 2002. gada 21. maija Regulā Nr. 876/2002, kas ir pieņemta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 171. pantu, kurā ir noteikts, ka “Kopiena ir tiesīga radīt kopuzņēmumus vai citas struktūras, kas ir nepieciešamas efektīvai pētniecības, zinātniskās attīstības un Kopienas demonstrācijas programmu izpildei”. Regulas pielikumā ir ievietoti kopuzņēmuma GALILEO statūti. |
| --- | --- |

3.2.1

Kopuzņēmumu izveidoja ar Eiropas Padomes lēmumu 2002. gada 21. maija Regulā Nr. 876/2002, kas ir pieņemta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 171. pantu, kurā ir noteikts, ka “Kopiena ir tiesīga radīt kopuzņēmumus vai citas struktūras, kas ir nepieciešamas efektīvai pētniecības, zinātniskās attīstības un Kopienas demonstrācijas programmu izpildei”. Regulas pielikumā ir ievietoti kopuzņēmuma GALILEO statūti.

| 3.2.2 | Kopuzņēmuma GALILEO locekļi ir:






  — | Eiropas Kopiena, ko pārstāv Komisija, |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Kopuzņēmuma GALILEO locekļi ir:

—

Eiropas Kopiena, ko pārstāv Komisija,

| — | Eiropas Kosmosa aģentūra (ESA); |
| --- | --- |

—

Eiropas Kosmosa aģentūra (ESA);

| 3.2.3 | Statūtu 2. pants paredz, ka uzņēmumi, tajā skaitā trešo valstu uzņēmumi, ir tiesīgi kļūt par kopuzņēmuma locekļiem. Šobrīd viens no locekļiem ir Ķīnas struktūra (Ķīnas Valsts attālās uzrādes centrs — NRSCC) un Izraēlas komercsabiedrība (MATIMOP). Abas struktūrvienības darbojas uzņēmuma valdē ar balsstiesībām, kas ir proporcionālas to veiktajām iemaksām. |
| --- | --- |

3.2.3

Statūtu 2. pants paredz, ka uzņēmumi, tajā skaitā trešo valstu uzņēmumi, ir tiesīgi kļūt par kopuzņēmuma locekļiem. Šobrīd viens no locekļiem ir Ķīnas struktūra (Ķīnas Valsts attālās uzrādes centrs — NRSCC) un Izraēlas komercsabiedrība (MATIMOP). Abas struktūrvienības darbojas uzņēmuma valdē ar balsstiesībām, kas ir proporcionālas to veiktajām iemaksām.

| 3.2.4 | GALILEO tā valdes sastāva dēļ ir sarežģīts juridiskais statuss. Regulā ir norādīts, ka no Eiropas ar nodokļiem apliekamā apgrozījuma un akcīzes nodokļa likumdošanas viedokļa tas ir jākvalificē kā starptautiska organizācija. Tajā ir arī precizēts, ka kopuzņēmumam nav ekonomisku mērķu. Saskaņā ar Komisijas viedokli Kopuzņēmuma GALILEO tiesiskā kvalifikācija ir tuvāka apvienībai, nevis komercsabiedrībai, jo tas no saviem locekļiem saņem tikai iemaksas un nerada peļņu. Turklāt Beļģijas nodokļu iestādes (uz kopuzņēmumu GALILEO attiecas Beļģijas tiesības tajā mērā, kādā tā darbību nenosaka augstākminētā regula) uzskata, ka tā nav komercsabiedrība, bet gan juridiska persona (Beļģijas tiesībās to pielīdzina apvienībai). |
| --- | --- |

3.2.4

GALILEO tā valdes sastāva dēļ ir sarežģīts juridiskais statuss. Regulā ir norādīts, ka no Eiropas ar nodokļiem apliekamā apgrozījuma un akcīzes nodokļa likumdošanas viedokļa tas ir jākvalificē kā starptautiska organizācija. Tajā ir arī precizēts, ka kopuzņēmumam nav ekonomisku mērķu. Saskaņā ar Komisijas viedokli Kopuzņēmuma GALILEO tiesiskā kvalifikācija ir tuvāka apvienībai, nevis komercsabiedrībai, jo tas no saviem locekļiem saņem tikai iemaksas un nerada peļņu. Turklāt Beļģijas nodokļu iestādes (uz kopuzņēmumu GALILEO attiecas Beļģijas tiesības tajā mērā, kādā tā darbību nenosaka augstākminētā regula) uzskata, ka tā nav komercsabiedrība, bet gan juridiska persona (Beļģijas tiesībās to pielīdzina apvienībai).

| 3.2.5 | Tās kapitālu veido:







  — | Eiropas Komisija | 520 miljonu EUR; |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Eiropas Kosmosa aģentūra | 50 miljonu EUR; |
| — | NRSCC | 5 miljoni EUR; |
| — | MATIMOP | 5 miljoni EUR. |

3.2.5

Tās kapitālu veido:

—

Eiropas Komisija

520 miljonu EUR;

—

Eiropas Kosmosa aģentūra

50 miljonu EUR;

—

NRSCC

5 miljoni EUR;

—

MATIMOP

5 miljoni EUR.

| 3.2.6 | Ņemot vērā kopuzņēmuma GALILEO īpašo juridisko statusu un to, ka tā darbība balstās uz iemaksām, Komisija ierosināja jēdzienu “kapitāls” aizvietot ar jēdzienu “iemaksas” — šim nolūkam ir jāgroza statūti. Grozījumu kopuzņēmuma GALILEO valde apstiprināja 2006. gada 2. jūnijā. Arī Eiropas Revīzijas palāta ir atzīmējusi, ka jēdzienu “kapitāls” izmantošana nav atbilstoša, jo kopuzņēmuma GALILEO veltītajā budžeta pozīcijā nevar iegrāmatot kapitāla iemaksas. |
| --- | --- |

3.2.6

Ņemot vērā kopuzņēmuma GALILEO īpašo juridisko statusu un to, ka tā darbība balstās uz iemaksām, Komisija ierosināja jēdzienu “kapitāls” aizvietot ar jēdzienu “iemaksas” — šim nolūkam ir jāgroza statūti. Grozījumu kopuzņēmuma GALILEO valde apstiprināja 2006. gada 2. jūnijā. Arī Eiropas Revīzijas palāta ir atzīmējusi, ka jēdzienu “kapitāls” izmantošana nav atbilstoša, jo kopuzņēmuma GALILEO veltītajā budžeta pozīcijā nevar iegrāmatot kapitāla iemaksas.

| 3.2.7 | Kopuzņēmuma GALILEO galvenais uzdevums ir sekmīgi pabeigt GALILEO programmas izstrādes posmu, piesaistot valsts un pašvaldību un privāto fondu līdzekļus un nodrošinot svarīgu paraugprojektu veikšanu. Kopuzņēmuma GALILEO uzdevums ir arī uzsākt pētniecību un izstrādi, kas ir nepieciešama, lai sekmīgi pabeigtu izstrādes posmu un koordinētu valstu pasākumus šajā jomā un līdz ar to, lai pārvaldītu pētniecības līgumus, kas ir noslēgti Eiropas pētniecības un attīstības pamatprogrammas ietvaros (6. pētniecības un attīstības pamatprogramma). |
| --- | --- |

3.2.7

Kopuzņēmuma GALILEO galvenais uzdevums ir sekmīgi pabeigt GALILEO programmas izstrādes posmu, piesaistot valsts un pašvaldību un privāto fondu līdzekļus un nodrošinot svarīgu paraugprojektu veikšanu. Kopuzņēmuma GALILEO uzdevums ir arī uzsākt pētniecību un izstrādi, kas ir nepieciešama, lai sekmīgi pabeigtu izstrādes posmu un koordinētu valstu pasākumus šajā jomā un līdz ar to, lai pārvaldītu pētniecības līgumus, kas ir noslēgti Eiropas pētniecības un attīstības pamatprogrammas ietvaros (6. pētniecības un attīstības pamatprogramma).

| 3.2.8 | Kopuzņēmumu GALILEO vada:






  — | valde; |
| --- | --- | --- |

3.2.8

Kopuzņēmumu GALILEO vada:

—

valde;

| — | izpildkomiteja; |
| --- | --- |

—

izpildkomiteja;

| — | direktors. |
| --- | --- |

—

direktors.

| 3.2.9 | Turklāt Eiropas Savienības padome ir izveidojusi Uzraudzības padomi un Drošības padomi ar mērķi kontrolēt tā darbību. |
| --- | --- |

3.2.9

Turklāt Eiropas Savienības padome ir izveidojusi Uzraudzības padomi un Drošības padomi ar mērķi kontrolēt tā darbību.

| 3.2.10 | Kopuzņēmums GALILEO ir izveidots uz četriem gadiem, sākot ar 2002. gada 28. maiju (publikācija Oficiālajā Vēstnesī), kas atbilda sākotnējam GALILEO programmas izstrādes posma ilgumam. Regula paredz, ka Kopuzņēmuma GALILEO darbību var pagarināt līdz izstrādes posma beigām, taču nemin nekādus šādas pagarināšanas nosacījumus. Ņemot vērā to, ka darbību uzsāks GALILEO Uzraudzības iestāde, Komisija ir ierosinājusi izbeigt Kopuzņēmuma GALILEO darbību 2006. gada 31. decembrī — šajā sakarā ir jāgroza statūti (pievienoti Padomes 2002. gada 21. maija Regulai Nr. 876/2002) un jāizstrādā Eiropas Parlamenta un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums. Pēc tam, kad bija notikušas kopuzņēmuma GALILEO padomes konsultācijas ar Eiropas Kosmosa aģentūras navigācijas vadības komiteju, kas sākās 2006. gada 10. martā, kopuzņēmuma GALILEO valde 2006. gada 2. jūnijā pieņēma grozījumus statūtos, kas savukārt Komisijai ļāva 2006. gada 29. jūnijā pieņemt priekšlikumu Regulai, ar kuru groza kopuzņēmuma GALILEO statūtus. Šo regulu šobrīd apstiprina ES Padome. |
| --- | --- |

3.2.10

Kopuzņēmums GALILEO ir izveidots uz četriem gadiem, sākot ar 2002. gada 28. maiju (publikācija Oficiālajā Vēstnesī), kas atbilda sākotnējam GALILEO programmas izstrādes posma ilgumam. Regula paredz, ka Kopuzņēmuma GALILEO darbību var pagarināt līdz izstrādes posma beigām, taču nemin nekādus šādas pagarināšanas nosacījumus. Ņemot vērā to, ka darbību uzsāks GALILEO Uzraudzības iestāde, Komisija ir ierosinājusi izbeigt Kopuzņēmuma GALILEO darbību 2006. gada 31. decembrī — šajā sakarā ir jāgroza statūti (pievienoti Padomes 2002. gada 21. maija Regulai Nr. 876/2002) un jāizstrādā Eiropas Parlamenta un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums. Pēc tam, kad bija notikušas kopuzņēmuma GALILEO padomes konsultācijas ar Eiropas Kosmosa aģentūras navigācijas vadības komiteju, kas sākās 2006. gada 10. martā, kopuzņēmuma GALILEO valde 2006. gada 2. jūnijā pieņēma grozījumus statūtos, kas savukārt Komisijai ļāva 2006. gada 29. jūnijā pieņemt priekšlikumu Regulai, ar kuru groza kopuzņēmuma GALILEO statūtus. Šo regulu šobrīd apstiprina ES Padome.

| 3.2.11 | Lai veicinātu plašu satelītnavigācijas sistēmas izmantošanu un ļautu trešajām valstīm piedalīties kopuzņēmumā GALILEO, ir parakstīti vairāki starptautiski nolīgumi starp Eiropas Savienību un trešajām valstīm (Ķīnu, Izraēlu, Indiju, Ukrainu un citām), pārējie nolīgumi šobrīd ir sarunu stadijā (ar Maroku, Koreju, Krieviju, Argentīnu). Šie nolīgumi satur tiešu norādi, ka tie neattiecas uz visa veida sadarbību, kas skar tikai valdību lietojumam domātus pakalpojumus. Kopuzņēmums GALILEO ir noslēdzis divus tehniskas sadarbības nolīgumus ar divas valstis pārstāvošajām struktūrvienībām (Ķīnas Valsts attālās uzrādes centru un Izraēlas sabiedrību MATIMOP) — šis solis saskaņā ar kopuzņēmuma GALILEO statūtiem ļauj šo struktūrvienību pārstāvjiem piedalīties tā valdes darbā. |
| --- | --- |

3.2.11

Lai veicinātu plašu satelītnavigācijas sistēmas izmantošanu un ļautu trešajām valstīm piedalīties kopuzņēmumā GALILEO, ir parakstīti vairāki starptautiski nolīgumi starp Eiropas Savienību un trešajām valstīm (Ķīnu, Izraēlu, Indiju, Ukrainu un citām), pārējie nolīgumi šobrīd ir sarunu stadijā (ar Maroku, Koreju, Krieviju, Argentīnu). Šie nolīgumi satur tiešu norādi, ka tie neattiecas uz visa veida sadarbību, kas skar tikai valdību lietojumam domātus pakalpojumus. Kopuzņēmums GALILEO ir noslēdzis divus tehniskas sadarbības nolīgumus ar divas valstis pārstāvošajām struktūrvienībām (Ķīnas Valsts attālās uzrādes centru un Izraēlas sabiedrību MATIMOP) — šis solis saskaņā ar kopuzņēmuma GALILEO statūtiem ļauj šo struktūrvienību pārstāvjiem piedalīties tā valdes darbā.

| 3.2.12 | Visbeidzot, kopuzņēmuma GALILEO likvidāciju paredz statūtu 21. pants. |
| --- | --- |

3.2.12

Visbeidzot, kopuzņēmuma GALILEO likvidāciju paredz statūtu 21. pants.

3.3   GALILEO uzraudzības iestāde.

| 3.3.1 | GALILEO Uzraudzības iestādi izveidoja ar Eiropas Savienības Padomes lēmumu 2004. gada 12. jūlija Regulā Nr. 1321/2004. Tā ir Kopienas aģentūra, kurai ir juridiskas personas statuss. |
| --- | --- |

3.3.1

GALILEO Uzraudzības iestādi izveidoja ar Eiropas Savienības Padomes lēmumu 2004. gada 12. jūlija Regulā Nr. 1321/2004. Tā ir Kopienas aģentūra, kurai ir juridiskas personas statuss.

| 3.3.2 | Tās uzdevums nodrošināt publisko interešu, kādas pastāv attiecībā uz Eiropas satelītnavigācijas globālās sistēmas programmām un būt šīs programmas regulējošai iestādei. |
| --- | --- |

3.3.2

Tās uzdevums nodrošināt publisko interešu, kādas pastāv attiecībā uz Eiropas satelītnavigācijas globālās sistēmas programmām un būt šīs programmas regulējošai iestādei.

| 3.3.3 | Tās uzdevums saskaņā ar Regulas 2. pantu ir:






  — | pārvaldīt un kontrolēt satelītnavigācijas globālās sistēmas programmu īstenošanai paredzēto Eiropas fondu izmantošanu (satelītu navigācijas globālā infrastruktūra); |
| --- | --- | --- |

3.3.3

Tās uzdevums saskaņā ar Regulas 2. pantu ir:

—

pārvaldīt un kontrolēt satelītnavigācijas globālās sistēmas programmu īstenošanai paredzēto Eiropas fondu izmantošanu (satelītu navigācijas globālā infrastruktūra);

| — | slēgt koncesijas līgumu ar GALILEO programmas uzstādīšanai un darbībai izvēlēto konsorciju; |
| --- | --- |

—

slēgt koncesijas līgumu ar GALILEO programmas uzstādīšanai un darbībai izvēlēto konsorciju;

| — | atsākt pārvaldīt līgumu, kas noslēgts ar uzņēmumu, kuram ir uzdots nodrošināt Eiropas ģeostacionārās papildu navigācijas dienesta (EGNOS) funkcijas; |
| --- | --- |

—

atsākt pārvaldīt līgumu, kas noslēgts ar uzņēmumu, kuram ir uzdots nodrošināt Eiropas ģeostacionārās papildu navigācijas dienesta (EGNOS) funkcijas;

| — | pārvaldīt frekvences (koordinācija, izmantošanas tiesības, attiecības ar koncesionāru); |
| --- | --- |

—

pārvaldīt frekvences (koordinācija, izmantošanas tiesības, attiecības ar koncesionāru);

| — | modernizēt un attīstīt sistēmu; |
| --- | --- |

—

modernizēt un attīstīt sistēmu;

| — | sertificēt sistēmas elementus; |
| --- | --- |

—

sertificēt sistēmas elementus;

| — | pārvaldīt ar sistēmas drošību saistītos aspektus. |
| --- | --- |

—

pārvaldīt ar sistēmas drošību saistītos aspektus.

| 3.3.4 | Jāuzsver, ka GALILEO Uzraudzības iestāde kļūs par sistēmas un koncesionāra radīto aktīvu īpašnieku, un tai uzticēs aizsargāt un lietderīgi izmantot Kopienas veiktās investīcijas. |
| --- | --- |

3.3.4

Jāuzsver, ka GALILEO Uzraudzības iestāde kļūs par sistēmas un koncesionāra radīto aktīvu īpašnieku, un tai uzticēs aizsargāt un lietderīgi izmantot Kopienas veiktās investīcijas.

| 3.3.5 | GALILEO Uzraudzības iestādi vada valde (viens pārstāvis no katras dalībvalsts un Komisija), Tehniskās un kriminālās drošības komiteja un Zinātniskā un tehniskā komiteja. Iestādi pārstāv un vada izpilddirektors. |
| --- | --- |

3.3.5

GALILEO Uzraudzības iestādi vada valde (viens pārstāvis no katras dalībvalsts un Komisija), Tehniskās un kriminālās drošības komiteja un Zinātniskā un tehniskā komiteja. Iestādi pārstāv un vada izpilddirektors.

3.4   Juridiskie, tehniskie un finanšu jautājumi, kā arī ar kopuzņēmuma GALILEO darbības nodošanu GALILEO Uzraudzības iestādei saistītie riski.

3.4.1   Pārejas no kopuzņēmuma GALILEO uz GALILEO Uzraudzības iestādi īstenošana.

Pārejas un kopuzņēmuma GALILEO darbības nodošanas GALILEO Uzraudzības iestādei nosacījumus Komisija nav skaidri definējusi. Neoficiālā Komisijas dokumentā Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāts (1)tomēr ir norādījis, ka starp abām struktūrvienībām, iespējams, varētu notikt apmaiņa ar vēstulēm vai to starpā varētu noslēgt saprašanās memorandu ar mērķi izstrādāt sadarbības starp tām nosacījumus, nodrošinot darbības pēctecību un novēršot pārklāšanos.

| 3.4.2 | Ja GALILEO programmas uzsākšanas sākumā abām struktūrvienībām noteiktie uzdevumi bija atšķirīgi pēc būtības un atšķirīgi bija arī īstenošanas grafiki, tad šobrīd, ņemot vērā izstrādes posma aizkavēšanos (apmēram par diviem gadiem) un efektīvo GALILEO Uzraudzības iestādes izveidi (direktora iecelšana 2005. gada maijā), ekonomisku, juridisku un tehnisku iemeslu dēļ jau tagad ir jāļauj GALILEO Uzraudzības iestādei darboties kopuzņēmuma GALILEO jomā, un pēc iespējas ātrāk (2) — daudz agrāk pirms izstrādes un palaišanas posma beigām — ir jālikvidē kopuzņēmums GALILEO. Šim nolūkam ir svarīgi nodrošināt pakāpenisku kopuzņēmuma GALILEO darbības nodošanu GALILEO Uzraudzības iestādei, ieskaitot kopuzņēmuma GALILEO noslēgto pētniecības līgumu pārvaldi un jau tagad, piemēram, aktīvi iesaistīt GALILEO Uzraudzības iestādes personāla grupas sarunās par koncesijas līgumu, kuru parakstīs un pārvaldīs regulatīvā iestāde. |
| --- | --- |

3.4.2

Ja GALILEO programmas uzsākšanas sākumā abām struktūrvienībām noteiktie uzdevumi bija atšķirīgi pēc būtības un atšķirīgi bija arī īstenošanas grafiki, tad šobrīd, ņemot vērā izstrādes posma aizkavēšanos (apmēram par diviem gadiem) un efektīvo GALILEO Uzraudzības iestādes izveidi (direktora iecelšana 2005. gada maijā), ekonomisku, juridisku un tehnisku iemeslu dēļ jau tagad ir jāļauj GALILEO Uzraudzības iestādei darboties kopuzņēmuma GALILEO jomā, un pēc iespējas ātrāk (2) — daudz agrāk pirms izstrādes un palaišanas posma beigām — ir jālikvidē kopuzņēmums GALILEO. Šim nolūkam ir svarīgi nodrošināt pakāpenisku kopuzņēmuma GALILEO darbības nodošanu GALILEO Uzraudzības iestādei, ieskaitot kopuzņēmuma GALILEO noslēgto pētniecības līgumu pārvaldi un jau tagad, piemēram, aktīvi iesaistīt GALILEO Uzraudzības iestādes personāla grupas sarunās par koncesijas līgumu, kuru parakstīs un pārvaldīs regulatīvā iestāde.

| 3.4.3 | Ir paredzēts, ka GALILEO Kopuzņēmums savu darbību izbeigs 2006. gada 31. decembrī, ja vien šī uzņēmuma locekļi nepiekritīs šā uzņēmuma statūtu grozīšanai. Pirmo darbības un zinātības nodošanas plānu pieņēma, vienojoties kopuzņēmuma GALILEO un GALILEO direktoriem, un 2006. gada februārī to iesniedza kopuzņēmuma GALILEO padomei. Būtu jāizstrādā pārejas plāns ar mērķi šo pāreju veikt cik vien ātri iespējams ar vislabākajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

3.4.3

Ir paredzēts, ka GALILEO Kopuzņēmums savu darbību izbeigs 2006. gada 31. decembrī, ja vien šī uzņēmuma locekļi nepiekritīs šā uzņēmuma statūtu grozīšanai. Pirmo darbības un zinātības nodošanas plānu pieņēma, vienojoties kopuzņēmuma GALILEO un GALILEO direktoriem, un 2006. gada februārī to iesniedza kopuzņēmuma GALILEO padomei. Būtu jāizstrādā pārejas plāns ar mērķi šo pāreju veikt cik vien ātri iespējams ar vislabākajiem nosacījumiem.

| 3.4.4 | Pārejas periodā abām struktūrvienībām ir cieši jāsadarbojas ar mērķi nodrošināt saskanīgu un gludu darbības un zinātības nodošanu. Šajā periodā GALILEO uzraudzības iestādei būs jākļūst pilnībā darbotiespējīgai, lai novērstu jebkādus darbinieku trūkuma draudus periodā, kad tiks īstenoti galvenie programmas panākumus nodrošinošie pasākumi. |
| --- | --- |

3.4.4

Pārejas periodā abām struktūrvienībām ir cieši jāsadarbojas ar mērķi nodrošināt saskanīgu un gludu darbības un zinātības nodošanu. Šajā periodā GALILEO uzraudzības iestādei būs jākļūst pilnībā darbotiespējīgai, lai novērstu jebkādus darbinieku trūkuma draudus periodā, kad tiks īstenoti galvenie programmas panākumus nodrošinošie pasākumi.

| 3.4.5 | Pasākumi ir jāplāno, lai darbību varētu izbeigt 2006. gada decembra beigās, kas ļautu uzsākt likvidācijas posmu 2007. gada sākumā. Minētajai pārejai arī ir jānotiek pēc iespējas agrāk, lai regulatīvā iestāde varētu izstrādāt un īstenot GALILEO programmai piemērojamos tehniskā un kriminālās drošības noteikumus, izstrādāt noteikumus, kas skar intelektuālo īpašumu un koordinēt dalībvalstu pasākumus un nostājas attiecībā uz GALILEO sistēmas izmantošanai nepieciešamajām frekvencēm. |
| --- | --- |

3.4.5

Pasākumi ir jāplāno, lai darbību varētu izbeigt 2006. gada decembra beigās, kas ļautu uzsākt likvidācijas posmu 2007. gada sākumā. Minētajai pārejai arī ir jānotiek pēc iespējas agrāk, lai regulatīvā iestāde varētu izstrādāt un īstenot GALILEO programmai piemērojamos tehniskā un kriminālās drošības noteikumus, izstrādāt noteikumus, kas skar intelektuālo īpašumu un koordinēt dalībvalstu pasākumus un nostājas attiecībā uz GALILEO sistēmas izmantošanai nepieciešamajām frekvencēm.

| 3.4.6 | Pārejas plānā būtu jāparedz pasākumi, kas ļautu nodrošināt abu struktūrvienību veikto pasākumu saskanīgumu, un iespējamo domstarpību starp tām atrisināšanas nosacījumi. Šobrīd ir panākta vienošanās, ka Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāta direktors nodrošinās starpnieka starp kopuzņēmumu GALILEO un GALILEO Uzraudzības iestādi funkcijas gadījumā, ja pārejas īstenošanā radīsies grūtības. |
| --- | --- |

3.4.6

Pārejas plānā būtu jāparedz pasākumi, kas ļautu nodrošināt abu struktūrvienību veikto pasākumu saskanīgumu, un iespējamo domstarpību starp tām atrisināšanas nosacījumi. Šobrīd ir panākta vienošanās, ka Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāta direktors nodrošinās starpnieka starp kopuzņēmumu GALILEO un GALILEO Uzraudzības iestādi funkcijas gadījumā, ja pārejas īstenošanā radīsies grūtības.

3.5   Kopuzņēmuma GALILEO aktīvu pārejas uz GALILEO uzraudzības iestādi tiesiskās noteiktības nodrošināšana, īstenojot konkrētu darbības nodošanas plānu.

| 3.5.1 | Regula, ar kuru izveido Uzraudzības iestādi, tās šībrīža redakcijā neparedz šīs iestādes līdzdarbību izstrādes posmā, par kuru ir atbildīga Eiropas Kosmosa aģentūra. Būtu nepieciešams to attiecīgi grozīt, lai šādas funkcijas Uzraudzības iestādei noteiktu— šajā sakarā būs nepieciešams Parlamenta atzinums (Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums nav obligāts). Nolīgumam starp un GALILEO uzraudzības iestādi, pateicoties konkrēta darbības nodošanas plāna izstrādei, būtu jānodrošina kopuzņēmuma GALILEO aktīvu nodošanas GALILEO uzraudzības iestādei pasākumu tiesiskā noteiktība — šajā plānā būtu jābūt noteiktām dažādo iesaistīto struktūru un struktūrvienību funkcijām, precīzi aprakstītiem aktīviem un pasīviem, konkrētiem nodošanas nosacījumiem, pārejas posma grafikam, izpildāmajām darbībām, nodošanas finansiālajām un fiskālajām sekām utt. Saistībā ar lēmumiem, kas ir jāpieņem attiecībā uz kopuzņēmuma GALILEO aktīvu nodošanu GALILEO Uzraudzības iestādei būtu nepieciešama vairāku struktūrvienību, tādu kā GALILEO Kopuzņēmuma uzraudzības padomes, kopuzņēmuma GALILEO valdes, Eiropas Kosmosa aģentūras padomes, GALILEO Uzraudzības iestādes valdes, Eiropas Komisijas, Padomes un Eiropas Parlamenta dalība. |
| --- | --- |

3.5.1

Regula, ar kuru izveido Uzraudzības iestādi, tās šībrīža redakcijā neparedz šīs iestādes līdzdarbību izstrādes posmā, par kuru ir atbildīga Eiropas Kosmosa aģentūra. Būtu nepieciešams to attiecīgi grozīt, lai šādas funkcijas Uzraudzības iestādei noteiktu— šajā sakarā būs nepieciešams Parlamenta atzinums (Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums nav obligāts). Nolīgumam starp un GALILEO uzraudzības iestādi, pateicoties konkrēta darbības nodošanas plāna izstrādei, būtu jānodrošina kopuzņēmuma GALILEO aktīvu nodošanas GALILEO uzraudzības iestādei pasākumu tiesiskā noteiktība — šajā plānā būtu jābūt noteiktām dažādo iesaistīto struktūru un struktūrvienību funkcijām, precīzi aprakstītiem aktīviem un pasīviem, konkrētiem nodošanas nosacījumiem, pārejas posma grafikam, izpildāmajām darbībām, nodošanas finansiālajām un fiskālajām sekām utt. Saistībā ar lēmumiem, kas ir jāpieņem attiecībā uz kopuzņēmuma GALILEO aktīvu nodošanu GALILEO Uzraudzības iestādei būtu nepieciešama vairāku struktūrvienību, tādu kā GALILEO Kopuzņēmuma uzraudzības padomes, kopuzņēmuma GALILEO valdes, Eiropas Kosmosa aģentūras padomes, GALILEO Uzraudzības iestādes valdes, Eiropas Komisijas, Padomes un Eiropas Parlamenta dalība.

| 3.5.2 | Jāteic, ka, neskatoties uz Kopuzņēmuma statūtu 6. pantu, kurā ir noteikts, ka kopuzņēmums ir visu ķermenisko un bezķermenisko lietu, kas ir radītas vai tam nodotas GALILEO izstrādes posmā, īpašnieks, liela daļa GALILEO programmas ietvaros izstrādāto elementu, ieskaitot satelītus var piederēt nevis Kopuzņēmumam GALILEO, bet gan Eiropas Kosmosa aģentūrai — saistībā ar GalileoSat programmu. Patiešām, no III pielikuma Konvencijai par Eiropas Kosmosa aģentūru IV panta izriet, ka Eiropas Kosmosa aģentūra, kas darbojas programmas dalībniekvalstu vārdā, ir uzskatāma par satelītu, kosmosa sistēmu un citu Eiropas Kosmosa aģentūras programmas ietvaros radīto lietu un tās izpildei iegūto iekārtu un aprīkojuma īpašnieci.Par jebkuru īpašuma tiesību nodošanu citam īpašniekam ir nepieciešams Eiropas Kosmosa aģentūras padomes lēmums. Tā kā Eiropas Kosmosa aģentūras padome nav lēmusi par īpašuma tiesību nodošanu vai par lietošanas tiesību piešķiršanu GALILEO Kopuzņēmumam, tam nav nekādu tiesību attiecībā uz šiem elementiem. Komisija uzskata, ka ir jāpiemēro Kopienas tiesības un ka pēc GALILEO Uzraudzības iestādes un GALILEO Kopuzņēmuma statūtu grozīšanas un šī uzņēmuma likvidācijas, visas tā īpašumā esošās lietas automātiski nodos Uzraudzības iestādei. Eiropas Kosmosa aģentūrai un Komisijai ir atšķirīgas tiesību interpretācijas. |
| --- | --- |

3.5.2

Jāteic, ka, neskatoties uz Kopuzņēmuma statūtu 6. pantu, kurā ir noteikts, ka kopuzņēmums ir visu ķermenisko un bezķermenisko lietu, kas ir radītas vai tam nodotas GALILEO izstrādes posmā, īpašnieks, liela daļa GALILEO programmas ietvaros izstrādāto elementu, ieskaitot satelītus var piederēt nevis Kopuzņēmumam GALILEO, bet gan Eiropas Kosmosa aģentūrai — saistībā ar GalileoSat programmu. Patiešām, no III pielikuma Konvencijai par Eiropas Kosmosa aģentūru IV panta izriet, ka Eiropas Kosmosa aģentūra, kas darbojas programmas dalībniekvalstu vārdā, ir uzskatāma par satelītu, kosmosa sistēmu un citu Eiropas Kosmosa aģentūras programmas ietvaros radīto lietu un tās izpildei iegūto iekārtu un aprīkojuma īpašnieci.Par jebkuru īpašuma tiesību nodošanu citam īpašniekam ir nepieciešams Eiropas Kosmosa aģentūras padomes lēmums. Tā kā Eiropas Kosmosa aģentūras padome nav lēmusi par īpašuma tiesību nodošanu vai par lietošanas tiesību piešķiršanu GALILEO Kopuzņēmumam, tam nav nekādu tiesību attiecībā uz šiem elementiem. Komisija uzskata, ka ir jāpiemēro Kopienas tiesības un ka pēc GALILEO Uzraudzības iestādes un GALILEO Kopuzņēmuma statūtu grozīšanas un šī uzņēmuma likvidācijas, visas tā īpašumā esošās lietas automātiski nodos Uzraudzības iestādei. Eiropas Kosmosa aģentūrai un Komisijai ir atšķirīgas tiesību interpretācijas.

| 3.5.3 | Līdz ar to, šķiet, ka šī situācija varētu radīt diskusijas par līguma starp Kopuzņēmumu GALILEO un GALILEO Uzraudzības iestādi 7. panta interpretāciju — šis pants nosaka, ka īpašuma tiesības pār satelītiem un citām ķermeniskām un bezķermeniskām lietām, kas ir radītas programmas ietvaros, iegūs Eiropas Kosmosa aģentūra Kopuzņēmuma GALILEO vārdā. |
| --- | --- |

3.5.3

Līdz ar to, šķiet, ka šī situācija varētu radīt diskusijas par līguma starp Kopuzņēmumu GALILEO un GALILEO Uzraudzības iestādi 7. panta interpretāciju — šis pants nosaka, ka īpašuma tiesības pār satelītiem un citām ķermeniskām un bezķermeniskām lietām, kas ir radītas programmas ietvaros, iegūs Eiropas Kosmosa aģentūra Kopuzņēmuma GALILEO vārdā.

| 3.5.4 | Jēdzienu “vārdā” Eiropas Kosmosa aģentūra tulko, pamatojoties uz III pielikuma Konvencijai par Eiropas Kosmosa aģentūru IV pantu. Šajā kontekstā šāds vārds nozīmē to, ka Eiropas Kosmosa aģentūra kļūst par īpašnieci visam, kas ir radies attiecīgās Eiropas Kosmosa aģentūras programmas dalībniekvalstu vārdā veikto izstrāžu rezultātā, un ka dalībniekvalstis ir tiesīgas pieprasīt aģentūrai vairāk vai mazāk ierobežojošu — atkarībā no to paustajām vēlmēm — licenci izstrāžu rezultātu izmantošanai (izmantošanas komerciāliem mērķiem, zinātniskiem utt.). |
| --- | --- |

3.5.4

Jēdzienu “vārdā” Eiropas Kosmosa aģentūra tulko, pamatojoties uz III pielikuma Konvencijai par Eiropas Kosmosa aģentūru IV pantu. Šajā kontekstā šāds vārds nozīmē to, ka Eiropas Kosmosa aģentūra kļūst par īpašnieci visam, kas ir radies attiecīgās Eiropas Kosmosa aģentūras programmas dalībniekvalstu vārdā veikto izstrāžu rezultātā, un ka dalībniekvalstis ir tiesīgas pieprasīt aģentūrai vairāk vai mazāk ierobežojošu — atkarībā no to paustajām vēlmēm — licenci izstrāžu rezultātu izmantošanai (izmantošanas komerciāliem mērķiem, zinātniskiem utt.).

| 3.5.5 | Šādu nostāju, šķiet, apstiprina programmas GalileoSat deklarācija (12. pants), kurā ir noteikts, ka Eiropas Kosmosa aģentūra ir visu programmas GalileoSat ķermenisko un bezķermenisko lietu kopuma īpašniece. |
| --- | --- |

3.5.5

Šādu nostāju, šķiet, apstiprina programmas GalileoSat deklarācija (12. pants), kurā ir noteikts, ka Eiropas Kosmosa aģentūra ir visu programmas GalileoSat ķermenisko un bezķermenisko lietu kopuma īpašniece.

| 3.5.6 | Savukārt Eiropas ģeostacionārās papildu navigācijas dienesta skatījumā Eiropas Kosmosa aģentūrai dalībniekvalstu vārdā pieder tikai ķermeniskās lietas, bet intelektuālais īpašums saskaņā ar aģentūras noteikumiem paliek Eiropas Kosmosa aģentūras līgumslēdzeju īpašumā. |
| --- | --- |

3.5.6

Savukārt Eiropas ģeostacionārās papildu navigācijas dienesta skatījumā Eiropas Kosmosa aģentūrai dalībniekvalstu vārdā pieder tikai ķermeniskās lietas, bet intelektuālais īpašums saskaņā ar aģentūras noteikumiem paliek Eiropas Kosmosa aģentūras līgumslēdzeju īpašumā.

| 3.5.7 | Tādējādi frāzi “iegūst Eiropas Kosmosa aģentūra kopuzņēmuma GALILEO vārdā” Eiropas Kosmosa aģentūra interpretē kā “iegūst Eiropas Kosmosa aģentūra kopuzņēmuma GALILEO interesēs”. |
| --- | --- |

3.5.7

Tādējādi frāzi “iegūst Eiropas Kosmosa aģentūra kopuzņēmuma GALILEO vārdā” Eiropas Kosmosa aģentūra interpretē kā “iegūst Eiropas Kosmosa aģentūra kopuzņēmuma GALILEO interesēs”.

| 3.5.8 | Tomēr no diskusijām ar Eiropas Kosmosa aģentūru var saprast, ka tā piekrīt aktīvu nodošanai kopuzņēmumam GALILEO vai GALILEO Uzraudzības iestādei. Taču Eiropas Kosmosa aģentūra ir paziņojusi, ka šai nodošanai ir nepieciešama Eiropas Kosmosa aģentūras padomes atļauja (ar balsu vienkāršo vairākumu) un ka nodošanas nosacījumi vēl ir jāizstrādā. Eiropas Kosmosa aģentūra dotu priekšroku tiešai Eiropas Kosmosa aģentūras aktīvu nodošanai GALILEO Uzraudzības iestādei gan fiskālu iemeslu dēļ gan tāpēc, ka tā uzskata, ka šādā gadījumā trešo valstu struktūrvienībām, kas piedalās GALILEO Kopuzņēmuma kapitālā, nebūtu tiesības uz lietām, īpašuma tiesības uz kurām Eiropas Kosmosa aģentūra ir nodevusi citam īpašniekam. Šie aktīvi nepieder pie kopuzņēmuma GALILEO nododamajām lietām, un līdz ar to uz tām neattieksies šī uzņēmuma likvidācijas nosacījumi. |
| --- | --- |

3.5.8

Tomēr no diskusijām ar Eiropas Kosmosa aģentūru var saprast, ka tā piekrīt aktīvu nodošanai kopuzņēmumam GALILEO vai GALILEO Uzraudzības iestādei. Taču Eiropas Kosmosa aģentūra ir paziņojusi, ka šai nodošanai ir nepieciešama Eiropas Kosmosa aģentūras padomes atļauja (ar balsu vienkāršo vairākumu) un ka nodošanas nosacījumi vēl ir jāizstrādā. Eiropas Kosmosa aģentūra dotu priekšroku tiešai Eiropas Kosmosa aģentūras aktīvu nodošanai GALILEO Uzraudzības iestādei gan fiskālu iemeslu dēļ gan tāpēc, ka tā uzskata, ka šādā gadījumā trešo valstu struktūrvienībām, kas piedalās GALILEO Kopuzņēmuma kapitālā, nebūtu tiesības uz lietām, īpašuma tiesības uz kurām Eiropas Kosmosa aģentūra ir nodevusi citam īpašniekam. Šie aktīvi nepieder pie kopuzņēmuma GALILEO nododamajām lietām, un līdz ar to uz tām neattieksies šī uzņēmuma likvidācijas nosacījumi.

| 3.5.9 | Attiecībā uz īpašo jautājumu par intelektuālajām īpašuma elementiem un tiesībām, ko ir izstrādājušas trešo valstu struktūrvienības, jāteic, ka šis jautājums ir atrisināts starptautiskajos nolīgumos, ko vienā gadījumā ir noslēgusi Savienība un trešās valstis, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis, un otrā gadījumā trešo valstu struktūrvienības ar GALILEO Kopuzņēmumu (3). |
| --- | --- |

3.5.9

Attiecībā uz īpašo jautājumu par intelektuālajām īpašuma elementiem un tiesībām, ko ir izstrādājušas trešo valstu struktūrvienības, jāteic, ka šis jautājums ir atrisināts starptautiskajos nolīgumos, ko vienā gadījumā ir noslēgusi Savienība un trešās valstis, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis, un otrā gadījumā trešo valstu struktūrvienības ar GALILEO Kopuzņēmumu (3).

| 3.5.10 | No regulas par GALILEO Uzraudzības iestādi tomēr viennozīmīgi izriet, ka Uzraudzības iestāde ir īpašniece visām ķermeniskajām un bezķermeniskajām lietām, ko tai ir nodevis GALILEO Kopuzņēmums izstrādes posma beigās vai ko ir radījis vai izgatavojis koncesionārs uzstādīšanas un darbības posmā. Regula par GALILEO Uzraudzības iestādi paredz, ka īpašumtiesību pārejas nosacījumus attiecībā uz GALILEO Kopuzņēmumu izstrādās šā uzņēmuma statūtu 21. pantā paredzētās likvidācijas procedūras ietvaros. Attiecībā uz Eiropas ģeostacionārās papildu navigācijas dienestu jāteic, ka Uzraudzības iestāde ir visu šim dienestam piederošo ķermenisko un bezķermenisko lietu īpašniece, izņemot gadījumus, ko nosaka līgums ar šā dienesta investoriem un kas skar Eiropas Kosmosa aģentūras īpašumtiesību uz visām vai daļu no šā dienesta iekārtām un aprīkojuma pārejas noteikumus un nosacījumus. No šādas atsauces izriet, ka Komisijas skatījumā nekāda nodošanas procedūra starp GALILEO Uzraudzības iestādi un Eiropas Kosmosa aģentūru nebūs nepieciešama, jo ķermenisko un bezķermenisko lietu kopums pieder GALILEO Kopuzņēmumam (pretēji Eiropas Kosmosa aģentūras šobrīd paustajai interpretācijai, kas balstās uz Konvenciju un Programmas deklarāciju). |
| --- | --- |

3.5.10

No regulas par GALILEO Uzraudzības iestādi tomēr viennozīmīgi izriet, ka Uzraudzības iestāde ir īpašniece visām ķermeniskajām un bezķermeniskajām lietām, ko tai ir nodevis GALILEO Kopuzņēmums izstrādes posma beigās vai ko ir radījis vai izgatavojis koncesionārs uzstādīšanas un darbības posmā. Regula par GALILEO Uzraudzības iestādi paredz, ka īpašumtiesību pārejas nosacījumus attiecībā uz GALILEO Kopuzņēmumu izstrādās šā uzņēmuma statūtu 21. pantā paredzētās likvidācijas procedūras ietvaros. Attiecībā uz Eiropas ģeostacionārās papildu navigācijas dienestu jāteic, ka Uzraudzības iestāde ir visu šim dienestam piederošo ķermenisko un bezķermenisko lietu īpašniece, izņemot gadījumus, ko nosaka līgums ar šā dienesta investoriem un kas skar Eiropas Kosmosa aģentūras īpašumtiesību uz visām vai daļu no šā dienesta iekārtām un aprīkojuma pārejas noteikumus un nosacījumus. No šādas atsauces izriet, ka Komisijas skatījumā nekāda nodošanas procedūra starp GALILEO Uzraudzības iestādi un Eiropas Kosmosa aģentūru nebūs nepieciešama, jo ķermenisko un bezķermenisko lietu kopums pieder GALILEO Kopuzņēmumam (pretēji Eiropas Kosmosa aģentūras šobrīd paustajai interpretācijai, kas balstās uz Konvenciju un Programmas deklarāciju).

| 3.5.11 | Starp galvenajiem izpildāmajiem pasākumiem tiesību jomā ir jāmin:






  — | GALILEO Kopuzņēmuma statūtu maiņa ar mērķi 2006. gada 31. decembri noteikt kā GALILEO Kopuzņēmuma darbības beigu un šā uzņēmuma darbības nodošanas GALILEO Uzraudzības iestādei pabeigšanas datumu, kā arī likvidācijas perioda paredzēšana un tā ilguma noteikšana; |
| --- | --- | --- |

3.5.11

Starp galvenajiem izpildāmajiem pasākumiem tiesību jomā ir jāmin:

—

GALILEO Kopuzņēmuma statūtu maiņa ar mērķi 2006. gada 31. decembri noteikt kā GALILEO Kopuzņēmuma darbības beigu un šā uzņēmuma darbības nodošanas GALILEO Uzraudzības iestādei pabeigšanas datumu, kā arī likvidācijas perioda paredzēšana un tā ilguma noteikšana;

| — | Regulas par GALILEO Uzraudzības iestādi grozīšana ar mērķi tajā ieviest no GALILEO Kopuzņēmuma pārņemtos uzdevumus, piemēram, izstrādes posma un palaišanas orbītā posma vadību, Eiropas pētniecības un attīstības pamatprogrammu ietvaros veikto pasākumu vadību vai arī darbībā esošas sistēmas tehniskās attīstības kontroli un vadību (4). |
| --- | --- |

—

Regulas par GALILEO Uzraudzības iestādi grozīšana ar mērķi tajā ieviest no GALILEO Kopuzņēmuma pārņemtos uzdevumus, piemēram, izstrādes posma un palaišanas orbītā posma vadību, Eiropas pētniecības un attīstības pamatprogrammu ietvaros veikto pasākumu vadību vai arī darbībā esošas sistēmas tehniskās attīstības kontroli un vadību (4).

3.6   GALILEO Kopuzņēmuma trešo valstu darbības nodošana GALILEO Uzraudzības iestādei.

Ir ātri jāierosina sarunas par trešo valstu darbības nodošanu, kurās GALILEO Uzraudzības iestāde, GALILEO Kopuzņēmums un attiecīgās struktūrvienības papildus vienotos par nodošanas noteikumiem. Ir jāizveido sakari ar šīm struktūrvienībām nolūkā iepriekš noskaidrot to nostāju attiecībā uz GALILEO Kopuzņēmuma slēgšanu un šo struktūrvienību turpmāko vietu un lomu GALILEO Uzraudzības iestādē. Normas regulā, ar kuru izveido GALILEO Uzraudzības iestādi, nosaka, ka trešām valstīm, jo sevišķi tām, kas ir piedalījušās iepriekšējos programmas posmos, būtu jābūt iespējām piedalīties GALILEO Uzraudzības iestādē, ja vien tās nav noslēgušas nolīgumu ar Kopienu, kas cita starpā sīkāk regulē šo valstu dalības Uzraudzības iestādes darbā veidu, apjomu un nosacījumus, ieskaitot noteikumus, kas attiecas uz dalību Uzraudzības iestādes iniciatīvās, finanšu iemaksām un personālu. Šķiet, ka trešo valstu struktūrvienību reakcija uz lēmumu izbeigt GALILEO Kopuzņēmuma darbību pirms palaišanas orbītā (IOV posms — palaišana orbītā) beigām varētu būt atkarīga no to lomas GALILEO Uzraudzības iestādē. Ķīnas Valsts attālās uzrādes centrs un Izraēlas uzņēmums MATIMOP arī saistībā ar GALILEO Kopuzņēmuma darbības izbeigšanu varētu pieprasīt atmaksāt daļu no šo struktūrvienību iemaksātās naudas. Sarunās noteikti skars trešo valstu dalības valdē jautājumu. Sākotnējā apmaiņa ar viedokļiem par šo tēmu saskarē ar Kopienas iestādēm ļauj secināt, ka dalībvalstīm ir atšķirīgi viedokļi — dažas valstis nevēlas trešām valstīm piešķirt balss tiesības, citas valstis atsaucas uz sistēmas drošības apdraudējumu pārāk lielas trešo valstu dalības gadījumā. Taču visas dalībvalstis, šķiet, ir vienprātīgas par to, ka trešo valstu dalība GALILEO Uzraudzības iestādes valdē nekādā gadījumā nedrīkst mazināt Eiropas Savienības vadošo lomu attiecībā uz pašu sistēmu. Ar zināmiem nosacījumiem priviliģētu statusu varētu noteikt Eiropas valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (Norvēģijai un Šveicei). Viens no risinājumiem varētu būt tāds — apvienot trešās valstis vienā speciālā struktūrā, kas ļautu tām paust savu nostāju attiecībā uz GALILEO Uzraudzības iestādes pieņemtajiem lēmumiem.

3.7   Kompetenču pārklāšanās ierobežošana.

| 3.7.1 | Ir jāīsteno GALILEO Kopuzņēmuma personāla samazināšanas plāns, kurā būtu paredzēti konkrēti un ar darbības nodošanas plānu saskanīgi pasākumi, tādējādi novēršot daudzu darbinieku klātbūtni 2006. gada beigās; ir jāpārskata darba līgumi, lai pārliecinātos, ka līguma darbības izbeigšanās brīdī nepastāv strīdu iespējamība, kas varētu aizturēt aktīvu nodošanu. Jāņem vērā, ka saskaņā ar plānu aptuveni 24 cilvēkiem ir jāturpina strādāt līdz sarunu par koncesijas līgumu beigām — vēlākais līdz 2006. gada 31 decembrim. GALILEO Kopuzņēmuma likvidācijas posms pēc 2006. gada 31. decembra būtu jāīsteno aptuveni 6 cilvēkiem. |
| --- | --- |

3.7.1

Ir jāīsteno GALILEO Kopuzņēmuma personāla samazināšanas plāns, kurā būtu paredzēti konkrēti un ar darbības nodošanas plānu saskanīgi pasākumi, tādējādi novēršot daudzu darbinieku klātbūtni 2006. gada beigās; ir jāpārskata darba līgumi, lai pārliecinātos, ka līguma darbības izbeigšanās brīdī nepastāv strīdu iespējamība, kas varētu aizturēt aktīvu nodošanu. Jāņem vērā, ka saskaņā ar plānu aptuveni 24 cilvēkiem ir jāturpina strādāt līdz sarunu par koncesijas līgumu beigām — vēlākais līdz 2006. gada 31 decembrim. GALILEO Kopuzņēmuma likvidācijas posms pēc 2006. gada 31. decembra būtu jāīsteno aptuveni 6 cilvēkiem.

| 3.7.2 | Ir jābūt skaidram redzējumam par GALILEO Uzraudzības iestādes izaugsmi, jo sevišķi attiecībā uz tās personāla darbā pieņemšanas plānu, lai varētu pārbaudīt šī plāna saderību ar GALILEO Kopuzņēmuma darbības nodošanas plānu. Jāatzīmē, ka GALILEO Uzraudzības iestādei ir jāievēro Kopienu procedūras un jāņem vērā ierobežojumi attiecībā uz personālā pieņemšanu darbā (algu līmenis, līgumu termiņa ierobežojums — līdz trīs gadiem, iestādes galīgā mītnes vieta, kas vēl nav noteikta), kas kavē GALILEO Uzraudzības iestādes struktūras izveidi. |
| --- | --- |

3.7.2

Ir jābūt skaidram redzējumam par GALILEO Uzraudzības iestādes izaugsmi, jo sevišķi attiecībā uz tās personāla darbā pieņemšanas plānu, lai varētu pārbaudīt šī plāna saderību ar GALILEO Kopuzņēmuma darbības nodošanas plānu. Jāatzīmē, ka GALILEO Uzraudzības iestādei ir jāievēro Kopienu procedūras un jāņem vērā ierobežojumi attiecībā uz personālā pieņemšanu darbā (algu līmenis, līgumu termiņa ierobežojums — līdz trīs gadiem, iestādes galīgā mītnes vieta, kas vēl nav noteikta), kas kavē GALILEO Uzraudzības iestādes struktūras izveidi.

3.8   Finanšu un budžeta aspekti.

| 3.8.1 | Izbeidzot GALILEO Kopuzņēmuma darbību, ir svarīgi, lai apropriāciju atlikums (saskaņā ar aplēsēm aptuveni 46 miljoni euro) tiktu pārskaitīts GALILEO Uzraudzības iestādei. Komisija vēlas, lai GALILEO Kopuzņēmuma fonda līdzekļu pārskaitījums GALILEO Uzraudzības iestādei notiktu tiklīdz pēdējā būs saņēmusi atļauju pārvaldīt izstrādes posma beigas. Tādējādi Kopuzņēmuma darbības beigās tā rīcībā paliks tikai tie līdzekļi, kas ir nepieciešami tā likvidācijai. |
| --- | --- |

3.8.1

Izbeidzot GALILEO Kopuzņēmuma darbību, ir svarīgi, lai apropriāciju atlikums (saskaņā ar aplēsēm aptuveni 46 miljoni euro) tiktu pārskaitīts GALILEO Uzraudzības iestādei. Komisija vēlas, lai GALILEO Kopuzņēmuma fonda līdzekļu pārskaitījums GALILEO Uzraudzības iestādei notiktu tiklīdz pēdējā būs saņēmusi atļauju pārvaldīt izstrādes posma beigas. Tādējādi Kopuzņēmuma darbības beigās tā rīcībā paliks tikai tie līdzekļi, kas ir nepieciešami tā likvidācijai.

| 3.8.2 | Grozītais GALILEO Kopuzņēmuma budžets 2006. gadam, kas apstiprina pieaugumu par 7 miljoniem euro salīdzinājumā ar 2005. gada budžetu, kurā uzņēmuma darbības izbeigšana bija paredzēta 2006. gada maijā (14 miljonu euro vietā, kurus GALILEO Kopuzņēmums bija pieprasījis sākotnēji, neņemot vērā darbības nodošanu GALILEO Uzraudzības iestādei) ļauj ar maksimālo elastību apmaksāt darbības nodošanu GALILEO Uzraudzības iestādei līdz pat 2006. gada beigām — šo grozīto budžetu pieņēma GALILEO Kopuzņēmuma valde un uzraudzības padome februāra beigās. |
| --- | --- |

3.8.2

Grozītais GALILEO Kopuzņēmuma budžets 2006. gadam, kas apstiprina pieaugumu par 7 miljoniem euro salīdzinājumā ar 2005. gada budžetu, kurā uzņēmuma darbības izbeigšana bija paredzēta 2006. gada maijā (14 miljonu euro vietā, kurus GALILEO Kopuzņēmums bija pieprasījis sākotnēji, neņemot vērā darbības nodošanu GALILEO Uzraudzības iestādei) ļauj ar maksimālo elastību apmaksāt darbības nodošanu GALILEO Uzraudzības iestādei līdz pat 2006. gada beigām — šo grozīto budžetu pieņēma GALILEO Kopuzņēmuma valde un uzraudzības padome februāra beigās.

| 3.8.3 | Attiecībā uz GALILEO Uzraudzības iestādes budžetu 2006. gadam savukārt ir jāņem vērā vajadzība 2006. gadā pieņemt darbā papildu personālu, un līdz ar to tas ir jāpalielina. Pēc tam, kad GALILEO Uzraudzības iestādes valde 2006. gada 23. janvārī būs pieņēmusi jauno 2006. gada budžetu 8 miljonu euro apmērā (sākotnējā 5 miljonu euro lielā 2006. gada budžeta vietā, par kuru nobalsoja 2006. gadā), grozīto budžeta projektu 2006. gada maijā tālāk skatīja Ekonomikas un finanšu padome, pēc tam 2006. gada otrajā pusgadā skatīs Eiropas Parlaments. GALILEO Uzraudzības iestādes budžeta pieaugums par summu, kas tika pieprasīta, ir uzskatāms par priekšnoteikumu, lai šī iestāde varētu pieņemt darbā papildu darbiniekus un veikt tai nodoto darbību. Ar GALILEO Kopuzņēmuma budžeta līdzekļu galīgo ietaupījumu, pateicoties pakāpeniskai tā darbības nodošanai GALILEO Uzraudzības iestādei, būtu pilnībā jāvar segt šīs iestādes budžeta pieaugums — tam vajadzētu pārliecināt deputātus par Eiropas līdzekļu efektīvu izmantošanu attiecībā uz darbības nodošanas pasākumiem, kaut arī praksē attiecīgo fondu un budžeta līdzekļu izcelsme ir atšķirīga. |
| --- | --- |

3.8.3

Attiecībā uz GALILEO Uzraudzības iestādes budžetu 2006. gadam savukārt ir jāņem vērā vajadzība 2006. gadā pieņemt darbā papildu personālu, un līdz ar to tas ir jāpalielina. Pēc tam, kad GALILEO Uzraudzības iestādes valde 2006. gada 23. janvārī būs pieņēmusi jauno 2006. gada budžetu 8 miljonu euro apmērā (sākotnējā 5 miljonu euro lielā 2006. gada budžeta vietā, par kuru nobalsoja 2006. gadā), grozīto budžeta projektu 2006. gada maijā tālāk skatīja Ekonomikas un finanšu padome, pēc tam 2006. gada otrajā pusgadā skatīs Eiropas Parlaments. GALILEO Uzraudzības iestādes budžeta pieaugums par summu, kas tika pieprasīta, ir uzskatāms par priekšnoteikumu, lai šī iestāde varētu pieņemt darbā papildu darbiniekus un veikt tai nodoto darbību. Ar GALILEO Kopuzņēmuma budžeta līdzekļu galīgo ietaupījumu, pateicoties pakāpeniskai tā darbības nodošanai GALILEO Uzraudzības iestādei, būtu pilnībā jāvar segt šīs iestādes budžeta pieaugums — tam vajadzētu pārliecināt deputātus par Eiropas līdzekļu efektīvu izmantošanu attiecībā uz darbības nodošanas pasākumiem, kaut arī praksē attiecīgo fondu un budžeta līdzekļu izcelsme ir atšķirīga.

| 3.8.4 | GALILEO Kopuzņēmuma likvidācijas izmaksu (jo sevišķi personāla, kas veic likvidāciju, apmaksas) un ar aktīvu nodošanu saistīto maksājumu par nodokļiem un pievienotās vērtības nodokli, piemēram, nodevu par īpašumtiesību maiņu, novērtējums ir jāveic pēc iespējas agrāk. Tā kā GALILEO Kopuzņēmumu Beļģijas varas iestādes, no kurām tas saņēma “mierinājuma vēstuli”, saskaņā ar Beļģijas tiesībām uzskata par bezpeļņas juridisko personu (pielīdzināmu apvienībai), nevis komercsabiedrību, uz to neattiecas nodoklis par likvidācijas pārpalikumu. Nodokļos maksājamai summai ir jābūt samērā mazai — vēl jo vairāk tāpēc, ka lielākā daļa šo uzņēmuma fonda līdzekļu būs pārskaitīti pirms likvidācijas. Ir skaidrs, ka šāda veida jautājumi ir jāparedz iepriekš, lai izvairītos no nepatīkamiem pārsteigumiem. |
| --- | --- |

3.8.4

GALILEO Kopuzņēmuma likvidācijas izmaksu (jo sevišķi personāla, kas veic likvidāciju, apmaksas) un ar aktīvu nodošanu saistīto maksājumu par nodokļiem un pievienotās vērtības nodokli, piemēram, nodevu par īpašumtiesību maiņu, novērtējums ir jāveic pēc iespējas agrāk. Tā kā GALILEO Kopuzņēmumu Beļģijas varas iestādes, no kurām tas saņēma “mierinājuma vēstuli”, saskaņā ar Beļģijas tiesībām uzskata par bezpeļņas juridisko personu (pielīdzināmu apvienībai), nevis komercsabiedrību, uz to neattiecas nodoklis par likvidācijas pārpalikumu. Nodokļos maksājamai summai ir jābūt samērā mazai — vēl jo vairāk tāpēc, ka lielākā daļa šo uzņēmuma fonda līdzekļu būs pārskaitīti pirms likvidācijas. Ir skaidrs, ka šāda veida jautājumi ir jāparedz iepriekš, lai izvairītos no nepatīkamiem pārsteigumiem.

3.9   Koncesijas līguma sarunu un tehnisko pasākumu pabeigšana.

| 3.9.1 | Pateicoties grozītajam GALILEO Kopuzņēmuma 2006. gada budžetam, būs iespējams turpināt sarunas par koncesijas līgumu ar mērķi tās pabeigt vēlākais 2006. gada 31. decembrī, vienlaikus veicinot zinātības nodošanu GALILEO Uzraudzības iestādei un atbilstoši iestādes izaugsmes pakāpei pakāpeniski to iesaistot šajās sarunās. |
| --- | --- |

3.9.1

Pateicoties grozītajam GALILEO Kopuzņēmuma 2006. gada budžetam, būs iespējams turpināt sarunas par koncesijas līgumu ar mērķi tās pabeigt vēlākais 2006. gada 31. decembrī, vienlaikus veicinot zinātības nodošanu GALILEO Uzraudzības iestādei un atbilstoši iestādes izaugsmes pakāpei pakāpeniski to iesaistot šajās sarunās.

| 3.9.2 | Jāuzsver, ka dažādu GALILEO Kopuzņēmuma un GALILEO Uzraudzības iestādes kontroles struktūru ziņojumos ir minēts, ka sarunu vadību, ja tās nav pabeigtas līdz 2006. gada 31. decembrim, sākot ar 2007. gada 1. janvāri uzņemas GALILEO Uzraudzības iestāde. |
| --- | --- |

3.9.2

Jāuzsver, ka dažādu GALILEO Kopuzņēmuma un GALILEO Uzraudzības iestādes kontroles struktūru ziņojumos ir minēts, ka sarunu vadību, ja tās nav pabeigtas līdz 2006. gada 31. decembrim, sākot ar 2007. gada 1. janvāri uzņemas GALILEO Uzraudzības iestāde.

| 3.9.3 | GALILEO Kopuzņēmumam papildus visam citam pirms šā uzņēmuma darbības beigām vajadzētu īstenot procedūru vai rīcības plānu, kas ļautu atrisināt tehniskos jautājumus un sagatavot tehnisko dokumentāciju. |
| --- | --- |

3.9.3

GALILEO Kopuzņēmumam papildus visam citam pirms šā uzņēmuma darbības beigām vajadzētu īstenot procedūru vai rīcības plānu, kas ļautu atrisināt tehniskos jautājumus un sagatavot tehnisko dokumentāciju.

| 3.9.4 | Eiropas Kosmosa aģentūras loma un atbildība sistēmas pieņemšanas un palaišanas posmā, pēc tam attiecībā uz sistēmas tehnisko attīstību, sistēmas darbībspējas uzturēšanu pēc tās palaišanas ir jāprecizē līgumā, kas ir jāslēdz starp GALILEO Uzraudzības iestādi un Eiropas Kosmosa aģentūru. Eiropas Kosmosa aģentūras dalība GALILEO Uzraudzības iestādes valdē kā novērotājai, nevis kā loceklei, — locekle tā bija GALILEO Kopuzņēmuma valdē — mazina tās lomu lēmumu pieņemšanā. Regula par GALILEO Uzraudzības iestādi paredz, ka, sadarbojoties ar Eiropas Kosmosa aģentūru, būtu maksimāli jāizmanto pamatnolīguma, kas 2003. gada 25. novembrī ir noslēgts starp Eiropas Kopienu un Eiropas Kosmosa aģentūru, sniegtās iespējas (5) gadījumos, kad tas ir izdevīgi, un ka Uzraudzības iestāde varēs lūgt Eiropas Kosmosa aģentūrai tai sniegt tehnisku un zinātnisku atbalstu (6). Jebkurā gadījumā līdz 2006. gada beigām būs jānoslēdz nolīgums starp Uzraudzības iestādi un Eiropas Kosmosa aģentūru, lai varētu veikt ar izstrādes posma beigām saistītos pasākumus, un vēl viens nolīgums būs jānoslēdz līdz 2008. gadam, lai sakārtotu attiecības starp Uzraudzības iestādi un Eiropas Kosmosa aģentūru pēc izstrādes posma, sistēmas pieņemšanas un palaišanas [posma laikā un arī vēlāk — vajadzības gadījumā arī darbības posmā. |
| --- | --- |

3.9.4

Eiropas Kosmosa aģentūras loma un atbildība sistēmas pieņemšanas un palaišanas posmā, pēc tam attiecībā uz sistēmas tehnisko attīstību, sistēmas darbībspējas uzturēšanu pēc tās palaišanas ir jāprecizē līgumā, kas ir jāslēdz starp GALILEO Uzraudzības iestādi un Eiropas Kosmosa aģentūru. Eiropas Kosmosa aģentūras dalība GALILEO Uzraudzības iestādes valdē kā novērotājai, nevis kā loceklei, — locekle tā bija GALILEO Kopuzņēmuma valdē — mazina tās lomu lēmumu pieņemšanā. Regula par GALILEO Uzraudzības iestādi paredz, ka, sadarbojoties ar Eiropas Kosmosa aģentūru, būtu maksimāli jāizmanto pamatnolīguma, kas 2003. gada 25. novembrī ir noslēgts starp Eiropas Kopienu un Eiropas Kosmosa aģentūru, sniegtās iespējas (5) gadījumos, kad tas ir izdevīgi, un ka Uzraudzības iestāde varēs lūgt Eiropas Kosmosa aģentūrai tai sniegt tehnisku un zinātnisku atbalstu (6). Jebkurā gadījumā līdz 2006. gada beigām būs jānoslēdz nolīgums starp Uzraudzības iestādi un Eiropas Kosmosa aģentūru, lai varētu veikt ar izstrādes posma beigām saistītos pasākumus, un vēl viens nolīgums būs jānoslēdz līdz 2008. gadam, lai sakārtotu attiecības starp Uzraudzības iestādi un Eiropas Kosmosa aģentūru pēc izstrādes posma, sistēmas pieņemšanas un palaišanas [posma laikā un arī vēlāk — vajadzības gadījumā arī darbības posmā.

4.   Citi aspekti un papildu analīze: Valstu, kas palaiž orbītā Galileo konstelācijas satelītus, starptautiskā atbildība.

| 4.1 | Palaišanas orbītā posmā palaistie satelīti šobrīd ir Eiropas Kosmosa aģentūras īpašums (satelītus izstrādā Eiropas Kosmosa aģentūras Galileosat programmas ietvaros). Īpašuma tiesības uz šiem satelītiem pēc palaišanas orbītā posma būtu jānodod Galileo Uzraudzības iestādei. |
| --- | --- |

4.1

Palaišanas orbītā posmā palaistie satelīti šobrīd ir Eiropas Kosmosa aģentūras īpašums (satelītus izstrādā Eiropas Kosmosa aģentūras Galileosat programmas ietvaros). Īpašuma tiesības uz šiem satelītiem pēc palaišanas orbītā posma būtu jānodod Galileo Uzraudzības iestādei.

| 4.2 | Saskaņā ar nolīgumu, kas ir noslēgts starp GALILEO Kopuzņēmumu un Eiropas Kosmosa aģentūru, Eiropas Kosmosa aģentūra ir atbildīga par pirmo satelītu palaišanu palaišanas orbītā posmā un to reģistrāciju Apvienoto Nāciju birojā (Kosmosa lietu birojs Vīnē). Pirmā konstelācijas satelīta (GIOVE A) palaišana notika 2005. gada decembrī — to veica uzņēmums Starsem, tā notika Baikonurā ar raķeti Soyouz-ST. |
| --- | --- |

4.2

Saskaņā ar nolīgumu, kas ir noslēgts starp GALILEO Kopuzņēmumu un Eiropas Kosmosa aģentūru, Eiropas Kosmosa aģentūra ir atbildīga par pirmo satelītu palaišanu palaišanas orbītā posmā un to reģistrāciju Apvienoto Nāciju birojā (Kosmosa lietu birojs Vīnē). Pirmā konstelācijas satelīta (GIOVE A) palaišana notika 2005. gada decembrī — to veica uzņēmums Starsem, tā notika Baikonurā ar raķeti Soyouz-ST.

| 4.3 | Praksē Eiropas Kosmosa aģentūrai būtu jārīkojas tādā pašā veidā, kādā tā rīkojas saistībā ar īpašumtiesību uz satelītiem, ko tā izstrādā kādas citas puses uzdevumā, pāreju, piemēram, kā metereoloģisko satelītu Meteosat vai Metop gadījumā (Eiropas Kosmosa aģentūra nodeva īpašuma tiesības Eiropas metereoloģisko satelītu izmantošas organizācijai Eumetsat). Pēc tam būtu jāizsūta atbildīgajām iestādēm adresēts paziņojums par īpašuma tiesību uz orbītā esošiem satelītiem pāreju. |
| --- | --- |

4.3

Praksē Eiropas Kosmosa aģentūrai būtu jārīkojas tādā pašā veidā, kādā tā rīkojas saistībā ar īpašumtiesību uz satelītiem, ko tā izstrādā kādas citas puses uzdevumā, pāreju, piemēram, kā metereoloģisko satelītu Meteosat vai Metop gadījumā (Eiropas Kosmosa aģentūra nodeva īpašuma tiesības Eiropas metereoloģisko satelītu izmantošas organizācijai Eumetsat). Pēc tam būtu jāizsūta atbildīgajām iestādēm adresēts paziņojums par īpašuma tiesību uz orbītā esošiem satelītiem pāreju.

| 4.4 | Ņemot vērā 1967. gada Līguma par Kosmosu un 1972. gada Konvencijas par starptautisko atbildību noteikumus, rodas šaubas attiecībā uz atbildības par GALILEO satelītu palaišanu un izmantošanu orbītā shēmu. |
| --- | --- |

4.4

Ņemot vērā 1967. gada Līguma par Kosmosu un 1972. gada Konvencijas par starptautisko atbildību noteikumus, rodas šaubas attiecībā uz atbildības par GALILEO satelītu palaišanu un izmantošanu orbītā shēmu.

| 4.5 | Saskaņā ar dažādiem, atlasītiem kritērijiem, pēc kuriem kādu valsti var kvalificēt kā “satelīta palaidējvalsti” un kas var valstij radīt starptautisku atbildību gadījumā, ja kosmosa objekti uz Zemes vai orbītā nodara zaudējumus, Eiropas Kosmosa aģentūru varētu uzskatīt par “satelīta palaidējvalsti”, jo to uzskata par valsti, kas “sagatavo palaišanai” satelītus palaišanas orbītā posmā un kas slēdz līgumus par palaišanu ar palaišanu nodrošinošiem uzņēmumu. |
| --- | --- |

4.5

Saskaņā ar dažādiem, atlasītiem kritērijiem, pēc kuriem kādu valsti var kvalificēt kā “satelīta palaidējvalsti” un kas var valstij radīt starptautisku atbildību gadījumā, ja kosmosa objekti uz Zemes vai orbītā nodara zaudējumus, Eiropas Kosmosa aģentūru varētu uzskatīt par “satelīta palaidējvalsti”, jo to uzskata par valsti, kas “sagatavo palaišanai” satelītus palaišanas orbītā posmā un kas slēdz līgumus par palaišanu ar palaišanu nodrošinošiem uzņēmumu.

| 4.6 | Līdzīgā veidā varētu vaicāt, vai Beļģiju var uzskatīt par palaidējvalsti, jo GALILEO Kopuzņēmums, kas lielā mērā piedalās satelītu izstrādē un palaišanā palaišanas orbītā posmā, atrodas tās jurisdikcijā (GALILEO Kopuzņēmuma valde atrodas Briselē). Saskaņā ar Beļģijas tiesībām jāsecina, ka Beļģijas Federācija atbild tikai par to darbību kosmosā, ko veic no Beļģijas teritorijas vai ko veic ar iekārtām, kas pieder Beļģijas valstij vai atrodas tās jurisdikcijā vai kontrolē (7) — tā tas nav šajā gadījumā. Tomēr saskaņā ar starptautiskām tiesībām jautājums paliek atklāts. |
| --- | --- |

4.6

Līdzīgā veidā varētu vaicāt, vai Beļģiju var uzskatīt par palaidējvalsti, jo GALILEO Kopuzņēmums, kas lielā mērā piedalās satelītu izstrādē un palaišanā palaišanas orbītā posmā, atrodas tās jurisdikcijā (GALILEO Kopuzņēmuma valde atrodas Briselē). Saskaņā ar Beļģijas tiesībām jāsecina, ka Beļģijas Federācija atbild tikai par to darbību kosmosā, ko veic no Beļģijas teritorijas vai ko veic ar iekārtām, kas pieder Beļģijas valstij vai atrodas tās jurisdikcijā vai kontrolē (7) — tā tas nav šajā gadījumā. Tomēr saskaņā ar starptautiskām tiesībām jautājums paliek atklāts.

| 4.7 | Pēc tam, kad būs pabeigta GALILEO Kopuzņēmuma likvidācija un nodoti tā aktīvi GALILEO Uzraudzības iestādei, tieši Uzraudzības iestāde kļūs par to struktūru, kas atbildēs par satelītu palaišanu un tāpēc starptautisko juridisko personu, kuras pārziņā šī iestāde atrodas, varētu uzskatīt par palaidējvalsti. Savukārt Eiropas Savienības kā palaidējvalsts kvalifikācija būtu jāanalizē, ņemot vērā ne tikai satelītu palaišanu palaišanas orbītā posmā, bet arī citu GALILEO konstelācijas satelītu palaišanu uzstādīšanas un darbības posmā. |
| --- | --- |

4.7

Pēc tam, kad būs pabeigta GALILEO Kopuzņēmuma likvidācija un nodoti tā aktīvi GALILEO Uzraudzības iestādei, tieši Uzraudzības iestāde kļūs par to struktūru, kas atbildēs par satelītu palaišanu un tāpēc starptautisko juridisko personu, kuras pārziņā šī iestāde atrodas, varētu uzskatīt par palaidējvalsti. Savukārt Eiropas Savienības kā palaidējvalsts kvalifikācija būtu jāanalizē, ņemot vērā ne tikai satelītu palaišanu palaišanas orbītā posmā, bet arī citu GALILEO konstelācijas satelītu palaišanu uzstādīšanas un darbības posmā.

| 4.8 | Attiecībā uz uzstādīšanas un darbības posmu varētu uzskatīt, ka atbildīga ir valsts, kurā atrodas uzņēmuma, kas atbild par konstelāciju (koncesionārs) un kas sagatavo palaišanai, valde. Līdz ar to atbildīgā valsts varētu būt Francija, jo saskaņā ar 2005. gada 5. decembra nolīguma, ko ir noslēgušas galvenās puses koncesijas līgumā, saturu koncesionāra valde atrodas Francijā (Tulūzā). |
| --- | --- |

4.8

Attiecībā uz uzstādīšanas un darbības posmu varētu uzskatīt, ka atbildīga ir valsts, kurā atrodas uzņēmuma, kas atbild par konstelāciju (koncesionārs) un kas sagatavo palaišanai, valde. Līdz ar to atbildīgā valsts varētu būt Francija, jo saskaņā ar 2005. gada 5. decembra nolīguma, ko ir noslēgušas galvenās puses koncesijas līgumā, saturu koncesionāra valde atrodas Francijā (Tulūzā).

| 4.9 | Visbeidzot, par palaidējvalsti ir uzskatāma valsts, kuras jurisdikcijā atrodas uzņēmums, kas veic palaišanu vai arī valsts, kuras teritoriju vai iekārtas izmanto palaišanas nolūkā. Ja izvēlētais uzņēmums ir franču sabiedrība Arianespace, Francija ir uzskatāma par palaidējvalsti. |
| --- | --- |

4.9

Visbeidzot, par palaidējvalsti ir uzskatāma valsts, kuras jurisdikcijā atrodas uzņēmums, kas veic palaišanu vai arī valsts, kuras teritoriju vai iekārtas izmanto palaišanas nolūkā. Ja izvēlētais uzņēmums ir franču sabiedrība Arianespace, Francija ir uzskatāma par palaidējvalsti.

| 4.10 | Ja palaidējvalstis ir vairākas, ir jādefinē attiecības starp dažādām struktūrvienībām attiecībā uz atbildību un risku sadali dažādu palaidējvalstu starpā gadījumos, kad palaišanas laikā vai satelītu darbības laikā rodas zaudējumi. |
| --- | --- |

4.10

Ja palaidējvalstis ir vairākas, ir jādefinē attiecības starp dažādām struktūrvienībām attiecībā uz atbildību un risku sadali dažādu palaidējvalstu starpā gadījumos, kad palaišanas laikā vai satelītu darbības laikā rodas zaudējumi.

| 4.11 | Jāatzīmē, ka starp Eiropas Kosmosa aģentūru un Franciju jau pastāv nolīgums (nolīgumi par Gvijānas Kosmosa centru). Šis nolīgums satur normas, kas attiecas uz starptautisko atbildību, īpaši attiecībā uz Arianespace veikto palaišanu, un varētu būt piemērojams Galileo programmai. Jautājums par palaidējvalstu starptautisko atbildību attiecībā uz satelītu darbības laiku orbītā paliek atklāts, un var kļūt aktuāls jautājums par nolīguma starp Franciju un citām palaidējvalstīm (Eiropas Kosmosa aģentūru, Beļģiju, Eiropas Savienību) noslēgšanu. |
| --- | --- |

4.11

Jāatzīmē, ka starp Eiropas Kosmosa aģentūru un Franciju jau pastāv nolīgums (nolīgumi par Gvijānas Kosmosa centru). Šis nolīgums satur normas, kas attiecas uz starptautisko atbildību, īpaši attiecībā uz Arianespace veikto palaišanu, un varētu būt piemērojams Galileo programmai. Jautājums par palaidējvalstu starptautisko atbildību attiecībā uz satelītu darbības laiku orbītā paliek atklāts, un var kļūt aktuāls jautājums par nolīguma starp Franciju un citām palaidējvalstīm (Eiropas Kosmosa aģentūru, Beļģiju, Eiropas Savienību) noslēgšanu.

Atsauces uz dokumentiem.

| 1) | Padomes 1999. gada 19. jūlija rezolūcija par Eiropas dalību jaunas paaudzes satelītu navigācijas pakalpojumiem — GALILEO definēšanas posms — (OV C 221, 03.08.1999. |
| --- | --- |

1)

Padomes 1999. gada 19. jūlija rezolūcija par Eiropas dalību jaunas paaudzes satelītu navigācijas pakalpojumiem — GALILEO definēšanas posms — (OV C 221, 03.08.1999.

| 2) | 1998. gada 18. jūnija Padomes lēmums Nr. 98/434/EK, OV L 194, 1998. gada 10. jūlijā, 15. lpp. |
| --- | --- |

2)

1998. gada 18. jūnija Padomes lēmums Nr. 98/434/EK, OV L 194, 1998. gada 10. jūlijā, 15. lpp.

| 3) | Padomes 2002. gada 21. maija Regula (EK) Nr. 876/2002, ar kuru izveido GALILEO Kopuzņēmumu (ar pievienotiem Galileo Kopuzņēmuma statūtiem), OV L 138, 28.05.2002, 1. lpp. |
| --- | --- |

3)

Padomes 2002. gada 21. maija Regula (EK) Nr. 876/2002, ar kuru izveido GALILEO Kopuzņēmumu (ar pievienotiem Galileo Kopuzņēmuma statūtiem), OV L 138, 28.05.2002, 1. lpp.

| 4) | 2001. gada 19. marta Padomes lēmums Nr. 2001/264/EK, ar kuru pieņem Padomes drošības reglamentu — OV L 101, 2001. gada 11. aprīlī. |
| --- | --- |

4)

2001. gada 19. marta Padomes lēmums Nr. 2001/264/EK, ar kuru pieņem Padomes drošības reglamentu — OV L 101, 2001. gada 11. aprīlī.

| 5) | Nolīgums, kas noslēgts starp GALILEO kopuzņēmumu un ASE (Eiropas Kosmosa aģentūru) — ESA/C(2002)51, rev.1, 2002. gada 23. aprīlī. |
| --- | --- |

5)

Nolīgums, kas noslēgts starp GALILEO kopuzņēmumu un ASE (Eiropas Kosmosa aģentūru) — ESA/C(2002)51, rev.1, 2002. gada 23. aprīlī.

| 6) | GALILEO Kopuzņēmuma struktūra un lēmumu pieņemšanas process — ESA/PB-NAV(2003)20, 2003. gada 5. septembrī. |
| --- | --- |

6)

GALILEO Kopuzņēmuma struktūra un lēmumu pieņemšanas process — ESA/PB-NAV(2003)20, 2003. gada 5. septembrī.

| 7) | Padomes 2004. gada 12. jūlija Regula (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi, OV L 246, 20.07.2004, 1. lpp. |
| --- | --- |

7)

Padomes 2004. gada 12. jūlija Regula (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi, OV L 246, 20.07.2004, 1. lpp.

| 8) | Komisijas paziņojums “Eiropas regulatīvo aģentūru pamats” KOM(2002) 718 galīgā red., 2002. gada 11. decembrī. |
| --- | --- |

8)

Komisijas paziņojums “Eiropas regulatīvo aģentūru pamats” KOM(2002) 718 galīgā red., 2002. gada 11. decembrī.

| 9) | 2003. gada 30. oktobra nolīgums starp Eiropas Savienību un Ķīnu. |
| --- | --- |

9)

2003. gada 30. oktobra nolīgums starp Eiropas Savienību un Ķīnu.

| 10) | 2004. gada 13. jūlija nolīgums starp Eiropas Savienību un Izraēlu. |
| --- | --- |

10)

2004. gada 13. jūlija nolīgums starp Eiropas Savienību un Izraēlu.

| 11) | GALILEO Kopuzņēma 2004. gada 9. oktobra nolīgums ar Ķīnas Valsts attālās uzrādes centru. |
| --- | --- |

11)

GALILEO Kopuzņēma 2004. gada 9. oktobra nolīgums ar Ķīnas Valsts attālās uzrādes centru.

| 12) | GALILEO Kopuzņēma 2005. gada 6. septembra nolīgums ar MATIMOP. |
| --- | --- |

12)

GALILEO Kopuzņēma 2005. gada 6. septembra nolīgums ar MATIMOP.

| 13) | GALILEO Kopuzņēmuma 2004. gada 9. oktobra nolīgums ar Eiropas Kosmosa aģentūru Ķīnas Valsts attālās uzrādes centram. |
| --- | --- |

13)

GALILEO Kopuzņēmuma 2004. gada 9. oktobra nolīgums ar Eiropas Kosmosa aģentūru Ķīnas Valsts attālās uzrādes centram.

| 14) | GALILEO Kopuzņēmuma 2005. gada 18. oktobra nolīgums ar Eiropas Kosmosa aģentūru Izraēlas uzņēmumam MATIMOP. |
| --- | --- |

14)

GALILEO Kopuzņēmuma 2005. gada 18. oktobra nolīgums ar Eiropas Kosmosa aģentūru Izraēlas uzņēmumam MATIMOP.

| 15) | Jauno GALILEO Kopuzņēmuma dalībvalstu tiesības un pienākumi — ESA/PB-NAV(2004)18 rev.2, 2004. gada 23. jūnijā. |
| --- | --- |

15)

Jauno GALILEO Kopuzņēmuma dalībvalstu tiesības un pienākumi — ESA/PB-NAV(2004)18 rev.2, 2004. gada 23. jūnijā.

| 16) | GALILEO intelektuālā īpašuma tiesības: īpašums un aizsardzība — ESA/PB-NAV (2004)26, 2004. gada 23. septembrī. |
| --- | --- |

16)

GALILEO intelektuālā īpašuma tiesības: īpašums un aizsardzība — ESA/PB-NAV (2004)26, 2004. gada 23. septembrī.

| 17) | Intelektuālā īpašuma tiesības GALILEO programmai — GJU-EXC-2004-50, 2004. gada 2. septembrī. |
| --- | --- |

17)

Intelektuālā īpašuma tiesības GALILEO programmai — GJU-EXC-2004-50, 2004. gada 2. septembrī.

| 18) | 2005. gada 5. decembra nolīgums starp partneriem par paredzamo GALILEO koncesiju. |
| --- | --- |

18)

2005. gada 5. decembra nolīgums starp partneriem par paredzamo GALILEO koncesiju.

| 19) | GALILEO Kopuzņēmuma darbības un zinātības pārejas Galileo Uzraudzības iestādei plāns (GJU-ADB-2005-13 rev., 2006. gada 11. februārī). |
| --- | --- |

19)

GALILEO Kopuzņēmuma darbības un zinātības pārejas Galileo Uzraudzības iestādei plāns (GJU-ADB-2005-13 rev., 2006. gada 11. februārī).

| 20) | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei: “Eiropas ģeostacionārās papildu navigācijas dienesta programmas iekļaušana GALILEO programmā”, COM(2003) 123 galīgā redakcija, 2003. gada 19. martā. |
| --- | --- |

20)

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei: “Eiropas ģeostacionārās papildu navigācijas dienesta programmas iekļaušana GALILEO programmā”, COM(2003) 123 galīgā redakcija, 2003. gada 19. martā.

| 21) | 2003. gada 25. novembrī parakstīts pamatnolīgums starp Eiropas Kosmosa aģentūru un Eiropas Kopienu ESA/C-M(2004)4. |
| --- | --- |

21)

2003. gada 25. novembrī parakstīts pamatnolīgums starp Eiropas Kosmosa aģentūru un Eiropas Kopienu ESA/C-M(2004)4.

| 22) | EESK atzinums par teamtu “Eiropas satelītnavigācijas programma (GALILEO)” — TEN/077 (12/09/2001) |
| --- | --- |

22)

EESK atzinums par teamtu “Eiropas satelītnavigācijas programma (GALILEO)” — TEN/077 (12/09/2001)

| 23) | EESK atzinums par teamtu “Priekšlikums Padomes regulai par kopuzņēmuma GALILEO izveidi” (COM(2001)336 galīgā redakcija — 2001/0136 CNS) — TEN/089 (28/11/2001) |
| --- | --- |

23)

EESK atzinums par teamtu “Priekšlikums Padomes regulai par kopuzņēmuma GALILEO izveidi” (COM(2001)336 galīgā redakcija — 2001/0136 CNS) — TEN/089 (28/11/2001)

| 24) | EESK atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei — pētniecības programmas GALILEO attīstības pakāpe 2004. gada sākumā (COM(2004)112 galīgā redakcija) — TEN/179 (20/06/2004) |
| --- | --- |

24)

EESK atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei — pētniecības programmas GALILEO attīstības pakāpe 2004. gada sākumā (COM(2004)112 galīgā redakcija) — TEN/179 (20/06/2004)

| 25) | EESK atzinums par tematu” Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas satelītu radionavigācijas programmas izvēršanas un komerciālās ekspluatācijas fāzes īstenošanu (COM(2004)477 galīgā redakcija — 2004/0156 COD) — TEN/203 (09/02/2005). |
| --- | --- |

25)

EESK atzinums par tematu” Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas satelītu radionavigācijas programmas izvēršanas un komerciālās ekspluatācijas fāzes īstenošanu (COM(2004)477 galīgā redakcija — 2004/0156 COD) — TEN/203 (09/02/2005).

Briselē, 2006. gada 13. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Galileo Uzraudzības iestādes izveide, 2004. gada 24. jūnija dokuments apspriešanai izpildkomitejā 2004. gada 24. jūnijā, TREN E/4/OO/bp D 11090 (2004), 2004. gada 24. jūnijā, 1. lpp.

1

Galileo

TREN E

OO

bp D

(2)  Jāatgādina, ka sākotnējais GALILEO Kopuzņēmuma darbības beigu datums bija 2006. gada 28. maijs (skat.augstāk — GALILEO Kopuzņēmuma termiņš).

2

GALILEO

GALILEO

(3)  Trešo valstu, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis, dalība GALILEO programmā ir noteikta starptautiskajos nolīgumos, ko apspriež un noslēdz Eiropas Savienība dalībvalstu vārdā pēc tam, kad Eiropas Komisija saskaņā ar Padomes pilnvarojumu sarunās ir apspriedusi nolīguma noteikumus. Pirmo nolīgumu parakstīja ar Ķīnu 2003. gada oktobrī, un to šobrīd ratificē dalībvalstis. Šie nolīgumi liek trešām valstīm nozīmēt struktūrvienību, kas piedalīsies GALILEO Kopuzņēmuma kapitālā (skat. augstāk — starptautiskā sadarbība).

3

GALILEO

GALILEO

(4)  Komisija ir sagatavojusi divus informatīvus ziņojumus par šo tēmu un adresējusi tos GALILEO Kopuzņēmuma valdei: “Izmaiņas GALILEO Kopuzņēmuma statūtos un GALILEO Kopuzņēmuma darbības nodošana GALILEO Uzraudzības iestādei”TREN B5 D(2006) 2006. gada 18. janvārī. “Paredzētās izmaiņas regulā par GALILEO Uzraudzības iestādi un GALILEO Kopuzņēmuma darbības nodošana GALILEO Uzraudzības iestādei”, TREN B5 D(2006) 2006. gada 19. janvārī.

4

GALILEO

GALILEO

GALILEO

GALILEO

TREN B

GALILEO

GALILEO

GALILEO

TREN B

(5)  Regulas pa GALILEO Uzraudzības iestādi 12 “tā kā”.

5

(6)  Regulas par GALILEO Uzraudzības iestādi 2. panta 2. punkts.

6

GALILEO

(7)  Beļģijas 2005. gada 17. septembra likums par kosmosa objektu palaišanu, lidojumu vai vadīšanu, publicēts “Novērotāja”2005. gada 16. novembra izdevumā Nr. 348. Šā likuma 2. panta 1. punkts nosaka, ka “Šā likuma priekšmets ir kosmosa objektu palaišana, lidojums un vadīšana, ko veic fiziskas vai juridiskas personas zonās, kas atrodas šā likuma jurisdikcijā, vai Beļģijas valsts kontrolētās zonās vai arī ko veic ar kustamu vai nekustamu iekārtu, kas pieder Beļģijas valstij vai atrodas tās jurisdikcijā vai kontrolē, palīdzību”.

7

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/218 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/218

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Komisijas paziņojums par iekšējo ūdensceļu transporta veicināšanu “NAIADES” — Integrēta Eiropas rīcības programma iekšējo ūdensceļu transportam”

COM(2006) 6 galīgā redakcija

(2006/C 318/35)

Eiropas Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2006. gada 3. februārī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu padomi par augstak mineto tematu.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2006. gada 4. septembrī (ziņotājs — SIMONS kgs).

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (14. septembra sēdē), ar 64 balsīm par, 2 balsīm pret un 2 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi.

| 1.1 | Noteikti jāpalielina iekšējo ūdensceļu transporta nozīme, pārskatītās Baltās grāmatas ietvaros izstrādājot Eiropas iekšzemes navigācijas politiku. Minētā transporta veida tālākai attīstībai ir nepieciešams radīt vienlīdzīgus apstākļus, novērst pastāvošos šķēršļus infrastruktūru un iestāžu līmenī, kā arī panākt nepieciešamo politisko atbalstu. |
| --- | --- |

1.1

Noteikti jāpalielina iekšējo ūdensceļu transporta nozīme, pārskatītās Baltās grāmatas ietvaros izstrādājot Eiropas iekšzemes navigācijas politiku. Minētā transporta veida tālākai attīstībai ir nepieciešams radīt vienlīdzīgus apstākļus, novērst pastāvošos šķēršļus infrastruktūru un iestāžu līmenī, kā arī panākt nepieciešamo politisko atbalstu.

| 1.2 | Priekšlikumu par integrētas Eiropas rīcības programmas izstrādi var uzskatīt par stabilu pamatu iekšējo ūdensceļu transporta attīstībai. Pēc iespējas ātrāk ir jāuzsāk paredzēto pasākumu īstenošana nolūkā pilnīgāk izmantot minētās nozares potenciālu, ņemot vērā arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu (EESK) komitejas izteiktās piezīmes par šo tematu. |
| --- | --- |

1.2

Priekšlikumu par integrētas Eiropas rīcības programmas izstrādi var uzskatīt par stabilu pamatu iekšējo ūdensceļu transporta attīstībai. Pēc iespējas ātrāk ir jāuzsāk paredzēto pasākumu īstenošana nolūkā pilnīgāk izmantot minētās nozares potenciālu, ņemot vērā arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu (EESK) komitejas izteiktās piezīmes par šo tematu.

| 1.3 | EESK tomēr norāda, ka Komisija nav ņēmusi vērā Komitejas atzinumā par sociālo politiku sniegtos ieteikumus (1). Lai, īstenojot šos ieteikumus, līdzvērtīgi izskatītu un novērtētu visus attiecīgos aspektus, ir nepieciešama dažādu iesaistīto ģenerāldirektorātu darba ciešāka koordinācija. |
| --- | --- |

1.3

EESK tomēr norāda, ka Komisija nav ņēmusi vērā Komitejas atzinumā par sociālo politiku sniegtos ieteikumus (1). Lai, īstenojot šos ieteikumus, līdzvērtīgi izskatītu un novērtētu visus attiecīgos aspektus, ir nepieciešama dažādu iesaistīto ģenerāldirektorātu darba ciešāka koordinācija.

| 1.4 | Eiropas iekšzemes navigācijas tiesisko regulējumu pamatvilcienos ir izstrādājusi Reinas Kuģniecības centrālā komisija (CCNR). Reinas un Donavas upju komisijas, un jo īpaši CCNR, ir centušās saskaņot tiesību aktus attiecībā uz kuģu apkalpi, kuģiem, kuģu vadītāju apliecībām un atbildību. Tādēļ abas komisijas kā atbildīgi nozares dalībnieki ir jāiekļauj paziņojumā snigtajās līdzekļu tabulās. |
| --- | --- |

1.4

Eiropas iekšzemes navigācijas tiesisko regulējumu pamatvilcienos ir izstrādājusi Reinas Kuģniecības centrālā komisija (CCNR). Reinas un Donavas upju komisijas, un jo īpaši CCNR, ir centušās saskaņot tiesību aktus attiecībā uz kuģu apkalpi, kuģiem, kuģu vadītāju apliecībām un atbildību. Tādēļ abas komisijas kā atbildīgi nozares dalībnieki ir jāiekļauj paziņojumā snigtajās līdzekļu tabulās.

| 1.5 | EESK aicina Komisiju pasažieru pārvadātāja atbildību iekšējā navigācijā nebalstīt tikai uz jauniem noteikumiem, kas ierosināti Eiropas Komisijas priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pasažieru pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos uz jūras un iekšējiem ūdensceļiem (COM (2005) 592). Atsaucoties uz pašiniciatīvas atzinumu par tematu “Ceļā uz kopīgām normām Eiropas iekšzemes navigācijā”, EESK iesaka pārņemt upju komisiju pieeju, t. i. pārskatīt jau agrāk šajā jomā noslēgtos starptautiskos līgumus (2). |
| --- | --- |

1.5

EESK aicina Komisiju pasažieru pārvadātāja atbildību iekšējā navigācijā nebalstīt tikai uz jauniem noteikumiem, kas ierosināti Eiropas Komisijas priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pasažieru pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos uz jūras un iekšējiem ūdensceļiem (COM (2005) 592). Atsaucoties uz pašiniciatīvas atzinumu par tematu “Ceļā uz kopīgām normām Eiropas iekšzemes navigācijā”, EESK iesaka pārņemt upju komisiju pieeju, t. i. pārskatīt jau agrāk šajā jomā noslēgtos starptautiskos līgumus (2).

| 1.6 | Izmaiņas kombinētajā transportā, lielāku nozīmi piešķirot iekšzemes navigācijai, veicina ne tikai pārvadājumu ķēdes vides aspekta uzlabošanu, bet arī ilgtspējīga transporta izveidi kopumā. Šim mērķim ir jāatbrīvo nepieciešamie finanšu un fiskālie līdzekļi nolūkā veikt investīcijas un vispusīgi izmantot visas nozares iespējas. |
| --- | --- |

1.6

Izmaiņas kombinētajā transportā, lielāku nozīmi piešķirot iekšzemes navigācijai, veicina ne tikai pārvadājumu ķēdes vides aspekta uzlabošanu, bet arī ilgtspējīga transporta izveidi kopumā. Šim mērķim ir jāatbrīvo nepieciešamie finanšu un fiskālie līdzekļi nolūkā veikt investīcijas un vispusīgi izmantot visas nozares iespējas.

| 1.7 | Pamatojoties uz konstruktīvu Eiropas līmeņa sociālo dialogu, ir jāizstrādā stratēģija, kas ļauj piesaistīti cilvēkus, kuri vēlas strādāt iekšzemes navigācijā, un radīt salīdzināmus sociālos un darba apstākļus visās dalībvalstīs. Līdztekus jāveic investīcijas iekšzemes navigācijas mācību un prakses programmās, tādējādi sniedzot topošajam personālam karjeras iespējas un perspektīvas. |
| --- | --- |

1.7

Pamatojoties uz konstruktīvu Eiropas līmeņa sociālo dialogu, ir jāizstrādā stratēģija, kas ļauj piesaistīti cilvēkus, kuri vēlas strādāt iekšzemes navigācijā, un radīt salīdzināmus sociālos un darba apstākļus visās dalībvalstīs. Līdztekus jāveic investīcijas iekšzemes navigācijas mācību un prakses programmās, tādējādi sniedzot topošajam personālam karjeras iespējas un perspektīvas.

| 1.8 | Pārvadājumi pa iekšējiem ūdensceļiem ir uzticams, drošs un vidi saudzējošs transporta veids ar zemām izmaksām. Lai attīstītu tradicionālās sistēmas, ir jāveicina iedzīvotāju zināšanas un informētība par nozares reālo potenciālu kvalitātes un uzticamības ziņā. |
| --- | --- |

1.8

Pārvadājumi pa iekšējiem ūdensceļiem ir uzticams, drošs un vidi saudzējošs transporta veids ar zemām izmaksām. Lai attīstītu tradicionālās sistēmas, ir jāveicina iedzīvotāju zināšanas un informētība par nozares reālo potenciālu kvalitātes un uzticamības ziņā.

| 1.9 | Dalībvalstīm ir jānodrošina atbilstoša infrastruktūru uzturēšana, nepieciešamais finansiālais atbalsts un tūlītēja tādu prioritāru iekšējo ūdensceļu transporta projektu īstenošana, kas iekļauti Eiropas transporta tīklu (TEN-T) prioritāšu sarakstā, tai skaitā jānodrošina arī finansiālais atbalsts un maksimāls šo projektu līdzfinansējums, kā to paredz TEN-T pārskatītās pamatnostādnes. Pastāvošo problēmu risinājumu varētu sekmēt Eiropas iekšējo ūdensceļu transporta koordinatora iecelšana projektiem, kas iekļauti TEN-T prioritāro ūdensceļu un projektu sarakstā (prioritārais projekts Nr.18: Reina/Mēza-Maina-Donava un Nr.30: Sēna-Esko). |
| --- | --- |

1.9

Dalībvalstīm ir jānodrošina atbilstoša infrastruktūru uzturēšana, nepieciešamais finansiālais atbalsts un tūlītēja tādu prioritāru iekšējo ūdensceļu transporta projektu īstenošana, kas iekļauti Eiropas transporta tīklu (TEN-T) prioritāšu sarakstā, tai skaitā jānodrošina arī finansiālais atbalsts un maksimāls šo projektu līdzfinansējums, kā to paredz TEN-T pārskatītās pamatnostādnes. Pastāvošo problēmu risinājumu varētu sekmēt Eiropas iekšējo ūdensceļu transporta koordinatora iecelšana projektiem, kas iekļauti TEN-T prioritāro ūdensceļu un projektu sarakstā (prioritārais projekts Nr.18: Reina/Mēza-Maina-Donava un Nr.30: Sēna-Esko).

| 1.10 | EESK uzskata, ka atbilstoša institucionālā pamata izveide iekšējo ūdensceļu transporta jomā ir piemērots instruments integrētas Eiropas rīcības programmas iekšējo ūdensceļu transportam īstenošanai un minētā transporta veida nozīmes palielināšanai. Nesenā pašiniciatīvas atzinuma nobeigumā EESK ierosināja ar konvenciju izveidot neatkarīgu organizāciju, kuras sastāvā būtu gan starptautiskās organizācijas, kā piemēram ES, gan ES dalībvalstis, kurās pastāv iekšzemes navigācija, kā arī tādas trešās valstis kā Šveice un Donavas valstis, kas nav ES sastāvā. |
| --- | --- |

1.10

EESK uzskata, ka atbilstoša institucionālā pamata izveide iekšējo ūdensceļu transporta jomā ir piemērots instruments integrētas Eiropas rīcības programmas iekšējo ūdensceļu transportam īstenošanai un minētā transporta veida nozīmes palielināšanai. Nesenā pašiniciatīvas atzinuma nobeigumā EESK ierosināja ar konvenciju izveidot neatkarīgu organizāciju, kuras sastāvā būtu gan starptautiskās organizācijas, kā piemēram ES, gan ES dalībvalstis, kurās pastāv iekšzemes navigācija, kā arī tādas trešās valstis kā Šveice un Donavas valstis, kas nav ES sastāvā.

2.   Ievads.

| 2.1 | Eiropas Savienība paredz izstrādāt integrētu transporta politiku ar mērķi veicināt ātrus, efektīvus un ilgtspējīgus pasažieru un preču pārvadājumus ar zemām izmaksām. Tas ir centrālais elements ES Lisabonas stratēģijas ietvaros izvirzītā mērķa — attīstīt dinamisku un konkurētspējīgu ekonomiku — un Gēteborgā 2001. gadā izstrādātās stratēģijas mērķa — nodrošināt ilgtspējīgu attīstību, ņemot vērā ekonomiskos, vides un sociālos aspektus — sasniegšanai. |
| --- | --- |

2.1

Eiropas Savienība paredz izstrādāt integrētu transporta politiku ar mērķi veicināt ātrus, efektīvus un ilgtspējīgus pasažieru un preču pārvadājumus ar zemām izmaksām. Tas ir centrālais elements ES Lisabonas stratēģijas ietvaros izvirzītā mērķa — attīstīt dinamisku un konkurētspējīgu ekonomiku — un Gēteborgā 2001. gadā izstrādātās stratēģijas mērķa — nodrošināt ilgtspējīgu attīstību, ņemot vērā ekonomiskos, vides un sociālos aspektus — sasniegšanai.

| 2.2 | Vietās, kur pastāv iekšējie ūdensceļi iekšzemes navigācijai ir liels potenciāls attiecībā uz inovāciju, izaugsmi un iespējām, vides aizsardzību, uzticamību un drošību. Iekšzemes navigācijai ir nepieciešamā spēja, lai absorbētu arvien lielāku preču plūsmu Eiropā un novērstu pastāvīgu Eiropas autoceļu pārslodzi. |
| --- | --- |

2.2

Vietās, kur pastāv iekšējie ūdensceļi iekšzemes navigācijai ir liels potenciāls attiecībā uz inovāciju, izaugsmi un iespējām, vides aizsardzību, uzticamību un drošību. Iekšzemes navigācijai ir nepieciešamā spēja, lai absorbētu arvien lielāku preču plūsmu Eiropā un novērstu pastāvīgu Eiropas autoceļu pārslodzi.

| 2.3 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2002. gada 16. janvāra atzinumā par tematu “Eiropas iekšējo ūdensceļu transporta tīkla nākotne” un 2003. gada 24. septembra atzinumā par tematu “Ceļā uz kopīgām normām Eiropas iekšzemes navigācijā” analizēja situāciju Eiropas iekšējo ūdensceļu transporta jomā (3). Pēdējā no minētajiem atzinumiem pētīti apstākļi, kas kavē iekšzemes navigāciju, un skatīts jautājums par regulējuma saskaņošanas nepieciešamību tiklab sakarā ar publisko tiesību, kā arī privāto tiesību aspektiem. Atzinumā apskatīti arī citi — vides, drošības, darba tirgus un sociāla rakstura jautājumi. Sociālajiem jautājumiem 2005. gada septembrī veltīts atsevišķs pašiniciatīvas atzinums par tematu “Sociālā politika Eiropas iekšējo ūdensceļu transporta regulēšanas sistēmā” (4).
  Nesen Komiteja pieņēma pašiniciatīvas atzinumu par tematu “Eiropas iekšzemes ūdensceļu transporta institucionālā struktūra” (5); tas attiecas tieši uz vienu no paziņojumā apskatītajiem un debatēs vēl neatrisinātajiem aspektiem — publisko organizatorisko struktūru. |
| --- | --- |

2.3

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2002. gada 16. janvāra atzinumā par tematu “Eiropas iekšējo ūdensceļu transporta tīkla nākotne” un 2003. gada 24. septembra atzinumā par tematu “Ceļā uz kopīgām normām Eiropas iekšzemes navigācijā” analizēja situāciju Eiropas iekšējo ūdensceļu transporta jomā (3). Pēdējā no minētajiem atzinumiem pētīti apstākļi, kas kavē iekšzemes navigāciju, un skatīts jautājums par regulējuma saskaņošanas nepieciešamību tiklab sakarā ar publisko tiesību, kā arī privāto tiesību aspektiem. Atzinumā apskatīti arī citi — vides, drošības, darba tirgus un sociāla rakstura jautājumi. Sociālajiem jautājumiem 2005. gada septembrī veltīts atsevišķs pašiniciatīvas atzinums par tematu “Sociālā politika Eiropas iekšējo ūdensceļu transporta regulēšanas sistēmā” (4).

Nesen Komiteja pieņēma pašiniciatīvas atzinumu par tematu “Eiropas iekšzemes ūdensceļu transporta institucionālā struktūra” (5); tas attiecas tieši uz vienu no paziņojumā apskatītajiem un debatēs vēl neatrisinātajiem aspektiem — publisko organizatorisko struktūru.

| 2.4 | Skatāmajā paziņojumā Komisija piedāvā tālejošu programmu, kuras mērķis ir veicināt iekšzemes navigāciju. Pamatojoties uz padziļinātiem pētījumiem, Komisija piedāvā piecus pasākumus, kuru kopīgas īstenošanas rezultātā uzlabotos situācija iekšzemes navigācijas jomā kopumā, un tā tiktu iekļauta loģistikas ķēdē. |
| --- | --- |

2.4

Skatāmajā paziņojumā Komisija piedāvā tālejošu programmu, kuras mērķis ir veicināt iekšzemes navigāciju. Pamatojoties uz padziļinātiem pētījumiem, Komisija piedāvā piecus pasākumus, kuru kopīgas īstenošanas rezultātā uzlabotos situācija iekšzemes navigācijas jomā kopumā, un tā tiktu iekļauta loģistikas ķēdē.

| 2.5 | Pieci piedāvātie pasākumi saistīti ar:






  — | tirgiem; |
| --- | --- | --- |

2.5

Pieci piedāvātie pasākumi saistīti ar:

—

tirgiem;

| — | floti; |
| --- | --- |

—

floti;

| — | darbavietām un profesionālajām prasmēm; |
| --- | --- |

—

darbavietām un profesionālajām prasmēm;

| — | tēla veidošanu un |
| --- | --- |

—

tēla veidošanu un

| — | infrastruktūru. |
| --- | --- |

—

infrastruktūru.

Komisijas priekšlikuma atsevišķā sadaļā tiek skatīts organizatoriskās struktūras modernizācijas jautājums un piedāvāti četri varianti, bet netiek izdarīta izvēle.

Pieci piedāvātie pasākumi, kā arī organizatoriskā struktūra tiks skatīta atsevišķi turpmākajās nodaļās.

| 2.6 | Rīcības programmā paredzēts plašs pasākumu klāsts. Eiropas Savienībai, dalībvalstīm un nozarei (6) jāīsteno nepieciešamās iniciatīvas un, ja nepieciešams, jārīkojas kopīgi. Šāda saskaņota un atklāta pieeja veicinās iekšējo ūdensceļu transporta attīstību, kas savukārt veicinās Eiropas transporta politikas ilgtspējīgu attīstību. |
| --- | --- |

2.6

Rīcības programmā paredzēts plašs pasākumu klāsts. Eiropas Savienībai, dalībvalstīm un nozarei (6) jāīsteno nepieciešamās iniciatīvas un, ja nepieciešams, jārīkojas kopīgi. Šāda saskaņota un atklāta pieeja veicinās iekšējo ūdensceļu transporta attīstību, kas savukārt veicinās Eiropas transporta politikas ilgtspējīgu attīstību.

3.   Vispārīgas piezīmes.

| 3.1 | Vienlīdzīgu apstākļu radīšana un uzturēšana dažādiem transporta veidiem un dalībvalstīm ir nepieciešams priekšnoteikums veiksmīgai tirgus darbībai, nodrošinot iekšējo ūdensceļu transporta pilnīgu liberalizāciju un konkurences apstākļus. |
| --- | --- |

3.1

Vienlīdzīgu apstākļu radīšana un uzturēšana dažādiem transporta veidiem un dalībvalstīm ir nepieciešams priekšnoteikums veiksmīgai tirgus darbībai, nodrošinot iekšējo ūdensceļu transporta pilnīgu liberalizāciju un konkurences apstākļus.

| 3.2 | Pārvadājumi pa iekšējiem ūdensceļiem tiek uzskatīti par labākas transporta tirgus sabalansētības līdzekli. Lai pilnībā izmantotu minētā transportēšanas veida potenciālu, ir jāpārvar virkne šķēršļu, kas šobrīd kavē nozares pilnīgu attīstību. Minētie šķēršļi galvenokārt novērojami infrastruktūru un Eiropas tīklu attīstības jomā. Tie saistīti arī ar iekšzemes navigācijas tiesiskās un institucionālās saskaņotības un vienotības trūkumu. |
| --- | --- |

3.2

Pārvadājumi pa iekšējiem ūdensceļiem tiek uzskatīti par labākas transporta tirgus sabalansētības līdzekli. Lai pilnībā izmantotu minētā transportēšanas veida potenciālu, ir jāpārvar virkne šķēršļu, kas šobrīd kavē nozares pilnīgu attīstību. Minētie šķēršļi galvenokārt novērojami infrastruktūru un Eiropas tīklu attīstības jomā. Tie saistīti arī ar iekšzemes navigācijas tiesiskās un institucionālās saskaņotības un vienotības trūkumu.

| 3.3 | Eiropas Komisijas priekšlikumā atzīts, ka jāveicina iekšējo ūdensceļu transports, izstrādājot integrētu rīcības programmu, kurā īpaša uzmanība pievērsta konkrētiem pasākumiem šī pārvadājumu veida tirdzniecības potenciāla pilnvērtīgai izmantošanai, padarot to lietotājiem pievilcīgāku. EESK izsaka gandarījumu par šo priekšlikumu, kas ir pozitīvs ieguldījums transporta problēmu risināšanā un iekšzemes navigācijas veicināšanā. |
| --- | --- |

3.3

Eiropas Komisijas priekšlikumā atzīts, ka jāveicina iekšējo ūdensceļu transports, izstrādājot integrētu rīcības programmu, kurā īpaša uzmanība pievērsta konkrētiem pasākumiem šī pārvadājumu veida tirdzniecības potenciāla pilnvērtīgai izmantošanai, padarot to lietotājiem pievilcīgāku. EESK izsaka gandarījumu par šo priekšlikumu, kas ir pozitīvs ieguldījums transporta problēmu risināšanā un iekšzemes navigācijas veicināšanā.

| 3.4 | EESK pauž nozēlu, ka nav paredzēti nekādi sociālie pasākumi. EESK 2005. gada pašiniciatīvas atzinumā par minēto tematu formulēja konkrētus ieteikumus. Tā izteikti uzstāj, ka minētais trūkums jānovērš atbilstoši pašiniciatīvas atzinumā sniegtajiem ieteikumiem. |
| --- | --- |

3.4

EESK pauž nozēlu, ka nav paredzēti nekādi sociālie pasākumi. EESK 2005. gada pašiniciatīvas atzinumā par minēto tematu formulēja konkrētus ieteikumus. Tā izteikti uzstāj, ka minētais trūkums jānovērš atbilstoši pašiniciatīvas atzinumā sniegtajiem ieteikumiem.

4.   Īpašas piezīmes.

4.1   Tirgi.

| 4.1.1 | Lai veicinātu uzņēmējdarbību iekšējo ūdensceļu transporta jomā, ir svarīgi radīt atbilstošu vidi un labvēlīgus apstākļus sekmīgai nozares darbībai un vienlīdzīgu ekonomisko, vides un sociālo noteikumu salīdzinājumā ar citiem pārvadājumu veidiem nodrošināšanai. Labāk saskaņojot visus iesaistīto publisko dienestu darbību un attiecīgās politikas, ir jāvienkāršo nepieciešamās formalitātes. |
| --- | --- |

4.1.1

Lai veicinātu uzņēmējdarbību iekšējo ūdensceļu transporta jomā, ir svarīgi radīt atbilstošu vidi un labvēlīgus apstākļus sekmīgai nozares darbībai un vienlīdzīgu ekonomisko, vides un sociālo noteikumu salīdzinājumā ar citiem pārvadājumu veidiem nodrošināšanai. Labāk saskaņojot visus iesaistīto publisko dienestu darbību un attiecīgās politikas, ir jāvienkāršo nepieciešamās formalitātes.

| 4.1.2 | Lai tirgu padarītu pievilcīgāku jauniem uzņēmumiem un vienlaicīgi ļautu attīstīties jau esošajiem uzņēmumiem, ar nodokļu atvieglojumiem ir jāveicina (atkārtotas) investīcijas, jo īpaši ierosinātie pasākumi un līdzekļi, kas galvenokārt saistīti ar vadlīnijām valsts atbalsta, kā arī tādu pētniecības un tehnoloģiju izstrādes programmu jomā, kuras veltītas konkrēti iekšzemes kuģniecībai. Tieši lielas investīciju izmaksas var kavēt nozares paplašināšanu un atjaunošanu. |
| --- | --- |

4.1.2

Lai tirgu padarītu pievilcīgāku jauniem uzņēmumiem un vienlaicīgi ļautu attīstīties jau esošajiem uzņēmumiem, ar nodokļu atvieglojumiem ir jāveicina (atkārtotas) investīcijas, jo īpaši ierosinātie pasākumi un līdzekļi, kas galvenokārt saistīti ar vadlīnijām valsts atbalsta, kā arī tādu pētniecības un tehnoloģiju izstrādes programmu jomā, kuras veltītas konkrēti iekšzemes kuģniecībai. Tieši lielas investīciju izmaksas var kavēt nozares paplašināšanu un atjaunošanu.

| 4.1.3 | Tiesisko regulējumu pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem Eiropā galvenokārt izstrādājusi Reinas Kuģniecības centrālā komisija (CCNR). Lai uzlabotu administratīvo un tiesisko pamatu, Reinas un Donavas upju komisijas, jo īpaši CCNR, ir veikušas pasākumus tiesību aktu saskaņošanai attiecībā uz kuģu apkalpi, kuģiem, kuģu vadītāju apliecībām un atbildību. Tādēļ abas komisijas kā nozares atbildīgi dalībnieki (7) ir jāiekļauj paziņojumā sniegtajās līdzekļu tabulās. |
| --- | --- |

4.1.3

Tiesisko regulējumu pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem Eiropā galvenokārt izstrādājusi Reinas Kuģniecības centrālā komisija (CCNR). Lai uzlabotu administratīvo un tiesisko pamatu, Reinas un Donavas upju komisijas, jo īpaši CCNR, ir veikušas pasākumus tiesību aktu saskaņošanai attiecībā uz kuģu apkalpi, kuģiem, kuģu vadītāju apliecībām un atbildību. Tādēļ abas komisijas kā nozares atbildīgi dalībnieki (7) ir jāiekļauj paziņojumā sniegtajās līdzekļu tabulās.

| 4.1.4 | Tādēļ Komiteja norāda arī uz Eiropas Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai (COM (2005) 592) par pasažieru pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos uz jūras un iekšzemes ūdensceļiem. Ar šo priekšlikumu Komisija vēlas iedibināt vienotu jūras un iekšzemes ūdensceļu transporta pārvadātāju atbildību. |
| --- | --- |

4.1.4

Tādēļ Komiteja norāda arī uz Eiropas Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai (COM (2005) 592) par pasažieru pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos uz jūras un iekšzemes ūdensceļiem. Ar šo priekšlikumu Komisija vēlas iedibināt vienotu jūras un iekšzemes ūdensceļu transporta pārvadātāju atbildību.

| 4.1.5 | Starp abiem pārvadājumu veidiem tomēr pastāv tik ievērojamas atšķirības, ka ir nepieciešami dažādi noteikumi, kuros ņemtas vērā to īpatnības. Lai vispārējās atbildības ierobežošanu, ko iekšzemes ūdensceļu transporta jomā pašreiz regulē starptautiska konvencija (8), pielāgotu augstākam limitam, upju komisiju vadībā notiek sarunas par grozījumiem minētajā konvencijā. Grozījumu mērķis ir arī konvencijas piemērošana ne tikai Reinas baseina valstīs, bet arī citās Eiropas valstīs, kur pastāv iekšzemes ūdensceļu transports. |
| --- | --- |

4.1.5

Starp abiem pārvadājumu veidiem tomēr pastāv tik ievērojamas atšķirības, ka ir nepieciešami dažādi noteikumi, kuros ņemtas vērā to īpatnības. Lai vispārējās atbildības ierobežošanu, ko iekšzemes ūdensceļu transporta jomā pašreiz regulē starptautiska konvencija (8), pielāgotu augstākam limitam, upju komisiju vadībā notiek sarunas par grozījumiem minētajā konvencijā. Grozījumu mērķis ir arī konvencijas piemērošana ne tikai Reinas baseina valstīs, bet arī citās Eiropas valstīs, kur pastāv iekšzemes ūdensceļu transports.

| 4.1.6 | Šajā sakarā EESK atsaucas uz savu atzinumu par tematu “Ceļā uz kopīgām normām Eiropas iekšzemes navigācijā” un iesaka turpināt sarunu procesu. |
| --- | --- |

4.1.6

Šajā sakarā EESK atsaucas uz savu atzinumu par tematu “Ceļā uz kopīgām normām Eiropas iekšzemes navigācijā” un iesaka turpināt sarunu procesu.

4.2   Flote.

| 4.2.1 | Iekšzemes navigācijas kuģiem ir ilgs mūžs. Tāpēc programmām, kuru mērķis ir atvieglot pielāgošanos jaunajiem tehniskajiem standartiem un kuru pamatā ir pamatnostādnes par valsts atbalstu, ir jāveicina flotes modernizācija un inovācija. Jāīsteno pētniecības un tehnologiju izstrādes programmas, kā arī atbalsta programmas, kas īpaši izstrādātas nolūkā palīdzēt iekšzemes ūdensceļu transporta nozarei risināt nepieciešamos inovācijas jautājumus un pielāgot pašreizējo floti jaunajiem vides un drošības standartiem. |
| --- | --- |

4.2.1

Iekšzemes navigācijas kuģiem ir ilgs mūžs. Tāpēc programmām, kuru mērķis ir atvieglot pielāgošanos jaunajiem tehniskajiem standartiem un kuru pamatā ir pamatnostādnes par valsts atbalstu, ir jāveicina flotes modernizācija un inovācija. Jāīsteno pētniecības un tehnologiju izstrādes programmas, kā arī atbalsta programmas, kas īpaši izstrādātas nolūkā palīdzēt iekšzemes ūdensceļu transporta nozarei risināt nepieciešamos inovācijas jautājumus un pielāgot pašreizējo floti jaunajiem vides un drošības standartiem.

| 4.2.2 | Iekšzemes kuģniecība ir transporta veids, kas transporta tirgu izaugsmes apstākļos var mazināt citu tīklu noslogotību un ar savu drošību un vidi saudzējošo raksturu sekmēt transporta problēmu ilgtspējīgu risinājumu. Nozares uzmanības fokusā vienmēr bijušas normas attiecībā uz emisijām, degvielas kvalitāte, aizsardzība pret troksni un kuģu ekspluatācijas radīto atkritumu apstrāde. Šobrīd kuģu opertori, konstruktori un publiskās iestādes pārdomā jaunas metodes, lai nākamajā gadu desmitā vēl vairāk samazinātu emisijas. Iekšzemes navigācijas nozare paredz saglabāt pozitīvos vides rādītājus salīdzinājumā ar citiem transporta veidiem. Tā ir uzņēmusies samazināt emisiju līmeni, un šī saistība ir jāatbalsta, lai uzturētu nozares kā vidi saudzējoša dalībnieka tēlu. |
| --- | --- |

4.2.2

Iekšzemes kuģniecība ir transporta veids, kas transporta tirgu izaugsmes apstākļos var mazināt citu tīklu noslogotību un ar savu drošību un vidi saudzējošo raksturu sekmēt transporta problēmu ilgtspējīgu risinājumu. Nozares uzmanības fokusā vienmēr bijušas normas attiecībā uz emisijām, degvielas kvalitāte, aizsardzība pret troksni un kuģu ekspluatācijas radīto atkritumu apstrāde. Šobrīd kuģu opertori, konstruktori un publiskās iestādes pārdomā jaunas metodes, lai nākamajā gadu desmitā vēl vairāk samazinātu emisijas. Iekšzemes navigācijas nozare paredz saglabāt pozitīvos vides rādītājus salīdzinājumā ar citiem transporta veidiem. Tā ir uzņēmusies samazināt emisiju līmeni, un šī saistība ir jāatbalsta, lai uzturētu nozares kā vidi saudzējoša dalībnieka tēlu.

| 4.2.3 | Pārvadājumu ar iekšzemes kuģniecības kuģiem priekšrocības izriet no visa šī transporta veida koncepta, ņemot vērā lielās priekšrocības attiecībā uz sastrēgumiem, infrastruktūru uzturēšanu un izmantošanu, nelaimes gadījumus un citus relevantus faktorus. Kombinētā transporta sistēmā uzsvaru novirzot uz iekšzemes ūdensceļu transportu ne tikai uzlabojas pārvadājumu ķēdes vides rādītāji, bet arī attīstās ilgtspējīga transporta sistēma plašākā nozīmē. |
| --- | --- |

4.2.3

Pārvadājumu ar iekšzemes kuģniecības kuģiem priekšrocības izriet no visa šī transporta veida koncepta, ņemot vērā lielās priekšrocības attiecībā uz sastrēgumiem, infrastruktūru uzturēšanu un izmantošanu, nelaimes gadījumus un citus relevantus faktorus. Kombinētā transporta sistēmā uzsvaru novirzot uz iekšzemes ūdensceļu transportu ne tikai uzlabojas pārvadājumu ķēdes vides rādītāji, bet arī attīstās ilgtspējīga transporta sistēma plašākā nozīmē.

| 4.2.4 | Iekšzemes navigācijai ir svarīga nozīme kombinētā transporta ķēdē. Kombinētā transporta koncepcijas attīstīšana ir plaši jāatbalsta, jo tā ir alternatīva autotransportam. Lai gan šāda veida koncepcija pirms dažiem gadiem tika attīstīts konteineru pārvadājumu jomā, ir jāveic papildu pasākumi, lai pilnībā izmantotu iespējas, ko sniedz kombinētie pārvadājumi, tostarp pa iekšzemes ūdensceļiem. |
| --- | --- |

4.2.4

Iekšzemes navigācijai ir svarīga nozīme kombinētā transporta ķēdē. Kombinētā transporta koncepcijas attīstīšana ir plaši jāatbalsta, jo tā ir alternatīva autotransportam. Lai gan šāda veida koncepcija pirms dažiem gadiem tika attīstīts konteineru pārvadājumu jomā, ir jāveic papildu pasākumi, lai pilnībā izmantotu iespējas, ko sniedz kombinētie pārvadājumi, tostarp pa iekšzemes ūdensceļiem.

| 4.2.5 | Konkrēti, upju krastos ir jāizveido iekraušanas/izkraušanas piestātnes. Visas esošas un jaunās ostas ir jāiekārto atbilstoši kombinēto pārvadājumu sistēmai. Kombinēto pārvadājumu efektivitāti lielā mērā nosaka ostas infrastruktūras efektivitāte un nevainojams ūdensceļu stāvoklis (piemēram, pietiekami liels upju un kanālu tiltu augstums). |
| --- | --- |

4.2.5

Konkrēti, upju krastos ir jāizveido iekraušanas/izkraušanas piestātnes. Visas esošas un jaunās ostas ir jāiekārto atbilstoši kombinēto pārvadājumu sistēmai. Kombinēto pārvadājumu efektivitāti lielā mērā nosaka ostas infrastruktūras efektivitāte un nevainojams ūdensceļu stāvoklis (piemēram, pietiekami liels upju un kanālu tiltu augstums).

4.3   Nodarbinātība un profesionālās iemaņas.

| 4.3.1 | Iekšzemes navigācija ir augti profesionāla nozare. Tā prasa arvien plašākas profesionālās zināšanas ne tikai kuģošanas un tehniskajā jomā, bet arī drošības, informācijas un komunikācijas tehnoloģiju un loģistikas jomā. Izglītībai jābūt atbilstošai pieaugošajām prasībām, atbalstot šo perspektīvo profesiju un ļaujot izmanto tās potenciālu. Izglītības un apmācības programmu standartizācija, kas jau veikta jūras pārvadājumu jomā, var veicināt lielāku profesionalitāti, it īpaši pārvadājot bīstamās vielas. Ir jāizstrādā darbā pieņemšanas, izglītības un apmācības programmas ar mērķi piesaistīt minētajai nozarei jauniešus un tādējādi uzturēt nepieciešamās prasmes. |
| --- | --- |

4.3.1

Iekšzemes navigācija ir augti profesionāla nozare. Tā prasa arvien plašākas profesionālās zināšanas ne tikai kuģošanas un tehniskajā jomā, bet arī drošības, informācijas un komunikācijas tehnoloģiju un loģistikas jomā. Izglītībai jābūt atbilstošai pieaugošajām prasībām, atbalstot šo perspektīvo profesiju un ļaujot izmanto tās potenciālu. Izglītības un apmācības programmu standartizācija, kas jau veikta jūras pārvadājumu jomā, var veicināt lielāku profesionalitāti, it īpaši pārvadājot bīstamās vielas. Ir jāizstrādā darbā pieņemšanas, izglītības un apmācības programmas ar mērķi piesaistīt minētajai nozarei jauniešus un tādējādi uzturēt nepieciešamās prasmes.

| 4.3.2 | Kopienas līmenī jāuzsāk konstruktīvs sociālais dialogs, lai pilnveidotu stratēģiju nolūkā darbu iekšzemes navigācijā padarīt pievilcīgu, piesaistīt minētajai nozarei darbaspēku un nodrošināt salīdzināmus sociālos un darba apstākļus visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

4.3.2

Kopienas līmenī jāuzsāk konstruktīvs sociālais dialogs, lai pilnveidotu stratēģiju nolūkā darbu iekšzemes navigācijā padarīt pievilcīgu, piesaistīt minētajai nozarei darbaspēku un nodrošināt salīdzināmus sociālos un darba apstākļus visās dalībvalstīs.

| 4.3.3 | Kā jau minēts, Reinas Kuģniecības centrālā komisija (CCNR) ir izstrādājusi lielāko daļu tiesiskā regulējuma attiecībā uz pārvadājumiem pa Eiropas iekšējiem ūdensceļiem. CCNR kopā ar Donavas komisiju nodrošina prasību saskaņošanu attiecībā uz apkalpi un kuģa vadītāja apliecību. Upju komisijām kopā ar Eiropas Komisiju ir jāturpina darbs, lai nodrošinātu pēc iespējas lielāku saskaņotību šajā nozarē. |
| --- | --- |

4.3.3

Kā jau minēts, Reinas Kuģniecības centrālā komisija (CCNR) ir izstrādājusi lielāko daļu tiesiskā regulējuma attiecībā uz pārvadājumiem pa Eiropas iekšējiem ūdensceļiem. CCNR kopā ar Donavas komisiju nodrošina prasību saskaņošanu attiecībā uz apkalpi un kuģa vadītāja apliecību. Upju komisijām kopā ar Eiropas Komisiju ir jāturpina darbs, lai nodrošinātu pēc iespējas lielāku saskaņotību šajā nozarē.

| 4.3.4 | Stingrāk jākontrolē valstu sociālo tiesību normu piemērošana. Komisijai būtu jāveicina dalībvalstu kontroles iestāžu darbības koordinācija. Šajā sakarā īpaša uzmanība jāpievērš izpriecceļojumu kuģiem. |
| --- | --- |

4.3.4

Stingrāk jākontrolē valstu sociālo tiesību normu piemērošana. Komisijai būtu jāveicina dalībvalstu kontroles iestāžu darbības koordinācija. Šajā sakarā īpaša uzmanība jāpievērš izpriecceļojumu kuģiem.

| 4.3.5 | EESK uzskata (skatīt Komitejas pašiniciatīvas atzinumu par tematu “Sociālā politika Eiropas iekšzemes navigācijas sistēmas ietvaros”), ka Komisijai, pamatojoties uz CCNR un Donavas komisijas — tām vienmēr īpaši pievēršoties sociālās politikas jautājumiem — tradīcijām, pieredzi un kompetenci, ir īpašas priekšrocības sociālās politikas plašākā nozīmē veicināšanā. |
| --- | --- |

4.3.5

EESK uzskata (skatīt Komitejas pašiniciatīvas atzinumu par tematu “Sociālā politika Eiropas iekšzemes navigācijas sistēmas ietvaros”), ka Komisijai, pamatojoties uz CCNR un Donavas komisijas — tām vienmēr īpaši pievēršoties sociālās politikas jautājumiem — tradīcijām, pieredzi un kompetenci, ir īpašas priekšrocības sociālās politikas plašākā nozīmē veicināšanā.

4.4   Tēla veidošana.

| 4.4.1 | Pārvadājumi pa iekšējiem ūdensceļiem ir uzticams, drošs, vidi saudzējošs transporta veids ar zemām izmaksām. Lai mainītu tradicionālās sistēmas, kam raksturīga pretēja virzība, ir jāveicina iedzīvotāju zināšanas un informētība par nozares reālo potenciālu attiecībā uz kvalitāti un drošību. |
| --- | --- |

4.4.1

Pārvadājumi pa iekšējiem ūdensceļiem ir uzticams, drošs, vidi saudzējošs transporta veids ar zemām izmaksām. Lai mainītu tradicionālās sistēmas, kam raksturīga pretēja virzība, ir jāveicina iedzīvotāju zināšanas un informētība par nozares reālo potenciālu attiecībā uz kvalitāti un drošību.

| 4.4.2 | Jau izveidotā tirgus uzraudzības sistēma var būt ļoti noderīga, īstenojot iekšzemes navigācijas tendenču un attīstības uzraudzību un izplatot attiecīgo informāciju galvenajiem nozares dalībniekiem. Eiropas Komisijai ar upju komisiju un uzņēmumu palīdzību ir jāsniedz nozarei nepieciešamā informācija. |
| --- | --- |

4.4.2

Jau izveidotā tirgus uzraudzības sistēma var būt ļoti noderīga, īstenojot iekšzemes navigācijas tendenču un attīstības uzraudzību un izplatot attiecīgo informāciju galvenajiem nozares dalībniekiem. Eiropas Komisijai ar upju komisiju un uzņēmumu palīdzību ir jāsniedz nozarei nepieciešamā informācija.

| 4.4.3 | Var arī uzskatīt, ka veicināšanas centru izveide un to atbalstīšana ir līdzeklis informācijas par nozari izplatīšanai visiem uzņēmumiem, kam, lai gūtu panākumus, profesionālo organizāciju vadībā un uzraudzībā konkrēti jārealizē nozares iespējas. |
| --- | --- |

4.4.3

Var arī uzskatīt, ka veicināšanas centru izveide un to atbalstīšana ir līdzeklis informācijas par nozari izplatīšanai visiem uzņēmumiem, kam, lai gūtu panākumus, profesionālo organizāciju vadībā un uzraudzībā konkrēti jārealizē nozares iespējas.

4.5   Infrastruktūra.

| 4.5.1 | Nesenie plūdi vairākās Donavas baseina valstīs aktualizēja debates par nepieciešamību infrastruktūru izveidošanā ņemt vērā ekoloģisko dimensiju. Pēc Vācijas iestāžu pieprasījuma sagatavotais ziņojums par 2003. gada plūdiem Elbā liecināja, ka iekšzemes navigācija nekādā veidā nav ietekmējusi situāciju, un tātad tā nav vainojama ne plūdu izraisīšanā, ne to sekās. |
| --- | --- |

4.5.1

Nesenie plūdi vairākās Donavas baseina valstīs aktualizēja debates par nepieciešamību infrastruktūru izveidošanā ņemt vērā ekoloģisko dimensiju. Pēc Vācijas iestāžu pieprasījuma sagatavotais ziņojums par 2003. gada plūdiem Elbā liecināja, ka iekšzemes navigācija nekādā veidā nav ietekmējusi situāciju, un tātad tā nav vainojama ne plūdu izraisīšanā, ne to sekās.

| 4.5.2 | Preču un pasažieru pārvadājumu sekmīga norise ir atkarīga no infrastruktūras kvalitātes. Esošās ūdensceļu infrastruktūras ir atbilstoši jāuztur, jānovērš galvenie trūkumi un jāizveido trūkstošie savienojumi. Šajā sakarā jāparedz arī veco infrastruktūru atjaunošana. |
| --- | --- |

4.5.2

Preču un pasažieru pārvadājumu sekmīga norise ir atkarīga no infrastruktūras kvalitātes. Esošās ūdensceļu infrastruktūras ir atbilstoši jāuztur, jānovērš galvenie trūkumi un jāizveido trūkstošie savienojumi. Šajā sakarā jāparedz arī veco infrastruktūru atjaunošana.

| 4.5.3 | Jaunajā Lisabonas stratēģijā konkurētspējai un nodarbinātībai Eiropas transporta tīkls ir minēts kā būtisks elements. No 30 prioritāriem projektiem tomēr tikai divi attiecas uz prioritāriem iekšzemes navigācijas ceļiem. Tie ir projekts Nr.18 (ūdensceļš Reina/Mēza-Maina-Donava) un Nr.30 (ūdensceļš Sēna-Esko). |
| --- | --- |

4.5.3

Jaunajā Lisabonas stratēģijā konkurētspējai un nodarbinātībai Eiropas transporta tīkls ir minēts kā būtisks elements. No 30 prioritāriem projektiem tomēr tikai divi attiecas uz prioritāriem iekšzemes navigācijas ceļiem. Tie ir projekts Nr.18 (ūdensceļš Reina/Mēza-Maina-Donava) un Nr.30 (ūdensceļš Sēna-Esko).

| 4.5.4 | Izstrādājot 2007.–2013. gada budžetu, Komisija ierosināja krasi samazināt Eiropas transporta tīkliem (TEN-T) paredzēto finansējumu. EESK aicina ieinteresētās dalībvalstis nekavējoties uzsākt pasākumus TEN-T ietvaros, lai neapdraudētu minēto iekšzemes navigācijas projektu līdzfinansējumu. |
| --- | --- |

4.5.4

Izstrādājot 2007.–2013. gada budžetu, Komisija ierosināja krasi samazināt Eiropas transporta tīkliem (TEN-T) paredzēto finansējumu. EESK aicina ieinteresētās dalībvalstis nekavējoties uzsākt pasākumus TEN-T ietvaros, lai neapdraudētu minēto iekšzemes navigācijas projektu līdzfinansējumu.

| 4.5.5 | Komiteja aicina Komisiju iecelt koordinatoru (pēc dzelzceļa projektu parauga), kas koordinētu un veicinātu abu iekšzemes navigācijas projektu izpildi. |
| --- | --- |

4.5.5

Komiteja aicina Komisiju iecelt koordinatoru (pēc dzelzceļa projektu parauga), kas koordinētu un veicinātu abu iekšzemes navigācijas projektu izpildi.

| 4.5.6 | Komiteja sagaida, ka Komisijas uzsāks izsludināto procesu sakarā ar infrastruktūras tarifu noteikšanu. |
| --- | --- |

4.5.6

Komiteja sagaida, ka Komisijas uzsāks izsludināto procesu sakarā ar infrastruktūras tarifu noteikšanu.

4.6   Organizatoriskās struktūras modernizācija.

| 4.6.1 | Atbilstoši grupas “Eiropas iekšzemes navigācijas sistēma” (EFIN) nesenajam pētījumam ar nosaukumu “Jauna institucionālā struktūra Eiropas iekšzemes kuģniecībai” un Eiropas Komisijas uzdevumā sagatavotajam ziņojumam “Iekšējo ūdensceļu transporta perspektīvas paplašinātā Eiropā” (PINE) viens no svarīgākajiem secinājumiem ir tas, ka iekšējo ūdensceļu transporta politikas ietekme ir pārāk vāja un tā stratēģiskā politika nav pietiekami izstrādāta. Tādēļ EESK nesen nolēma sagatavot pašiniciatīvas atzinumu par Eiropas iekšzemes navigācijas institucionālo struktūru. Ņemot vērā šī dokumenta apjoma ierobežojumus, lūdzam skatīt minēto atzinumu. |
| --- | --- |

4.6.1

Atbilstoši grupas “Eiropas iekšzemes navigācijas sistēma” (EFIN) nesenajam pētījumam ar nosaukumu “Jauna institucionālā struktūra Eiropas iekšzemes kuģniecībai” un Eiropas Komisijas uzdevumā sagatavotajam ziņojumam “Iekšējo ūdensceļu transporta perspektīvas paplašinātā Eiropā” (PINE) viens no svarīgākajiem secinājumiem ir tas, ka iekšējo ūdensceļu transporta politikas ietekme ir pārāk vāja un tā stratēģiskā politika nav pietiekami izstrādāta. Tādēļ EESK nesen nolēma sagatavot pašiniciatīvas atzinumu par Eiropas iekšzemes navigācijas institucionālo struktūru. Ņemot vērā šī dokumenta apjoma ierobežojumus, lūdzam skatīt minēto atzinumu.

Briselē, 2006. gada 14. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  OV C 24, 2006. gada 31. janvārī.

1

(2)  Strasbūras Konvencija par atbildības ierobežošanu iekšzemes navigācijā (CLNI).

2

CLNI

(3)  OV C 80, 3.04.2002 un OV C 10, 14.01.2004.

3

(4)  OV C 24, 31.01.2006.

4

(5)  OV C 185, 8.08.2006.

5

(6)  Šajā atzinumā ar “nozari” tiek saprasti cita starpā arī nozares darbu devēji, pastāvīgi nodarbinātie un darba ņēmēji.

6

(7)  Šeit jāatgādina par EESK atzinumā par sociālo politiku izteikto aicinājumu konsulteties ar minētajām upju komisijām.

7

(8)  Strasbūras Konvencija par atbildības ierobežošanu iekšzemes navigācijā. (CLNI)

8

CLNI

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/222 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/222

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Atšķirību izlīdzināšana platjoslas pakalpojumu jomā”

COM(2006) 129 galīgā redakcija

(2006/C 318/36)

Komisija 2006. gada 5. aprīlī saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un socialo lietu padomi par augstak mineto tematu.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2006. gada 4. septembrī. Ziņotājs — McDonogh kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (2006. gada 13. septembra sēdē), ar 193 balsīm par, 1 balsi pret un 4 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Ievads.

| 1.1 | Komiteja ir gandarīta, ka, risinot būtisko problēmu, kas saistīta ar digitālās plaisas paplašināšanos starp Eiropas Savienības attīstītajiem un mazāk attīstītiem reģioniem, komisāri informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu, konkurences, reģionālās politikas, lauksaimniecības un lauku attīstības jomās izmanto koordinētu pieeju. |
| --- | --- |

1.1

Komiteja ir gandarīta, ka, risinot būtisko problēmu, kas saistīta ar digitālās plaisas paplašināšanos starp Eiropas Savienības attīstītajiem un mazāk attīstītiem reģioniem, komisāri informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu, konkurences, reģionālās politikas, lauksaimniecības un lauku attīstības jomās izmanto koordinētu pieeju.

| 1.2 | Tomēr Komisijas paziņojumā par tematu “Atšķirību izlīdzināšana platjoslas pakalpojumu jomā” COM(2006) 129 izvirzītie mērķi nav pietiekami vērienīgi, kā arī nav iekļauti konkrēti ieteikumi, kas liecinātu par nopietnu apņemšanos attiecībā uz minēto atšķirību izlīdzināšanu. |
| --- | --- |

1.2

Tomēr Komisijas paziņojumā par tematu “Atšķirību izlīdzināšana platjoslas pakalpojumu jomā” COM(2006) 129 izvirzītie mērķi nav pietiekami vērienīgi, kā arī nav iekļauti konkrēti ieteikumi, kas liecinātu par nopietnu apņemšanos attiecībā uz minēto atšķirību izlīdzināšanu.

| 1.3 | Foruma digitālās plaisas novēršanai (DDF) ziņojumā (1) tika analizēts platjoslas digitālās plaisas teritoriālais aspekts Eiropā un noteiktas ES iespējamās iniciatīvas atšķirību izlīdzināšanā. Ņemot vērā DDF izvirzītās problēmas nopietnību un kavējošo ietekmi uz ekonomisko un sociālo attīstību, ko radījušas atšķirības platjoslas pakalpojumu piekļuves jomā, Komisijai jārīkojas aktīvāk, lai risinātu pieaugošo problēmu saistībā ar digitālo plaisu. |
| --- | --- |

1.3

Foruma digitālās plaisas novēršanai (DDF) ziņojumā (1) tika analizēts platjoslas digitālās plaisas teritoriālais aspekts Eiropā un noteiktas ES iespējamās iniciatīvas atšķirību izlīdzināšanā. Ņemot vērā DDF izvirzītās problēmas nopietnību un kavējošo ietekmi uz ekonomisko un sociālo attīstību, ko radījušas atšķirības platjoslas pakalpojumu piekļuves jomā, Komisijai jārīkojas aktīvāk, lai risinātu pieaugošo problēmu saistībā ar digitālo plaisu.

| 1.4 | EESK atzinīgi vērtē 2006. gada 11.jūnija Rīgas ministru deklarāciju (2) par e-integrāciju, kas dalībvalstīm liek veikt pasākumus, lai ievērojami samazinātu interneta pieejamības reģionālās atšķirības Eiropā, palielinot platjoslas infrastruktūras pārklājumu attālās teritorijās, un līdz 2010. gadam uz pusi samazinātu atpalicību interneta lietošanā sociālās atstumtības riska grupās. Komisijai tagad jāatbalsta minētā deklarācija ar politikas iniciatīvām un ieteikumiem, kas ātri novērstu digitālo plaisu.
  Komiteja šajā atzinumā vēlas pievērst uzmanību jomām, kurās ir vērojamas īpašas problēmas, kā arī sniegt ieteikumus turpmākajai darbībai. |
| --- | --- |

1.4

EESK atzinīgi vērtē 2006. gada 11.jūnija Rīgas ministru deklarāciju (2) par e-integrāciju, kas dalībvalstīm liek veikt pasākumus, lai ievērojami samazinātu interneta pieejamības reģionālās atšķirības Eiropā, palielinot platjoslas infrastruktūras pārklājumu attālās teritorijās, un līdz 2010. gadam uz pusi samazinātu atpalicību interneta lietošanā sociālās atstumtības riska grupās. Komisijai tagad jāatbalsta minētā deklarācija ar politikas iniciatīvām un ieteikumiem, kas ātri novērstu digitālo plaisu.

Komiteja šajā atzinumā vēlas pievērst uzmanību jomām, kurās ir vērojamas īpašas problēmas, kā arī sniegt ieteikumus turpmākajai darbībai.

2.   Ieteikumi.

| 2.1 | EESK uzskata, ka, ņemot vērā platjoslas pakalpojumu aizvien pieaugošo nozīmīgumu ekonomiskajā un sociālajā attīstībā, platjoslas pakalpojumi jāiekļauj universālā pakalpojuma definīcijā (3) kā sabiedrībai ļoti nozīmīgi pakalpojumi. |
| --- | --- |

2.1

EESK uzskata, ka, ņemot vērā platjoslas pakalpojumu aizvien pieaugošo nozīmīgumu ekonomiskajā un sociālajā attīstībā, platjoslas pakalpojumi jāiekļauj universālā pakalpojuma definīcijā (3) kā sabiedrībai ļoti nozīmīgi pakalpojumi.

| 2.2 | Komisijai būtu jāveic visi iespējamie pasākumi, lai nodrošinātu to, ka dalībvalstis konsekventi izpilda reglamentējošos noteikumus elektronisko sakaru jomā (4); |
| --- | --- |

2.2

Komisijai būtu jāveic visi iespējamie pasākumi, lai nodrošinātu to, ka dalībvalstis konsekventi izpilda reglamentējošos noteikumus elektronisko sakaru jomā (4);

| 2.3 | Komisijai būtu jāpasver īpaši pasākumi un sankcijas, lai dalībvalstīs paātrinātu pieslēgumu faktiskas liberalizācijas (LLU) procesu. Galvenie šķēršļi, kas kavē tik ļoti nepieciešamo konkurenci pakalpojumu jomā (jo īpaši attiecībā uz platjoslas tīklu pārklājumu), ir aizkavēšanās un tehniski šķēršļi, kuri saistīti ar faktiskas LLU ieviešanu. |
| --- | --- |

2.3

Komisijai būtu jāpasver īpaši pasākumi un sankcijas, lai dalībvalstīs paātrinātu pieslēgumu faktiskas liberalizācijas (LLU) procesu. Galvenie šķēršļi, kas kavē tik ļoti nepieciešamo konkurenci pakalpojumu jomā (jo īpaši attiecībā uz platjoslas tīklu pārklājumu), ir aizkavēšanās un tehniski šķēršļi, kuri saistīti ar faktiskas LLU ieviešanu.

| 2.4 | Komisijai būtu jāmudina dalībvalstis aizstāvēt savas nacionālās intereses, lai saglabātu vai atgūtu ietekmi pār nozīmīgākajiem telekomunikāciju tīkla infrastruktūras objektiem — maģistrālajiem pārraides un komutācijas tīkliem. Valdības ietekme ir nepieciešama, lai nodrošinātu šo valstiski nozīmīgo resursu attīstīšanu un izmantošanu tādu nacionālās politikas mērķu sasniegšanai kā atšķirību izlīdzināšana platjoslas pakalpojumu jomā. |
| --- | --- |

2.4

Komisijai būtu jāmudina dalībvalstis aizstāvēt savas nacionālās intereses, lai saglabātu vai atgūtu ietekmi pār nozīmīgākajiem telekomunikāciju tīkla infrastruktūras objektiem — maģistrālajiem pārraides un komutācijas tīkliem. Valdības ietekme ir nepieciešama, lai nodrošinātu šo valstiski nozīmīgo resursu attīstīšanu un izmantošanu tādu nacionālās politikas mērķu sasniegšanai kā atšķirību izlīdzināšana platjoslas pakalpojumu jomā.

| 2.5 | Jāpārskata dalībvalstu platjoslas stratēģijas, iekļaujot īpašus pasākumus, lai līdz 2010. gadam likvidētu digitālo plaisu. Jāveic minēto stratēģiju un paraugprakses salīdzinošs novērtējums. |
| --- | --- |

2.5

Jāpārskata dalībvalstu platjoslas stratēģijas, iekļaujot īpašus pasākumus, lai līdz 2010. gadam likvidētu digitālo plaisu. Jāveic minēto stratēģiju un paraugprakses salīdzinošs novērtējums.

| 2.6 | Komisijai būtu jānodrošina efektīvs platjoslas pakalpojumu plānošanas un vadības process, lai nākotnē nodrošinātu šā būtiskā pakalpojuma sniegšanu vietējā līmenī. Minētais process integrētu visas valstu stratēģijas platjoslas pakalpojumu jomā un vietējā līmeņa plānus Eiropas līmeņa darbības plānā par platjoslas pakalpojumu sniegšanu visā Eiropas Savienībā. Tiktu pievērsta īpaša uzmanība platjoslas sakaru nodrošināšanai lauku un attālajās teritorijās, lai novērstu digitālo plaisu. |
| --- | --- |

2.6

Komisijai būtu jānodrošina efektīvs platjoslas pakalpojumu plānošanas un vadības process, lai nākotnē nodrošinātu šā būtiskā pakalpojuma sniegšanu vietējā līmenī. Minētais process integrētu visas valstu stratēģijas platjoslas pakalpojumu jomā un vietējā līmeņa plānus Eiropas līmeņa darbības plānā par platjoslas pakalpojumu sniegšanu visā Eiropas Savienībā. Tiktu pievērsta īpaša uzmanība platjoslas sakaru nodrošināšanai lauku un attālajās teritorijās, lai novērstu digitālo plaisu.

| 2.7 | Komisijai jāapsver, kādā veidā dalībvalstis varētu sniegt finansiālos stimulus telekomunikāciju uzņēmumiem (5), lai tie veiktu ieguldījumus mazāk attīstīto reģionu infrastruktūrā, galvenokārt izmantojot stingrus fiskālās veicināšanas pasākumus publiskā un privātā sektora partnerībai (PPP). |
| --- | --- |

2.7

Komisijai jāapsver, kādā veidā dalībvalstis varētu sniegt finansiālos stimulus telekomunikāciju uzņēmumiem (5), lai tie veiktu ieguldījumus mazāk attīstīto reģionu infrastruktūrā, galvenokārt izmantojot stingrus fiskālās veicināšanas pasākumus publiskā un privātā sektora partnerībai (PPP).

| 2.8 | Komisijai jāizpēta mehānismi, ar kuru palīdzību vietējās pašvaldības var aktīvāk piedalīties platjoslas pakalpojumu nodrošināšanā un šo pakalpojumu pieprasījuma veicināšanā savos reģionos. Vietējās pašvaldības pilnībā jāiekļauj valstu platjoslu stratēģiju izstrādē un īstenošanā, kā minēts 2.6. punktā. Bez tam jāizpēta citi mehānismi — piemēram, minēto iestāžu iespēja kļūt par PPP iniciatīvu komerciālām dalībniecēm, vai arī dalībvalstis varētu noteikt platjoslas kabeļu ierīkošanas vai pakalpojumu sniegšanas noteikumus, kas jāievēro visās jaunceļamajās dzīvojamajās mājās. |
| --- | --- |

2.8

Komisijai jāizpēta mehānismi, ar kuru palīdzību vietējās pašvaldības var aktīvāk piedalīties platjoslas pakalpojumu nodrošināšanā un šo pakalpojumu pieprasījuma veicināšanā savos reģionos. Vietējās pašvaldības pilnībā jāiekļauj valstu platjoslu stratēģiju izstrādē un īstenošanā, kā minēts 2.6. punktā. Bez tam jāizpēta citi mehānismi — piemēram, minēto iestāžu iespēja kļūt par PPP iniciatīvu komerciālām dalībniecēm, vai arī dalībvalstis varētu noteikt platjoslas kabeļu ierīkošanas vai pakalpojumu sniegšanas noteikumus, kas jāievēro visās jaunceļamajās dzīvojamajās mājās.

| 2.9 | Lai atvieglotu tehniskās un komerciālās informācijas apmaiņu starp MVU visā ES, Komisijai jāizveido tīmekļa vietne par platjoslas tehnoloģiju un pakalpojumu attīstības tendencēm pasaulē Tiek uzskatīts, ka šāds zināšanu tīkls veicinātu plašāku uzņēmējdarbību platjoslas interneta sakaru un pakalpojumu nodrošināšanas jomā. |
| --- | --- |

2.9

Lai atvieglotu tehniskās un komerciālās informācijas apmaiņu starp MVU visā ES, Komisijai jāizveido tīmekļa vietne par platjoslas tehnoloģiju un pakalpojumu attīstības tendencēm pasaulē Tiek uzskatīts, ka šāds zināšanu tīkls veicinātu plašāku uzņēmējdarbību platjoslas interneta sakaru un pakalpojumu nodrošināšanas jomā.

| 2.10 | Lai ieviestu skaidrību par reālo situāciju platjoslas pakalpojumu pieejamībā Eiropā, Komisijai jāizvirza prasības par minimālo pieļaujamo lejupielādes ātrumu, lai pieslēgumu varētu saukt par platjoslas pieslēgumu. Tas atvieglotu attiecīgu salīdzinošo novērtējumu par platjoslas pakalpojumu pieejamību dažādās Eiropas Savienības teritorijās. |
| --- | --- |

2.10

Lai ieviestu skaidrību par reālo situāciju platjoslas pakalpojumu pieejamībā Eiropā, Komisijai jāizvirza prasības par minimālo pieļaujamo lejupielādes ātrumu, lai pieslēgumu varētu saukt par platjoslas pieslēgumu. Tas atvieglotu attiecīgu salīdzinošo novērtējumu par platjoslas pakalpojumu pieejamību dažādās Eiropas Savienības teritorijās.

| 2.11 | Struktūrfondu un Lauksaimniecības attīstības fondu līdzekļi jāizmanto mērķtiecīgām sabiedrības informēšanas kampaņām, lai veicinātu tirgus pieprasījumu pēc platjoslas pakalpojumiem, jo īpaši lauku apvidos un īpašās patērētāju grupās, kam tehnoloģijas apguve rada problēmas. Minētajām kampaņām būtu divējāds efekts — pirmkārt, ar minēto tehnoloģiju tiktu iepazīstināti potenciālie patērētāji, un, otrkārt, palielināsies tirgus spiediens uz piegādātājiem, lai nodrošinātu nepieciešamos platjoslas pakalpojumus. |
| --- | --- |

2.11

Struktūrfondu un Lauksaimniecības attīstības fondu līdzekļi jāizmanto mērķtiecīgām sabiedrības informēšanas kampaņām, lai veicinātu tirgus pieprasījumu pēc platjoslas pakalpojumiem, jo īpaši lauku apvidos un īpašās patērētāju grupās, kam tehnoloģijas apguve rada problēmas. Minētajām kampaņām būtu divējāds efekts — pirmkārt, ar minēto tehnoloģiju tiktu iepazīstināti potenciālie patērētāji, un, otrkārt, palielināsies tirgus spiediens uz piegādātājiem, lai nodrošinātu nepieciešamos platjoslas pakalpojumus.

| 2.12 | Komisijai būtu jāatbalsta pētniecības un izstrādes pasākumi, lai attīstītu platjoslas tehnoloģijas, ar kuru palīdzību būtu iespējams rast efektīvus risinājumus problēmai, kas ir saistīta ar ātrdarbīga platjoslas interneta pieslēguma nodrošināšanu tādos reģionos, kur nav pieejama atbilstoša telekomunikāciju infrastruktūra. |
| --- | --- |

2.12

Komisijai būtu jāatbalsta pētniecības un izstrādes pasākumi, lai attīstītu platjoslas tehnoloģijas, ar kuru palīdzību būtu iespējams rast efektīvus risinājumus problēmai, kas ir saistīta ar ātrdarbīga platjoslas interneta pieslēguma nodrošināšanu tādos reģionos, kur nav pieejama atbilstoša telekomunikāciju infrastruktūra.

| 2.13 | Politikas veidotājiem būtu jāizstrādā patērētāju tiesību aizsardzības vadlīnijas attiecībā uz platjoslas pakalpojumiem, kurās tiktu vienkāršota terminoloģija, kā arī saprotamā veidā izskaidrots pieejamais pakalpojums un tā izmantošanas priekšrocības. Tādējādi patērētājiem būtu iespējams pieņemt pārdomātus lēmumus par attiecīgā pakalpojuma iegādi. |
| --- | --- |

2.13

Politikas veidotājiem būtu jāizstrādā patērētāju tiesību aizsardzības vadlīnijas attiecībā uz platjoslas pakalpojumiem, kurās tiktu vienkāršota terminoloģija, kā arī saprotamā veidā izskaidrots pieejamais pakalpojums un tā izmantošanas priekšrocības. Tādējādi patērētājiem būtu iespējams pieņemt pārdomātus lēmumus par attiecīgā pakalpojuma iegādi.

| 2.14 | Katram vidusskolas audzēknim skolā jābūt piekļuvei platjoslas interneta pakalpojumiem, lai skolēnus iekļautu informācijas laikmetā. |
| --- | --- |

2.14

Katram vidusskolas audzēknim skolā jābūt piekļuvei platjoslas interneta pakalpojumiem, lai skolēnus iekļautu informācijas laikmetā.

| 2.15 | Komisijai jāatbalsta iniciatīvas visā ES, kuru mērķis ir iepazīstināt skolēnus, vecāka gadagājuma, kā arī sociāli mazaizsargātus iedzīvotājus ar platjoslas tehnoloģiju izmantošanu (piemēram, tālmācība, izmantojot internetu, video konferences, tiešsaistes sabiedriskie pakalpojumi utt.). |
| --- | --- |

2.15

Komisijai jāatbalsta iniciatīvas visā ES, kuru mērķis ir iepazīstināt skolēnus, vecāka gadagājuma, kā arī sociāli mazaizsargātus iedzīvotājus ar platjoslas tehnoloģiju izmantošanu (piemēram, tālmācība, izmantojot internetu, video konferences, tiešsaistes sabiedriskie pakalpojumi utt.).

| 2.16 | Komisijai jānodrošina tas, lai visi turpmākie statistikas dati, kas attiecas uz platjoslas pakalpojumu sniegšanu, digitālo plaisu un platjoslas pakalpojumu nepietiekamību tiktu savākti un sagatavoti atbilstoši nesenajai Komisijas regulai par Kopienas statistikas datiem par informācijas sabiedrību (6). |
| --- | --- |

2.16

Komisijai jānodrošina tas, lai visi turpmākie statistikas dati, kas attiecas uz platjoslas pakalpojumu sniegšanu, digitālo plaisu un platjoslas pakalpojumu nepietiekamību tiktu savākti un sagatavoti atbilstoši nesenajai Komisijas regulai par Kopienas statistikas datiem par informācijas sabiedrību (6).

3.   Pamatojums.

| 3.1 | Komisija 2006. gada 20. martā pieņēma paziņojumu “Atšķirību izlīdzināšana platjoslas pakalpojumu jomā”. Paziņojumā galvenā uzmanība ir veltīta platjoslas komunikācijas tīklu pieejamības teritoriālajām atšķirībām. Tā mērķis ir pievērst valdību un visu līmeņu iestāžu uzmanību šo atšķirību nozīmīgumam un problēmām, kādas platjoslas pakalpojumu trūkuma dēļ rodas Eiropas Savienības mazāk attīstītajos reģionos. Minētais paziņojums īsteno vienu no i2010 iniciatīvas prioritātēm — Eiropas iniciatīvu izaugsmei un nodarbinātībai (7). |
| --- | --- |

3.1

Komisija 2006. gada 20. martā pieņēma paziņojumu “Atšķirību izlīdzināšana platjoslas pakalpojumu jomā”. Paziņojumā galvenā uzmanība ir veltīta platjoslas komunikācijas tīklu pieejamības teritoriālajām atšķirībām. Tā mērķis ir pievērst valdību un visu līmeņu iestāžu uzmanību šo atšķirību nozīmīgumam un problēmām, kādas platjoslas pakalpojumu trūkuma dēļ rodas Eiropas Savienības mazāk attīstītajos reģionos. Minētais paziņojums īsteno vienu no i2010 iniciatīvas prioritātēm — Eiropas iniciatīvu izaugsmei un nodarbinātībai (7).

| 3.2 | Platjoslas izmantošana dod iespēju izstrādāt jaunus un uzlabot esošos IKT lietojumus. Platjoslas tehnoloģiju pielietojums veicina ekonomikas izaugsmi, attīstot jaunus pakalpojumus un radot jaunas investīciju un darba iespējas. Minēto tehnoloģiju pielietojums vienlaikus paaugstina arī daudzu pašreizējo procesu produktivitāti, kā rezultātā paaugstinās algas un palielinās peļņa no investīcijām. Valdības visos līmeņos ir atzinušas platjoslas komunikācijas tīklu izmantošanas iespējamo ietekmi uz ikdienas dzīvi un apņēmušās nodrošināt, lai minēto tehnoloģiju izmantošanas priekšrocības būtu pieejamas visiem (8). |
| --- | --- |

3.2

Platjoslas izmantošana dod iespēju izstrādāt jaunus un uzlabot esošos IKT lietojumus. Platjoslas tehnoloģiju pielietojums veicina ekonomikas izaugsmi, attīstot jaunus pakalpojumus un radot jaunas investīciju un darba iespējas. Minēto tehnoloģiju pielietojums vienlaikus paaugstina arī daudzu pašreizējo procesu produktivitāti, kā rezultātā paaugstinās algas un palielinās peļņa no investīcijām. Valdības visos līmeņos ir atzinušas platjoslas komunikācijas tīklu izmantošanas iespējamo ietekmi uz ikdienas dzīvi un apņēmušās nodrošināt, lai minēto tehnoloģiju izmantošanas priekšrocības būtu pieejamas visiem (8).

| 3.3 | Ilglaicīgas noturības nodrošināšanai attālos un lauku apgabalos nepieciešama stratēģiska pieeja informācijas sabiedrības attīstībai. Platjoslas komunikācijas tīklu pakalpojumu pieejamība ir būtisks elements, kas vietējām kopienām palīdz piesaistīt uzņēmējdarbību, veicināt tāldarbu, nodrošināt veselības aprūpi, uzlabot izglītības un pārvaldes pakalpojumus. Platjoslas pakalpojumi nodrošina arī galveno piekļuvi informācijai. |
| --- | --- |

3.3

Ilglaicīgas noturības nodrošināšanai attālos un lauku apgabalos nepieciešama stratēģiska pieeja informācijas sabiedrības attīstībai. Platjoslas komunikācijas tīklu pakalpojumu pieejamība ir būtisks elements, kas vietējām kopienām palīdz piesaistīt uzņēmējdarbību, veicināt tāldarbu, nodrošināt veselības aprūpi, uzlabot izglītības un pārvaldes pakalpojumus. Platjoslas pakalpojumi nodrošina arī galveno piekļuvi informācijai.

| 3.4 | Pieprasījums pēc platjoslas pakalpojumiem mājsaimniecībās Eiropas Savienībā ir strauji pieaudzis. Pēdējos divos gados platjoslas piekļuves līniju skaits ir gandrīz dubultojies. ES-25 2005. gada oktobrī bija apmēram 53 miljoni pieslēgumu, ko izmantoja 11,5 % iedzīvotāju un apmēram 20 % mājsaimniecību. Minētos procesus ietekmēja galvenokārt stāvoklis tirgū, kā arī konkurences palielināšanās. |
| --- | --- |

3.4

Pieprasījums pēc platjoslas pakalpojumiem mājsaimniecībās Eiropas Savienībā ir strauji pieaudzis. Pēdējos divos gados platjoslas piekļuves līniju skaits ir gandrīz dubultojies. ES-25 2005. gada oktobrī bija apmēram 53 miljoni pieslēgumu, ko izmantoja 11,5 % iedzīvotāju un apmēram 20 % mājsaimniecību. Minētos procesus ietekmēja galvenokārt stāvoklis tirgū, kā arī konkurences palielināšanās.

| 3.5 | Neraugoties uz platjoslas pārklājuma vispārējo pieaugumu, visattālākajos reģionos un lauku reģionos piekļuve ir ierobežota, jo mazā apdzīvotības blīvuma un attāluma dēļ pakalpojumu izmaksas ir augstas. |
| --- | --- |

3.5

Neraugoties uz platjoslas pārklājuma vispārējo pieaugumu, visattālākajos reģionos un lauku reģionos piekļuve ir ierobežota, jo mazā apdzīvotības blīvuma un attāluma dēļ pakalpojumu izmaksas ir augstas.

| 3.6 | Paziņojumā ir uzsvērts, ka Eiropas Savienībai ir jāveltī lielākas pūles platjoslas pakalpojumu izmantošanas un turpmākas attīstības veicināšanai, jo īpaši Eiropas Savienības mazāk attīstītajos reģionos. Valsts iejaukšanās apjomam nepietiekami apkalpotās vietās tika pievērsta uzmanība dokumentā “e-Eiropa 2005” (9), kurā tika uzsvērta struktūrfondu nozīme platjoslas pakalpojumu izplatīšanā mazāk attīstītos reģionos. |
| --- | --- |

3.6

Paziņojumā ir uzsvērts, ka Eiropas Savienībai ir jāveltī lielākas pūles platjoslas pakalpojumu izmantošanas un turpmākas attīstības veicināšanai, jo īpaši Eiropas Savienības mazāk attīstītajos reģionos. Valsts iejaukšanās apjomam nepietiekami apkalpotās vietās tika pievērsta uzmanība dokumentā “e-Eiropa 2005” (9), kurā tika uzsvērta struktūrfondu nozīme platjoslas pakalpojumu izplatīšanā mazāk attīstītos reģionos.

| 3.7 | Paziņojumā ir uzsvērta vietējo un reģionālo pašvaldību izšķirošā nozīme platjoslas pakalpojumu attīstīšanā attiecīgajos reģionos. Projektus saistībā ar platjoslas pakalpojumiem minētās iestādes spēj plānot vislabāk, ņemot vērā vietējās vajadzības un tehnoloģiskās prasības. Turklāt ir jānostiprina valstu platjoslas tehnoloģiju stratēģijas, ņemot vērā un atspoguļojot vietējās vajadzības. |
| --- | --- |

3.7

Paziņojumā ir uzsvērta vietējo un reģionālo pašvaldību izšķirošā nozīme platjoslas pakalpojumu attīstīšanā attiecīgajos reģionos. Projektus saistībā ar platjoslas pakalpojumiem minētās iestādes spēj plānot vislabāk, ņemot vērā vietējās vajadzības un tehnoloģiskās prasības. Turklāt ir jānostiprina valstu platjoslas tehnoloģiju stratēģijas, ņemot vērā un atspoguļojot vietējās vajadzības.

| 3.8 | Paziņojumā ir apskatīti daudzi politikas instrumenti, kas valdībām ir pieejami ES līmenī, lai izlīdzinātu atšķirības platjoslas pakalpojumu jomā:






  (i) | elektroniskos sakarus reglamentējošo noteikumu īstenošana; |
| --- | --- | --- |

3.8

Paziņojumā ir apskatīti daudzi politikas instrumenti, kas valdībām ir pieejami ES līmenī, lai izlīdzinātu atšķirības platjoslas pakalpojumu jomā:

(i)

elektroniskos sakarus reglamentējošo noteikumu īstenošana;

| (ii) | valsts finansējums; |
| --- | --- |

(ii)

valsts finansējums;

| iii) | ES finansējums — struktūrfondi un Lauku attīstības fonds; |
| --- | --- |

iii)

ES finansējums — struktūrfondi un Lauku attīstības fonds;

| (iv) | pieprasījuma apkopošana un iepirkums; |
| --- | --- |

(iv)

pieprasījuma apkopošana un iepirkums;

| (vi) | mūsdienīgu sabiedrisko pakalpojumu izveides veicināšana. |
| --- | --- |

(vi)

mūsdienīgu sabiedrisko pakalpojumu izveides veicināšana.

| 3.9 | Kopumā paziņojumā ir izteikts aicinājums Eiropas Savienības visu līmeņu valdībām aktīvāk izmantot pieejamos instrumentus un tehnoloģijas, lai likvidētu aizvien pieaugošo digitālo plaisu. Dalībvalstis tiek aicinātas atjaunināt esošās valstu platjoslas tehnoloģiju stratēģijas, tādējādi visām iesaistītajām pusēm sniedzot papildu vadlīnijas. Valstu dokumentos ir iespējams izvirzīt mērķus attiecībā uz pārklājuma uzlabošanu un platjoslas tehnoloģiju izmantošanas uzsākšanu, izmantojot aktīvu sadarbību ar reģionālajām pašvaldībām, kā arī izmantojot alternatīvu finansējuma avotu (valstu, struktūrfondu, Lauku attīstības fonda) sinerģiju. Valstu platjoslas tehnoloģiju stratēģijās būtu jāizvirza arī skaidri mērķi attiecībā uz pārklājumu skolās, valsts pārvaldes un veselības aprūpes iestādēs. |
| --- | --- |

3.9

Kopumā paziņojumā ir izteikts aicinājums Eiropas Savienības visu līmeņu valdībām aktīvāk izmantot pieejamos instrumentus un tehnoloģijas, lai likvidētu aizvien pieaugošo digitālo plaisu. Dalībvalstis tiek aicinātas atjaunināt esošās valstu platjoslas tehnoloģiju stratēģijas, tādējādi visām iesaistītajām pusēm sniedzot papildu vadlīnijas. Valstu dokumentos ir iespējams izvirzīt mērķus attiecībā uz pārklājuma uzlabošanu un platjoslas tehnoloģiju izmantošanas uzsākšanu, izmantojot aktīvu sadarbību ar reģionālajām pašvaldībām, kā arī izmantojot alternatīvu finansējuma avotu (valstu, struktūrfondu, Lauku attīstības fonda) sinerģiju. Valstu platjoslas tehnoloģiju stratēģijās būtu jāizvirza arī skaidri mērķi attiecībā uz pārklājumu skolās, valsts pārvaldes un veselības aprūpes iestādēs.

4.   Piezīmes.

4.1   Īpašas piezīmes.

| 4.1.1 | Ātrdarbīga platjoslas pārklājuma vispārēja pieejamība ir būtisks katra ES reģiona — gan lauku, gan pilsētu — ekonomiskās un sociālās attīstības priekšnoteikums. Tas īpaši attiecas uz globalizētu, uz zināšanām balstītu ekonomiku, kas ir īpaši nozīmīgs attīstības virzītājspēks. Uz zināšanām balstīta uzņēmējdarbība attīstīsies tur, kur būs pieejamas atbilstošas prasmes un infrastruktūra. Zemu izmaksu pasaules klases platjoslas komunikācijas tīklu infrastruktūra ir dinamiskas 21. gadsimta ekonomikas būtiska sastāvdaļa. Aizvien lielāks skaits modernu pakalpojumu veselības aprūpes, izglītības un sociālo pakalpojumu jomās būs atkarīgs no platjoslas pakalpojumu pieejamības. Ja minētie pakalpojumi nebūs pieejami, mazāk attīstītu kopienu iedzīvotāji joprojām tiks diskriminēti. |
| --- | --- |

4.1.1

Ātrdarbīga platjoslas pārklājuma vispārēja pieejamība ir būtisks katra ES reģiona — gan lauku, gan pilsētu — ekonomiskās un sociālās attīstības priekšnoteikums. Tas īpaši attiecas uz globalizētu, uz zināšanām balstītu ekonomiku, kas ir īpaši nozīmīgs attīstības virzītājspēks. Uz zināšanām balstīta uzņēmējdarbība attīstīsies tur, kur būs pieejamas atbilstošas prasmes un infrastruktūra. Zemu izmaksu pasaules klases platjoslas komunikācijas tīklu infrastruktūra ir dinamiskas 21. gadsimta ekonomikas būtiska sastāvdaļa. Aizvien lielāks skaits modernu pakalpojumu veselības aprūpes, izglītības un sociālo pakalpojumu jomās būs atkarīgs no platjoslas pakalpojumu pieejamības. Ja minētie pakalpojumi nebūs pieejami, mazāk attīstītu kopienu iedzīvotāji joprojām tiks diskriminēti.

| 4.1.2 | Pretstatā Amerikas Savienotajām Valstīm un dažām Āzijas valstīm lielākajā daļā Eiropas valstu iedzīvotāju nodrošināšana ar platjoslas pakalpojumiem ir bijusi pārāk lēna. Pat paziņojumā minētie pieticīgie skaitļi (25 valstu ES 2005. gada oktobrī ar platjoslas pieslēgumu bija nodrošināti tikai 20 % mājsaimniecību) neatklāj faktu, ka attiecīgo pakalpojumu kvalitāte (piekļuves ātrums) daudzos gadījumos ir zema (gan pilsētu, gan lauku reģionos lejuplādēšanas ātrums ir ievērojami mazāks nekā 512kb/s), turklāt lielāko daļu plastjoslas pakalpojumu saņem pilsētu teritoriju iedzīvotāji, bet lauku rajonos tos izmanto tikai 8 % mājsaimniecību. |
| --- | --- |

4.1.2

Pretstatā Amerikas Savienotajām Valstīm un dažām Āzijas valstīm lielākajā daļā Eiropas valstu iedzīvotāju nodrošināšana ar platjoslas pakalpojumiem ir bijusi pārāk lēna. Pat paziņojumā minētie pieticīgie skaitļi (25 valstu ES 2005. gada oktobrī ar platjoslas pieslēgumu bija nodrošināti tikai 20 % mājsaimniecību) neatklāj faktu, ka attiecīgo pakalpojumu kvalitāte (piekļuves ātrums) daudzos gadījumos ir zema (gan pilsētu, gan lauku reģionos lejuplādēšanas ātrums ir ievērojami mazāks nekā 512kb/s), turklāt lielāko daļu plastjoslas pakalpojumu saņem pilsētu teritoriju iedzīvotāji, bet lauku rajonos tos izmanto tikai 8 % mājsaimniecību.

| 4.1.3 | Notiekošās straujās makroekonomiskās izmaiņas jo īpaši ietekmē lauku kopienas; ja lauku rajonos un pilsētās platjoslas pakalpojumi nebūs pieejami attiecīgi līdzvērtīgā apjomā, lauku kopienu pagrimumus būs nenovēršams. Uz zināšanām balstītas ekonomikas apstākļos starp valstīm, reģioniem un pilsētām notiek ļoti sīva konkurence, lai piesaistītu un attīstītu uz informāciju balstītus uzņēmējdarbības veidus, kas uzlabotu labklājību, un šā procesa galvenais priekšnoteikums ir platjoslas infrastruktūra. |
| --- | --- |

4.1.3

Notiekošās straujās makroekonomiskās izmaiņas jo īpaši ietekmē lauku kopienas; ja lauku rajonos un pilsētās platjoslas pakalpojumi nebūs pieejami attiecīgi līdzvērtīgā apjomā, lauku kopienu pagrimumus būs nenovēršams. Uz zināšanām balstītas ekonomikas apstākļos starp valstīm, reģioniem un pilsētām notiek ļoti sīva konkurence, lai piesaistītu un attīstītu uz informāciju balstītus uzņēmējdarbības veidus, kas uzlabotu labklājību, un šā procesa galvenais priekšnoteikums ir platjoslas infrastruktūra.

| 4.1.4 | Katram ES iedzīvotājam jābūt nodrošinātai pienācīgai piekļuvei ātrdarbīgam platjoslas internetam mājās un darbā, un mēs noraidām Komisijas apgalvojumu, ka “...platjoslas pakalpojumi vēl nav kļuvuši nepieciešami sabiedrībai, un tas, ka tie nav pieejami, nenozīmē izslēgšanu no sabiedrības”. Komisijai būtu vēlreiz jāapsver platjoslas pakalpojumu pēc iespējas ātrāka iekļaušana universālā pakalpojuma definīcijā. |
| --- | --- |

4.1.4

Katram ES iedzīvotājam jābūt nodrošinātai pienācīgai piekļuvei ātrdarbīgam platjoslas internetam mājās un darbā, un mēs noraidām Komisijas apgalvojumu, ka “...platjoslas pakalpojumi vēl nav kļuvuši nepieciešami sabiedrībai, un tas, ka tie nav pieejami, nenozīmē izslēgšanu no sabiedrības”. Komisijai būtu vēlreiz jāapsver platjoslas pakalpojumu pēc iespējas ātrāka iekļaušana universālā pakalpojuma definīcijā.

| 4.1.5 | Komisijai būtu jānosaka minimālais pieļaujamais lejupielādes ātrums, lai interneta pieslēgumu būtu iespējams uzskatīt par platjoslas pieslēgumu. Tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu infrastruktūras un pakalpojumu pietiekamu kvalitāti, kas savukārt veicinātu jaunu interneta pakalpojumu sniegšanu. Šādas Komisijas iniciatīvas rezultātā noskaidrotos patiesā situācija Eiropā attiecībā uz platjoslas interneta pieslēguma nodrošināšanu — patlaban statistikas dati par pārklājumu ir nepamatoti optimistiski, jo galaklientiem piedāvāto platjoslas pakalpojumu kvalitāte ir pārāk zema, lai minētos pakalpojumus patiešām būtu iespējams uzskatīt par platjoslas komunikācijas tīklu pakalpojumiem; turklāt šādā veidā uz uzņēmumiem, kas attiecīgos pakalpojumus piedāvā, tiktu izdarīts noteikts spiediens, lai minētie uzņēmumi klientiem piedāvātu kvalitātes kritērijiem atbilstošus platjoslas pakalpojumus. |
| --- | --- |

4.1.5

Komisijai būtu jānosaka minimālais pieļaujamais lejupielādes ātrums, lai interneta pieslēgumu būtu iespējams uzskatīt par platjoslas pieslēgumu. Tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu infrastruktūras un pakalpojumu pietiekamu kvalitāti, kas savukārt veicinātu jaunu interneta pakalpojumu sniegšanu. Šādas Komisijas iniciatīvas rezultātā noskaidrotos patiesā situācija Eiropā attiecībā uz platjoslas interneta pieslēguma nodrošināšanu — patlaban statistikas dati par pārklājumu ir nepamatoti optimistiski, jo galaklientiem piedāvāto platjoslas pakalpojumu kvalitāte ir pārāk zema, lai minētos pakalpojumus patiešām būtu iespējams uzskatīt par platjoslas komunikācijas tīklu pakalpojumiem; turklāt šādā veidā uz uzņēmumiem, kas attiecīgos pakalpojumus piedāvā, tiktu izdarīts noteikts spiediens, lai minētie uzņēmumi klientiem piedāvātu kvalitātes kritērijiem atbilstošus platjoslas pakalpojumus.

4.2   Tehnoloģiskie šķēršļi platjoslas tīklu pārklājuma nodrošināšanā.

| 4.2.1 | Lai gan platjoslas pakalpojumus var sniegt, izmantojot dažādus tehniskos līdzekļus, ar esošajām tehnoloģijām saistītie ierobežojumi kavē šādu pakalpojumu nodrošināšanu daudzos lauku apvidos. |
| --- | --- |

4.2.1

Lai gan platjoslas pakalpojumus var sniegt, izmantojot dažādus tehniskos līdzekļus, ar esošajām tehnoloģijām saistītie ierobežojumi kavē šādu pakalpojumu nodrošināšanu daudzos lauku apvidos.

| 4.2.2 | Kabeļtelevīzijas sistēmu ātrdarbīgās datu pārraides iespējas var nodrošināt ļoti labu platjoslas pakalpojumu piegādi. Diemžēl daudzos lauku apvidos nav kabeļtelevīzijas sistēmu, un pat tad, ja kabeļtelevīzija ir pieejama, sistēmām bieži vien nepieciešami dārgi uzlabošanas pasākumi, lai būtu iespējams sniegt platjoslas pakalpojumus. |
| --- | --- |

4.2.2

Kabeļtelevīzijas sistēmu ātrdarbīgās datu pārraides iespējas var nodrošināt ļoti labu platjoslas pakalpojumu piegādi. Diemžēl daudzos lauku apvidos nav kabeļtelevīzijas sistēmu, un pat tad, ja kabeļtelevīzija ir pieejama, sistēmām bieži vien nepieciešami dārgi uzlabošanas pasākumi, lai būtu iespējams sniegt platjoslas pakalpojumus.

| 4.2.3 | Ciparu abonentlīnija (DSL) lielā Eiropas daļā ir nozīmīgākais platjoslas tehnoloģiju piedāvātājs, un, izmantojot dažādus DSL veidus, ir iespējams nodrošināt ļoti lielu joslas platumu ar zemām izmaksām. Šajā sakarā tomēr ir jāmin vairāki ierobežojumi:






  — | Lai pielietotu DSL, ir jāmodernizē vietējās telefona centrāles, ar kurām klienti ir savienoti. Uzņēmēji bieži vien nevēlas veikt nepieciešamās investīcijas, jo iespējas saņemt pelņu no investīcijām citās viņu uzņēmējdarbības jomās ir lielākas. Tā rezultātā klienti platjoslas pakalpojumus nesaņem. |
| --- | --- | --- |

4.2.3

Ciparu abonentlīnija (DSL) lielā Eiropas daļā ir nozīmīgākais platjoslas tehnoloģiju piedāvātājs, un, izmantojot dažādus DSL veidus, ir iespējams nodrošināt ļoti lielu joslas platumu ar zemām izmaksām. Šajā sakarā tomēr ir jāmin vairāki ierobežojumi:

—

Lai pielietotu DSL, ir jāmodernizē vietējās telefona centrāles, ar kurām klienti ir savienoti. Uzņēmēji bieži vien nevēlas veikt nepieciešamās investīcijas, jo iespējas saņemt pelņu no investīcijām citās viņu uzņēmējdarbības jomās ir lielākas. Tā rezultātā klienti platjoslas pakalpojumus nesaņem.

| — | Lielākā daļa DSL var apkalpot vienīgi tos klientus, kas atrodas3-5 km rādiusā no telefoncentrālēm ar DSL. Klienti, kuri atrodas tālāk, nevar saņemt platjoslas interneta pakalpojumus, izmantojot DSL. |
| --- | --- |

—

Lielākā daļa DSL var apkalpot vienīgi tos klientus, kas atrodas3-5 km rādiusā no telefoncentrālēm ar DSL. Klienti, kuri atrodas tālāk, nevar saņemt platjoslas interneta pakalpojumus, izmantojot DSL.

| — | Lai nodrošinātu platjoslas pakalpojumus, DSL izmanto esošo vietējā tīkla vara kabeļu infrastruktūru, tomēr bieži vien šis kabelis ir novecojis, un tas jāmaina, lai DSL darbotos nevainojami. Uzņēmēji var nevēlēties veikt ieguldījumus šajos uzlabojumos. Tādēļ pat tad, ja vietējā telefona centrāle ir aprīkota ar platjoslas pieslēguma nodrošināšanai nepieciešamo iekārtu un klients atrodas ne mazāk kā 5 km attālumā no centrāles, mājās vai uzņēmumā ievilktais vara vietējo sakaru līniju kabelis DSL platjoslas pakalpojumu izmantošanai varbūt nav derīgs. |
| --- | --- |

—

Lai nodrošinātu platjoslas pakalpojumus, DSL izmanto esošo vietējā tīkla vara kabeļu infrastruktūru, tomēr bieži vien šis kabelis ir novecojis, un tas jāmaina, lai DSL darbotos nevainojami. Uzņēmēji var nevēlēties veikt ieguldījumus šajos uzlabojumos. Tādēļ pat tad, ja vietējā telefona centrāle ir aprīkota ar platjoslas pieslēguma nodrošināšanai nepieciešamo iekārtu un klients atrodas ne mazāk kā 5 km attālumā no centrāles, mājās vai uzņēmumā ievilktais vara vietējo sakaru līniju kabelis DSL platjoslas pakalpojumu izmantošanai varbūt nav derīgs.

| 4.2.4 | Pārmantotā pamatinfrastruktūra var būt šķērslis ātrdarbīgiem platjoslas pakalpojumiem, jo īpaši reģionos ar zemu iedzīvotāju blīvumu. Piemēram, lai nodrošinātu nozīmīgāko telekomunikāciju tīklu darbību, daudzas valstis pagājušā gadsimta 80. un 90. gados izmantoja digitālo mikroviļņu tehnoloģiju. Ar šo radio tehnoloģiju palīdzību efektīvi nodrošināja augstas kvalitātes digitālās telefonijas un maza ātruma datu pārraides pakalpojumus daudzos lauku apvidos. Tomēr daudzu digitālās mikroviļņu tehnoloģijas veidu pielietojumam izmantoja nozīmīgāko infrastruktūru, kas vairs nav piemērota tādiem ātrdarbīgiem interneta pakalpojumiem, kuri patlaban nosaka platjoslas pakalpojuma kvalitāti, t.i., interneta video pakalpojumiem. Tiek lēsts, ka Īrijā šo digitālās radio pārraides sistēmu izmanto līdz 50 % telefona centrāļu visā valstī (lauku reģionos), kas apkalpo apmēram 15 % telekomunikāciju pakalpojumu saņēmēju; izmantojot esošo valsts telekomunikāciju infrastruktūru, minētās centrāles nekad nevarēs piedāvāt ātrdarbīgus platjoslas pakalpojumus. Lai atrisinātu minēto problēmu, laukos ieviešot šķiedru tehnoloģijas, izmaksas ir ļoti augstas, un tās nevarētu pamatot vienīgi ar komerciāliem apsvērumiem; tīkla modernizācija ir jāsubsidē valdībai. |
| --- | --- |

4.2.4

Pārmantotā pamatinfrastruktūra var būt šķērslis ātrdarbīgiem platjoslas pakalpojumiem, jo īpaši reģionos ar zemu iedzīvotāju blīvumu. Piemēram, lai nodrošinātu nozīmīgāko telekomunikāciju tīklu darbību, daudzas valstis pagājušā gadsimta 80. un 90. gados izmantoja digitālo mikroviļņu tehnoloģiju. Ar šo radio tehnoloģiju palīdzību efektīvi nodrošināja augstas kvalitātes digitālās telefonijas un maza ātruma datu pārraides pakalpojumus daudzos lauku apvidos. Tomēr daudzu digitālās mikroviļņu tehnoloģijas veidu pielietojumam izmantoja nozīmīgāko infrastruktūru, kas vairs nav piemērota tādiem ātrdarbīgiem interneta pakalpojumiem, kuri patlaban nosaka platjoslas pakalpojuma kvalitāti, t.i., interneta video pakalpojumiem. Tiek lēsts, ka Īrijā šo digitālās radio pārraides sistēmu izmanto līdz 50 % telefona centrāļu visā valstī (lauku reģionos), kas apkalpo apmēram 15 % telekomunikāciju pakalpojumu saņēmēju; izmantojot esošo valsts telekomunikāciju infrastruktūru, minētās centrāles nekad nevarēs piedāvāt ātrdarbīgus platjoslas pakalpojumus. Lai atrisinātu minēto problēmu, laukos ieviešot šķiedru tehnoloģijas, izmaksas ir ļoti augstas, un tās nevarētu pamatot vienīgi ar komerciāliem apsvērumiem; tīkla modernizācija ir jāsubsidē valdībai.

| 4.2.5 | Komisijai īpaši jāņem vērā esošās infrastruktūras uzlabošanas dārdzības problēma (maģistrālās ķēdes, telefona centrāles un vietējo sakaru līnija), lai nodrošinātu ātrdarbīgu platjoslas pakalpojumu piegādes atbalstu valstu un ES līmenī — varbūt, izmantojot fiskālos veicināšanas pasākumus un/vai publisko un privāto partnerību. |
| --- | --- |

4.2.5

Komisijai īpaši jāņem vērā esošās infrastruktūras uzlabošanas dārdzības problēma (maģistrālās ķēdes, telefona centrāles un vietējo sakaru līnija), lai nodrošinātu ātrdarbīgu platjoslas pakalpojumu piegādes atbalstu valstu un ES līmenī — varbūt, izmantojot fiskālos veicināšanas pasākumus un/vai publisko un privāto partnerību.

| 4.2.6 | Apvidos, kur valsts telekomunikāciju infrastruktūra platjoslas pakalpojumu sniegšanu nodrošināt nespēj, ir izmantotas satelītu un privātās bezvadu tehnoloģijas. Lai platjoslas pakalpojumu jomā izlīdzinātu atšķirības, augsto izmaksu un tehnoloģisku problēmu dēļ minēto tehnoloģiju lietderīgums tomēr samazinās. Lai attīstītu zemu izmaksu un liela platuma frekvenču joslas bezvadu tehnoloģijas, kas nodrošinās efektīvus platjoslas pakalpojumus, daudzās jomās tiek veikta pētniecība un izstrāde. Politikas veidotājiem šādi pasākumi ir aktīvi jāatbalsta, kā arī jāpievēršas problēmām, kas saistītas ar radio spektra pieejamību, lai nodrošinātu minēto risinājumu turpmāko dzīvotspēju. |
| --- | --- |

4.2.6

Apvidos, kur valsts telekomunikāciju infrastruktūra platjoslas pakalpojumu sniegšanu nodrošināt nespēj, ir izmantotas satelītu un privātās bezvadu tehnoloģijas. Lai platjoslas pakalpojumu jomā izlīdzinātu atšķirības, augsto izmaksu un tehnoloģisku problēmu dēļ minēto tehnoloģiju lietderīgums tomēr samazinās. Lai attīstītu zemu izmaksu un liela platuma frekvenču joslas bezvadu tehnoloģijas, kas nodrošinās efektīvus platjoslas pakalpojumus, daudzās jomās tiek veikta pētniecība un izstrāde. Politikas veidotājiem šādi pasākumi ir aktīvi jāatbalsta, kā arī jāpievēršas problēmām, kas saistītas ar radio spektra pieejamību, lai nodrošinātu minēto risinājumu turpmāko dzīvotspēju.

| 4.2.7 | Inovāciju platjoslas pakalpojumu sniegšanas jomā visiem turpmāk varētu veicināt, attīstot zināšanu tīklu starp MVU visā Eiropā attiecībā uz pašreizējo stāvokli platjoslas tehnoloģiju jomā. Zināšanu tīkla izveidi atvieglotu tīmekļa vietne, kurā tiek apkopota un izplatīta informācija. |
| --- | --- |

4.2.7

Inovāciju platjoslas pakalpojumu sniegšanas jomā visiem turpmāk varētu veicināt, attīstot zināšanu tīklu starp MVU visā Eiropā attiecībā uz pašreizējo stāvokli platjoslas tehnoloģiju jomā. Zināšanu tīkla izveidi atvieglotu tīmekļa vietne, kurā tiek apkopota un izplatīta informācija.

4.3   Ar platjoslas pakalpojumu piegādi saistītās problēmas.

| 4.3.1 | Attīstoties liela platuma frekvenču joslas tīkliem un starptīklošanas protokola (IP) tehnoloģijai, tīkla izmaksas ir strauji samazinājušās, un iespējas sniegt pielāgotus pakalpojums ir gandrīz neierobežotas. Tādās valstīs kā Itālija, Francija, Spānija un Apvienotā Karaliste telekomunikāciju uzņēmējsabiedrības ir ieviesušas visus tīklus, kuru darbības pamatā ir IP, tādējādi ievērojami ietaupot tīklu pamatdarbības izmaksas. Jaunu IP tīklu izveides pazeminātās izmaksas un ierobežojumu atcelšana ir vājinājusi pakalpojumu dominējošo sniedzēju pozīciju, un ievērojami palielinājies tādu telekomunikāciju uzņēmējsabiedrību skaits, kas piedāvā mazumtirdzniecības pakalpojumus. |
| --- | --- |

4.3.1

Attīstoties liela platuma frekvenču joslas tīkliem un starptīklošanas protokola (IP) tehnoloģijai, tīkla izmaksas ir strauji samazinājušās, un iespējas sniegt pielāgotus pakalpojums ir gandrīz neierobežotas. Tādās valstīs kā Itālija, Francija, Spānija un Apvienotā Karaliste telekomunikāciju uzņēmējsabiedrības ir ieviesušas visus tīklus, kuru darbības pamatā ir IP, tādējādi ievērojami ietaupot tīklu pamatdarbības izmaksas. Jaunu IP tīklu izveides pazeminātās izmaksas un ierobežojumu atcelšana ir vājinājusi pakalpojumu dominējošo sniedzēju pozīciju, un ievērojami palielinājies tādu telekomunikāciju uzņēmējsabiedrību skaits, kas piedāvā mazumtirdzniecības pakalpojumus.

| 4.3.2 | Šādas pārmaiņas tehnoloģiju struktūrā ir izmainījušas telekomunikāciju uzņēmējsabiedrību darījumu modeli; saskaņā ar jauno modeli tīkla īpašnieks un pakalpojumu piegādātājs galaklientiem ir atšķirīgas uzņēmējsabiedrības. Telekomunikāciju uzņēmējsabiedrības efektīvos, attīstītos tirgos attiecīgi tiek iedalītas vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības uzņēmējsabiedrībās, kur vairāki konkurējoši vairumtirdzniecības pakalpojumu sniedzēji pārdod joslas platumu daudziem mazumtirdzniecības pakalpojumu sniedzējiem. Šāda veida attīstība atspoguļo jaunās tehnoloģijas, izmaksu dinamiku un reglamentējošos noteikumus, kuru ietekmē telekomunikāciju uzņēmējdarbības centrā ir nevis tīkli, bet gan pakalpojumu sniegšana. Mazāk attīstītos un mazāk efektīvos tirgos vairumtirdzniecību un mazumtirdzniecību tomēr vēl aizvien kontrolē dominējošie pakalpojumu sniedzēji, kas savos uzņēmumos nevēlas nošķirt vairumtirdzniecību no mazumtirdzniecības un pieļaut patiesas konkurences rašanos. Šāda nošķiršana būs iespējama tikai tad, ja politikas noteicēji to veicinās, nosakot atbilstošus konkurences politikas pasākumus. |
| --- | --- |

4.3.2

Šādas pārmaiņas tehnoloģiju struktūrā ir izmainījušas telekomunikāciju uzņēmējsabiedrību darījumu modeli; saskaņā ar jauno modeli tīkla īpašnieks un pakalpojumu piegādātājs galaklientiem ir atšķirīgas uzņēmējsabiedrības. Telekomunikāciju uzņēmējsabiedrības efektīvos, attīstītos tirgos attiecīgi tiek iedalītas vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības uzņēmējsabiedrībās, kur vairāki konkurējoši vairumtirdzniecības pakalpojumu sniedzēji pārdod joslas platumu daudziem mazumtirdzniecības pakalpojumu sniedzējiem. Šāda veida attīstība atspoguļo jaunās tehnoloģijas, izmaksu dinamiku un reglamentējošos noteikumus, kuru ietekmē telekomunikāciju uzņēmējdarbības centrā ir nevis tīkli, bet gan pakalpojumu sniegšana. Mazāk attīstītos un mazāk efektīvos tirgos vairumtirdzniecību un mazumtirdzniecību tomēr vēl aizvien kontrolē dominējošie pakalpojumu sniedzēji, kas savos uzņēmumos nevēlas nošķirt vairumtirdzniecību no mazumtirdzniecības un pieļaut patiesas konkurences rašanos. Šāda nošķiršana būs iespējama tikai tad, ja politikas noteicēji to veicinās, nosakot atbilstošus konkurences politikas pasākumus.

| 4.3.3 | Eiropā pirms 25 gadiem vairums telekomunikāciju infrastruktūras piederēja valstij, un šos resursus attīstīja kopējās labklājības labā. Kopš tā laika ES telekomunikāciju nozare ir pakāpeniski privatizēta, un vairumā gadījumu ar to saistītā nozares, patērētāju un sabiedrības pieredze ir pozitīva. Komerciāli orientētas telekomunikāciju uzņēmējsabiedrības tomēr neizvirza sociālus, ar veselības, izglītības jomu saistītus vai pat ekonomikas attīstības mērķus — to mērķis ir peļņas maksimizācija, aktīvu efektīva pārvaldība un sava uzņēmuma attīstība. Patlaban, kad tīklu infrastruktūra mazāk attīstītos reģionos platjoslas pakalpojumu nodrošināšanai nav atbilstoša, uzņēmējsabiedrības, kas nodrošina telekomunikāciju pakalpojumus un kuru mērķis ir peļņa, attiecībā uz investīcijām šajā sociāli nozīmīgajā infrastruktūrā neizrāda nekādu interesi. Valdībām pēc iespējas būtu jāsaglabā spēcīga ietekme valsts telekomunikāciju infrastruktūras nodrošināšanā un uzturēšanā, līdzsvarojot lielu peļņu no investīcijām reģionos ar augstu apdzīvotības blīvumu ar finansiālā ziņā daudz nepievilcīgākām investīcijām, kas jāveic mazāk attīstītos reģionos. |
| --- | --- |

4.3.3

Eiropā pirms 25 gadiem vairums telekomunikāciju infrastruktūras piederēja valstij, un šos resursus attīstīja kopējās labklājības labā. Kopš tā laika ES telekomunikāciju nozare ir pakāpeniski privatizēta, un vairumā gadījumu ar to saistītā nozares, patērētāju un sabiedrības pieredze ir pozitīva. Komerciāli orientētas telekomunikāciju uzņēmējsabiedrības tomēr neizvirza sociālus, ar veselības, izglītības jomu saistītus vai pat ekonomikas attīstības mērķus — to mērķis ir peļņas maksimizācija, aktīvu efektīva pārvaldība un sava uzņēmuma attīstība. Patlaban, kad tīklu infrastruktūra mazāk attīstītos reģionos platjoslas pakalpojumu nodrošināšanai nav atbilstoša, uzņēmējsabiedrības, kas nodrošina telekomunikāciju pakalpojumus un kuru mērķis ir peļņa, attiecībā uz investīcijām šajā sociāli nozīmīgajā infrastruktūrā neizrāda nekādu interesi. Valdībām pēc iespējas būtu jāsaglabā spēcīga ietekme valsts telekomunikāciju infrastruktūras nodrošināšanā un uzturēšanā, līdzsvarojot lielu peļņu no investīcijām reģionos ar augstu apdzīvotības blīvumu ar finansiālā ziņā daudz nepievilcīgākām investīcijām, kas jāveic mazāk attīstītos reģionos.

| 4.3.4 | Platjoslas pakalpojumu izplatīšanu Eiropā (jo īpaši mazāk attīstītos reģionos) ir aizkavējusi plaša mēroga nelabvēlīgā tirgus situācija. Daudzos tirgos vēl joprojām ir vērojami nelabvēlīgi konkurences nosacījumi jauniem pakalpojuma sniedzējiem, jo nozīmīgākie infrastruktūras pakalpojumu sniedzēji savu iespēju robežās aizkavē pieslēgumu liberalizāciju (LLU), kā arī pastāv konkurences ierobežojumi, kas kavē pieeju valsts galvenajiem tīkliem. Rajonos, kur platjoslas pakalpojumu nodrošinājums ir bijis nepietiekams vai šādi pakalpojumi vispār nav sniegti, jau esošie infrastruktūras pakalpojumu sniedzēji bieži vien netiek pietiekami stimulēti attiecībā uz investīcijām. |
| --- | --- |

4.3.4

Platjoslas pakalpojumu izplatīšanu Eiropā (jo īpaši mazāk attīstītos reģionos) ir aizkavējusi plaša mēroga nelabvēlīgā tirgus situācija. Daudzos tirgos vēl joprojām ir vērojami nelabvēlīgi konkurences nosacījumi jauniem pakalpojuma sniedzējiem, jo nozīmīgākie infrastruktūras pakalpojumu sniedzēji savu iespēju robežās aizkavē pieslēgumu liberalizāciju (LLU), kā arī pastāv konkurences ierobežojumi, kas kavē pieeju valsts galvenajiem tīkliem. Rajonos, kur platjoslas pakalpojumu nodrošinājums ir bijis nepietiekams vai šādi pakalpojumi vispār nav sniegti, jau esošie infrastruktūras pakalpojumu sniedzēji bieži vien netiek pietiekami stimulēti attiecībā uz investīcijām.

4.4   Ar pieprasījumu pēc platjoslas pakalpojumiem saistītās problēmas.

| 4.4.1 | Problēmu, kas ir saistīta ar iespējamo pieprasījumu pēc platjoslas pakalpojumiem, un jo īpaši ievērojamās atšķirības attiecībā uz pieejamu pakalpojumu izmantošanu attīstītos reģionos un mazāk attīstītos reģionos, rada daudzi aspekti — sociālā un ekonomiskā situācija, pieejamā pieslēguma zemā kvalitāte; nepietiekamā konkurence, augstās izmaksas, un zināšanu trūkums par tehnoloģijas priekšrocībām vai tās izmantošanu. |
| --- | --- |

4.4.1

Problēmu, kas ir saistīta ar iespējamo pieprasījumu pēc platjoslas pakalpojumiem, un jo īpaši ievērojamās atšķirības attiecībā uz pieejamu pakalpojumu izmantošanu attīstītos reģionos un mazāk attīstītos reģionos, rada daudzi aspekti — sociālā un ekonomiskā situācija, pieejamā pieslēguma zemā kvalitāte; nepietiekamā konkurence, augstās izmaksas, un zināšanu trūkums par tehnoloģijas priekšrocībām vai tās izmantošanu.

| 4.4.2 | Politikas veidotāji un valdības var ievērojami ietekmēt platjoslas pakalpojumu pieprasījumu, un Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas ieteikumu par to, ka dalībvalstīs ir jāizpēta abonentiem paredzētu fiskālu stimulu izmantošana, lai samazinātu platjoslas pakalpojumu ieviešanas izmaksas, un tiešsaistes publisko pakalpojumu attīstīšana valdībām būtu jānosaka kā prioritāte, kā arī minētie pakalpojumi jānodrošina valsts pārvaldes iestādēs, skolās un veselības aprūpes iestādēs, lai lietotājus informētu par platjoslas pakalpojumu izmantošanas priekšrocībām un palielinātu pieprasījumu. |
| --- | --- |

4.4.2

Politikas veidotāji un valdības var ievērojami ietekmēt platjoslas pakalpojumu pieprasījumu, un Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas ieteikumu par to, ka dalībvalstīs ir jāizpēta abonentiem paredzētu fiskālu stimulu izmantošana, lai samazinātu platjoslas pakalpojumu ieviešanas izmaksas, un tiešsaistes publisko pakalpojumu attīstīšana valdībām būtu jānosaka kā prioritāte, kā arī minētie pakalpojumi jānodrošina valsts pārvaldes iestādēs, skolās un veselības aprūpes iestādēs, lai lietotājus informētu par platjoslas pakalpojumu izmantošanas priekšrocībām un palielinātu pieprasījumu.

| 4.4.3 | Patērētāju pieprasījumu pēc platjoslas pakalpojumiem nelabvēlīgi ietekmē neskaidrības attiecībā uz platjoslas pakalpojumu jomā lietoto terminoloģiju, kā arī neizpratne par piedāvāto pakalpojumu paketi. Jācenšas vienkāršot terminoloģiju un vienkāršā un saprotamā veidā izskaidrot pakalpojumus un to izmantošanas priekšrocības. |
| --- | --- |

4.4.3

Patērētāju pieprasījumu pēc platjoslas pakalpojumiem nelabvēlīgi ietekmē neskaidrības attiecībā uz platjoslas pakalpojumu jomā lietoto terminoloģiju, kā arī neizpratne par piedāvāto pakalpojumu paketi. Jācenšas vienkāršot terminoloģiju un vienkāršā un saprotamā veidā izskaidrot pakalpojumus un to izmantošanas priekšrocības.

| 4.4.4 | Sabiedrības informēšanas kampaņas varētu izmantot, lai stimulētu tirgus pieprasījumu pēc platjoslas pakalpojumiem gadījumos, kad tehnoloģiju apguve ir problēma. Minētajām kampaņām būtu divējāds efekts — pirmkārt, ar šo tehnoloģiju tiktu iepazīstināti potenciālie patērētāji un, otrkārt, palielināsies tirgus spiediens uz piegādātājiem, lai nodrošinātu nepieciešamos platjoslas pakalpojumus; |
| --- | --- |

4.4.4

Sabiedrības informēšanas kampaņas varētu izmantot, lai stimulētu tirgus pieprasījumu pēc platjoslas pakalpojumiem gadījumos, kad tehnoloģiju apguve ir problēma. Minētajām kampaņām būtu divējāds efekts — pirmkārt, ar šo tehnoloģiju tiktu iepazīstināti potenciālie patērētāji un, otrkārt, palielināsies tirgus spiediens uz piegādātājiem, lai nodrošinātu nepieciešamos platjoslas pakalpojumus;

4.5   Platjoslas pakalpojumi savienotai Eiropai.

| 4.5.1 | Mūsdienu informācijas laikmetā platjoslas pakalpojumiem ir būtiska nozīme. Pieprasījums pēc ātrākiem, lētākiem un vispārēji pieejamiem platjoslas pakalpojumiem pieaug atbilstoši uz zināšanām balstītas ekonomikas attīstībai, kā arī atbilstoši aizvien lielākajai pozitīvajai pieredzei, kas saistīta ar interneta pakalpojumu izmantošanu. |
| --- | --- |

4.5.1

Mūsdienu informācijas laikmetā platjoslas pakalpojumiem ir būtiska nozīme. Pieprasījums pēc ātrākiem, lētākiem un vispārēji pieejamiem platjoslas pakalpojumiem pieaug atbilstoši uz zināšanām balstītas ekonomikas attīstībai, kā arī atbilstoši aizvien lielākajai pozitīvajai pieredzei, kas saistīta ar interneta pakalpojumu izmantošanu.

| 4.5.2 | Lai atbalstītu patiesas multivides nodrošinājumu visiem lietotājiem, Eiropā līdz 2010. gadam būs nepieciešams universālais platjoslas pakalpojums ar pietiekamu frekvenču joslas platumu; tad uzņēmējsabiedrības un sabiedrība kopumā varēs īstenot plaša mēroga pasākumus virzībā uz informācijas sabiedrību. |
| --- | --- |

4.5.2

Lai atbalstītu patiesas multivides nodrošinājumu visiem lietotājiem, Eiropā līdz 2010. gadam būs nepieciešams universālais platjoslas pakalpojums ar pietiekamu frekvenču joslas platumu; tad uzņēmējsabiedrības un sabiedrība kopumā varēs īstenot plaša mēroga pasākumus virzībā uz informācijas sabiedrību.

| 4.5.3 | Komisija var šo redzējumu realizēt, nosakot mērķtiecīgus tehnisko un komerciālos kritērijus un veicinot tādu politiku attīstību, kas novērš esošos šķēršļus. |
| --- | --- |

4.5.3

Komisija var šo redzējumu realizēt, nosakot mērķtiecīgus tehnisko un komerciālos kritērijus un veicinot tādu politiku attīstību, kas novērš esošos šķēršļus.

4.6   Nepieciešamība veikt plānošanu un darbību valdības līmenī.

| 4.6.1 | Konkurētspējīgi platjoslas pakalpojumu sniedzēji vēlas organizētu tirgus pieprasījumu — šāda veida tirgū patērētāji zina, kādus pakalpojums viņi vēlas saņemt un cik daudz viņi vēlas maksāt, un pieprasījuma rezultātā rodas pievilcīga uzņēmējdarbības iespēja jaunam piedāvātājam. Organizēts pieprasījums veicinātu patiesu konkurenci. Turklāt pakalpojumu sniedzējiem kļūtu redzamas priekšrocības, kas rodas, piedāvājot pakalpojumus mazāk attīstītos Eiropas Savienības reģionos. EESK atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izveidot tīmekļa vietni, kas veicinās pieprasījuma apkopošanu un sekmēs piedāvājumu. |
| --- | --- |

4.6.1

Konkurētspējīgi platjoslas pakalpojumu sniedzēji vēlas organizētu tirgus pieprasījumu — šāda veida tirgū patērētāji zina, kādus pakalpojums viņi vēlas saņemt un cik daudz viņi vēlas maksāt, un pieprasījuma rezultātā rodas pievilcīga uzņēmējdarbības iespēja jaunam piedāvātājam. Organizēts pieprasījums veicinātu patiesu konkurenci. Turklāt pakalpojumu sniedzējiem kļūtu redzamas priekšrocības, kas rodas, piedāvājot pakalpojumus mazāk attīstītos Eiropas Savienības reģionos. EESK atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izveidot tīmekļa vietni, kas veicinās pieprasījuma apkopošanu un sekmēs piedāvājumu.

| 4.6.2 | Eiropas Savienībai ir jāizstrādā saskaņots, integrēts plāns platjoslas pakalpojumu un to infrastruktūras attīstīšanai katrā reģionā. Valstu platjoslas tehnoloģiju stratēģijas ir jāpapildina ar sīki izstrādātiem plāniem platjoslas pakalpojumu sniegšanai vietējā līmenī visos apgabalos. Turklāt Komiteja piekrīt Komisijai, ka minētie detalizētie plāni jāizstrādā un jāīsteno vietējām pašvaldībām. Šādā plānā tiktu iekļauta attiecīgā reģiona platjoslas infrastruktūras sīka karte, kā arī detalizēts apraksts attiecībā uz vēlamās infrastruktūras iespējamo tālāko attīstību (iekļaujot arī ielu karti) un norādot to, kas, kad un kādā veidā varētu tikt īstenots. Plānā tiktu noteikts arī platjoslas pakalpojumu minimums, kas jāsniedz dažādām lietotāju grupām un dažādās apdzīvotās vietās. |
| --- | --- |

4.6.2

Eiropas Savienībai ir jāizstrādā saskaņots, integrēts plāns platjoslas pakalpojumu un to infrastruktūras attīstīšanai katrā reģionā. Valstu platjoslas tehnoloģiju stratēģijas ir jāpapildina ar sīki izstrādātiem plāniem platjoslas pakalpojumu sniegšanai vietējā līmenī visos apgabalos. Turklāt Komiteja piekrīt Komisijai, ka minētie detalizētie plāni jāizstrādā un jāīsteno vietējām pašvaldībām. Šādā plānā tiktu iekļauta attiecīgā reģiona platjoslas infrastruktūras sīka karte, kā arī detalizēts apraksts attiecībā uz vēlamās infrastruktūras iespējamo tālāko attīstību (iekļaujot arī ielu karti) un norādot to, kas, kad un kādā veidā varētu tikt īstenots. Plānā tiktu noteikts arī platjoslas pakalpojumu minimums, kas jāsniedz dažādām lietotāju grupām un dažādās apdzīvotās vietās.

| 4.6.3 | Telekomunikāciju tehnoloģiju straujā attīstība un telekomunikāciju nozares aizvien pieaugošā dinamika nozīmē, ka Komisijai un valdībām būs jāvada nepārtraukts process, kura mērķis ir nodrošināt katrā ES reģionā iespējami vislabāko un visrentablāko platjoslas pakalpojumu infrastruktūru. |
| --- | --- |

4.6.3

Telekomunikāciju tehnoloģiju straujā attīstība un telekomunikāciju nozares aizvien pieaugošā dinamika nozīmē, ka Komisijai un valdībām būs jāvada nepārtraukts process, kura mērķis ir nodrošināt katrā ES reģionā iespējami vislabāko un visrentablāko platjoslas pakalpojumu infrastruktūru.

| 4.6.4 | Vietējām pašvaldībām var būt liela nozīme platjoslas pakalpojumu nodrošināšanas veicināšanā savos reģionos — vadot publiskās un privātās partnerības iniciatīvas un īstenojot noteikumus, kuros noteikts, ka nekustamā īpašuma projektu attīstītājiem savos plānos jāiekļauj platjoslas telekomunikāciju infrastruktūra. |
| --- | --- |

4.6.4

Vietējām pašvaldībām var būt liela nozīme platjoslas pakalpojumu nodrošināšanas veicināšanā savos reģionos — vadot publiskās un privātās partnerības iniciatīvas un īstenojot noteikumus, kuros noteikts, ka nekustamā īpašuma projektu attīstītājiem savos plānos jāiekļauj platjoslas telekomunikāciju infrastruktūra.

| 4.6.5 | Jāatzīmē, ka atsevišķas dalībvalstis ir paveikušas lielāku darbu ar digitālo plaisu saistīto jautājumu risināšanā nekā pārējās un valsts platjoslas tehnoloģiju stratēģijā iekļāvušas īpašus pasākumus, lai izlīdzinātu teritoriālās atšķirības minētajā jomā (10). |
| --- | --- |

4.6.5

Jāatzīmē, ka atsevišķas dalībvalstis ir paveikušas lielāku darbu ar digitālo plaisu saistīto jautājumu risināšanā nekā pārējās un valsts platjoslas tehnoloģiju stratēģijā iekļāvušas īpašus pasākumus, lai izlīdzinātu teritoriālās atšķirības minētajā jomā (10).

| 4.6.6 | Ar valstu platjoslas tehnoloģiju stratēģiju starpniecību Komisija var koordinēt un veicināt valstu valdību saskaņotu darbību platjoslas sakaru attīstības jomā visā Eiropas Savienībā. Šāda politika būtu turpināma, lai nodrošinātu to, ka valdības savu plānu izstrādē izmanto labāko praksi, un tādējādi tiek izstrādāts visaptverošs ES plāns, ar kura starpniecību līdz 2010. gadam tiks novērsta digitālā plaisa platjoslas telekomunikāciju jomā. |
| --- | --- |

4.6.6

Ar valstu platjoslas tehnoloģiju stratēģiju starpniecību Komisija var koordinēt un veicināt valstu valdību saskaņotu darbību platjoslas sakaru attīstības jomā visā Eiropas Savienībā. Šāda politika būtu turpināma, lai nodrošinātu to, ka valdības savu plānu izstrādē izmanto labāko praksi, un tādējādi tiek izstrādāts visaptverošs ES plāns, ar kura starpniecību līdz 2010. gadam tiks novērsta digitālā plaisa platjoslas telekomunikāciju jomā.

Briselē, 2006. gada 13. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie Sigmund

---

(1)  Foruma digitālās plaisas novēršanai ziņojums “Platjoslas pakalpojumu pieejamība un valsts atbalsts reģioniem, kuriem šie pakalpojumi netiek sniegti pietiekamā apjomā”, Brisele, 2005. gada 15. jūlijā.

1

(2)  Rīgas ministru deklarācija, Rīga, 2006. gada 11. jūnijs, IP/06/769.

2

(3)  COM(2005) 2003 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem.

3

(4)  Direktīva 2002/21/EK par kopīgiem reglamentējošiem noteikumiem; Direktīva 2002/19/EK par pieeju un starpsavienojumiem; un Direktīva 2002/77/EK par elektronisko sakaru pakalpojumu tirgiem.

4

(5)  “telekomunikāciju uzņēmumi” ietver visus uzņēmumus, kas piedāvā divpusējos telekomunikāciju pakalpojumus, ieskaitot fiksēto līniju un mobilo sakaru uzņēmumus, kā arī kabeļtelevīzijas uzņēmumus, kas sniedz šādus pakalpojumus.

5

(6)  Komisijas 2006. gada 4. jūlija Regula (EK) Nr. 1031/2006, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 808/2004 par Kopienas statistikas datiem par informācijas sabiedrību.

6

(7)  “i2010 — Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai”, COM(2005) 229.

7

(8)  COM(2004) 369 “Eiropas pieslēgšana ātras darbības internetam: valstu platjoslas tehnoloģiju stratēģijas” COM(2004) 369.

8

(9)  COM(2002) 263 “Eiropa 2005: informācijas sabiedrības visiem”.

9

(10)  Jaunais platjoslas sakaru plāns (2004. gada septembris) no Comité Interministériel pour l'Aménagement Du Territoire (CIADT) Francijā ir labs visaptverošas stratēģijas piemērs.

10

Comité Interministériel pour l'Aménagement Du Territoire (CIADT)

---

| 23.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/229 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/229

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 417/2002, ar ko paredz paātrināti pakāpeniski ieviest prasību par dubultkorpusu vai līdzvērtīgu konstrukciju attiecībā uz vienkārša korpusa naftas tankkuģiem un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2978/94”

COM(2006) 111 galīgā redakcija — 2006/0046 (COD)

(2006/C 318/37)

Eiropas Savienības Padome 2006. gada 25. aprīlī saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 80. panta 2. punktu nolēma apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un socialo lietu padomi par augstak mineto tematu.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2006. gada 4. septembrī. Ziņotājs — Simons kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 429. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. septembrī (13. septembra sēdē), ar 187 balsīm par, 4 balsīm pret un 8 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi.

| 1.1 | EESK piekrīt, ka ES dalībvalstīm ir jāievēro savas politiskās saistības. Šajā regulas projektā ietvertais atbalsts tām dalībvalstīm, kuras izpilda šo prasību un pasaules sabiedrībai parāda, ka ES nopietni rūpējas par SJO ietvaros pieņemto saistību īstenošanu praksē, ir daudz svarīgāks faktors nekā jebkāda tīri teorētiska un visnotaļ ierobežota negatīva ietekme, kura var būt un var arī nebūt. |
| --- | --- |

1.1

EESK piekrīt, ka ES dalībvalstīm ir jāievēro savas politiskās saistības. Šajā regulas projektā ietvertais atbalsts tām dalībvalstīm, kuras izpilda šo prasību un pasaules sabiedrībai parāda, ka ES nopietni rūpējas par SJO ietvaros pieņemto saistību īstenošanu praksē, ir daudz svarīgāks faktors nekā jebkāda tīri teorētiska un visnotaļ ierobežota negatīva ietekme, kura var būt un var arī nebūt.

2.   Ievads.

| 2.1 | Regula (EK) Nr. 417/2002, kas grozīta ar regulu (EK) Nr. 1726/2003, nosaka pasākumus, kuri aizliedz smago naftas produktu pārvadāšanu vienkārša korpusa naftas tankkuģos, kas dodas uz Eiropas Savienības dalībvalsts ostām vai atstāj tās, lai samazinātu nejauša naftas piesārņojuma risku Eiropas ūdeņos. |
| --- | --- |

2.1

Regula (EK) Nr. 417/2002, kas grozīta ar regulu (EK) Nr. 1726/2003, nosaka pasākumus, kuri aizliedz smago naftas produktu pārvadāšanu vienkārša korpusa naftas tankkuģos, kas dodas uz Eiropas Savienības dalībvalsts ostām vai atstāj tās, lai samazinātu nejauša naftas piesārņojuma risku Eiropas ūdeņos.

| 2.2 | ES pieņemtajiem pasākumiem līdzīgu aizliegumu pasaules mērogā nosaka Starptautiskās jūrniecības organizācijas (SJO) jaunā regula 13G un 13H Starptautiskās konvencijas par kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu 73/78 (MARPOL) I pielikumā. Tomēr saskaņā ar minētās MARPOL regulas 13G 7. punktu un 13H 5., 6. un 7. punktu administrācijas var noteiktos gadījumos atbrīvot tankkuģus no šī aizlieguma piemērošanas. Šāds kompromiss bija cena, ar ko nācās samierināties, lai tiktu pieņemtas visas pasaules mērogā piemērojamas tiesību normas. Uzreiz pēc tam ES Itālijas prezidentūra visu ES dalībvalstu un Eiropas Komisijas vārdā pēc vispārpieņemtās un savstarpēji saistošās iepriekšējās saskaņošanas paziņoja, ka neviena no tām nepretendēs uz atbrīvojumu piemērošanu. Pēc SJO regulas spēkā stāšanās 2005. gada 5. aprīlī viena dalībvalsts paziņoja SJO par savu nodomu no 2005. gada 18. aprīļa piemērot atbrīvojumu, kas ir izskatāmā Komisijas priekšlikuma priekšmets. Turpmākajos mēnešos vairākas dalībvalstis paziņoja SJO saskaņā ar koordinējošo vienošanos, ka tās nepretendēs uz atbrīvojumu piemērošanu. Četrām dalībvalstīm šajā sakarā vēl ir jāsniedz oficiāls paziņojums, taču tās jau ir paziņojušas COREPER un tādējādi arī Eiropas Komisijai un citām dalībvalstīm, ka drīzumā sekos pārējo dalībvalstu piemēram. |
| --- | --- |

2.2

ES pieņemtajiem pasākumiem līdzīgu aizliegumu pasaules mērogā nosaka Starptautiskās jūrniecības organizācijas (SJO) jaunā regula 13G un 13H Starptautiskās konvencijas par kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu 73/78 (MARPOL) I pielikumā. Tomēr saskaņā ar minētās MARPOL regulas 13G 7. punktu un 13H 5., 6. un 7. punktu administrācijas var noteiktos gadījumos atbrīvot tankkuģus no šī aizlieguma piemērošanas. Šāds kompromiss bija cena, ar ko nācās samierināties, lai tiktu pieņemtas visas pasaules mērogā piemērojamas tiesību normas. Uzreiz pēc tam ES Itālijas prezidentūra visu ES dalībvalstu un Eiropas Komisijas vārdā pēc vispārpieņemtās un savstarpēji saistošās iepriekšējās saskaņošanas paziņoja, ka neviena no tām nepretendēs uz atbrīvojumu piemērošanu. Pēc SJO regulas spēkā stāšanās 2005. gada 5. aprīlī viena dalībvalsts paziņoja SJO par savu nodomu no 2005. gada 18. aprīļa piemērot atbrīvojumu, kas ir izskatāmā Komisijas priekšlikuma priekšmets. Turpmākajos mēnešos vairākas dalībvalstis paziņoja SJO saskaņā ar koordinējošo vienošanos, ka tās nepretendēs uz atbrīvojumu piemērošanu. Četrām dalībvalstīm šajā sakarā vēl ir jāsniedz oficiāls paziņojums, taču tās jau ir paziņojušas COREPER un tādējādi arī Eiropas Komisijai un citām dalībvalstīm, ka drīzumā sekos pārējo dalībvalstu piemēram.

| 2.3 | Eiropas Komisija atgādina politiskās vienošanās pirms un drīz pēc SJO aizlieguma pieņemšanas un ES Itālijas prezidentūras paziņojuma SJO 2003. gada decembrī par toreizējo 15, tagadējo 25 dalībvalstu apņemšanos atturēties no MARPOL konvencijā paredzēto atbrīvojumu izmantošanas. |
| --- | --- |

2.3

Eiropas Komisija atgādina politiskās vienošanās pirms un drīz pēc SJO aizlieguma pieņemšanas un ES Itālijas prezidentūras paziņojuma SJO 2003. gada decembrī par toreizējo 15, tagadējo 25 dalībvalstu apņemšanos atturēties no MARPOL konvencijā paredzēto atbrīvojumu izmantošanas.

| 2.4 | Eiropas Komisija ierosina Regulas (EK) Nr. 417/2002 grozījumu, lai padarītu politisko apņemšanos juridiski saistošu, kas paplašināšanātu minētās regulas darbības jomu, aizliedzot pārvadāt smagos naftas produktus visiem vienkārša korpusa naftas tankkuģiem, kas kuģo zem dalībvalsts karoga, neatkarīgi no tā, kādā jurisdikcijā atrodas ostas, piestātnes atklātā jūrā vai jūras zona, kurā šie kuģi darbojas. |
| --- | --- |

2.4

Eiropas Komisija ierosina Regulas (EK) Nr. 417/2002 grozījumu, lai padarītu politisko apņemšanos juridiski saistošu, kas paplašināšanātu minētās regulas darbības jomu, aizliedzot pārvadāt smagos naftas produktus visiem vienkārša korpusa naftas tankkuģiem, kas kuģo zem dalībvalsts karoga, neatkarīgi no tā, kādā jurisdikcijā atrodas ostas, piestātnes atklātā jūrā vai jūras zona, kurā šie kuģi darbojas.

3.   Vispārīgas piezīmes.

| 3.1 | EESK atgādina, ka atzinumā par Erika II
   (1) tā ir atbalstījusi aizliegumu pārvadāt smagos naftas produktus ar vienkārša korpusa naftas tankkuģiem. |
| --- | --- |

3.1

EESK atgādina, ka atzinumā par Erika II
   (1) tā ir atbalstījusi aizliegumu pārvadāt smagos naftas produktus ar vienkārša korpusa naftas tankkuģiem.

| 3.2 | Tas ir principa jautājums, lai dalībvalstis pildītu savas saistības, kuras tās ir uzņēmušās starptautiskajā līmenī, un nodrošinātu Kopienas politikas saskaņotību. Tomēr priekšlikumu ievada īss paskaidrojuma raksts, kurš pievēršas tikai politiskajām saistībām un jo īpaši — ES paziņojumam saistībā ar MARPOL jaunās regulas 13H pieņemšanu. |
| --- | --- |

3.2

Tas ir principa jautājums, lai dalībvalstis pildītu savas saistības, kuras tās ir uzņēmušās starptautiskajā līmenī, un nodrošinātu Kopienas politikas saskaņotību. Tomēr priekšlikumu ievada īss paskaidrojuma raksts, kurš pievēršas tikai politiskajām saistībām un jo īpaši — ES paziņojumam saistībā ar MARPOL jaunās regulas 13H pieņemšanu.

| 3.3 | Savā atzinumā par Erika II EESK ieteica, ka ES vajadzētu ierosināt SJO noteikt MARPOL konvencijā īpaši aizsargājamas vides zonas kā “zonas, no kurām jāizvairās” smagos naftas produktus pārvadājošiem tankkuģiem, kā arī noteikt obligātās kuģu kustības sistēmas saskaņā ar SOLAS
   (2) konvenciju. SJO, reaģējot uz ieinteresēto valstu priekšlikumiem, noteica vairākas īpaši aizsargājamas jūras zonas (Rietumeiropas ūdeņi, Baltijas jūra, Kanāriju salas, Galapagu arhipelāgs) un paplašināja Lielā barjeru rifa zonu, iekļaujot tajā Torresa šaurumu (Austrālija-Papua-Jaungvineja). Minētās zonas, kā arī Sabana-Camagüey arhipelāgs (Kuba), Malpelo sala (Kolumbija), Floridai (ASV) pieguļošā jūras teritorija un Parakasas Nacionālais rezervāts (Peru) — zonas, kas tika izveidotas laikposmā no 1997. līdz 2003. gadam, ir aizsargātas ar attiecīgiem pasākumiem, piemēram, kā zonas, no kurām jāizvairās tankkuģiem un citiem kuģiem, kuģu kustības sistēmas, ziņošanas sistēmas un loču vadības sistēmas. Šo vai šādu zonu noteikšana ir atspoguļojums piekrastes valstu politikai, kas vērsta uz vienkārša korpusa naftas tankkuģu radītā piesārņojuma samazināšanu. |
| --- | --- |

3.3

Savā atzinumā par Erika II EESK ieteica, ka ES vajadzētu ierosināt SJO noteikt MARPOL konvencijā īpaši aizsargājamas vides zonas kā “zonas, no kurām jāizvairās” smagos naftas produktus pārvadājošiem tankkuģiem, kā arī noteikt obligātās kuģu kustības sistēmas saskaņā ar SOLAS
   (2) konvenciju. SJO, reaģējot uz ieinteresēto valstu priekšlikumiem, noteica vairākas īpaši aizsargājamas jūras zonas (Rietumeiropas ūdeņi, Baltijas jūra, Kanāriju salas, Galapagu arhipelāgs) un paplašināja Lielā barjeru rifa zonu, iekļaujot tajā Torresa šaurumu (Austrālija-Papua-Jaungvineja). Minētās zonas, kā arī Sabana-Camagüey arhipelāgs (Kuba), Malpelo sala (Kolumbija), Floridai (ASV) pieguļošā jūras teritorija un Parakasas Nacionālais rezervāts (Peru) — zonas, kas tika izveidotas laikposmā no 1997. līdz 2003. gadam, ir aizsargātas ar attiecīgiem pasākumiem, piemēram, kā zonas, no kurām jāizvairās tankkuģiem un citiem kuģiem, kuģu kustības sistēmas, ziņošanas sistēmas un loču vadības sistēmas. Šo vai šādu zonu noteikšana ir atspoguļojums piekrastes valstu politikai, kas vērsta uz vienkārša korpusa naftas tankkuģu radītā piesārņojuma samazināšanu.

| 3.4 | Saskaņā ar statistikas datiem, ko dalībvalstis un Eiropas Komisija 2003. gada aprīlī iesniedza SJO (3), 2002. gada novembrī ekspluatācijā atradās aptuveni 660 2. kategorijas vienkārša korpusa naftas tankkuģu (ar pilno kravnesību 20 000 un vairāk tonnas), tostarp 160 supertankkuģi (VLCC un ULCC, tankkuģi ar pilno kravnesību 200 000 tonnas un vairāk), kas tiek izmantoti galvenokārt jēlnaftas pārvadājumiem no Persijas līča reģiona uz ASV un Japānu. Naftas tankkuģus var izņemt no ekspluatācijas dažādu iemeslu dēļ vai noenkurot jebkurā konkrētajā laikā. Līdz 2006. gada beigām ekspluatācijā būs mazāk nekā 50 šādu supertankkuģu, un šis skaits katru gadu samazināsies saskaņā ar izņemšanas no aprites grafiku, kas noslēdzas 2010. gadā. Šie skaitļi neatspoguļo ekonomiska un sociāla rakstura apsvērumus, kam var būt noteikta loma vienas dalībvalsts gadījumā, kura nolēma izmantot atbrīvojumu. Joprojām nav iespējams iegūt precīzas norādes par konkrētajiem kuģiem attiecīgās valsts kuģniecības reģistrā, un tādējādi jebkura šāda informācija arī turpina palikt tikai pieņēmumu līmenī, kas nepelna EESK ievērību. Pat tad, ja varētu būt iesaistīti kopskaitā 23 kuģi un 300 līdz 400 valsts jūrnieku, izdevīgāku karogu meklēšana nav pirmais iespējamais variants; attapīgi uzņēmēji/kuģu īpašnieki meklēs iespēju pārvadāt citus naftas produktus, un šo produktu tirgus ir tikpat dinamisks. |
| --- | --- |

3.4

Saskaņā ar statistikas datiem, ko dalībvalstis un Eiropas Komisija 2003. gada aprīlī iesniedza SJO (3), 2002. gada novembrī ekspluatācijā atradās aptuveni 660 2. kategorijas vienkārša korpusa naftas tankkuģu (ar pilno kravnesību 20 000 un vairāk tonnas), tostarp 160 supertankkuģi (VLCC un ULCC, tankkuģi ar pilno kravnesību 200 000 tonnas un vairāk), kas tiek izmantoti galvenokārt jēlnaftas pārvadājumiem no Persijas līča reģiona uz ASV un Japānu. Naftas tankkuģus var izņemt no ekspluatācijas dažādu iemeslu dēļ vai noenkurot jebkurā konkrētajā laikā. Līdz 2006. gada beigām ekspluatācijā būs mazāk nekā 50 šādu supertankkuģu, un šis skaits katru gadu samazināsies saskaņā ar izņemšanas no aprites grafiku, kas noslēdzas 2010. gadā. Šie skaitļi neatspoguļo ekonomiska un sociāla rakstura apsvērumus, kam var būt noteikta loma vienas dalībvalsts gadījumā, kura nolēma izmantot atbrīvojumu. Joprojām nav iespējams iegūt precīzas norādes par konkrētajiem kuģiem attiecīgās valsts kuģniecības reģistrā, un tādējādi jebkura šāda informācija arī turpina palikt tikai pieņēmumu līmenī, kas nepelna EESK ievērību. Pat tad, ja varētu būt iesaistīti kopskaitā 23 kuģi un 300 līdz 400 valsts jūrnieku, izdevīgāku karogu meklēšana nav pirmais iespējamais variants; attapīgi uzņēmēji/kuģu īpašnieki meklēs iespēju pārvadāt citus naftas produktus, un šo produktu tirgus ir tikpat dinamisks.

| 3.5 | Šī priekšlikuma piemērošanas joma izriet no esošajām regulām attiecībā uz tankkuģiem, kuru kravnesība ir virs 5000t. Tomēr vajadzētu vēlreiz izvērtēt, vai nebūtu jāparedz īpaša regula attiecībā uz tankkuģiem, kuru kravnesība ir mazāka par 5000t. |
| --- | --- |

3.5

Šī priekšlikuma piemērošanas joma izriet no esošajām regulām attiecībā uz tankkuģiem, kuru kravnesība ir virs 5000t. Tomēr vajadzētu vēlreiz izvērtēt, vai nebūtu jāparedz īpaša regula attiecībā uz tankkuģiem, kuru kravnesība ir mazāka par 5000t.

4.   Īpašas piezīmes.

| 4.1 | Visbeidzot, EESK uzskata, ka ir nepieciešams precizēt vai definēt, ko nozīmē “smagie naftas produkti” ierosinātajā jaunajā 1. panta 3.a punktā. |
| --- | --- |

4.1

Visbeidzot, EESK uzskata, ka ir nepieciešams precizēt vai definēt, ko nozīmē “smagie naftas produkti” ierosinātajā jaunajā 1. panta 3.a punktā.

| 4.2 | (Grozītās) regulas (EK) Nr. 417/2002 4. panta 4. un 5. punkts ietver atsauci uz šīs regulas 4. panta 3. punktu. Izskatāmajā regulas projektā Komisija ierosina papildināt 4. pantu ar 3.a punktu, kā rezultātā iepriekš minētās atsauces vairs nebūtu attiecināmas; tas nekādā ziņā nav regulas projekta mērķis. |
| --- | --- |

4.2

(Grozītās) regulas (EK) Nr. 417/2002 4. panta 4. un 5. punkts ietver atsauci uz šīs regulas 4. panta 3. punktu. Izskatāmajā regulas projektā Komisija ierosina papildināt 4. pantu ar 3.a punktu, kā rezultātā iepriekš minētās atsauces vairs nebūtu attiecināmas; tas nekādā ziņā nav regulas projekta mērķis.

Briselē, 2006. gada 13. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie Sigmund

---

(1)  OV C 221, 7.8.2001, 54. lpp.

1

(2)  SOLAS: Starptautiskā konvencija par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras.

2

(3)  SJO dokuments MEPC 49/16/1.

3

---