# Euroopa Liidu L 261/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 261 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik11. august 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 261

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik11. august 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Teave ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ameerika Ühendriikide vahelise lennutranspordilepingu jõustumise kohta | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1182, 19. mai 2020, millega muudetakse ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa selle kohandamiseks tehnika ja teaduse arenguga (
  1
  ) | 2 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2020/1183, 25. veebruar 2020, riigiabi SA.34445 (2012/C) kohta, mida Taani andis seoses varade üleandmisega ettevõtjalt FIH ettevõtjale FSC (
  1
  ) | 16 |
| | * | Komisjoni Otsus (EL) 2020/1184, 17. juuli 2020, fosforväetiste kaadmiumisisaldust käsitlevate siseriiklike normide kohta, millest Ungari on teatanud vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõikele 4
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 4862 all) | 42 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1185, 10. august 2020, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 5559 all)

   (
  1
  ) | 55 |
| | | SOOVITUSED |
| | * | Nõukogu soovitus (EL) 2020/1186, 7. august 2020, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta | 83 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Teave ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ameerika Ühendriikide vahelise lennutranspordilepingu jõustumise kohta

1

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1182, 19. mai 2020, millega muudetakse ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa selle kohandamiseks tehnika ja teaduse arenguga (
  1
  )

1

2

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2020/1183, 25. veebruar 2020, riigiabi SA.34445 (2012/C) kohta, mida Taani andis seoses varade üleandmisega ettevõtjalt FIH ettevõtjale FSC (
  1
  )

1

16

*

Komisjoni Otsus (EL) 2020/1184, 17. juuli 2020, fosforväetiste kaadmiumisisaldust käsitlevate siseriiklike normide kohta, millest Ungari on teatanud vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõikele 4
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 4862 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 4862 all)

42

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1185, 10. august 2020, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 5559 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 5559 all)

1

55

SOOVITUSED

*

Nõukogu soovitus (EL) 2020/1186, 7. august 2020, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta

83

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 11.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 261/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 261/1

---

Teave ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ameerika Ühendriikide vahelise lennutranspordilepingu jõustumise kohta

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ameerika Ühendriikide vaheline lennutranspordileping, mis allkirjastati 25. aprillil 2007 Brüsselis ning 30. aprillil 2007 Washington DCs, jõustus kooskõlas lepingu artikliga 26 29. juunil 2020, kuna viimane noot anti hoiule 29. mail 2020.

---

MÄÄRUSED

| 11.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 261/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 261/2

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/1182,

19. mai 2020,

millega muudetakse ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa selle kohandamiseks tehnika ja teaduse arenguga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006, (1) eriti selle artikli 37 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa tabelis 3 on esitatud ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistusega ohtlike ainete loetelu, mis põhineb kõnealuse määruse I lisa 2.–5. osas esitatud kriteeriumidel. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa tabelis 3 on esitatud ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistusega ohtlike ainete loetelu, mis põhineb kõnealuse määruse I lisa 2.–5. osas esitatud kriteeriumidel.

| (2) | Euroopa Kemikaaliametile (edaspidi „amet“) on vastavalt määruse (EÜ) nr 1272/2008 artiklile 37 esitatud ettepanekud teatavate ainete ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse kehtestamiseks ning teatavate muude ainete ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse ajakohastamiseks või selliste ainete väljajätmiseks. Kõnealuste ettepanekute kohta ameti riskihindamise komitee esitatud arvamustest (2) ning asjaomastelt isikutelt laekunud märkustest lähtuvalt on asjakohane kehtestada teatavate ainete ühtlustatud klassifikatsioon ja märgistus või seda ajakohastada või sellised ained välja jätta. Kõnealused riskihindamise komitee arvamused on järgmised:






  — | 8. juuni 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: lämmastikhape kontsentratsiooniga ... % [C ≤ 70 %]; |
| --- | --- | --- |

(2)

Euroopa Kemikaaliametile (edaspidi „amet“) on vastavalt määruse (EÜ) nr 1272/2008 artiklile 37 esitatud ettepanekud teatavate ainete ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse kehtestamiseks ning teatavate muude ainete ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse ajakohastamiseks või selliste ainete väljajätmiseks. Kõnealuste ettepanekute kohta ameti riskihindamise komitee esitatud arvamustest (2) ning asjaomastelt isikutelt laekunud märkustest lähtuvalt on asjakohane kehtestada teatavate ainete ühtlustatud klassifikatsioon ja märgistus või seda ajakohastada või sellised ained välja jätta. Kõnealused riskihindamise komitee arvamused on järgmised:

—

8. juuni 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: lämmastikhape kontsentratsiooniga ... % [C ≤ 70 %];

| — | 9. märtsi 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: ränikarbiidkiud (läbimõõduga < 3 μm, pikkusega > 5 μm ning pikkuse ja läbimõõdu suhtega ≥ 3: 1); |
| --- | --- |

—

9. märtsi 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: ränikarbiidkiud (läbimõõduga < 3 μm, pikkusega > 5 μm ning pikkuse ja läbimõõdu suhtega ≥ 3: 1);

| — | 8. juuni 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: trimetoksüvinüülsilaan; trimetoksü(vinüül)silaan; |
| --- | --- |

—

8. juuni 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: trimetoksüvinüülsilaan; trimetoksü(vinüül)silaan;

| — | 8. juuni 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: tris(2-metoksüetoksü)vinüülsilaan; 6-(2-metoksüetoksü)-6-vinüül-2,5,7,10-tetraoksa-6-silaundekaan; |
| --- | --- |

—

8. juuni 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: tris(2-metoksüetoksü)vinüülsilaan; 6-(2-metoksüetoksü)-6-vinüül-2,5,7,10-tetraoksa-6-silaundekaan;

| — | 8. juuni 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: dimetüüldisulfiid; |
| --- | --- |

—

8. juuni 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: dimetüüldisulfiid;

| — | 8. juuni 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: granuleeritud vask; |
| --- | --- |

—

8. juuni 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: granuleeritud vask;

| — | 30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: bis(N-hüdroksü-N-nitrosotsükloheksüülaminato-O,O’)vask; bis(N-tsükloheksüüldiaseeniumdioksü)vask; [Cu-HDO]; |
| --- | --- |

—

30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: bis(N-hüdroksü-N-nitrosotsükloheksüülaminato-O,O’)vask; bis(N-tsükloheksüüldiaseeniumdioksü)vask; [Cu-HDO];

| — | 14. septembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: dioktüültinadilauraat [1]; dioktüülbis(kookosatsüüloksü)stannaani derivaadid [2]; |
| --- | --- |

—

14. septembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: dioktüültinadilauraat [1]; dioktüülbis(kookosatsüüloksü)stannaani derivaadid [2];

| — | 30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: dibenso[def,p]krüseen; dibenso[a,l]püreen; |
| --- | --- |

—

30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: dibenso[def,p]krüseen; dibenso[a,l]püreen;

| — | 9. märtsi 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: ipkonasool (ISO); (1RS,2SR,5RS;1RS,2SR,5SR)-2-(4-klorobensüül)-5-isopropüül-1-(1H-1,2,4-triasool-1-üülmetüül)tsüklopentanool; |
| --- | --- |

—

9. märtsi 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: ipkonasool (ISO); (1RS,2SR,5RS;1RS,2SR,5SR)-2-(4-klorobensüül)-5-isopropüül-1-(1H-1,2,4-triasool-1-üülmetüül)tsüklopentanool;

| — | 8. juuni 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: bis(2-(2-metoksüetoksü)etüül)eeter; tetraglüüm; |
| --- | --- |

—

8. juuni 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: bis(2-(2-metoksüetoksü)etüül)eeter; tetraglüüm;

| — | 8. juuni 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: paklobutrasool (ISO); (2RS,3RS)-1-(4-klorofenüül)-4,4-dimetüül-2-(1H-1,2,4-triasool-1-üül)pentaan-3-ool; |
| --- | --- |

—

8. juuni 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: paklobutrasool (ISO); (2RS,3RS)-1-(4-klorofenüül)-4,4-dimetüül-2-(1H-1,2,4-triasool-1-üül)pentaan-3-ool;

| — | 8. juuni 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: 2,2-bis(bromometüül)propaan-1,3-diool; |
| --- | --- |

—

8. juuni 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: 2,2-bis(bromometüül)propaan-1,3-diool;

| — | 14. septembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: geraniool; (2E)-3,7-dimetüülokta-2,6-dieen-1-ool; |
| --- | --- |

—

14. septembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: geraniool; (2E)-3,7-dimetüülokta-2,6-dieen-1-ool;

| — | 28. jaanuari 2019. aasta arvamus järgmise aine kohta: 2-(4-tert-butüülbensüül)propioonaldehüüd; |
| --- | --- |

—

28. jaanuari 2019. aasta arvamus järgmise aine kohta: 2-(4-tert-butüülbensüül)propioonaldehüüd;

| — | 9. märtsi 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: MCPA tioetüülester (ISO); S-etüül(4-kloro-2-metüülfenoksü)etaantioaat; S-etüül-4-kloro-o-tolüüloksütioatsetaat; |
| --- | --- |

—

9. märtsi 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: MCPA tioetüülester (ISO); S-etüül(4-kloro-2-metüülfenoksü)etaantioaat; S-etüül-4-kloro-o-tolüüloksütioatsetaat;

| — | 9. märtsi 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: diisooktüülftalaat; |
| --- | --- |

—

9. märtsi 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: diisooktüülftalaat;

| — | 14. septembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: 4-{[(6-kloropüridiin-3-üül)metüül](2,2-difluoroetüül)amino}furaan-2(5H)-oon; flupüradifuroon; |
| --- | --- |

—

14. septembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: 4-{[(6-kloropüridiin-3-üül)metüül](2,2-difluoroetüül)amino}furaan-2(5H)-oon; flupüradifuroon;

| — | 30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: metüültieenkarbasoon (ISO); metüül-4-[(4,5-dihüdro-3-metoksü-4-metüül-5-okso-1H-1,2,4-triasool-1-üül)karbonüülsulfamoüül]-5-metüültiofeen-3-karboksülaat; |
| --- | --- |

—

30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: metüültieenkarbasoon (ISO); metüül-4-[(4,5-dihüdro-3-metoksü-4-metüül-5-okso-1H-1,2,4-triasool-1-üül)karbonüülsulfamoüül]-5-metüültiofeen-3-karboksülaat;

| — | 9. märtsi 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: L-(+)-piimhape; (2S)-2-hüdroksüpropaanhape; |
| --- | --- |

—

9. märtsi 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: L-(+)-piimhape; (2S)-2-hüdroksüpropaanhape;

| — | 9. märtsi 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: 2-metoksüetüülakrülaat; |
| --- | --- |

—

9. märtsi 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: 2-metoksüetüülakrülaat;

| — | 8. juuni 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: glüoksüülhape kontsentratsiooniga ... %; |
| --- | --- |

—

8. juuni 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: glüoksüülhape kontsentratsiooniga ... %;

| — | 14. septembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: naatrium-N-(hüdroksümetüül)glütsinaat; [naatrium-N-(hüdroksümetüül)glütsinaadist vabanev formaldehüüd]; |
| --- | --- |

—

14. septembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: naatrium-N-(hüdroksümetüül)glütsinaat; [naatrium-N-(hüdroksümetüül)glütsinaadist vabanev formaldehüüd];

| — | 30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: kaalium(oksido-NNO-asoksü)tsükloheksaan; tsükloheksüülhüdroksüdiaseen-1-oksiidi kaaliumsool; [K-HDO]; |
| --- | --- |

—

30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: kaalium(oksido-NNO-asoksü)tsükloheksaan; tsükloheksüülhüdroksüdiaseen-1-oksiidi kaaliumsool; [K-HDO];

| — | 14. septembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: metsetrooniumetüülsulfaat; N-etüül-N,N-dimetüülheksadekaan-1-amiiniumetüülsulfaat; [MES]; |
| --- | --- |

—

14. septembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: metsetrooniumetüülsulfaat; N-etüül-N,N-dimetüülheksadekaan-1-amiiniumetüülsulfaat; [MES];

| — | 9. märtsi 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: (2RS)-2-[4-(4-klorofenoksü)-2-(trifluorometüül)fenüül]-1-(1H-1,2,4-triasool-1-üül)propaan-2-ool; mefentriflukonasool; |
| --- | --- |

—

9. märtsi 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: (2RS)-2-[4-(4-klorofenoksü)-2-(trifluorometüül)fenüül]-1-(1H-1,2,4-triasool-1-üül)propaan-2-ool; mefentriflukonasool;

| — | 30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: oksatiapiproliin (ISO); 1-(4-{4-[5-(2,6-difluorofenüül)-4,5-dihüdro-1,2-oksasool-3-üül]-1,3-tiasool-2-üül}piperidiin-1-üül)-2-[5-metüül-3-(trifluorometüül)-1H-pürasool-1-üül]etanoon; |
| --- | --- |

—

30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: oksatiapiproliin (ISO); 1-(4-{4-[5-(2,6-difluorofenüül)-4,5-dihüdro-1,2-oksasool-3-üül]-1,3-tiasool-2-üül}piperidiin-1-üül)-2-[5-metüül-3-(trifluorometüül)-1H-pürasool-1-üül]etanoon;

| — | 14. septembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: tsinkpüritioon; (T-4)-bis[1-(hüdroksü-κΟ)püridiin-2(1H)-tionato-κS]tsink; |
| --- | --- |

—

14. septembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: tsinkpüritioon; (T-4)-bis[1-(hüdroksü-κΟ)püridiin-2(1H)-tionato-κS]tsink;

| — | 30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: 3-kloro-4-(klorometüül)-1-[3-(trifluorometüül)fenüül]pürrolidiin-2-oon; flurokloridoon (ISO); |
| --- | --- |

—

30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: 3-kloro-4-(klorometüül)-1-[3-(trifluorometüül)fenüül]pürrolidiin-2-oon; flurokloridoon (ISO);

| — | 30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: 4,5-dikloro-2-oktüül-2H-isotiasool-3-oon; [DCOIT]; |
| --- | --- |

—

30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: 4,5-dikloro-2-oktüül-2H-isotiasool-3-oon; [DCOIT];

| — | 8. juuni 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: 2-metüül-1,2-bensotiasool-3(2H)-oon; [MBIT]; |
| --- | --- |

—

8. juuni 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: 2-metüül-1,2-bensotiasool-3(2H)-oon; [MBIT];

| — | 30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: 3-(difluorometüül)-1-metüül-N-(3’,4’,5’-trifluorobifenüül-2-üül)pürasool-4-karboksamiid; fluksapüroksaad; |
| --- | --- |

—

30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: 3-(difluorometüül)-1-metüül-N-(3’,4’,5’-trifluorobifenüül-2-üül)pürasool-4-karboksamiid; fluksapüroksaad;

| — | 8. juuni 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: N-(hüdroksümetüül)akrüülamiid; metüloolakrüülamiid; [NMA]; |
| --- | --- |

—

8. juuni 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: N-(hüdroksümetüül)akrüülamiid; metüloolakrüülamiid; [NMA];

| — | 15. oktoobri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: 5-fluoro-1,3-dimetüül-N-[2-(4-metüülpentaan-2-üül)fenüül]-1H-pürasool-4-karboksamiid; 2’-[(RS)-1,3-dimetüülbutüül]-5-fluoro-1,3-dimetüülpürasool-4-karboksaniliid; penflufeen; |
| --- | --- |

—

15. oktoobri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: 5-fluoro-1,3-dimetüül-N-[2-(4-metüülpentaan-2-üül)fenüül]-1H-pürasool-4-karboksamiid; 2’-[(RS)-1,3-dimetüülbutüül]-5-fluoro-1,3-dimetüülpürasool-4-karboksaniliid; penflufeen;

| — | 30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: iprovalikarb (ISO); isopropüül[(2S)-3-metüül-1-{[1-(4-metüülfenüül)etüül]amino}-1-oksobutaan-2-üül]karbamaat; |
| --- | --- |

—

30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: iprovalikarb (ISO); isopropüül[(2S)-3-metüül-1-{[1-(4-metüülfenüül)etüül]amino}-1-oksobutaan-2-üül]karbamaat;

| — | 30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: siltiofaam (ISO); N-allüül-4,5-dimetüül-2-(trimetüülsilüül)tiofeen-3-karboksamiid; |
| --- | --- |

—

30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: siltiofaam (ISO); N-allüül-4,5-dimetüül-2-(trimetüülsilüül)tiofeen-3-karboksamiid;

| — | 9. märtsi 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: india neemipuu ekstrakt [ekstraheeritud Azadirachta indica kooritud seemnetest külmpressitud õlist ülekriitilise süsinikdioksiidiga]; |
| --- | --- |

—

9. märtsi 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: india neemipuu ekstrakt [ekstraheeritud Azadirachta indica kooritud seemnetest külmpressitud õlist ülekriitilise süsinikdioksiidiga];

| — | 8. juuni 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: lämmastikhape kontsentratsiooniga ... % [C > 70 %]; |
| --- | --- |

—

8. juuni 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: lämmastikhape kontsentratsiooniga ... % [C > 70 %];

| — | 9. märtsi 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: oktametüültsüklotetrasiloksaan; [D4]; |
| --- | --- |

—

9. märtsi 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: oktametüültsüklotetrasiloksaan; [D4];

| — | 30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: metüülpirimifoss (ISO); O-[2-(dietüülamino)-6-metüülpürimidiin-4-üül]-O,O-dimetüülfosforotioaat; |
| --- | --- |

—

30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: metüülpirimifoss (ISO); O-[2-(dietüülamino)-6-metüülpürimidiin-4-üül]-O,O-dimetüülfosforotioaat;

| — | 30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: fosfiin; |
| --- | --- |

—

30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: fosfiin;

| — | 14. septembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: diklorodioktüülstannaan; |
| --- | --- |

—

14. septembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: diklorodioktüülstannaan;

| — | 30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: 2-etüülheksüül-10-etüül-4,4-dioktüül-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stannatetradekanaat; [DOTE]; |
| --- | --- |

—

30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: 2-etüülheksüül-10-etüül-4,4-dioktüül-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stannatetradekanaat; [DOTE];

| — | 30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: plii; |
| --- | --- |

—

30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: plii;

| — | 14. septembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: 2-butoksüetanool; etüleenglükooli monobutüüleeter; |
| --- | --- |

—

14. septembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: 2-butoksüetanool; etüleenglükooli monobutüüleeter;

| — | 30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: m-bis(2,3-epoksüpropoksü)benseen; resortsinooldiglütsidüüleeter; |
| --- | --- |

—

30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: m-bis(2,3-epoksüpropoksü)benseen; resortsinooldiglütsidüüleeter;

| — | 14. septembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: metüültribenuroon (ISO); metüül-2-[N-(4-metoksü-6-metüül-1,3,5-triasiin-2-üül)-N-metüülkarbamoüülsulfamoüül]bensoaat; |
| --- | --- |

—

14. septembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: metüültribenuroon (ISO); metüül-2-[N-(4-metoksü-6-metüül-1,3,5-triasiin-2-üül)-N-metüülkarbamoüülsulfamoüül]bensoaat;

| — | 8. juuni 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: asoksüstrobiin (ISO); metüül-(E)-2-{2-[6-(2-tsüanofenoksü)pürimidiin-4-üüloksü]fenüül}-3-metoksüakrülaat; |
| --- | --- |

—

8. juuni 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: asoksüstrobiin (ISO); metüül-(E)-2-{2-[6-(2-tsüanofenoksü)pürimidiin-4-üüloksü]fenüül}-3-metoksüakrülaat;

| — | 9. märtsi 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: etofumesaat (ISO); (RS)-2-etoksü-2,3-dihüdro-3,3-dimetüülbensofuraan-5-üülmetaansulfonaat; |
| --- | --- |

—

9. märtsi 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: etofumesaat (ISO); (RS)-2-etoksü-2,3-dihüdro-3,3-dimetüülbensofuraan-5-üülmetaansulfonaat;

| — | 30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: 2,4-dinitrofenool; |
| --- | --- |

—

30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: 2,4-dinitrofenool;

| — | 14. septembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: mesotrioon (ISO); 2-[4-(metüülsulfonüül)-2-nitrobensoüül]-1,3-tsükloheksaandioon; |
| --- | --- |

—

14. septembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: mesotrioon (ISO); 2-[4-(metüülsulfonüül)-2-nitrobensoüül]-1,3-tsükloheksaandioon;

| — | 30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: oktilinoon (ISO); 2-oktüül-2H-isotiasool-3-oon; [OIT]; |
| --- | --- |

—

30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: oktilinoon (ISO); 2-oktüül-2H-isotiasool-3-oon; [OIT];

| — | 14. septembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: hümeksasool (ISO); 3-hüdroksü-5-metüülisoksasool; |
| --- | --- |

—

14. septembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: hümeksasool (ISO); 3-hüdroksü-5-metüülisoksasool;

| — | 30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: heksütiasoks (ISO); trans-5-(4-klorofenüül)-N-tsükloheksüül-4-metüül-2-okso-3-tiasolidiinkarboksamiid; |
| --- | --- |

—

30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: heksütiasoks (ISO); trans-5-(4-klorofenüül)-N-tsükloheksüül-4-metüül-2-okso-3-tiasolidiinkarboksamiid;

| — | 9. märtsi 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: pümetrosiin (ISO); (E)-4,5-dihüdro-6-metüül-4-(3-püridüülmetüleenamino)-1,2,4-triasiin-3(2H)-oon; |
| --- | --- |

—

9. märtsi 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: pümetrosiin (ISO); (E)-4,5-dihüdro-6-metüül-4-(3-püridüülmetüleenamino)-1,2,4-triasiin-3(2H)-oon;

| — | 9. märtsi 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: imiprotriin (ISO); järgmiste ainete reaktsioonimass: [2,4-diokso-(2-propüün-1-üül)imidasolidiin-3-üül]metüül(1R)-cis-krüsantemaat; [2,4-diokso-(2-propüün-1-üül)imidasolidiin-3-üül]metüül(1R)-trans-krüsantemaat |
| --- | --- |

—

9. märtsi 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: imiprotriin (ISO); järgmiste ainete reaktsioonimass: [2,4-diokso-(2-propüün-1-üül)imidasolidiin-3-üül]metüül(1R)-cis-krüsantemaat; [2,4-diokso-(2-propüün-1-üül)imidasolidiin-3-üül]metüül(1R)-trans-krüsantemaat

| — | 14. septembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: butanoonoksiim; etüülmetüülketoksiim; etüülmetüülketoonoksiim; |
| --- | --- |

—

14. septembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: butanoonoksiim; etüülmetüülketoksiim; etüülmetüülketoonoksiim;

| — | 8. juuni 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: bis(α,α-dimetüülbensüül)peroksiid; |
| --- | --- |

—

8. juuni 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: bis(α,α-dimetüülbensüül)peroksiid;

| — | 9. märtsi 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: hargahelaga heksatriakontaan; |
| --- | --- |

—

9. märtsi 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: hargahelaga heksatriakontaan;

| — | 30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: heksüül-2-(1-(dietüülaminohüdroksüfenüül)metanoüül)bensoaat; heksüül-2-[4-(dietüülamino)-2-hüdroksübensoüül]bensoaat. |
| --- | --- |

—

30. novembri 2018. aasta arvamus järgmise aine kohta: heksüül-2-(1-(dietüülaminohüdroksüfenüül)metanoüül)bensoaat; heksüül-2-[4-(dietüülamino)-2-hüdroksübensoüül]bensoaat.

| (3) | Seoses ainega plii (CASi number: 7439-92–1; indeksinumbrid: 082–013-00–1 (pliipulber [osakeste läbimõõt < 1 mm]) ja 082–014-00–7 (plii massiivsel kujul [osakeste läbimõõt ≥ 1 mm])) tegi riskihindamise komitee oma 30. novembri 2018. aasta arvamuses ettepaneku kohaldada massiivsel kujul plii ja pulbrilise plii suhtes sama keskkonnaohtlikkusest lähtuvat klassifikatsiooni. Tulenevalt massiivsel kujul plii väiksemast lahustumiskiirusest, plii vormitavusest, sihipärasest pulbri tootmisest ning massiivsel kujul metalli ja pulbrilise metalli erinevast keskkonnaohtlikkust kajastavast klassifikatsioonist muid metalle käsitlevates olemasolevates VI lisa kannetes peab riskihindamise komitee täiendavalt hindama, kas massiivsel kujul plii ja pulbrilise plii suhtes tuleks kohaldada sama keskkonnaohtlikkusest lähtuvat klassifikatsiooni. Peale selle viitavad uued kättesaadavad teadusandmed sellele, et massiivsel kujul plii keskkonnaohtlikkust kajastav klassifikatsioon, mida riskihindamise komitee arvamuses soovitatakse kohaldada, ei pruugi olla asjakohane. Seepärast ei lisata massiivsel kujul plii keskkonnaohtlikkust kajastavat klassifikatsiooni määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisasse enne, kui riskihindamise komiteel on olnud võimalus esitada muudetud arvamus. |
| --- | --- |

(3)

Seoses ainega plii (CASi number: 7439-92–1; indeksinumbrid: 082–013-00–1 (pliipulber [osakeste läbimõõt < 1 mm]) ja 082–014-00–7 (plii massiivsel kujul [osakeste läbimõõt ≥ 1 mm])) tegi riskihindamise komitee oma 30. novembri 2018. aasta arvamuses ettepaneku kohaldada massiivsel kujul plii ja pulbrilise plii suhtes sama keskkonnaohtlikkusest lähtuvat klassifikatsiooni. Tulenevalt massiivsel kujul plii väiksemast lahustumiskiirusest, plii vormitavusest, sihipärasest pulbri tootmisest ning massiivsel kujul metalli ja pulbrilise metalli erinevast keskkonnaohtlikkust kajastavast klassifikatsioonist muid metalle käsitlevates olemasolevates VI lisa kannetes peab riskihindamise komitee täiendavalt hindama, kas massiivsel kujul plii ja pulbrilise plii suhtes tuleks kohaldada sama keskkonnaohtlikkusest lähtuvat klassifikatsiooni. Peale selle viitavad uued kättesaadavad teadusandmed sellele, et massiivsel kujul plii keskkonnaohtlikkust kajastav klassifikatsioon, mida riskihindamise komitee arvamuses soovitatakse kohaldada, ei pruugi olla asjakohane. Seepärast ei lisata massiivsel kujul plii keskkonnaohtlikkust kajastavat klassifikatsiooni määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisasse enne, kui riskihindamise komiteel on olnud võimalus esitada muudetud arvamus.

| (4) | Seoses ainega 2-butoksüetanool (etüleenglükooli monobutüüleeter) (CASi number: 111–76-2) on ohuklassi „äge mürgisus (sissehingamisel)“ kohta avaldatud uusi teadusandmeid, mis viitavad sellele, et klassifitseerimine kõnealusesse ohuklassi vastavalt riskihindamise komitee arvamuses esitatud soovitusele, mis põhineb vanematel andmetel, ei pruugi olla asjakohane. Seepärast ei tuleks muuta kõnealust ohuklassi määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisas enne, kui riskihindamise komiteel on olnud võimalus esitada muudetud arvamus, mis põhineb uutel andmetel. Kõik teised riskihindamise komitee arvamuses käsitletud ohuklassid tuleks lisada kõnealusesse lisasse. |
| --- | --- |

(4)

Seoses ainega 2-butoksüetanool (etüleenglükooli monobutüüleeter) (CASi number: 111–76-2) on ohuklassi „äge mürgisus (sissehingamisel)“ kohta avaldatud uusi teadusandmeid, mis viitavad sellele, et klassifitseerimine kõnealusesse ohuklassi vastavalt riskihindamise komitee arvamuses esitatud soovitusele, mis põhineb vanematel andmetel, ei pruugi olla asjakohane. Seepärast ei tuleks muuta kõnealust ohuklassi määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisas enne, kui riskihindamise komiteel on olnud võimalus esitada muudetud arvamus, mis põhineb uutel andmetel. Kõik teised riskihindamise komitee arvamuses käsitletud ohuklassid tuleks lisada kõnealusesse lisasse.

| (5) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1272/2008 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1272/2008 vastavalt muuta.

| (6) | Vastavust uuele või ajakohastatud ühtlustatud klassifikatsioonile ei tohiks nõuda viivitamata, sest tarnijatele on vaja jätta teatav ajavahemik, mille jooksul nad saaksid kohandada ainete ja segude märgistust ja pakendeid uue või muudetud klassifikatsiooniga ning müüa olemasolevaid varusid praegu kehtivatest regulatiivsetest nõuetest lähtuvalt. See ajavahemik on vajalik ka selleks, et tarnijatel oleks piisavalt aega võtta vajalikke meetmeid selle tagamiseks, et muud õiguslikud nõuded oleksid pärast käesoleva määruse kohaste muudatuste tegemist jätkuvalt täidetud. Sellised nõuded võivad hõlmata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (3) artikli 22 lõike 1 punktis f või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 (4) artiklis 50 sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

(6)

Vastavust uuele või ajakohastatud ühtlustatud klassifikatsioonile ei tohiks nõuda viivitamata, sest tarnijatele on vaja jätta teatav ajavahemik, mille jooksul nad saaksid kohandada ainete ja segude märgistust ja pakendeid uue või muudetud klassifikatsiooniga ning müüa olemasolevaid varusid praegu kehtivatest regulatiivsetest nõuetest lähtuvalt. See ajavahemik on vajalik ka selleks, et tarnijatel oleks piisavalt aega võtta vajalikke meetmeid selle tagamiseks, et muud õiguslikud nõuded oleksid pärast käesoleva määruse kohaste muudatuste tegemist jätkuvalt täidetud. Sellised nõuded võivad hõlmata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (3) artikli 22 lõike 1 punktis f või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 (4) artiklis 50 sätestatud nõudeid.

| (7) | Tarnijatel peaks siiski olema võimalik kohaldada uusi klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise sätteid vabatahtlikult enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva. See on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 61 lõike 2 alusel rakendatava lähenemisviisiga. |
| --- | --- |

(7)

Tarnijatel peaks siiski olema võimalik kohaldada uusi klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise sätteid vabatahtlikult enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva. See on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 61 lõike 2 alusel rakendatava lähenemisviisiga.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1272/2008 muutmine

Määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa tabelit 3 muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. märtsist 2022.

Erandina käesoleva artikli teisest lõigust võib aineid ja segusid enne 1. märtsi 2022 klassifitseerida, märgistada ja pakendada vastavalt käesoleva määrusega muudetud määrusele (EÜ) nr 1272/2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. mai 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 353, 31.12.2008, lk 1.

1

(2)  Need arvamused on kättesaadavad järgmisel veebisaidil: https://echa.europa.eu/registry-of-clh-intentions-until-outcome/-/dislist/name/-/ecNumber/-/casNumber/-/dte_receiptFrom/-/dte_receiptTo/-/prc_public_status/Opinion+Adopted/dte_withdrawnFrom/-/dte_withdrawnTo/-/sbm_expected_submissionFrom/-/sbm_expected_submissionTo/-/dte_finalise_deadlineFrom/-/dte_finalise_deadlineTo/-/haz_addional_hazard/-/lec_submitter/-/dte_assessmentFrom/-/dte_assessmentTo/-/prc_regulatory_programme/-/.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006,

3

mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (ELT L 167, 27.6.2012, lk 1)

4

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa tabelit 3 muudetakse järgmiselt:

| 1) | lisatakse järgmised kanded:
















  Indeksinr | Keemiline nimetus | EÜ nr | CASi nr | Klassifikatsioon | Märgistus | Konkreetsed sisalduse piirnormid, korrutustegurid ja ATE väärtused | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ohuklassi(de) ja -kategooria(te) kood(id) | Ohulause(te) kood(id) | Piktogrammi(de) ja tunnussõna(de) kood(id) | Ohulause(te) kood(id) | Täiendava(te) ohulause(te) kood(id) |
| „007–030-00–3 | Lämmastikhape kontsentratsiooniga ... % [C ≤ 70 %] | 231–714-2 | 7697-37–2 | Ox. Liq. 3
  Acute Tox. 3
  Skin Corr. 1A | H272
  H331
  H314 | GHS03
  GHS06
  GHS05
  Dgr | H272
  H331
  H314 | EUH071 | Ox. Liq. 3; H272: C ≥ 65 %
  Sissehingamisel: ATE = 2,65 mg/l (aur)
  Skin Corr. 1A; H314: C ≥ 20 %
  Skin Corr. 1B; H314: 5 % ≤ C < 20 % | B“ |
| „014–048-00–5 | Ränikarbiidkiud (läbimõõduga < 3 μm, pikkusega > 5 μm ning pikkuse ja läbimõõdu suhtega ≥ 3: 1) | 206–991-8 | 409–21-2
  308076-74–6 | Carc. 1B | H350i | GHS08
  Dgr | H350i“ | | | |
| „014–049-00–0 | Trimetoksüvinüülsilaan; trimetoksü(vinüül)silaan | 220–449-8 | 2768-02–7 | Skin Sens. 1B | H317 | GHS07
  Wng | H317“ | | | |
| „014–050-00–6 | Tris(2-metoksüetoksü)vinüülsilaan;
  6-(2-metoksüetoksü)-6-vinüül-2,5,7,10-tetraoksa-6-silaundekaan | 213–934-0 | 1067-53–4 | Repr. 1B | H360FD | GHS08
  Dgr | H360FD“ | | | |
| „016–098-00–3 | Dimetüüldisulfiid | 210–871-0 | 624–92-0 | Flam. Liq. 2
  Acute Tox. 3
  Acute Tox. 3
  STOT SE 3
  STOT SE 1
  Eye Irrit. 2
  Skin Sens. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H225
  H331
  H301
  H336
  H370 (ülemised hingamisteed; sissehingamisel)
  H319
  H317
  H400
  H410 | GHS02
  GHS06
  GHS08
  GHS09
  Dgr | H225
  H331
  H301
  H336
  H370 (ülemised hingamisteed; sissehingamisel)
  H319
  H317
  H410 | | Sissehingamisel: ATE = 5 mg/l (aur)
  Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 190 mg kehamassi kilogrammi kohta
  M = 1
  M = 10“ | |
| „029–024-00-X | Granuleeritud vask
  [osakese pikkus: 0,9–6,0 mm; osakese laius: 0,494–0,949 mm] | 231–159-6 | 7440-50–8 | Aquatic Chronic 2 | H411 | GHS09 | H411“ | | | |
| „029–025-00–5 | Bis(N-hüdroksü-N-nitrosotsükloheksüülaminato-O,O’)vask;
  bis(N-tsükloheksüüldiaseeniumdioksü)vask;
  [Cu-HDO] | 239–703-4 | 312600-89–8
  15627-09–5 | Flam. Sol. 1
  Acute Tox. 4
  STOT RE 2
  Eye Dam. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H228
  H302
  H373 (maks)
  H318
  H400
  H410 | GHS02
  GHS07
  GHS08
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H228
  H302
  H373 (maks)
  H318
  H410 | | Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 360 mg kehamassi kilogrammi kohta
  M = 1
  M = 1“ | |
| „050–031-00–9 | Dioktüültinadilauraat [1];
  dioktüülbis(kookosatsüüloksü)stannaani derivaadid [2] | 222–883-3 [1], 293–901-5 [2] | 3648-18–8 [1], 91648-39–4 [2] | Repr. 1B
  STOT RE 1 | H360D
  H372 (immuunsüsteem) | GHS08
  Dgr | H360D
  H372 (immuunsüsteem)“ | | | |
| „601–092-00–0 | Dibenso[def,p]krüseen;
  dibenso[a,l]püreen | 205–886-4 | 191–30-0 | Carc. 1B
  Muta. 2 | H350
  H341 | GHS08
  Dgr | H350
  H341 | | Carc. 1B; H350: C ≥ 0,001 %“ | |
| „603–237-00–3 | Ipkonasool (ISO);
  (1RS,2SR,5RS;1RS,2SR,5SR)-2-(4-klorobensüül)-5-isopropüül-1-(1H-1,2,4-triasool-1-üülmetüül)tsüklopentanool | - | 125225-28–7
  115850-69–6
  115937-89–8 | Repr. 1B
  Acute Tox. 4
  STOT RE 2
  Aquatic Chronic 1 | H360D
  H302
  H373 (silmad, nahk, maks)
  H410 | GHS08
  GHS07
  GHS09
  Dgr | H360D
  H302
  H373 (silmad, nahk, maks)
  H410 | | Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 500 mg kehamassi kilogrammi kohta
  M = 100“ | |
| „603–238-00–9 | Bis(2-(2-metoksüetoksü)etüül)eeter; tetraglüüm | 205–594-7 | 143–24-8 | Repr. 1B | H360FD | GHS08
  Dgr | H360FD“ | | | |
| „603–239-00–4 | Paklobutrasool (ISO);
  (2RS,3RS)-1-(4-klorofenüül)-4,4-dimetüül-2-(1H-1,2,4-triasool-1-üül)pentaan-3-ool | - | 76738-62–0 | Repr. 2
  Acute Tox. 4
  Acute Tox. 4
  Eye Irrit. 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H361d
  H332
  H302
  H319
  H400
  H410 | GHS08
  GHS07
  GHS09
  Wng | H361d
  H332
  H302
  H319
  H410 | | Sissehingamisel: ATE = 3,13 mg/l (tolm või udu)
  Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 490 mg kehamassi kilogrammi kohta
  M = 10
  M = 10“ | |
| „603–240-00-X | 2,2-bis(bromometüül)propaan-1,3-diool | 221–967-7 | 3296-90–0 | Carc. 1B
  Muta. 1B | H350
  H340 | GHS08
  Dgr | H350
  H340“ | | | |
| „603–241-00–5 | Geraniool;
  (2E)-3,7-dimetüülokta-2,6-dieen-1-ool | 203–377-1 | 106–24-1 | Skin Sens. 1 | H317 | GHS07
  Wng | H317“ | | | |
| „605–041-00–3 | 2-(4-tert-butüülbensüül)propioonaldehüüd | 201–289-8 | 80–54-6 | Repr. 1B | H360Fd | GHS08
  Dgr | H360Fd“ | | | |
| „607–738-00–8 | MCPA tioetüülester (ISO);

  S-etüül(4-kloro-2-metüülfenoksü)etaantioaat; S-etüül-4-kloro-o-tolüüloksütioatsetaat | 246–831-4 | 25319-90–8 | Acute Tox. 4
  STOT RE 2
  Aquatic Acute 1, Aquatic Chronic 1 | H302
  H373 (maks)
  H400
  H410 | GHS07
  GHS08
  GHS09
  Wng | H302
  H373 (maks)
  H410 | | Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 450 mg kehamassi kilogrammi kohta
  M = 10
  M = 10“ | |
| „607–740-00–9 | Diisooktüülftalaat | 248–523-5 | 27554-26–3 | Repr. 1B | H360FD | GHS08
  Dgr | H360FD“ | | | |
| „607–741-00–4 | 4-{[(6-kloropüridiin-3-üül)metüül](2,2-difluoroetüül)amino}furaan-2(5H)-oon; flupüradifuroon | - | 951659-40–8 | Acute Tox. 4
  STOT RE 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H302
  H373 (lihased)
  H400
  H410 | GHS07
  GHS08
  GHS09
  Wng | H302
  H373 (lihased)
  H410 | | Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 500 mg kehamassi kilogrammi kohta
  M = 10
  M = 10“ | |
| „607–742-00-X | Metüültieenkarbasoon (ISO);
  metüül-4-[(4,5-dihüdro-3-metoksü-4-metüül-5-okso-1H-1,2,4-triasool-1-üül)karbonüülsulfamoüül]-5-metüültiofeen-3-karboksülaat | - | 317815-83–1 | Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H400
  H410 | GHS09
  Wng | H410 | | M = 1000
  M = 1000“ | |
| „607–743-00–5 | L-(+)-piimhape;
  (2S)-2-hüdroksüpropaanhape | 201–196-2 | 79–33-4 | Skin Corr. 1C
  Eye Dam. 1 | H314
  H318 | GHS05
  Dgr | H314 | EUH071“ | | |
| „607–744-00–0 | 2-metoksüetüülakrülaat | 221–499-3 | 3121-61–7 | Flam. Liq. 3
  Muta. 2
  Repr. 1B
  Acute Tox. 3
  Acute Tox. 4
  Skin Corr. 1C
  Eye Dam. 1
  Skin Sens. 1 | H226
  H341
  H360FD
  H331
  H302
  H314
  H318
  H317 | GHS02
  GHS05
  GHS06
  GHS08
  Dgr | H226
  H341
  H360FD
  H331
  H302
  H314
  H317 | EUH071 | Sissehingamisel: ATE = 2,7 mg/l (aur)
  Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 404 mg kehamassi kilogrammi kohta“ | |
| „607–745-00–6 | Glüoksüülhape kontsentratsiooniga ... % | 206–058-5 | 298–12-4 | Eye Dam. 1
  Skin Sens. 1B | H318
  H317 | GHS05
  GHS07
  Dgr | H318
  H317 | | | B“ |
| „607–746-00–1 | Naatrium-N-(hüdroksümetüül)glütsinaat;
  [naatrium-N-(hüdroksümetüül)glütsinaadist vabanev formaldehüüd] | 274–357-8 | 70161-44–3 | Carc. 1B
  Muta. 2
  Acute Tox. 4
  Acute Tox. 4
  STOT SE 3
  Skin Irrit. 2
  Eye Irrit. 2
  Skin Sens. 1 | H350
  H341
  H332
  H302
  H335
  H315
  H319
  H317 | GHS08
  GHS07
  Dgr | H350
  H341
  H332
  H302
  H335
  H315
  H319
  H317 | | Sissehingamisel: ATE = 3 mg/l (tolm või udu)
  Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 1100 mg kehamassi kilogrammi kohta | 8
  9“ |
| „611–181-00–6 | Kaalium(oksido-NNO-asoksü)tsükloheksaan;
  tsükloheksüülhüdroksüdiaseen-1-oksiidi kaaliumisool;
  [K-HDO] | - | 66603-10–9 | Flam. Sol. 1
  Acute Tox. 3
  STOT RE 2
  Skin Irrit. 2
  Eye Dam. 1
  Aquatic Chronic 2 | H228
  H301
  H373 (maks)
  H315
  H318
  H411 | GHS02
  GHS06
  GHS08
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H228
  H301
  H373 (maks)
  H315
  H318
  H411 | | Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 136 mg kehamassi kilogrammi kohta“ | |
| „612–294-00–3 | Metsetrooniumetüülsulfaat;

  N-etüül-N,N-dimetüülheksadekaan-1-amiiniumetüülsulfaat;
  [MES] | 221–106-5 | 3006-10–8 | Skin Corr. 1
  Eye Dam. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H314
  H318
  H400
  H410 | GHS05
  GHS09
  Dgr | H314
  H410 | EUH071 | M = 100
  M = 1000“ | |
| „613–331-00–6 | (2RS)-2-[4-(4-klorofenoksü)-2-(trifluorometüül)fenüül]-1-(1H-1,2,4-triasool-1-üül)propaan-2-ool;
  mefentriflukonasool | - | 1417782-03–6 | Skin Sens. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H317
  H400
  H410 | GHS07
  GHS09
  Wng | H317
  H410 | | M = 1
  M = 1“ | |
| „613–332-00–1 | Oksatiapiproliin (ISO);
  1-(4-{4-[5-(2,6-difluorofenüül)-4,5-dihüdro-1,2-oksasool-3-üül]-1,3-tiasool-2-üül}piperidiin-1-üül)-2-[5-metüül-3-(trifluorometüül)-1H-pürasool-1-üül]etanoon | - | 1003318-67–9 | Aquatic Chronic 1 | H410 | GHS09
  Wng | H410 | | M = 1“ | |
| „613–333-00–7 | Tsinkpüritioon; (T-4)-bis[1-(hüdroksü-κΟ)püridiin-2(1H)-tionato-κS]tsink | 236–671-3 | 13463-41–7 | Repr. 1B
  Acute Tox. 2
  Acute Tox. 3
  STOT RE 1
  Eye Dam. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H360D
  H330
  H301
  H372
  H318
  H400
  H410 | GHS08
  GHS06
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H360D
  H330
  H301
  H372
  H318
  H410 | | Sissehingamisel: ATE = 0,14 mg/l (tolm või udu)
  Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 221 mg kehamassi kilogrammi kohta
  M = 1000
  M = 10“ | |
| „613–334-00–2 | Flurokloridoon (ISO);
  3-kloro-4-(klorometüül)-1-[3-(trifluorometüül)fenüül]pürrolidiin-2-oon | 262–661-3 | 61213-25–0 | Repr. 1B
  Acute Tox. 4
  Skin Sens. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H360FD
  H302
  H317
  H400
  H410 | GHS08
  GHS07
  GHS09
  Dgr | H360FD
  H302
  H317
  H410 | | Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 500 mg kehamassi kilogrammi kohta
  M = 100
  M = 100“ | |
| „613–335-00–8 | 4,5-dikloro-2-oktüül-2H-isotiasool-3-oon; [DCOIT] | 264–843-8 | 64359-81–5 | Acute Tox. 2
  Acute Tox. 4
  Skin Corr. 1
  Eye Dam. 1
  Skin Sens. 1A
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H330
  H302
  H314
  H318
  H317
  H400
  H410 | GHS06
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H330
  H302
  H314
  H317
  H410 | EUH071 | Sissehingamisel: ATE = 0,16 mg/l (tolm või udu)
  Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 567 mg kehamassi kilogrammi kohta
  Skin Irrit. 2; H315: 0,025 % ≤ C < 5 %
  Eye Irrit. 2; H319: 0,025 % ≤ C < 3 %
  Skin Sens. 1A; H317: C ≥ 0,0015 %
  M = 100
  M = 100“ | |
| „613–336-00–3 | 2-metüül-1,2-bensotiasool-3(2H)-oon;
  [MBIT] | - | 2527-66–4 | Acute Tox. 4
  Acute Tox. 3
  Skin Corr. 1C
  Eye Dam. 1
  Skin Sens. 1A
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 2 | H312
  H301
  H314
  H318
  H317
  H400
  H411 | GHS06
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H312
  H301
  H314
  H317
  H410 | EUH071 | Nahakaudsel kokkupuutel: ATE = 1100 mg kehamassi kilogrammi kohta
  Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 175 mg kehamassi kilogrammi kohta
  Skin Sens. 1A; H317: C ≥ 0,0015 %
  M = 1“ | |
| „616–228-00–4 | 3-(difluorometüül)-1-metüül-N-(3’,4’,5’-trifluorobifenüül-2-üül)pürasool-4-karboksamiid;
  fluksapüroksaad | - | 907204-31–3 | Lact.
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H362
  H400
  H410 | GHS09
  Wng | H362
  H410 | | M = 1
  M = 1“ | |
| „616–230-00–5 | N-(hüdroksümetüül)akrüülamiid; metüloolakrüülamiid; [NMA] | 213–103-2 | 924–42-5 | Carc. 1B
  Muta. 1B
  STOT RE 1 | H350
  H340
  H372 (perifeerne närvisüsteem) | GHS08
  Dgr | H350
  H340
  H372 (perifeerne närvisüsteem)“ | | | |
| „616–231-00–0 | 5-fluoro-1,3-dimetüül-N-[2-(4-metüülpentaan-2-üül)fenüül]-1H-pürasool-4-karboksamiid; 2’-[(RS)-1,3-dimetüülbutüül]-5-fluoro-1,3-dimetüülpürasool-4-karboksaniliid;
  penflufeen | - | 494793-67–8 | Carc. 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H351
  H400
  H410 | GHS08
  GHS09
  Wng | H351
  H410 | | M = 1
  M = 1“ | |
| „616–232-00–6 | Iprovalikarb (ISO);
  isopropüül[(2S)-3-metüül-1-{[1-(4-metüülfenüül)etüül]amino}-1-oksobutaan-2-üül]karbamaat | - | 140923-17–7 | Carc. 2 | H351 | GHS08
  Wng | H351“ | | | |
| „616–233-00–1 | Siltiofaam (ISO);

  N-allüül-4,5-dimetüül-2-(trimetüülsilüül)tiofeen-3-karboksamiid | - | 175217-20–6 | STOT RE 2
  Aquatic Chronic 2 | H373
  H411 | GHS08
  GHS09
  Wng | H373
  H411“ | | | |
| „650–057-00–6 | India neemipuu ekstrakt [ekstraheeritud Azadirachta indica kooritud seemnetest külmpressitud õlist ülekriitilise süsinikdioksiidiga] | 283–644-7 | 84696-25–3 | Aquatic Chronic 3 | H412 | | H412“ | | | |

1)

lisatakse järgmised kanded:

Indeksinr

Keemiline nimetus

EÜ nr

CASi nr

Klassifikatsioon

Märgistus

Konkreetsed sisalduse piirnormid, korrutustegurid ja ATE väärtused

Märkused

Ohuklassi(de) ja -kategooria(te) kood(id)

Ohulause(te) kood(id)

Piktogrammi(de) ja tunnussõna(de) kood(id)

Ohulause(te) kood(id)

Täiendava(te) ohulause(te) kood(id)

„007–030-00–3

Lämmastikhape kontsentratsiooniga ... % [C ≤ 70 %]

231–714-2

7697-37–2

Ox. Liq. 3

Acute Tox. 3

Skin Corr. 1A

H272

H331

H314

GHS03

GHS06

GHS05

Dgr

H272

H331

H314

EUH071

Ox. Liq. 3; H272: C ≥ 65 %

Sissehingamisel: ATE = 2,65 mg/l (aur)

Skin Corr. 1A; H314: C ≥ 20 %

Skin Corr. 1B; H314: 5 % ≤ C < 20 %

B“

„014–048-00–5

Ränikarbiidkiud (läbimõõduga < 3 μm, pikkusega > 5 μm ning pikkuse ja läbimõõdu suhtega ≥ 3: 1)

206–991-8

409–21-2

308076-74–6

Carc. 1B

H350i

GHS08

Dgr

H350i“

„014–049-00–0

Trimetoksüvinüülsilaan; trimetoksü(vinüül)silaan

220–449-8

2768-02–7

Skin Sens. 1B

H317

GHS07

Wng

H317“

„014–050-00–6

Tris(2-metoksüetoksü)vinüülsilaan;

6-(2-metoksüetoksü)-6-vinüül-2,5,7,10-tetraoksa-6-silaundekaan

213–934-0

1067-53–4

Repr. 1B

H360FD

GHS08

Dgr

H360FD“

„016–098-00–3

Dimetüüldisulfiid

210–871-0

624–92-0

Flam. Liq. 2

Acute Tox. 3

Acute Tox. 3

STOT SE 3

STOT SE 1

Eye Irrit. 2

Skin Sens. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H225

H331

H301

H336

H370 (ülemised hingamisteed; sissehingamisel)

H319

H317

H400

H410

GHS02

GHS06

GHS08

GHS09

Dgr

H225

H331

H301

H336

H370 (ülemised hingamisteed; sissehingamisel)

H319

H317

H410

Sissehingamisel: ATE = 5 mg/l (aur)

Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 190 mg kehamassi kilogrammi kohta

M = 1

M = 10“

„029–024-00-X

Granuleeritud vask

[osakese pikkus: 0,9–6,0 mm; osakese laius: 0,494–0,949 mm]

231–159-6

7440-50–8

Aquatic Chronic 2

H411

GHS09

H411“

„029–025-00–5

Bis(N-hüdroksü-N-nitrosotsükloheksüülaminato-O,O’)vask;

bis(N-tsükloheksüüldiaseeniumdioksü)vask;

[Cu-HDO]

239–703-4

312600-89–8

15627-09–5

Flam. Sol. 1

Acute Tox. 4

STOT RE 2

Eye Dam. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H228

H302

H373 (maks)

H318

H400

H410

GHS02

GHS07

GHS08

GHS05

GHS09

Dgr

H228

H302

H373 (maks)

H318

H410

Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 360 mg kehamassi kilogrammi kohta

M = 1

M = 1“

„050–031-00–9

Dioktüültinadilauraat [1];

dioktüülbis(kookosatsüüloksü)stannaani derivaadid [2]

222–883-3 [1], 293–901-5 [2]

3648-18–8 [1], 91648-39–4 [2]

Repr. 1B

STOT RE 1

H360D

H372 (immuunsüsteem)

GHS08

Dgr

H360D

H372 (immuunsüsteem)“

„601–092-00–0

Dibenso[def,p]krüseen;

dibenso[a,l]püreen

205–886-4

191–30-0

Carc. 1B

Muta. 2

H350

H341

GHS08

Dgr

H350

H341

Carc. 1B; H350: C ≥ 0,001 %“

„603–237-00–3

Ipkonasool (ISO);

(1RS,2SR,5RS;1RS,2SR,5SR)-2-(4-klorobensüül)-5-isopropüül-1-(1H-1,2,4-triasool-1-üülmetüül)tsüklopentanool

-

125225-28–7

115850-69–6

115937-89–8

Repr. 1B

Acute Tox. 4

STOT RE 2

Aquatic Chronic 1

H360D

H302

H373 (silmad, nahk, maks)

H410

GHS08

GHS07

GHS09

Dgr

H360D

H302

H373 (silmad, nahk, maks)

H410

Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 500 mg kehamassi kilogrammi kohta

M = 100“

„603–238-00–9

Bis(2-(2-metoksüetoksü)etüül)eeter; tetraglüüm

205–594-7

143–24-8

Repr. 1B

H360FD

GHS08

Dgr

H360FD“

„603–239-00–4

Paklobutrasool (ISO);

(2RS,3RS)-1-(4-klorofenüül)-4,4-dimetüül-2-(1H-1,2,4-triasool-1-üül)pentaan-3-ool

-

76738-62–0

Repr. 2

Acute Tox. 4

Acute Tox. 4

Eye Irrit. 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H361d

H332

H302

H319

H400

H410

GHS08

GHS07

GHS09

Wng

H361d

H332

H302

H319

H410

Sissehingamisel: ATE = 3,13 mg/l (tolm või udu)

Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 490 mg kehamassi kilogrammi kohta

M = 10

M = 10“

„603–240-00-X

2,2-bis(bromometüül)propaan-1,3-diool

221–967-7

3296-90–0

Carc. 1B

Muta. 1B

H350

H340

GHS08

Dgr

H350

H340“

„603–241-00–5

Geraniool;

(2E)-3,7-dimetüülokta-2,6-dieen-1-ool

203–377-1

106–24-1

Skin Sens. 1

H317

GHS07

Wng

H317“

„605–041-00–3

2-(4-tert-butüülbensüül)propioonaldehüüd

201–289-8

80–54-6

Repr. 1B

H360Fd

GHS08

Dgr

H360Fd“

„607–738-00–8

MCPA tioetüülester (ISO);

S-etüül(4-kloro-2-metüülfenoksü)etaantioaat; S-etüül-4-kloro-o-tolüüloksütioatsetaat

246–831-4

25319-90–8

Acute Tox. 4

STOT RE 2

Aquatic Acute 1, Aquatic Chronic 1

H302

H373 (maks)

H400

H410

GHS07

GHS08

GHS09

Wng

H302

H373 (maks)

H410

Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 450 mg kehamassi kilogrammi kohta

M = 10

M = 10“

„607–740-00–9

Diisooktüülftalaat

248–523-5

27554-26–3

Repr. 1B

H360FD

GHS08

Dgr

H360FD“

„607–741-00–4

4-{[(6-kloropüridiin-3-üül)metüül](2,2-difluoroetüül)amino}furaan-2(5H)-oon; flupüradifuroon

-

951659-40–8

Acute Tox. 4

STOT RE 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H302

H373 (lihased)

H400

H410

GHS07

GHS08

GHS09

Wng

H302

H373 (lihased)

H410

Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 500 mg kehamassi kilogrammi kohta

M = 10

M = 10“

„607–742-00-X

Metüültieenkarbasoon (ISO);

metüül-4-[(4,5-dihüdro-3-metoksü-4-metüül-5-okso-1H-1,2,4-triasool-1-üül)karbonüülsulfamoüül]-5-metüültiofeen-3-karboksülaat

-

317815-83–1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H400

H410

GHS09

Wng

H410

M = 1000

M = 1000“

„607–743-00–5

L-(+)-piimhape;

(2S)-2-hüdroksüpropaanhape

201–196-2

79–33-4

Skin Corr. 1C

Eye Dam. 1

H314

H318

GHS05

Dgr

H314

EUH071“

„607–744-00–0

2-metoksüetüülakrülaat

221–499-3

3121-61–7

Flam. Liq. 3

Muta. 2

Repr. 1B

Acute Tox. 3

Acute Tox. 4

Skin Corr. 1C

Eye Dam. 1

Skin Sens. 1

H226

H341

H360FD

H331

H302

H314

H318

H317

GHS02

GHS05

GHS06

GHS08

Dgr

H226

H341

H360FD

H331

H302

H314

H317

EUH071

Sissehingamisel: ATE = 2,7 mg/l (aur)

Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 404 mg kehamassi kilogrammi kohta“

„607–745-00–6

Glüoksüülhape kontsentratsiooniga ... %

206–058-5

298–12-4

Eye Dam. 1

Skin Sens. 1B

H318

H317

GHS05

GHS07

Dgr

H318

H317

B“

„607–746-00–1

Naatrium-N-(hüdroksümetüül)glütsinaat;

[naatrium-N-(hüdroksümetüül)glütsinaadist vabanev formaldehüüd]

274–357-8

70161-44–3

Carc. 1B

Muta. 2

Acute Tox. 4

Acute Tox. 4

STOT SE 3

Skin Irrit. 2

Eye Irrit. 2

Skin Sens. 1

H350

H341

H332

H302

H335

H315

H319

H317

GHS08

GHS07

Dgr

H350

H341

H332

H302

H335

H315

H319

H317

Sissehingamisel: ATE = 3 mg/l (tolm või udu)

Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 1100 mg kehamassi kilogrammi kohta

8

9“

„611–181-00–6

Kaalium(oksido-NNO-asoksü)tsükloheksaan;

tsükloheksüülhüdroksüdiaseen-1-oksiidi kaaliumisool;

[K-HDO]

-

66603-10–9

Flam. Sol. 1

Acute Tox. 3

STOT RE 2

Skin Irrit. 2

Eye Dam. 1

Aquatic Chronic 2

H228

H301

H373 (maks)

H315

H318

H411

GHS02

GHS06

GHS08

GHS05

GHS09

Dgr

H228

H301

H373 (maks)

H315

H318

H411

Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 136 mg kehamassi kilogrammi kohta“

„612–294-00–3

Metsetrooniumetüülsulfaat;

N-etüül-N,N-dimetüülheksadekaan-1-amiiniumetüülsulfaat;

[MES]

221–106-5

3006-10–8

Skin Corr. 1

Eye Dam. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H314

H318

H400

H410

GHS05

GHS09

Dgr

H314

H410

EUH071

M = 100

M = 1000“

„613–331-00–6

(2RS)-2-[4-(4-klorofenoksü)-2-(trifluorometüül)fenüül]-1-(1H-1,2,4-triasool-1-üül)propaan-2-ool;

mefentriflukonasool

-

1417782-03–6

Skin Sens. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H317

H400

H410

GHS07

GHS09

Wng

H317

H410

M = 1

M = 1“

„613–332-00–1

Oksatiapiproliin (ISO);

1-(4-{4-[5-(2,6-difluorofenüül)-4,5-dihüdro-1,2-oksasool-3-üül]-1,3-tiasool-2-üül}piperidiin-1-üül)-2-[5-metüül-3-(trifluorometüül)-1H-pürasool-1-üül]etanoon

-

1003318-67–9

Aquatic Chronic 1

H410

GHS09

Wng

H410

M = 1“

„613–333-00–7

Tsinkpüritioon; (T-4)-bis[1-(hüdroksü-κΟ)püridiin-2(1H)-tionato-κS]tsink

236–671-3

13463-41–7

Repr. 1B

Acute Tox. 2

Acute Tox. 3

STOT RE 1

Eye Dam. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H360D

H330

H301

H372

H318

H400

H410

GHS08

GHS06

GHS05

GHS09

Dgr

H360D

H330

H301

H372

H318

H410

Sissehingamisel: ATE = 0,14 mg/l (tolm või udu)

Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 221 mg kehamassi kilogrammi kohta

M = 1000

M = 10“

„613–334-00–2

Flurokloridoon (ISO);

3-kloro-4-(klorometüül)-1-[3-(trifluorometüül)fenüül]pürrolidiin-2-oon

262–661-3

61213-25–0

Repr. 1B

Acute Tox. 4

Skin Sens. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H360FD

H302

H317

H400

H410

GHS08

GHS07

GHS09

Dgr

H360FD

H302

H317

H410

Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 500 mg kehamassi kilogrammi kohta

M = 100

M = 100“

„613–335-00–8

4,5-dikloro-2-oktüül-2H-isotiasool-3-oon; [DCOIT]

264–843-8

64359-81–5

Acute Tox. 2

Acute Tox. 4

Skin Corr. 1

Eye Dam. 1

Skin Sens. 1A

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H330

H302

H314

H318

H317

H400

H410

GHS06

GHS05

GHS09

Dgr

H330

H302

H314

H317

H410

EUH071

Sissehingamisel: ATE = 0,16 mg/l (tolm või udu)

Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 567 mg kehamassi kilogrammi kohta

Skin Irrit. 2; H315: 0,025 % ≤ C < 5 %

Eye Irrit. 2; H319: 0,025 % ≤ C < 3 %

Skin Sens. 1A; H317: C ≥ 0,0015 %

M = 100

M = 100“

„613–336-00–3

2-metüül-1,2-bensotiasool-3(2H)-oon;

[MBIT]

-

2527-66–4

Acute Tox. 4

Acute Tox. 3

Skin Corr. 1C

Eye Dam. 1

Skin Sens. 1A

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 2

H312

H301

H314

H318

H317

H400

H411

GHS06

GHS05

GHS09

Dgr

H312

H301

H314

H317

H410

EUH071

Nahakaudsel kokkupuutel: ATE = 1100 mg kehamassi kilogrammi kohta

Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 175 mg kehamassi kilogrammi kohta

Skin Sens. 1A; H317: C ≥ 0,0015 %

M = 1“

„616–228-00–4

3-(difluorometüül)-1-metüül-N-(3’,4’,5’-trifluorobifenüül-2-üül)pürasool-4-karboksamiid;

fluksapüroksaad

-

907204-31–3

Lact.

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H362

H400

H410

GHS09

Wng

H362

H410

M = 1

M = 1“

„616–230-00–5

N-(hüdroksümetüül)akrüülamiid; metüloolakrüülamiid; [NMA]

213–103-2

924–42-5

Carc. 1B

Muta. 1B

STOT RE 1

H350

H340

H372 (perifeerne närvisüsteem)

GHS08

Dgr

H350

H340

H372 (perifeerne närvisüsteem)“

„616–231-00–0

5-fluoro-1,3-dimetüül-N-[2-(4-metüülpentaan-2-üül)fenüül]-1H-pürasool-4-karboksamiid; 2’-[(RS)-1,3-dimetüülbutüül]-5-fluoro-1,3-dimetüülpürasool-4-karboksaniliid;

penflufeen

-

494793-67–8

Carc. 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H351

H400

H410

GHS08

GHS09

Wng

H351

H410

M = 1

M = 1“

„616–232-00–6

Iprovalikarb (ISO);

isopropüül[(2S)-3-metüül-1-{[1-(4-metüülfenüül)etüül]amino}-1-oksobutaan-2-üül]karbamaat

-

140923-17–7

Carc. 2

H351

GHS08

Wng

H351“

„616–233-00–1

Siltiofaam (ISO);

N-allüül-4,5-dimetüül-2-(trimetüülsilüül)tiofeen-3-karboksamiid

-

175217-20–6

STOT RE 2

Aquatic Chronic 2

H373

H411

GHS08

GHS09

Wng

H373

H411“

„650–057-00–6

India neemipuu ekstrakt [ekstraheeritud Azadirachta indica kooritud seemnetest külmpressitud õlist ülekriitilise süsinikdioksiidiga]

283–644-7

84696-25–3

Aquatic Chronic 3

H412

H412“

| 2) | kanded indeksinumbriga 007–004-00–1, 014–018-00–1, 015–134-00–5, 015–181-00–1, 050–021-00–4, 050–027-00–7, 082–013-00–1, 603–014-00–0, 603–065-00–9, 605–019-00–3, 607–177-00–9, 607–256-00–8, 607–314-00–2, 609–041-00–4, 609–064-00-X, 613–112-00–5, 613–115-00–1, 613–125-00–6, 613–202-00–4, 613–259-00–5, 616–014-00–0 ja 617–006-00-X asendatakse järgmiste vastavate kannetega:
















  Indeksinr | Keemiline nimetus | EÜ nr | CASi nr | Klassifikatsioon | Märgistus | Konkreetsed sisalduse piirnormid, korrutustegurid ja ATE väärtused | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ohuklassi(de) ja -kategooria(te) kood(id) | Ohulause(te) kood(id) | Piktogrammi(de) ja tunnussõna(de) kood(id) | Ohulause(te) kood(id) | Täiendava(te) ohulause(te) kood(id) |
| „007–004-00–1 | Lämmastikhape kontsentratsiooniga ... % [C > 70 %] | 231–714-2 | 7697-37–2 | Ox. Liq. 2
  Acute Tox. 1
  Skin Corr. 1A | H272
  H330
  H314 | GHS03
  GHS06
  GHS05
  Dgr | H272
  H330
  H314 | EUH071 | Ox. Liq. 2; H272: C ≥ 99 %
  Ox. Liq. 3; H272: 70 % ≤ C < 99 % | B“ |
| „014–018-00–1 | Oktametüültsüklotetrasiloksaan;
  [D4] | 209–136-7 | 556–67-2 | Repr. 2
  Aquatic Chronic 1 | H361f ***
  H410 | GHS08
  GHS09
  Wng | H361f ***
  H410 | | M = 10“ | |
| „015–134-00–5 | Metüülpirimifoss (ISO);

  O-[2-(dietüülamino)-6-metüülpürimidiin-4-üül]-O,O-dimetüülfosforotioaat | 249–528-5 | 29232-93–7 | Acute Tox. 4
  STOT RE 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H302
  H372 (närvisüsteem)
  H400
  H410 | GHS07
  GHS08
  GHS09
  Dgr | H302
  H372 (närvisüsteem)
  H410 | | Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 1414 mg kehamassi kilogrammi kohta
  M = 1000
  M = 1000“ | |
| „015–181-00–1 | Fosfiin | 232–260-8 | 7803-51–2 | Flam. Gas 1
  Press. Gas
  Acute Tox. 1
  Skin Corr. 1B
  Aquatic Acute 1 | H220
  H330
  H314
  H400 | GHS02
  GHS04
  GHS06
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H220
  H330
  H314
  H400 | | Sissehingamisel:
  ATE = 10 ppmV (gaas) | U“ |
| „050–021-00–4 | Diklorodioktüülstannaan | 222–583-2 | 3542-36–7 | Repr. 1B
  Acute Tox. 2
  STOT RE 1
  Aquatic Chronic 3 | H360D
  H330
  H372 **
  H412 | GHS08
  GHS06
  Dgr | H360D
  H330
  H372 **
  H412 | | Repr. 1B; H360D: C ≥ 0,03 %
  Sissehingamisel: ATE = 0,098 mg/l (tolm või udu)“ | |
| „050–027-00–7 | 2-etüülheksüül-10-etüül-4,4-dioktüül-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stannatetradekanaat; [DOTE] | 239–622-4 | 15571-58–1 | Repr. 1B
  STOT RE 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H360D
  H372 (immuunsüsteem)
  H400
  H410 | GHS08
  GHS09
  Dgr | H360D
  H372 (immuunsüsteem)
  H410“ | | | |
| „082–013-00–1 | Pliipulber [osakeste läbimõõt < 1 mm] | 231–100-4 | 7439-92–1 | Repr. 1A
  Lact.
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H360FD
  H362
  H400
  H410 | GHS08
  GHS09
  Dgr | H360FD, H362
  H410 | | Repr. 1A; H360D: C ≥ 0,03 %
  M = 1
  M = 10“ | |
| „603–014-00–0 | 2-butoksüetanool;
  etüleenglükooli monobutüüleeter | 203–905-0 | 111–76-2 | Acute Tox. 4 *
  Acute Tox. 4
  Skin Irrit. 2
  Eye Irrit. 2 | H332
  H302
  H315
  H319 | GHS07
  Wng | H332
  H302
  H315
  H319 | | Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 1200 mg kehamassi kilogrammi kohta“ | |
| „603–065-00–9 | m-bis(2,3-epoksüpropoksü)benseen;
  resortsinooldiglütsidüüleeter | 202–987-5 | 101–90-6 | Carc. 1B
  Muta. 2
  Acute Tox. 3
  Acute Tox. 4
  Skin Irrit. 2
  Eye Irrit. 2
  Skin Sens. 1
  Aquatic Chronic 3 | H350
  H341
  H311
  H302
  H315
  H319
  H317
  H412 | GHS08
  GHS06
  Dgr | H350
  H341
  H311
  H302
  H315
  H319
  H317
  H412 | | Nahakaudsel kokkupuutel: ATE = 300 mg kehamassi kilogrammi kohta Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 500 mg kehamassi kilogrammi kohta“ | |
| „607–177-00–9 | Metüültribenuroon (ISO);
  metüül-2-[N-(4-metoksü-6-metüül-1,3,5-triasiin-2-üül)-N-metüülkarbamoüülsulfamoüül]bensoaat | 401–190-1 | 101200-48–0 | STOT RE 2
  Skin Sens. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H373
  H317
  H400
  H410 | GHS08
  GHS07
  GHS09
  Wng | H373
  H317
  H410 | | M = 100
  M = 100“ | |
| „607–256-00–8 | Asoksüstrobiin (ISO);
  metüül-(E)-2-{2-[6-(2-tsüanofenoksü)pürimidiin-4-üüloksü]fenüül}-3-metoksüakrülaat | - | 131860-33–8 | Acute Tox. 3
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H331
  H400
  H410 | GHS06
  GHS09
  Dgr | H331
  H410 | | Sissehingamisel:
  ATE = 0,7 mg/l (tolm või udu)
  M = 10
  M = 10“ | |
| „607–314-00–2 | Etofumesaat (ISO);
  (RS)-2-etoksü-2,3-dihüdro-3,3-dimetüülbensofuraan-5-üülmetaansulfonaat | 247–525-3 | 26225-79–6 | Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H400
  H410 | GHS09
  Wng | H410 | | M = 1
  M = 1“ | |
| „609–041-00–4 | 2,4-dinitrofenool | 200–087-7 | 51–28-5 | Acute Tox. 3 *
  Acute Tox. 3
  Acute Tox. 2
  STOT RE 1
  Aquatic Acute 1 | H331
  H311
  H300
  H372
  H400 | GHS06
  GHS08
  GHS09
  Dgr | H331
  H311
  H300
  H372
  H400 | | Nahakaudsel kokkupuutel: ATE = 300 mg kehamassi kilogrammi kohta Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 30 mg kehamassi kilogrammi kohta“ | |
| „609–064-00-X | Mesotrioon (ISO);
  2-[4-(metüülsulfonüül)-2-nitrobensoüül]-1,3-tsükloheksaandioon | - | 104206-82–8 | Repr. 2
  STOT RE 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H361d
  H373 (silmad, närvisüsteem)
  H400
  H410 | GHS08
  GHS09
  Wng | H361d
  H373 (silmad, närvisüsteem)
  H410 | | M = 10
  M = 10“ | |
| „613–112-00–5 | Oktilinoon (ISO);
  2-oktüül-2H-isotiasool-3-oon; [OIT] | 247–761-7 | 26530-20–1 | Acute Tox. 2
  Acute Tox. 3
  Acute Tox. 3
  Skin Corr. 1
  Eye Dam. 1
  Skin Sens. 1A
  Aquatic Acute 1, Aquatic Chronic 1 | H330
  H311
  H301
  H314
  H318
  H317
  H400
  H410 | GHS06
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H330
  H311
  H301
  H314
  H317
  H410 | EUH071 | Sissehingamisel: ATE = 0,27 mg/l (tolm või udu)
  Nahakaudsel kokkupuutel: ATE = 311 mg kehamassi kilogrammi kohta Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 125 mg kehamassi kilogrammi kohta
  Skin Sens. 1A; H317: C ≥ 0,0015 %
  M = 100
  M = 100“ | |
| „613–115-00–1 | Hümeksasool (ISO);
  3-hüdroksü-5-metüülisoksasool | 233–000-6 | 10004-44–1 | Repr. 2
  Acute Tox. 4
  Eye Dam. 1
  Skin Sens. 1
  Aquatic Chronic 2 | H361d
  H302
  H318
  H317
  H411 | GHS08
  GHS07
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H361d
  H302
  H318
  H317
  H411 | | Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 1600 mg kehamassi kilogrammi kohta“ | |
| „613–125-00–6 | Heksütiasoks (ISO);

  trans-5-(4-klorofenüül)-N-tsükloheksüül-4-metüül-2-okso-3-tiasolidiinkarboksamiid | - | 78587-05–0 | Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H400
  H410 | GHS09
  Wng | H410 | | M = 1
  M = 1“ | |
| „613–202-00–4 | Pümetrosiin (ISO);
  (E)-4,5-dihüdro-6-metüül-4-(3-püridüülmetüleenamino)-1,2,4-triasiin-3(2H)-oon | - | 123312-89–0 | Carc. 2
  Repr. 2
  Aquatic Chronic 1 | H351
  H361fd
  H410 | GHS08
  GHS09
  Wng | H351
  H361fd
  H410 | | M = 1“ | |
| „613–259-00–5 | Imiprotriin (ISO);
  järgmiste ainete reaktsioonimass: [2,4-diokso-(2-propüün-1-üül)imidasolidiin-3-üül]metüül(1R)-cis-krüsantemaat; [2,4-diokso-(2-propüün-1-üül)imidasolidiin-3-üül]metüül(1R)-trans-krüsantemaat | 428–790-6 | 72963-72–5 | Carc. 2
  Acute Tox. 4
  Acute Tox. 4
  STOT SE 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H351
  H332
  H302
  H371 (närvisüsteem; suukaudsel kokkupuutel, sissehingamisel)
  H400
  H410 | GHS08
  GHS07
  GHS09
  Wng | H351
  H332
  H302
  H371 (närvisüsteem; suukaudsel kokkupuutel, sissehingamisel)
  H410 | | Sissehingamisel: ATE = 1,4 mg/l (tolm või udu)
  Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 550 mg kehamassi kilogrammi kohta
  M = 10
  M = 10“ | |
| „616–014-00–0 | Butanoonoksiim; etüülmetüülketoksiim; etüülmetüülketoonoksiim | 202–496-6 | 96–29-7 | Carc. 1B
  Acute Tox. 4
  Acute Tox. 3
  STOT SE 3
  STOT SE 1
  STOT RE 2
  Skin Irrit. 2
  Eye Dam. 1
  Skin Sens. 1 | H350
  H312
  H301
  H336
  H370 (ülemised hingamisteed)
  H373 (vereringe)
  H315
  H318
  H317 | GHS08
  GHS06
  GHS05
  Dgr | H350
  H312
  H301
  H336
  H370 (ülemised hingamisteed)
  H373 (vereringe)
  H315
  H318
  H317 | | Nahakaudsel kokkupuutel: ATE = 1100 mg kehamassi kilogrammi kohta Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 100 mg kehamassi kilogrammi kohta“ | |
| „617–006-00-X | Bis(α,α-dimetüülbensüül)peroksiid | 201–279-3 | 80–43-3 | Org. Perox. F
  Repr. 1B
  Skin Irrit. 2
  Eye Irrit. 2
  Aquatic Chronic 2 | H242
  H360D
  H315
  H319
  H411 | GHS02
  GHS08
  GHS07
  GHS09
  Dgr | H242
  H360D
  H315
  H319
  H411“ | | | |

2)

kanded indeksinumbriga 007–004-00–1, 014–018-00–1, 015–134-00–5, 015–181-00–1, 050–021-00–4, 050–027-00–7, 082–013-00–1, 603–014-00–0, 603–065-00–9, 605–019-00–3, 607–177-00–9, 607–256-00–8, 607–314-00–2, 609–041-00–4, 609–064-00-X, 613–112-00–5, 613–115-00–1, 613–125-00–6, 613–202-00–4, 613–259-00–5, 616–014-00–0 ja 617–006-00-X asendatakse järgmiste vastavate kannetega:

Indeksinr

Keemiline nimetus

EÜ nr

CASi nr

Klassifikatsioon

Märgistus

Konkreetsed sisalduse piirnormid, korrutustegurid ja ATE väärtused

Märkused

Ohuklassi(de) ja -kategooria(te) kood(id)

Ohulause(te) kood(id)

Piktogrammi(de) ja tunnussõna(de) kood(id)

Ohulause(te) kood(id)

Täiendava(te) ohulause(te) kood(id)

„007–004-00–1

Lämmastikhape kontsentratsiooniga ... % [C > 70 %]

231–714-2

7697-37–2

Ox. Liq. 2

Acute Tox. 1

Skin Corr. 1A

H272

H330

H314

GHS03

GHS06

GHS05

Dgr

H272

H330

H314

EUH071

Ox. Liq. 2; H272: C ≥ 99 %

Ox. Liq. 3; H272: 70 % ≤ C < 99 %

B“

„014–018-00–1

Oktametüültsüklotetrasiloksaan;

[D4]

209–136-7

556–67-2

Repr. 2

Aquatic Chronic 1

H361f ***

H410

GHS08

GHS09

Wng

H361f ***

H410

M = 10“

„015–134-00–5

Metüülpirimifoss (ISO);

O-[2-(dietüülamino)-6-metüülpürimidiin-4-üül]-O,O-dimetüülfosforotioaat

249–528-5

29232-93–7

Acute Tox. 4

STOT RE 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H302

H372 (närvisüsteem)

H400

H410

GHS07

GHS08

GHS09

Dgr

H302

H372 (närvisüsteem)

H410

Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 1414 mg kehamassi kilogrammi kohta

M = 1000

M = 1000“

„015–181-00–1

Fosfiin

232–260-8

7803-51–2

Flam. Gas 1

Press. Gas

Acute Tox. 1

Skin Corr. 1B

Aquatic Acute 1

H220

H330

H314

H400

GHS02

GHS04

GHS06

GHS05

GHS09

Dgr

H220

H330

H314

H400

Sissehingamisel:

ATE = 10 ppmV (gaas)

U“

„050–021-00–4

Diklorodioktüülstannaan

222–583-2

3542-36–7

Repr. 1B

Acute Tox. 2

STOT RE 1

Aquatic Chronic 3

H360D

H330

H372 **

H412

GHS08

GHS06

Dgr

H360D

H330

H372 **

H412

Repr. 1B; H360D: C ≥ 0,03 %

Sissehingamisel: ATE = 0,098 mg/l (tolm või udu)“

„050–027-00–7

2-etüülheksüül-10-etüül-4,4-dioktüül-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stannatetradekanaat; [DOTE]

239–622-4

15571-58–1

Repr. 1B

STOT RE 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H360D

H372 (immuunsüsteem)

H400

H410

GHS08

GHS09

Dgr

H360D

H372 (immuunsüsteem)

H410“

„082–013-00–1

Pliipulber [osakeste läbimõõt < 1 mm]

231–100-4

7439-92–1

Repr. 1A

Lact.

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H360FD

H362

H400

H410

GHS08

GHS09

Dgr

H360FD, H362

H410

Repr. 1A; H360D: C ≥ 0,03 %

M = 1

M = 10“

„603–014-00–0

2-butoksüetanool;

etüleenglükooli monobutüüleeter

203–905-0

111–76-2

Acute Tox. 4 *

Acute Tox. 4

Skin Irrit. 2

Eye Irrit. 2

H332

H302

H315

H319

GHS07

Wng

H332

H302

H315

H319

Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 1200 mg kehamassi kilogrammi kohta“

„603–065-00–9

m-bis(2,3-epoksüpropoksü)benseen;

resortsinooldiglütsidüüleeter

202–987-5

101–90-6

Carc. 1B

Muta. 2

Acute Tox. 3

Acute Tox. 4

Skin Irrit. 2

Eye Irrit. 2

Skin Sens. 1

Aquatic Chronic 3

H350

H341

H311

H302

H315

H319

H317

H412

GHS08

GHS06

Dgr

H350

H341

H311

H302

H315

H319

H317

H412

Nahakaudsel kokkupuutel: ATE = 300 mg kehamassi kilogrammi kohta Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 500 mg kehamassi kilogrammi kohta“

„607–177-00–9

Metüültribenuroon (ISO);

metüül-2-[N-(4-metoksü-6-metüül-1,3,5-triasiin-2-üül)-N-metüülkarbamoüülsulfamoüül]bensoaat

401–190-1

101200-48–0

STOT RE 2

Skin Sens. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H373

H317

H400

H410

GHS08

GHS07

GHS09

Wng

H373

H317

H410

M = 100

M = 100“

„607–256-00–8

Asoksüstrobiin (ISO);

metüül-(E)-2-{2-[6-(2-tsüanofenoksü)pürimidiin-4-üüloksü]fenüül}-3-metoksüakrülaat

-

131860-33–8

Acute Tox. 3

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H331

H400

H410

GHS06

GHS09

Dgr

H331

H410

Sissehingamisel:

ATE = 0,7 mg/l (tolm või udu)

M = 10

M = 10“

„607–314-00–2

Etofumesaat (ISO);

(RS)-2-etoksü-2,3-dihüdro-3,3-dimetüülbensofuraan-5-üülmetaansulfonaat

247–525-3

26225-79–6

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H400

H410

GHS09

Wng

H410

M = 1

M = 1“

„609–041-00–4

2,4-dinitrofenool

200–087-7

51–28-5

Acute Tox. 3 *

Acute Tox. 3

Acute Tox. 2

STOT RE 1

Aquatic Acute 1

H331

H311

H300

H372

H400

GHS06

GHS08

GHS09

Dgr

H331

H311

H300

H372

H400

Nahakaudsel kokkupuutel: ATE = 300 mg kehamassi kilogrammi kohta Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 30 mg kehamassi kilogrammi kohta“

„609–064-00-X

Mesotrioon (ISO);

2-[4-(metüülsulfonüül)-2-nitrobensoüül]-1,3-tsükloheksaandioon

-

104206-82–8

Repr. 2

STOT RE 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H361d

H373 (silmad, närvisüsteem)

H400

H410

GHS08

GHS09

Wng

H361d

H373 (silmad, närvisüsteem)

H410

M = 10

M = 10“

„613–112-00–5

Oktilinoon (ISO);

2-oktüül-2H-isotiasool-3-oon; [OIT]

247–761-7

26530-20–1

Acute Tox. 2

Acute Tox. 3

Acute Tox. 3

Skin Corr. 1

Eye Dam. 1

Skin Sens. 1A

Aquatic Acute 1, Aquatic Chronic 1

H330

H311

H301

H314

H318

H317

H400

H410

GHS06

GHS05

GHS09

Dgr

H330

H311

H301

H314

H317

H410

EUH071

Sissehingamisel: ATE = 0,27 mg/l (tolm või udu)

Nahakaudsel kokkupuutel: ATE = 311 mg kehamassi kilogrammi kohta Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 125 mg kehamassi kilogrammi kohta

Skin Sens. 1A; H317: C ≥ 0,0015 %

M = 100

M = 100“

„613–115-00–1

Hümeksasool (ISO);

3-hüdroksü-5-metüülisoksasool

233–000-6

10004-44–1

Repr. 2

Acute Tox. 4

Eye Dam. 1

Skin Sens. 1

Aquatic Chronic 2

H361d

H302

H318

H317

H411

GHS08

GHS07

GHS05

GHS09

Dgr

H361d

H302

H318

H317

H411

Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 1600 mg kehamassi kilogrammi kohta“

„613–125-00–6

Heksütiasoks (ISO);

trans-5-(4-klorofenüül)-N-tsükloheksüül-4-metüül-2-okso-3-tiasolidiinkarboksamiid

-

78587-05–0

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H400

H410

GHS09

Wng

H410

M = 1

M = 1“

„613–202-00–4

Pümetrosiin (ISO);

(E)-4,5-dihüdro-6-metüül-4-(3-püridüülmetüleenamino)-1,2,4-triasiin-3(2H)-oon

-

123312-89–0

Carc. 2

Repr. 2

Aquatic Chronic 1

H351

H361fd

H410

GHS08

GHS09

Wng

H351

H361fd

H410

M = 1“

„613–259-00–5

Imiprotriin (ISO);

järgmiste ainete reaktsioonimass: [2,4-diokso-(2-propüün-1-üül)imidasolidiin-3-üül]metüül(1R)-cis-krüsantemaat; [2,4-diokso-(2-propüün-1-üül)imidasolidiin-3-üül]metüül(1R)-trans-krüsantemaat

428–790-6

72963-72–5

Carc. 2

Acute Tox. 4

Acute Tox. 4

STOT SE 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H351

H332

H302

H371 (närvisüsteem; suukaudsel kokkupuutel, sissehingamisel)

H400

H410

GHS08

GHS07

GHS09

Wng

H351

H332

H302

H371 (närvisüsteem; suukaudsel kokkupuutel, sissehingamisel)

H410

Sissehingamisel: ATE = 1,4 mg/l (tolm või udu)

Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 550 mg kehamassi kilogrammi kohta

M = 10

M = 10“

„616–014-00–0

Butanoonoksiim; etüülmetüülketoksiim; etüülmetüülketoonoksiim

202–496-6

96–29-7

Carc. 1B

Acute Tox. 4

Acute Tox. 3

STOT SE 3

STOT SE 1

STOT RE 2

Skin Irrit. 2

Eye Dam. 1

Skin Sens. 1

H350

H312

H301

H336

H370 (ülemised hingamisteed)

H373 (vereringe)

H315

H318

H317

GHS08

GHS06

GHS05

Dgr

H350

H312

H301

H336

H370 (ülemised hingamisteed)

H373 (vereringe)

H315

H318

H317

Nahakaudsel kokkupuutel: ATE = 1100 mg kehamassi kilogrammi kohta Suukaudsel kokkupuutel: ATE = 100 mg kehamassi kilogrammi kohta“

„617–006-00-X

Bis(α,α-dimetüülbensüül)peroksiid

201–279-3

80–43-3

Org. Perox. F

Repr. 1B

Skin Irrit. 2

Eye Irrit. 2

Aquatic Chronic 2

H242

H360D

H315

H319

H411

GHS02

GHS08

GHS07

GHS09

Dgr

H242

H360D

H315

H319

H411“

| 3) | kanded indeksinumbriga 601–064-00–8 ja 607–693-00–4 jäetakse välja. |
| --- | --- |

3)

kanded indeksinumbriga 601–064-00–8 ja 607–693-00–4 jäetakse välja.

---

OTSUSED

| 11.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 261/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 261/16

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2020/1183,

25. veebruar 2020,

riigiabi SA.34445 (2012/C) kohta, mida Taani andis seoses varade üleandmisega ettevõtjalt FIH ettevõtjale FSC

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud liikmesriike ja muid huvitatud isikuid üles esitama märkuseid vastavalt eespool viidatud sätetele (1)

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | Taani andis 30. juunil 2009. aastal riigi rahastatud kapitalisüste käsitleva Taani seaduse (2) alusel 1,9 miljardit Taani krooni esimese taseme hübriidkapitalina ettevõtjale FIH Erhvervsbank A/S, sealhulgas tema tütarettevõtjatele (edaspidi „FIH“). |
| --- | --- |

(1)

Taani andis 30. juunil 2009. aastal riigi rahastatud kapitalisüste käsitleva Taani seaduse (2) alusel 1,9 miljardit Taani krooni esimese taseme hübriidkapitalina ettevõtjale FIH Erhvervsbank A/S, sealhulgas tema tütarettevõtjatele (edaspidi „FIH“).

2

| (2) | Taani andis 6. märtsil 2012 teada ettevõtja FIH kasuks võetud meetmete paketist. Komisjon kiitis 29. juuni 2012. aasta otsusega (edaspidi „menetluse algatamist ja päästmisabi käsitlev otsus“) (3) need meetmed (4) ajutiselt heaks, leides, et need on kokkusobivad siseturuga. |
| --- | --- |

(2)

Taani andis 6. märtsil 2012 teada ettevõtja FIH kasuks võetud meetmete paketist. Komisjon kiitis 29. juuni 2012. aasta otsusega (edaspidi „menetluse algatamist ja päästmisabi käsitlev otsus“) (3) need meetmed (4) ajutiselt heaks, leides, et need on kokkusobivad siseturuga.

3

4

| (3) | Sama otsusega algatas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse, sest valitsesid kahtlused seoses meetmete sobivusega, abi piirdumisega minimaalselt vajaliku abiga ja panga omapanusega, pidades silmas eelkõige asjaolu, et langenud väärtusega varadega seotud meetmete eest, mis ettevõtja FIH kasuks võeti, võis olla ette nähtud liiga madal hüvitismäär. |
| --- | --- |

(3)

Sama otsusega algatas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse, sest valitsesid kahtlused seoses meetmete sobivusega, abi piirdumisega minimaalselt vajaliku abiga ja panga omapanusega, pidades silmas eelkõige asjaolu, et langenud väärtusega varadega seotud meetmete eest, mis ettevõtja FIH kasuks võeti, võis olla ette nähtud liiga madal hüvitismäär.

| (4) | Ettevõtja FIH maksis 2. juulil 2012 tagasi 1,9 miljardi Taani krooni suuruse kapitali, mille ta oli saanud riigi rahastatud kapitalisüste käsitleva Taani seaduse (5) alusel 2009. aastal. |
| --- | --- |

(4)

Ettevõtja FIH maksis 2. juulil 2012 tagasi 1,9 miljardi Taani krooni suuruse kapitali, mille ta oli saanud riigi rahastatud kapitalisüste käsitleva Taani seaduse (5) alusel 2009. aastal.

5

| (5) | Kooskõlas menetluse algatamist ja päästmisabi käsitleva otsusega esitas Taani 4. jaanuaril 2013. aastal restruktureerimiskava, (6) mida hiljem muudeti. 24. juunil 2013 esitas Taani lõpliku ajakohastatud restruktureerimiskava (edaspidi „restruktureerimiskava“). |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas menetluse algatamist ja päästmisabi käsitleva otsusega esitas Taani 4. jaanuaril 2013. aastal restruktureerimiskava, (6) mida hiljem muudeti. 24. juunil 2013 esitas Taani lõpliku ajakohastatud restruktureerimiskava (edaspidi „restruktureerimiskava“).

6

| (6) | Taani esitas 3. veebruaril 2014. aastal tingimuste nimekirja, mis sisaldas ettevõtja FIH restruktureerimise tingimusi, mida Taani on lubanud rakendada (edaspidi „kohustused“). |
| --- | --- |

(6)

Taani esitas 3. veebruaril 2014. aastal tingimuste nimekirja, mis sisaldas ettevõtja FIH restruktureerimise tingimusi, mida Taani on lubanud rakendada (edaspidi „kohustused“).

| (7) | Taani ametiasutused esitasid ajavahemikul 30. juunist 2012 kuni 3. veebruarini 2014 lisateavet. |
| --- | --- |

(7)

Taani ametiasutused esitasid ajavahemikul 30. juunist 2012 kuni 3. veebruarini 2014 lisateavet.

| (8) | 11. märtsil 2014 võttis komisjon vastu otsuse, (7) milles ta leidis, et ettevõtja FIH kasuks võetud meetmed kujutavad endast riigiabi, mis oli ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt siseturuga kokkusobiv, pidades silmas restruktureerimiskava ja võetud kohustusi (edaspidi „2014. aasta otsus“). |
| --- | --- |

(8)

11. märtsil 2014 võttis komisjon vastu otsuse, (7) milles ta leidis, et ettevõtja FIH kasuks võetud meetmed kujutavad endast riigiabi, mis oli ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt siseturuga kokkusobiv, pidades silmas restruktureerimiskava ja võetud kohustusi (edaspidi „2014. aasta otsus“).

7

| (9) | 24. mail 2014 esitasid FIH ja tema emaettevõtja FIH Holding A/S (edaspidi „FIH Holding“) hagi 2014. aasta otsuse tühistamiseks. Nende hagi tulemusel tühistas Euroopa Liidu Üldkohus 15. septembri 2016. aasta otsusega (8) 2014. aasta otsuse. Üldkohtu otsus tühistati apellatsioonikaebuse alusel Euroopa Kohtu 6. märtsi 2018. aasta otsusega (9) ja kohtuasi saadeti tagasi Üldkohtusse. 19. septembril 2019 tegi Euroopa Liidu Üldkohus otsuse, (10) milles ta leidis, et kui komisjon arvutas kapitalitoetuse summa, mis kaasnes varade üleandmisega FSC-le, oli ta kasutanud väära arvnäitajat. Kuigi seda väära arvnäitajat olid varem kasutanud FIH ja Taani finantsjärelevalve amet, parandati see hiljem 375 miljonist Taani kroonist 275 miljoniks Taani krooniks (11). Seetõttu tühistas Üldkohus 2014. aasta otsuse. Seega tuli menetluse algatamist ja päästmisabi käsitleva otsusega algatatud uurimist jätkata, et võtta arvesse kohtumenetluse tulemust vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 266, ning komisjon peab võtma vastu uue otsuse, millega lõpetatakse uurimine ja kõrvaldatakse eelmainitud viga. |
| --- | --- |

(9)

24. mail 2014 esitasid FIH ja tema emaettevõtja FIH Holding A/S (edaspidi „FIH Holding“) hagi 2014. aasta otsuse tühistamiseks. Nende hagi tulemusel tühistas Euroopa Liidu Üldkohus 15. septembri 2016. aasta otsusega (8) 2014. aasta otsuse. Üldkohtu otsus tühistati apellatsioonikaebuse alusel Euroopa Kohtu 6. märtsi 2018. aasta otsusega (9) ja kohtuasi saadeti tagasi Üldkohtusse. 19. septembril 2019 tegi Euroopa Liidu Üldkohus otsuse, (10) milles ta leidis, et kui komisjon arvutas kapitalitoetuse summa, mis kaasnes varade üleandmisega FSC-le, oli ta kasutanud väära arvnäitajat. Kuigi seda väära arvnäitajat olid varem kasutanud FIH ja Taani finantsjärelevalve amet, parandati see hiljem 375 miljonist Taani kroonist 275 miljoniks Taani krooniks (11). Seetõttu tühistas Üldkohus 2014. aasta otsuse. Seega tuli menetluse algatamist ja päästmisabi käsitleva otsusega algatatud uurimist jätkata, et võtta arvesse kohtumenetluse tulemust vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 266, ning komisjon peab võtma vastu uue otsuse, millega lõpetatakse uurimine ja kõrvaldatakse eelmainitud viga.

8

9

10

11

| (10) | Osana uuesti algatatud ametlikust uurimisest esitasid Taani ametiasutused 13. jaanuaril 2020 lisateavet. Oma kirjas kinnitasid Taani ametiasutused ühtlasi, et kõik kohustused, mille nad olid 3. veebruaril 2014 esitanud (vt põhjendus 6), olid täidetud või ei olnud enam asjakohased ning Taani ametiasutused ei pööra täidetud kohustusi ümber. Selle Taani ametiasutustelt saadud uue teabe põhjal oli komisjonil võimalik ametlik uurimine käesoleva otsusega lõpetada. |
| --- | --- |

(10)

Osana uuesti algatatud ametlikust uurimisest esitasid Taani ametiasutused 13. jaanuaril 2020 lisateavet. Oma kirjas kinnitasid Taani ametiasutused ühtlasi, et kõik kohustused, mille nad olid 3. veebruaril 2014 esitanud (vt põhjendus 6), olid täidetud või ei olnud enam asjakohased ning Taani ametiasutused ei pööra täidetud kohustusi ümber. Selle Taani ametiasutustelt saadud uue teabe põhjal oli komisjonil võimalik ametlik uurimine käesoleva otsusega lõpetada.

| (11) | Olukorra kiireloomulisuse tõttu on Taani nõus sellega, et käesolev otsus võetakse erandkorras vastu inglise keeles (12). |
| --- | --- |

(11)

Olukorra kiireloomulisuse tõttu on Taani nõus sellega, et käesolev otsus võetakse erandkorras vastu inglise keeles (12).

12

2.   KIRJELDUS

KIRJELDUS

2.1.   Abisaaja

Abisaaja

| (12) | Ettevõtja FIH on piiratud vastutusega äriühing, kelle suhtes kohaldati 2014. aasta otsuse vastuvõtmise ajal Taani pangandusvaldkonna õigusakte ja kelle üle tegi järelevalvet Taani finantsjärelevalve amet (edaspidi „FSA“). Ettevõtja asutati 1958. aastal ja tema peakontor asub Taanis Kopenhaagenis. Ettevõtja FIH kuulub täielikult ettevõtjale FIH Holding. |
| --- | --- |

(12)

Ettevõtja FIH on piiratud vastutusega äriühing, kelle suhtes kohaldati 2014. aasta otsuse vastuvõtmise ajal Taani pangandusvaldkonna õigusakte ja kelle üle tegi järelevalvet Taani finantsjärelevalve amet (edaspidi „FSA“). Ettevõtja asutati 1958. aastal ja tema peakontor asub Taanis Kopenhaagenis. Ettevõtja FIH kuulub täielikult ettevõtjale FIH Holding.

| (13) | Ettevõtja FIH Group koosneb ettevõtjatest FIH Holding ja FIH Erhvervsbank ning viimati nimetatud ettevõtjale täielikult kuuluvatest tütarettevõtjatest. Need tütarettevõtjad olid 31. detsembri 2012. aasta seisuga FIH Partners A/S (mis tegutses ärirahanduse valdkonnas), FIH Kapital Bank A/S, (13) FIH Realkredit A/S, mis oli hüpoteekkrediidiasutus, (14) ning FIH Leasing og Finans A/S. Ettevõtja FIH tegevus toimus kolmes segmendis: pangandus, (15) turud (16) ja ärirahandus (17). |
| --- | --- |

(13)

Ettevõtja FIH Group koosneb ettevõtjatest FIH Holding ja FIH Erhvervsbank ning viimati nimetatud ettevõtjale täielikult kuuluvatest tütarettevõtjatest. Need tütarettevõtjad olid 31. detsembri 2012. aasta seisuga FIH Partners A/S (mis tegutses ärirahanduse valdkonnas), FIH Kapital Bank A/S, (13) FIH Realkredit A/S, mis oli hüpoteekkrediidiasutus, (14) ning FIH Leasing og Finans A/S. Ettevõtja FIH tegevus toimus kolmes segmendis: pangandus, (15) turud (16) ja ärirahandus (17).

13

14

15

16

17

| (14) | Alates 31. detsembrist 2012 kuulus ettevõtja FIH Holding Taani tööturu täiendava kogumispensioni fondile, kelle valduses oli 48,8 % ettevõtja FIH Holding aktsiatest, ettevõtjale PF I A/S, (18) kelle valduses oli 48,8 % aktsiatest, ning nõukogule ja juhtivtöötajatele, kelle valduses oli 2,3 % aktsiatest, samal ajal kui ettevõtjale FIH Holding endale kuulus 0,1 % aktsiatest. |
| --- | --- |

(14)

Alates 31. detsembrist 2012 kuulus ettevõtja FIH Holding Taani tööturu täiendava kogumispensioni fondile, kelle valduses oli 48,8 % ettevõtja FIH Holding aktsiatest, ettevõtjale PF I A/S, (18) kelle valduses oli 48,8 % aktsiatest, ning nõukogule ja juhtivtöötajatele, kelle valduses oli 2,3 % aktsiatest, samal ajal kui ettevõtjale FIH Holding endale kuulus 0,1 % aktsiatest.

18

| (15) | 2011. aasta lõpus oli ettevõtja FIH Group bilanss 84,16 miljardit Taani krooni (11,28 miljardit eurot) ning tema koguomavahendite suhtarv (19) oli 17,8 %, mis 31. detsembriks 2012 suurenes 21,2 %-ni. 31. detsembril 2012 oli ettevõtja FIH bilanss 60,76 miljardit Taani krooni (8,1 miljardit eurot) (20) ja riskiga kaalutud vara oli 29,84 miljardit Taani krooni (3,98 miljardit eurot). |
| --- | --- |

(15)

2011. aasta lõpus oli ettevõtja FIH Group bilanss 84,16 miljardit Taani krooni (11,28 miljardit eurot) ning tema koguomavahendite suhtarv (19) oli 17,8 %, mis 31. detsembriks 2012 suurenes 21,2 %-ni. 31. detsembril 2012 oli ettevõtja FIH bilanss 60,76 miljardit Taani krooni (8,1 miljardit eurot) (20) ja riskiga kaalutud vara oli 29,84 miljardit Taani krooni (3,98 miljardit eurot).

19

20

| (16) | Ettevõtja FIH oli fokuseeritud nišipank, mis oli spetsialiseerunud keskmise tähtajaga rahastamisele ning samuti riskijuhtimisega seotud nõustamisteenuste ja ärirahanduse teenuste osutamisele Taani äriühingutele, mille bilansimaht oli suurem kui 10 miljonit Taani krooni (1,34 miljonit eurot). Algselt hõlmas ettevõtja FIH tegevus pangandussektoris kolme segmenti: kinnisvarakrediidi pakkumine, omandamiste rahastamine ja korporatiivpangandus. |
| --- | --- |

(16)

Ettevõtja FIH oli fokuseeritud nišipank, mis oli spetsialiseerunud keskmise tähtajaga rahastamisele ning samuti riskijuhtimisega seotud nõustamisteenuste ja ärirahanduse teenuste osutamisele Taani äriühingutele, mille bilansimaht oli suurem kui 10 miljonit Taani krooni (1,34 miljonit eurot). Algselt hõlmas ettevõtja FIH tegevus pangandussektoris kolme segmenti: kinnisvarakrediidi pakkumine, omandamiste rahastamine ja korporatiivpangandus.

| (17) | Ettevõtja FIH oli menetluse algatamist ja päästmisabi käsitleva otsuse tegemise ajal käibekapitali (21) poolest suuruselt kuues Taani pank, mis pakkus kontserni tasandil teenuseid rohkem kui 2 000 pangakliendile. Ettevõtja FIH turuosa panga- ja hüpoteeklaenude turul oli tol ajal hinnanguliselt 1,7 %. VKEdele antavate laenude ja korporatiivlaenude turul oli ettevõtja turuosa 2,5 %. 2012. aasta juunis oli ettevõtja FIH turuosa korporatiivlaenude koguturul 2,1 % (nii pankade kui ka hüpoteeklaenupankade hulgas). |
| --- | --- |

(17)

Ettevõtja FIH oli menetluse algatamist ja päästmisabi käsitleva otsuse tegemise ajal käibekapitali (21) poolest suuruselt kuues Taani pank, mis pakkus kontserni tasandil teenuseid rohkem kui 2 000 pangakliendile. Ettevõtja FIH turuosa panga- ja hüpoteeklaenude turul oli tol ajal hinnanguliselt 1,7 %. VKEdele antavate laenude ja korporatiivlaenude turul oli ettevõtja turuosa 2,5 %. 2012. aasta juunis oli ettevõtja FIH turuosa korporatiivlaenude koguturul 2,1 % (nii pankade kui ka hüpoteeklaenupankade hulgas).

21

| (18) | 2014. aasta otsuse vastuvõtmisele eelnenud aastatel olid ettevõtja FIH Group tulemused olnud kehvad. 25. juunil 2009 taotles ettevõtja toetust Taani rekapitaliseerimiskavast (22) ning 30. juunil 2009 sai ettevõtja riigi rahastatud kapitalisüsti esimese taseme hübriidkapitalina summas 1,9 miljardit Taani krooni, mis vormistati laenuna. Selle laenu kupongiintress oli 11,46 % aastas. Ettevõtja FIH Group maksustamiseelne kahjum 2009. aastal oli 148 miljonit Taani krooni (19,9 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(18)

2014. aasta otsuse vastuvõtmisele eelnenud aastatel olid ettevõtja FIH Group tulemused olnud kehvad. 25. juunil 2009 taotles ettevõtja toetust Taani rekapitaliseerimiskavast (22) ning 30. juunil 2009 sai ettevõtja riigi rahastatud kapitalisüsti esimese taseme hübriidkapitalina summas 1,9 miljardit Taani krooni, mis vormistati laenuna. Selle laenu kupongiintress oli 11,46 % aastas. Ettevõtja FIH Group maksustamiseelne kahjum 2009. aastal oli 148 miljonit Taani krooni (19,9 miljonit eurot).

22

| (19) | Kuigi 2010. aastal oli ettevõtja FIH Group maksustamiseelne kasum 316 miljonit Taani krooni (42,5 miljonit eurot), tulenes see kasum peamiselt ühekordsetest positiivsetest turuväärtusel põhinevatest korrigeerimistest, mis hõlmasid ka kaudse osalusega seotud realiseerimata kasumit. 2011. aastal oli ettevõtja FIH Group maksustamiseelne kahjum 1,27 miljardit Taani krooni (170 miljonit eurot), mis tulenes laenudega seotud varade väärtuse langusest ja negatiivsetest turuväärtusel põhinevatest korrigeerimistest. 31. detsembril 2012 oli ettevõtja maksustamiseelne kahjum 47 miljonit Taani krooni (6,4 miljonit eurot). Prognoositakse, et 2013. aasta lõpu seisuga on maksustamiseelne kasum 95 miljonit Taani krooni (12,8 miljonit eurot). 2013. aasta III kvartalis oli puhaskasum jätkuvast tegevusest enne maksustamist 23,2 miljonit Taani krooni (3,09 miljonit eurot). 2012. aastal oli ettevõtja FIH maksustamisjärgne tegevuskahjum kokku 20,1 miljonit Taani krooni (2,71 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(19)

Kuigi 2010. aastal oli ettevõtja FIH Group maksustamiseelne kasum 316 miljonit Taani krooni (42,5 miljonit eurot), tulenes see kasum peamiselt ühekordsetest positiivsetest turuväärtusel põhinevatest korrigeerimistest, mis hõlmasid ka kaudse osalusega seotud realiseerimata kasumit. 2011. aastal oli ettevõtja FIH Group maksustamiseelne kahjum 1,27 miljardit Taani krooni (170 miljonit eurot), mis tulenes laenudega seotud varade väärtuse langusest ja negatiivsetest turuväärtusel põhinevatest korrigeerimistest. 31. detsembril 2012 oli ettevõtja maksustamiseelne kahjum 47 miljonit Taani krooni (6,4 miljonit eurot). Prognoositakse, et 2013. aasta lõpu seisuga on maksustamiseelne kasum 95 miljonit Taani krooni (12,8 miljonit eurot). 2013. aasta III kvartalis oli puhaskasum jätkuvast tegevusest enne maksustamist 23,2 miljonit Taani krooni (3,09 miljonit eurot). 2012. aastal oli ettevõtja FIH maksustamisjärgne tegevuskahjum kokku 20,1 miljonit Taani krooni (2,71 miljonit eurot).

| (20) | 2009. ja 2010. aastal alandas reitinguagentuur Moody’s ettevõtja FIH reitingut tasemelt A2 tasemele Baa3. 2010. aastal nõustusid ettevõtja FIH omanikud (Islandi finantsjärelevalve amet ja Islandi keskpank) (23) müüma oma osaluse ettevõtjas FIH selle praegustele omanikele. Loodeti, et uute omanikega paraneb märkimisväärselt ka ettevõtja FIH krediidireiting, sest ettevõtja Kaupthing Bank hf kuulumine omanikeringi oli ettevõtja FIH puhul olnud üks peamisi murekohti reitinguagentuuri Moody’s jaoks. Peamiselt ettevõtjast FIH tulenevate asjaolude tõttu – riigigarantiiga võlakirjade refinantseerimise küsimused, krediidikvaliteet ja kinnisvarasektoriga seotud riskid – alandas Moody’s 2011. aastal aga ettevõtja FIH reitingut tasemele B1 ja märkis, et reitingu väljavaated on negatiivsed. |
| --- | --- |

(20)

2009. ja 2010. aastal alandas reitinguagentuur Moody’s ettevõtja FIH reitingut tasemelt A2 tasemele Baa3. 2010. aastal nõustusid ettevõtja FIH omanikud (Islandi finantsjärelevalve amet ja Islandi keskpank) (23) müüma oma osaluse ettevõtjas FIH selle praegustele omanikele. Loodeti, et uute omanikega paraneb märkimisväärselt ka ettevõtja FIH krediidireiting, sest ettevõtja Kaupthing Bank hf kuulumine omanikeringi oli ettevõtja FIH puhul olnud üks peamisi murekohti reitinguagentuuri Moody’s jaoks. Peamiselt ettevõtjast FIH tulenevate asjaolude tõttu – riigigarantiiga võlakirjade refinantseerimise küsimused, krediidikvaliteet ja kinnisvarasektoriga seotud riskid – alandas Moody’s 2011. aastal aga ettevõtja FIH reitingut tasemele B1 ja märkis, et reitingu väljavaated on negatiivsed.

23

| (21) | Reitingu alandamine 2011. aastal oli kooskõlas ettevõtja FIH riigigarantiiga hõlmamata võlakirjade turuhinnaga tol ajal: ettevõtja FIH 2–4 aastaste laenude intressivahe oli 600–700 baaspunkti kõrgem kui samaväärse maksetähtajaga, kuid EURIBORiga seotud intressimäära vahetustehingu puhul. |
| --- | --- |

(21)

Reitingu alandamine 2011. aastal oli kooskõlas ettevõtja FIH riigigarantiiga hõlmamata võlakirjade turuhinnaga tol ajal: ettevõtja FIH 2–4 aastaste laenude intressivahe oli 600–700 baaspunkti kõrgem kui samaväärse maksetähtajaga, kuid EURIBORiga seotud intressimäära vahetustehingu puhul.

2.2.   Abimeetmete võtmise põhjustanud sündmused

Abimeetmete võtmise põhjustanud sündmused

| (22) | 2011. ja 2012. aastal valmistus ettevõtja FIH raskusteks seoses laenudega, mille tähtaeg saabus 2012. ja 2013. aastal. Tekkinud rahastamisraskused tulenesid peamiselt ettevõtja FIH krediidireitingu langusest ja kapitalituru tingimustes toimunud muutustest (24). 2009. aasta juulis oli ettevõtja FIH juba saanud likviidsusabi riigigarantiina kogusummas 50 miljardit Taani krooni (6,31 miljardit eurot), mille ettevõtja oli täiel määral ära kasutanud. Lisaks oli ettevõtja saanud Taani tagatisskeemi raames riigilt kapitalisüsti summas 1,9 miljardit Taani krooni (255 miljonit eurot) esimese taseme hübriidkapitalina. 31. detsembri 2011. aasta seisuga oli ettevõtjal FIH riigigarantiiga võlakirju summas 41,7 miljardit Taani krooni (5,56 miljardit eurot), mis moodustas 49,94 % panga bilansist. |
| --- | --- |

(22)

2011. ja 2012. aastal valmistus ettevõtja FIH raskusteks seoses laenudega, mille tähtaeg saabus 2012. ja 2013. aastal. Tekkinud rahastamisraskused tulenesid peamiselt ettevõtja FIH krediidireitingu langusest ja kapitalituru tingimustes toimunud muutustest (24). 2009. aasta juulis oli ettevõtja FIH juba saanud likviidsusabi riigigarantiina kogusummas 50 miljardit Taani krooni (6,31 miljardit eurot), mille ettevõtja oli täiel määral ära kasutanud. Lisaks oli ettevõtja saanud Taani tagatisskeemi raames riigilt kapitalisüsti summas 1,9 miljardit Taani krooni (255 miljonit eurot) esimese taseme hübriidkapitalina. 31. detsembri 2011. aasta seisuga oli ettevõtjal FIH riigigarantiiga võlakirju summas 41,7 miljardit Taani krooni (5,56 miljardit eurot), mis moodustas 49,94 % panga bilansist.

24

| (23) | Kuna nende riigigarantiiga võlakirjade lunastustähtpäev pidi saabuma 2012. ja 2013. aastal, oli ettevõtja FIH peagi silmitsi seismas rahastamisprobleemidega. FSA 2011. aasta teises pooles antud hinnangu kohaselt valitses suhteliselt suur risk, et ettevõtja FIH ei suuda järgneva 12–18 kuu jooksul täita likviidsusnõudeid, sest eeldatavasti ei oleks ettevõtja suutnud saada avatud turgudelt rahastamist. |
| --- | --- |

(23)

Kuna nende riigigarantiiga võlakirjade lunastustähtpäev pidi saabuma 2012. ja 2013. aastal, oli ettevõtja FIH peagi silmitsi seismas rahastamisprobleemidega. FSA 2011. aasta teises pooles antud hinnangu kohaselt valitses suhteliselt suur risk, et ettevõtja FIH ei suuda järgneva 12–18 kuu jooksul täita likviidsusnõudeid, sest eeldatavasti ei oleks ettevõtja suutnud saada avatud turgudelt rahastamist.

| (24) | Nende esilekerkivate likviidsusprobleemide lahendamiseks pidi ettevõtja FIH vähendama olulisel määral oma bilansimahtu. |
| --- | --- |

(24)

Nende esilekerkivate likviidsusprobleemide lahendamiseks pidi ettevõtja FIH vähendama olulisel määral oma bilansimahtu.

2.3.   Abimeetmed

Abimeetmed

| (25) | Selleks et lahendada ettevõtja FIH eeldatavaid likviidsusprobleeme, tegi Taani 2012. aasta juulis ettepaneku võtta langenud väärtusega varadega seotud keerukas meede, et anda ettevõtja FIH probleemsed kinnisvara rahastamisega seotud varad üle ettevõtja FIH Holding uuele tütarettevõtjale (edaspidi „Newco“). Samal ajal võttis Taani kohustuse võimaldada ettevõtjale Newco vajaduse korral rahastamist ja rekapitaliseerimist. |
| --- | --- |

(25)

Selleks et lahendada ettevõtja FIH eeldatavaid likviidsusprobleeme, tegi Taani 2012. aasta juulis ettepaneku võtta langenud väärtusega varadega seotud keerukas meede, et anda ettevõtja FIH probleemsed kinnisvara rahastamisega seotud varad üle ettevõtja FIH Holding uuele tütarettevõtjale (edaspidi „Newco“). Samal ajal võttis Taani kohustuse võimaldada ettevõtjale Newco vajaduse korral rahastamist ja rekapitaliseerimist.

| (26) | Kõnealused meetmed (25) hõlmasid kaheetapilist aktsiate ostu lepingut (26) ja mitut lisalepingut, mille kohaselt ettevõtja FIH Group varad summas umbes 17,1 miljardit Taani krooni (2,3 miljardit eurot või 28 % ettevõtja FIH koguvaradest üleandmise ajal) anti üle ettevõtjale Newco. Seejärel ostis Taani finantsstabiilsusettevõtja (edaspidi „FSC“) (27) ära ettevõtja Newco (28) ning pärast seda kavatseti ettevõtja Newco likvideerida nõuetekohasel viisil Taani heakskiidetud likvideerimiskava (29) alusel vastavalt kava põhimõtetele (30). Likvideerimisprotsess pidi eeldatavalt kestma kuni 31. detsembrini 2016, kuid võis kesta ka kuni 31. detsembrini 2019. Ettevõtja FSC suutis rahastada peaaegu kogu 2 miljardi Taani krooni suurust ettevõtja Newco ostuks vaja minevat summat 1,9 miljardi Taani krooni suuruse esimese taseme hübriidkapitali laenu (mille riik oli 2009. aastal ettevõtjale FIH (31) andnud) ennetähtaegse tagasimaksmise kaudu. FSA kiitis heaks riigi kapitalisüsti tagasimakse 2. juulil 2012, tuginedes maksevõime- ja likviidsusanalüüsile, mis hõlmas varade üleandmise meedet (32). |
| --- | --- |

(26)

Kõnealused meetmed (25) hõlmasid kaheetapilist aktsiate ostu lepingut (26) ja mitut lisalepingut, mille kohaselt ettevõtja FIH Group varad summas umbes 17,1 miljardit Taani krooni (2,3 miljardit eurot või 28 % ettevõtja FIH koguvaradest üleandmise ajal) anti üle ettevõtjale Newco. Seejärel ostis Taani finantsstabiilsusettevõtja (edaspidi „FSC“) (27) ära ettevõtja Newco (28) ning pärast seda kavatseti ettevõtja Newco likvideerida nõuetekohasel viisil Taani heakskiidetud likvideerimiskava (29) alusel vastavalt kava põhimõtetele (30). Likvideerimisprotsess pidi eeldatavalt kestma kuni 31. detsembrini 2016, kuid võis kesta ka kuni 31. detsembrini 2019. Ettevõtja FSC suutis rahastada peaaegu kogu 2 miljardi Taani krooni suurust ettevõtja Newco ostuks vaja minevat summat 1,9 miljardi Taani krooni suuruse esimese taseme hübriidkapitali laenu (mille riik oli 2009. aastal ettevõtjale FIH (31) andnud) ennetähtaegse tagasimaksmise kaudu. FSA kiitis heaks riigi kapitalisüsti tagasimakse 2. juulil 2012, tuginedes maksevõime- ja likviidsusanalüüsile, mis hõlmas varade üleandmise meedet (32).

25

26

27

28

29

30

31

32

| (27) | Esimeses etapis toimus ettevõtjate FIH Erhvervsbank ja FIH Kapital Bank A/S varade ja kohustuste jaotumine ettevõtjasse Newco, mis kujutas endast ettevõtjale FIH Holding kuuluvat uut tütarettevõtjat. Ettevõtjale Newco üle antud varad olid kinnisvaralaenud ja väärtpaberid summas 15,2 miljardit Taani krooni (2,1 miljardit eurot) ning tuletisinstrumendid summas 1,6 miljardit Taani krooni (215 miljonit eurot). Ettevõtja Newco esialgsed kohustused hõlmasid kahte laenu (laen nr 1 ja laen nr 2) ja omakapitali summas 2 miljardit Taani krooni. |
| --- | --- |

(27)

Esimeses etapis toimus ettevõtjate FIH Erhvervsbank ja FIH Kapital Bank A/S varade ja kohustuste jaotumine ettevõtjasse Newco, mis kujutas endast ettevõtjale FIH Holding kuuluvat uut tütarettevõtjat. Ettevõtjale Newco üle antud varad olid kinnisvaralaenud ja väärtpaberid summas 15,2 miljardit Taani krooni (2,1 miljardit eurot) ning tuletisinstrumendid summas 1,6 miljardit Taani krooni (215 miljonit eurot). Ettevõtja Newco esialgsed kohustused hõlmasid kahte laenu (laen nr 1 ja laen nr 2) ja omakapitali summas 2 miljardit Taani krooni.

| (28) | Laen nr 1 oli kahjumit kattev laen ettevõtjalt FIH ettevõtjale Newco summas 1,65 miljardit Taani krooni (221 miljonit eurot). Ettevõtja Newco pidi maksma selle laenu ettevõtjale FIH tagasi alles siis, kui ettevõtjasse Newco üle antud varade likvideerimise protsessi tulemusel saadakse tulu, mis on suurem ostuhinnast 2 miljardit Taani krooni (268 miljonit eurot), mille tasus ettevõtja FSC. Laenu nr 1 eest pidi ettevõtja Newco maksma hüvitiseks Taani viieaastaste riigivõlakirjade intressimäära pluss 1,15 % (33). |
| --- | --- |

(28)

Laen nr 1 oli kahjumit kattev laen ettevõtjalt FIH ettevõtjale Newco summas 1,65 miljardit Taani krooni (221 miljonit eurot). Ettevõtja Newco pidi maksma selle laenu ettevõtjale FIH tagasi alles siis, kui ettevõtjasse Newco üle antud varade likvideerimise protsessi tulemusel saadakse tulu, mis on suurem ostuhinnast 2 miljardit Taani krooni (268 miljonit eurot), mille tasus ettevõtja FSC. Laenu nr 1 eest pidi ettevõtja Newco maksma hüvitiseks Taani viieaastaste riigivõlakirjade intressimäära pluss 1,15 % (33).

33

| (29) | Laen nr 2 oli laen ettevõtjalt FIH Erhvervsbank ettevõtjale Newco summas ligikaudu 13,45 miljardit Taani krooni (1,8 miljardit eurot). Laenu nr 2 eest pidi ettevõtja Newco maksma ettevõtjale FIH hüvitiseks Kopenhaageni kolme kuu pankadevahelise laenuintressimäära (CIBOR) pluss 1,12 %. Laenu nr 2 tähtpäev oli kooskõlas nende laenude tähtpäevadega, mille ettevõtja FIH oli varem väljastanud riigigarantii alusel. Laenu nr 2 ja nende nimetatud teiste laenude tähtaeg saabus seega täiel määral 2013. aasta keskel ning lepingus lepiti kokku, et kui ettevõtja Newco on laenud ettevõtjale FIH tagasi maksnud, siis ettevõtja FIH maksab tagasi seni veel tagasimaksmata laenud, mille riik oli garanteerinud. Kuna laenu nr 2 tingliku väärtuse on ettevõtja Newco ettevõtjale FIH tagasi maksnud, on ettevõtja FSC võimaldanud ettevõtjale Newco rahastamist summas, mis oli vajalik ettevõtja Newco varade refinantseerimiseks. |
| --- | --- |

(29)

Laen nr 2 oli laen ettevõtjalt FIH Erhvervsbank ettevõtjale Newco summas ligikaudu 13,45 miljardit Taani krooni (1,8 miljardit eurot). Laenu nr 2 eest pidi ettevõtja Newco maksma ettevõtjale FIH hüvitiseks Kopenhaageni kolme kuu pankadevahelise laenuintressimäära (CIBOR) pluss 1,12 %. Laenu nr 2 tähtpäev oli kooskõlas nende laenude tähtpäevadega, mille ettevõtja FIH oli varem väljastanud riigigarantii alusel. Laenu nr 2 ja nende nimetatud teiste laenude tähtaeg saabus seega täiel määral 2013. aasta keskel ning lepingus lepiti kokku, et kui ettevõtja Newco on laenud ettevõtjale FIH tagasi maksnud, siis ettevõtja FIH maksab tagasi seni veel tagasimaksmata laenud, mille riik oli garanteerinud. Kuna laenu nr 2 tingliku väärtuse on ettevõtja Newco ettevõtjale FIH tagasi maksnud, on ettevõtja FSC võimaldanud ettevõtjale Newco rahastamist summas, mis oli vajalik ettevõtja Newco varade refinantseerimiseks.

| (30) | Teises etapis, mis viidi ellu kohe pärast esimese etapi lõpetamist, ostis ettevõtja FSC ettevõtjalt FIH Holding kõik ettevõtja Newco aktsiad. Hind, mille ettevõtja FSC ettevõtjale FIH Holding algselt ettevõtja Newco eest maksis, (34) kujutas endast omakapitali (netoväärtuses) 1. jaanuari 2012. aasta seisuga, st hind oli 2 miljardit Taani krooni. |
| --- | --- |

(30)

Teises etapis, mis viidi ellu kohe pärast esimese etapi lõpetamist, ostis ettevõtja FSC ettevõtjalt FIH Holding kõik ettevõtja Newco aktsiad. Hind, mille ettevõtja FSC ettevõtjale FIH Holding algselt ettevõtja Newco eest maksis, (34) kujutas endast omakapitali (netoväärtuses) 1. jaanuari 2012. aasta seisuga, st hind oli 2 miljardit Taani krooni.

34

| (31) | Ettevõtja FIH Holding sai seejärel kasutada laekunud raha selleks, et viivitamatult tagasi maksta osa riigigarantiiga võlast. Samal ajal asendati varade üleandmise tulemusel kinnisvaralaenud laenudega valitsuse rahastatud äriühingule, vähendades sel moel ettevõtja FIH’s riskiga kaalutud vara umbes 10 miljardi Taani krooni võrra (35). |
| --- | --- |

(31)

Ettevõtja FIH Holding sai seejärel kasutada laekunud raha selleks, et viivitamatult tagasi maksta osa riigigarantiiga võlast. Samal ajal asendati varade üleandmise tulemusel kinnisvaralaenud laenudega valitsuse rahastatud äriühingule, vähendades sel moel ettevõtja FIH’s riskiga kaalutud vara umbes 10 miljardi Taani krooni võrra (35).

35

| (32) | Lisaks aktsiate ostu lepingule hõlmasid meetmed mitut kõrvalkokkulepet ettevõtjate FIH Holding ja FSC vahel:






  a) | ettevõtja FIH Holding andis 1. juulil 2012 (36) ettevõtjale FSC piiramatu kahjumigarantii, millega tagati, et ettevõtja Newco likvideerimisel saab ettevõtja FSC tagasi kogu summa, mida ta rahastamiseks kasutas, ja kogu kapitali, mille ta ettevõtjale Newco oli andnud. Hüvitis selle garantii eest arvati aktsiate ostu lepingus sisalduvasse muutuvasse ostuhinda; |
| --- | --- | --- |

(32)

Lisaks aktsiate ostu lepingule hõlmasid meetmed mitut kõrvalkokkulepet ettevõtjate FIH Holding ja FSC vahel:

a)

ettevõtja FIH Holding andis 1. juulil 2012 (36) ettevõtjale FSC piiramatu kahjumigarantii, millega tagati, et ettevõtja Newco likvideerimisel saab ettevõtja FSC tagasi kogu summa, mida ta rahastamiseks kasutas, ja kogu kapitali, mille ta ettevõtjale Newco oli andnud. Hüvitis selle garantii eest arvati aktsiate ostu lepingus sisalduvasse muutuvasse ostuhinda;

36

| b) | Ettevõtja FSC võttis 1. juulil 2012 kohustuse võimaldada ettevõtjale Newco rahastamist, kui on saabunud laenu nr 2 tähtpäev (2013. aasta keskpaigas). Ettevõtja Newco pidi maksma ettevõtjale FSC intressi, mis on samaväärne ELi baasmääraga pluss 100 baaspunkti. Selle kohustuse täitmiseks andis ettevõtja FSC ettevõtjale Newco 13 miljardit Taani krooni (1,64 miljardit eurot) laenu, mille eest ta ei saanud mingit laenutasu; |
| --- | --- |

b)

Ettevõtja FSC võttis 1. juulil 2012 kohustuse võimaldada ettevõtjale Newco rahastamist, kui on saabunud laenu nr 2 tähtpäev (2013. aasta keskpaigas). Ettevõtja Newco pidi maksma ettevõtjale FSC intressi, mis on samaväärne ELi baasmääraga pluss 100 baaspunkti. Selle kohustuse täitmiseks andis ettevõtja FSC ettevõtjale Newco 13 miljardit Taani krooni (1,64 miljardit eurot) laenu, mille eest ta ei saanud mingit laenutasu;

| c) | ettevõtja FSC on võtnud kohustuse rahastada ettevõtjat Newco ja see ettevõtja rekapitaliseerida, kui see peaks osutuma vajalikuks enne lõplikku likvideerimisprotsessi. |
| --- | --- |

c)

ettevõtja FSC on võtnud kohustuse rahastada ettevõtjat Newco ja see ettevõtja rekapitaliseerida, kui see peaks osutuma vajalikuks enne lõplikku likvideerimisprotsessi.

| (33) | Ettevõtjaga Newco seotud kriisi lahendamise korral oli ettevõtjal FSC lepingu kohaselt õigus tagasi nõuda vähemalt oma esialgne investeering summas 2 miljardit Taani krooni, millest on maha arvatud ettevõtjate FIH ja FSC poolt tehinguga seoses kantud kulud. Kui likvideerimisprotsessi tulemusel saadav tulu on väiksem kui ostusummana tasutud 2 miljardit Taani krooni, pidi ettevõtja FIH katma erinevuse kahjumi katmiseks mõeldud laenuga nr 1 ja garantiiga. Kui likvideerimisprotsessi tulemusel saadav tulu on suurem kui 1,5 miljardit Taani krooni, pidi makstama ettevõtjale FSC lisaks 2 miljardile Taani kroonile, mida tal oli õigus minimaalselt saada, veel täiendavalt 25 % 1,5 miljardit Taani krooni ületavast summast. Mis tahes ülejäänud seda summat ületav summa pidi makstama ettevõtjale FIH Holding. Praktikas nägi see välja nii, et kui lõpptulu on alla 1,5 miljardi Taani krooni, saab ettevõtja FSC 2 miljardit Taani krooni. Kui näiteks lõpptulu on 1,9 miljardit Taani krooni, saab ettevõtja FSC 2,1 miljardit Taani krooni. |
| --- | --- |

(33)

Ettevõtjaga Newco seotud kriisi lahendamise korral oli ettevõtjal FSC lepingu kohaselt õigus tagasi nõuda vähemalt oma esialgne investeering summas 2 miljardit Taani krooni, millest on maha arvatud ettevõtjate FIH ja FSC poolt tehinguga seoses kantud kulud. Kui likvideerimisprotsessi tulemusel saadav tulu on väiksem kui ostusummana tasutud 2 miljardit Taani krooni, pidi ettevõtja FIH katma erinevuse kahjumi katmiseks mõeldud laenuga nr 1 ja garantiiga. Kui likvideerimisprotsessi tulemusel saadav tulu on suurem kui 1,5 miljardit Taani krooni, pidi makstama ettevõtjale FSC lisaks 2 miljardile Taani kroonile, mida tal oli õigus minimaalselt saada, veel täiendavalt 25 % 1,5 miljardit Taani krooni ületavast summast. Mis tahes ülejäänud seda summat ületav summa pidi makstama ettevõtjale FIH Holding. Praktikas nägi see välja nii, et kui lõpptulu on alla 1,5 miljardi Taani krooni, saab ettevõtja FSC 2 miljardit Taani krooni. Kui näiteks lõpptulu on 1,9 miljardit Taani krooni, saab ettevõtja FSC 2,1 miljardit Taani krooni.

2.4.   Ametlik uurimismenetlus

Ametlik uurimismenetlus

| (34) | Menetluse algatamist ja päästmisabi käsitlevas otsuses väljendas komisjon kahtlust, kas meetmed on proportsionaalsed, kas abi piirdus minimaalse vajaliku abiga, kas ettevõtja FIH Group omapanus oli piisav ja kas konkurentsimoonutusi oli piisavalt piiratud. |
| --- | --- |

(34)

Menetluse algatamist ja päästmisabi käsitlevas otsuses väljendas komisjon kahtlust, kas meetmed on proportsionaalsed, kas abi piirdus minimaalse vajaliku abiga, kas ettevõtja FIH Group omapanus oli piisav ja kas konkurentsimoonutusi oli piisavalt piiratud.

| (35) | Need kahtlused tulenesid meetmete märkimisväärsest keerukusest, st meetmed tundusid olevat ettevõtja FIH tulevaste likviidsusprobleemide lahendamiseks põhjendamatult keerukad. Eelkõige ei olnud selge, kas erinevad kõrvalkokkulepped ja hüvitise arvutamise valemi komponentide omavahelised seosed olid vajalikud, piisavad ja sihipärased 2008. aasta pangandusteatise (37) seisukohast. |
| --- | --- |

(35)

Need kahtlused tulenesid meetmete märkimisväärsest keerukusest, st meetmed tundusid olevat ettevõtja FIH tulevaste likviidsusprobleemide lahendamiseks põhjendamatult keerukad. Eelkõige ei olnud selge, kas erinevad kõrvalkokkulepped ja hüvitise arvutamise valemi komponentide omavahelised seosed olid vajalikud, piisavad ja sihipärased 2008. aasta pangandusteatise (37) seisukohast.

37

| (36) | Peale selle kavatses ettevõtja FIH menetluse algatamist ja päästmisabi käsitleva otsuse tegemise ajal agressiivselt siseneda interneti jaehoiuste turule, soovides saavutada hinnaliidri positsiooni. See sisenemine interneti jaehoiuste turule oli peamine komponent ettevõtja FIH strateegias, mille abil sooviti lahendada oma rahastamisprobleeme. |
| --- | --- |

(36)

Peale selle kavatses ettevõtja FIH menetluse algatamist ja päästmisabi käsitleva otsuse tegemise ajal agressiivselt siseneda interneti jaehoiuste turule, soovides saavutada hinnaliidri positsiooni. See sisenemine interneti jaehoiuste turule oli peamine komponent ettevõtja FIH strateegias, mille abil sooviti lahendada oma rahastamisprobleeme.

| (37) | Peale selle tundus, et kavandatav hüvitis, mida tuli üleantud varade ja kohustuste eest maksta ettevõtjale FSC, ei olnud siiski tõenäoliselt kooskõlas langenud väärtustega varade teatise (38) punktis 21 osutatud hüvitismääraga, sest selle punkti kohaselt peaksid pangad kandma langenud väärtusega varadega seotud kahjumist võimalikult suure osa. Punktiga 21 nähakse riigile ette mis tahes vormis toetusmeetmete eest makstav asjakohane hüvitis, millega tagatakse aktsionäride võrdväärne vastutus ja kulude jagamine sõltumata sellest, milline mudel valiti. |
| --- | --- |

(37)

Peale selle tundus, et kavandatav hüvitis, mida tuli üleantud varade ja kohustuste eest maksta ettevõtjale FSC, ei olnud siiski tõenäoliselt kooskõlas langenud väärtustega varade teatise (38) punktis 21 osutatud hüvitismääraga, sest selle punkti kohaselt peaksid pangad kandma langenud väärtusega varadega seotud kahjumist võimalikult suure osa. Punktiga 21 nähakse riigile ette mis tahes vormis toetusmeetmete eest makstav asjakohane hüvitis, millega tagatakse aktsionäride võrdväärne vastutus ja kulude jagamine sõltumata sellest, milline mudel valiti.

38

3.   RESTRUKTUREERIMINE

RESTRUKTUREERIMINE

3.1.   Restruktureerimiskava

Restruktureerimiskava

| (38) | Taani esitas 24. juunil 2013. aastal lõpliku ajakohastatud restruktureerimiskava ettevõtja FIH Group kohta ajavahemikuks 2012–2016. Kava sisaldas positiivset ja negatiivset stsenaariumi (39) eesmärgiga näidata, et ettevõtja FIH on suutlik taastama oma pikaajalise elujõulisuse, et koormus on jagatud piisavalt ja et on võetud asjakohaseid meetmeid konkurentsimoonutuste küsimuse lahendamiseks. |
| --- | --- |

(38)

Taani esitas 24. juunil 2013. aastal lõpliku ajakohastatud restruktureerimiskava ettevõtja FIH Group kohta ajavahemikuks 2012–2016. Kava sisaldas positiivset ja negatiivset stsenaariumi (39) eesmärgiga näidata, et ettevõtja FIH on suutlik taastama oma pikaajalise elujõulisuse, et koormus on jagatud piisavalt ja et on võetud asjakohaseid meetmeid konkurentsimoonutuste küsimuse lahendamiseks.

39

| (39) | Restruktureerimiskava põhines eeldustel, mis olid seotud sisemajanduse koguprodukti kasvu arenguga vastavalt Rahvusvahelise Valuutafondi prognoosidele ning lühiajalise ja keskpika perioodi intressimäära muutuste arenguga vastavalt Taani ettevõtluse ja majanduskasvu ministeeriumi prognoosidele lühiajalise intressimäära arengu kohta kuni aastani 2014. Kava kohaselt pidi SKP kasv alates 2013. aastast tagasihoidlikult taastuma. |
| --- | --- |

(39)

Restruktureerimiskava põhines eeldustel, mis olid seotud sisemajanduse koguprodukti kasvu arenguga vastavalt Rahvusvahelise Valuutafondi prognoosidele ning lühiajalise ja keskpika perioodi intressimäära muutuste arenguga vastavalt Taani ettevõtluse ja majanduskasvu ministeeriumi prognoosidele lühiajalise intressimäära arengu kohta kuni aastani 2014. Kava kohaselt pidi SKP kasv alates 2013. aastast tagasihoidlikult taastuma.

| (40) | Positiivse stsenaariumi kohaselt (40) pidid ettevõtja FIH tulemused kuni 2016. aastani järjest paranema. Kontserni tasandil pidi normaliseeritud omakapitalilt teenitav maksustamiseelne kasum (41) olema 31. detsembril 2013. aastal 10,3 % ja 31. detsembril 2016. aastal 11,2 % (42). |
| --- | --- |

(40)

Positiivse stsenaariumi kohaselt (40) pidid ettevõtja FIH tulemused kuni 2016. aastani järjest paranema. Kontserni tasandil pidi normaliseeritud omakapitalilt teenitav maksustamiseelne kasum (41) olema 31. detsembril 2013. aastal 10,3 % ja 31. detsembril 2016. aastal 11,2 % (42).

40

41

42

| (41) | Negatiivne stsenaarium (43) põhines vähem soodsatel turueeldustel, sealhulgas pankade rahastamise turutingimuste halvenemisel nii mahu kui ka hinna mõttes; väiksemal nõudlusel laenude ja nõustamisteenuste järele; ebasoodsatel muutustel valuutakurssides, intressimäärades jne ning varade väärtuse langusega seotud kulude jäämisel kõrgemale ajaloolistest tasemetest kogu majandustsükli jooksul. Ettevõtja FIH prognooside kohaselt pidi nende sündmuste tulemusel olema normaliseeritud omakapitalilt teenitav maksustamiseelne kasum kontserni tasandil 31. detsembril 2013. aastal 0,9 % ja 31. detsembril 2016. aastal 2,0 %. |
| --- | --- |

(41)

Negatiivne stsenaarium (43) põhines vähem soodsatel turueeldustel, sealhulgas pankade rahastamise turutingimuste halvenemisel nii mahu kui ka hinna mõttes; väiksemal nõudlusel laenude ja nõustamisteenuste järele; ebasoodsatel muutustel valuutakurssides, intressimäärades jne ning varade väärtuse langusega seotud kulude jäämisel kõrgemale ajaloolistest tasemetest kogu majandustsükli jooksul. Ettevõtja FIH prognooside kohaselt pidi nende sündmuste tulemusel olema normaliseeritud omakapitalilt teenitav maksustamiseelne kasum kontserni tasandil 31. detsembril 2013. aastal 0,9 % ja 31. detsembril 2016. aastal 2,0 %.

43

| (42) | Mõlemal juhul oli omakapitaliinvesteeringute tulusus suhteliselt väike ning see tulenes peamiselt dividendide maksmise keelust ja kupongimaksete keelust, mis olid ette nähtud riigiabi uurimise raames võetud Taani kohustustes. Nende kohustuste tulemusena pidi ettevõtja FIH Group jätma kasumi kuni restruktureerimisperioodi ja meetmete rakendamise lõpuni jaotamata. |
| --- | --- |

(42)

Mõlemal juhul oli omakapitaliinvesteeringute tulusus suhteliselt väike ning see tulenes peamiselt dividendide maksmise keelust ja kupongimaksete keelust, mis olid ette nähtud riigiabi uurimise raames võetud Taani kohustustes. Nende kohustuste tulemusena pidi ettevõtja FIH Group jätma kasumi kuni restruktureerimisperioodi ja meetmete rakendamise lõpuni jaotamata.

| (43) | Algselt hõlmas ettevõtja FIH tegevus pangandussektoris kolme segmenti: kinnisvarakrediidi pakkumine, omandamiste rahastamine ja korporatiivpangandus. Kinnisvarakrediidi pakkumise segmendis ettevõtja FIH restruktureerimise tulemusel tegevust ei jätkatud, sest selle segmendiga seotud laenud müüdi 2012. aastal ettevõtjale FSC. Lisaks kavatseti likvideerida järk-järgult omandamiste rahastamise segmendiga seotud laenud. Seega oli korporatiivpangandus ainus segment, milles ettevõtja tegevust jätkas. Alates 2013. aasta märtsist oli täiskohaga töötajate arv vähenenud 356-lt 214-le. |
| --- | --- |

(43)

Algselt hõlmas ettevõtja FIH tegevus pangandussektoris kolme segmenti: kinnisvarakrediidi pakkumine, omandamiste rahastamine ja korporatiivpangandus. Kinnisvarakrediidi pakkumise segmendis ettevõtja FIH restruktureerimise tulemusel tegevust ei jätkatud, sest selle segmendiga seotud laenud müüdi 2012. aastal ettevõtjale FSC. Lisaks kavatseti likvideerida järk-järgult omandamiste rahastamise segmendiga seotud laenud. Seega oli korporatiivpangandus ainus segment, milles ettevõtja tegevust jätkas. Alates 2013. aasta märtsist oli täiskohaga töötajate arv vähenenud 356-lt 214-le.

| (44) | Restruktureerimiskava kohaselt pidi bilansimaht vähenema 31. detsembriks 2013. aastaks 27,68 miljardi Taani kroonini (3,74 miljardit eurot). 31. detsembril 2016. aastal pidi koguomavahendite suhtarv olema ettevõtja FIH prognooside kohaselt 19,6 %. |
| --- | --- |

(44)

Restruktureerimiskava kohaselt pidi bilansimaht vähenema 31. detsembriks 2013. aastaks 27,68 miljardi Taani kroonini (3,74 miljardit eurot). 31. detsembril 2016. aastal pidi koguomavahendite suhtarv olema ettevõtja FIH prognooside kohaselt 19,6 %.

| (45) | Seaduse kohaselt nõutav likviidsuskordaja, (44) mis 31. detsembril 2012. aastal oli 214 %, pidi 31. detsembril 2013. aastal olema 239,7 %. |
| --- | --- |

(45)

Seaduse kohaselt nõutav likviidsuskordaja, (44) mis 31. detsembril 2012. aastal oli 214 %, pidi 31. detsembril 2013. aastal olema 239,7 %.

44

| (46) | Restruktureerimisperioodil pidi koguomavahendite suhtarv ulatuma 19,6 %ni ja seaduse kohaselt nõutav likviidsuskordaja 175 %ni ning seega pidid regulatiivsed nõuded olema märkimisväärsel määral täidetud. |
| --- | --- |

(46)

Restruktureerimisperioodil pidi koguomavahendite suhtarv ulatuma 19,6 %ni ja seaduse kohaselt nõutav likviidsuskordaja 175 %ni ning seega pidid regulatiivsed nõuded olema märkimisväärsel määral täidetud.

| (47) | Restruktureerimiskava kohaselt pidi positiivse stsenaariumi korral (45) nn normaliseeritud omakapitalilt teenitav maksustamiseelne kasum (46) olema 31. detsembril 2013. aastal 9 % ja 31. detsembril 2016. aastal 10,1 %. Negatiivse stsenaariumi korral olid need arvnäitajad vastavalt 0,9 % ja 4,7 % (47). |
| --- | --- |

(47)

Restruktureerimiskava kohaselt pidi positiivse stsenaariumi korral (45) nn normaliseeritud omakapitalilt teenitav maksustamiseelne kasum (46) olema 31. detsembril 2013. aastal 9 % ja 31. detsembril 2016. aastal 10,1 %. Negatiivse stsenaariumi korral olid need arvnäitajad vastavalt 0,9 % ja 4,7 % (47).

45

46

47

| (48) | Panga olukord oli märkimisväärselt paranenud alates 2011. aasta keskpaigast, mil FSA eeldas, et ettevõtja FIH seisab peagi silmitsi suure likviidsusvajadusega, mida ta ei suuda rahuldada. Ettevõtja FIH oli lunastanud ülejäänud riigigarantiiga lunastamata võlakirjad ning refinantseerimisprobleem oli seega 13. juuniks 2013 lahendatud. Peale selle tagastas ettevõtja FIH 2. juulil 2013. aastal valitsuselt saadud esimese taseme hübriidkapitali. |
| --- | --- |

(48)

Panga olukord oli märkimisväärselt paranenud alates 2011. aasta keskpaigast, mil FSA eeldas, et ettevõtja FIH seisab peagi silmitsi suure likviidsusvajadusega, mida ta ei suuda rahuldada. Ettevõtja FIH oli lunastanud ülejäänud riigigarantiiga lunastamata võlakirjad ning refinantseerimisprobleem oli seega 13. juuniks 2013 lahendatud. Peale selle tagastas ettevõtja FIH 2. juulil 2013. aastal valitsuselt saadud esimese taseme hübriidkapitali.

| (49) | 2014. aasta otsuse vastuvõtmise kuupäeval ei olnud ettevõtjal FIH mingeid probleeme ei regulatiivsete solventsusnõuete ega likviidsusnõuete täitmisega. |
| --- | --- |

(49)

2014. aasta otsuse vastuvõtmise kuupäeval ei olnud ettevõtjal FIH mingeid probleeme ei regulatiivsete solventsusnõuete ega likviidsusnõuete täitmisega.

3.2.   Meetmed, mille Taani võttis komisjoni tõstatatud probleemide käsitlemiseks

Meetmed, mille Taani võttis komisjoni tõstatatud probleemide käsitlemiseks

| (50) | Selleks et käsitleda probleeme, mille komisjon tõstatas menetluse algatamist ja päästmisabi käsitlevas otsuses, võtsid Taani ja ettevõtja FIH Group hulga meetmeid. |
| --- | --- |

(50)

Selleks et käsitleda probleeme, mille komisjon tõstatas menetluse algatamist ja päästmisabi käsitlevas otsuses, võtsid Taani ja ettevõtja FIH Group hulga meetmeid.

| (51) | Ettevõtja FIH tegi ettevõtjale FSC ühekordse makse summas 310,25 miljonit Taani krooni (39,12 miljonit eurot) väärtuspäevaga 4. detsember 2013 (48). |
| --- | --- |

(51)

Ettevõtja FIH tegi ettevõtjale FSC ühekordse makse summas 310,25 miljonit Taani krooni (39,12 miljonit eurot) väärtuspäevaga 4. detsember 2013 (48).

48

| (52) | Ettevõtja FIH maksis ettevõtjale Newco 61,7 miljonit Taani krooni (väärtuspäev 18. detsember 2013), kusjuures see summa kujutas endast 2012. aastaks sõlmitud halduslepingu alusel saadud tasude osalist tagasimakset, ning vähendas tagasiulatuvalt haldustasusid ja riskide maandamise tasusid – mida ettevõtjalt Newco küsiti 2013. aasta eest –0,05 %-le laenuportfelli jäägist. |
| --- | --- |

(52)

Ettevõtja FIH maksis ettevõtjale Newco 61,7 miljonit Taani krooni (väärtuspäev 18. detsember 2013), kusjuures see summa kujutas endast 2012. aastaks sõlmitud halduslepingu alusel saadud tasude osalist tagasimakset, ning vähendas tagasiulatuvalt haldustasusid ja riskide maandamise tasusid – mida ettevõtjalt Newco küsiti 2013. aasta eest –0,05 %-le laenuportfelli jäägist.

| (53) | Ettevõtja FIH vähendas oma koguvarasid 109,3 miljardilt Taani kroonilt (14,67 miljardit eurot) (seisuga 31. detsember 2010) 60,8 miljardile Taani kroonile (8,16 miljardit eurot) (seisuga 31. detsember 2012), mis tähendas 44 % vähenemist. |
| --- | --- |

(53)

Ettevõtja FIH vähendas oma koguvarasid 109,3 miljardilt Taani kroonilt (14,67 miljardit eurot) (seisuga 31. detsember 2010) 60,8 miljardile Taani kroonile (8,16 miljardit eurot) (seisuga 31. detsember 2012), mis tähendas 44 % vähenemist.

| (54) | Ettevõtja FIH vähendas ka oma laenuportfelli 58,0 miljardilt Taani kroonilt (7,79 miljardit eurot) (seisuga 31. detsember 2010) 16,2 miljardile Taani kroonile (2,17 miljardit eurot) (seisuga 31. detsember 2012), st kokku 41,8 miljardi Taani krooni võrra, mis tähendab 72 % vähenemist. |
| --- | --- |

(54)

Ettevõtja FIH vähendas ka oma laenuportfelli 58,0 miljardilt Taani kroonilt (7,79 miljardit eurot) (seisuga 31. detsember 2010) 16,2 miljardile Taani kroonile (2,17 miljardit eurot) (seisuga 31. detsember 2012), st kokku 41,8 miljardi Taani krooni võrra, mis tähendab 72 % vähenemist.

| (55) | Peale selle vähendas ettevõtja FIH märkimisväärselt riske turgudel (49). |
| --- | --- |

(55)

Peale selle vähendas ettevõtja FIH märkimisväärselt riske turgudel (49).

49

| (56) | Ettevõtja FIH vähendas oma täisajaga töötajate arvu 356-lt töötajalt 31. detsembril 2010. aastal 214-le töötajale 31. märtsil 2013. aastal, mis tähendab 41 % vähenemist. |
| --- | --- |

(56)

Ettevõtja FIH vähendas oma täisajaga töötajate arvu 356-lt töötajalt 31. detsembril 2010. aastal 214-le töötajale 31. märtsil 2013. aastal, mis tähendab 41 % vähenemist.

| (57) | Peale selle vähendas ettevõtja FIH oma geograafilist haaret, sest kaks tema neljast piirkondlikust kontorist suleti. |
| --- | --- |

(57)

Peale selle vähendas ettevõtja FIH oma geograafilist haaret, sest kaks tema neljast piirkondlikust kontorist suleti.

3.3.   Taani kavandatud kohustused

Taani kavandatud kohustused

| (58) | Pidades silmas komisjoni poolt menetluse algatamist ja päästmisabi käsitlevas otsuses tõstatatud probleeme ning selleks, et tagada kooskõla vähenenud väärtusega varade teatisega, eelkõige seoses varade üleandmise meetmete eest nõuetekohase hüvitise maksmisega, tegi Taani ettepaneku täiendavate, põhjendustes 59–65 osutatud kohustuste võtmiseks. Oma 13. jaanuari 2020. aasta kirjas kinnitas Taani, et kõik neist kohustustest olid kas täidetud või polnud enam asjakohased; Samuti otsustas Taani täidetud kohustusi mitte ümber pöörata. |
| --- | --- |

(58)

Pidades silmas komisjoni poolt menetluse algatamist ja päästmisabi käsitlevas otsuses tõstatatud probleeme ning selleks, et tagada kooskõla vähenenud väärtusega varade teatisega, eelkõige seoses varade üleandmise meetmete eest nõuetekohase hüvitise maksmisega, tegi Taani ettepaneku täiendavate, põhjendustes 59–65 osutatud kohustuste võtmiseks. Oma 13. jaanuari 2020. aasta kirjas kinnitas Taani, et kõik neist kohustustest olid kas täidetud või polnud enam asjakohased; Samuti otsustas Taani täidetud kohustusi mitte ümber pöörata.

| (59) | Ettevõtja FIH pidi maksma alates 30. septembrist 2014 ettevõtjale FSC igal aastal 2,1 miljonit Taani krooni (0,3 miljonit eurot) ning tegema seda kuni tehingu lõpliku arveldamiseni, kusjuures viimase perioodi eest pidi tehtama arvelduspäeval (milleks võis olla mis tahes kuupäev kuni 31. detsembrini 2019) tegelik/tegelik-meetodi (50) kohane ajaga proportsionaalne makse. Kõik summad, mille ettevõtja FIH on 2014. aasta otsuse kohaselt juba ettevõtjale FSC tasunud ja mis ületavad nimetatud summat ning käesoleva otsuse kohast ettevõtja FIH tasutavat kogusummat, hüvitatakse ettevõtjale FIH ilma intressita. |
| --- | --- |

(59)

Ettevõtja FIH pidi maksma alates 30. septembrist 2014 ettevõtjale FSC igal aastal 2,1 miljonit Taani krooni (0,3 miljonit eurot) ning tegema seda kuni tehingu lõpliku arveldamiseni, kusjuures viimase perioodi eest pidi tehtama arvelduspäeval (milleks võis olla mis tahes kuupäev kuni 31. detsembrini 2019) tegelik/tegelik-meetodi (50) kohane ajaga proportsionaalne makse. Kõik summad, mille ettevõtja FIH on 2014. aasta otsuse kohaselt juba ettevõtjale FSC tasunud ja mis ületavad nimetatud summat ning käesoleva otsuse kohast ettevõtja FIH tasutavat kogusummat, hüvitatakse ettevõtjale FIH ilma intressita.

50

| (60) | Ettevõtja FIH pidi vähendama ettevõtjalt FSC küsitavaid haldustasusid või tegema ettevõtjale FSC ühekordse makse, mille nüüdisväärtuseks on tasude vähendamise summa või 143,2 miljoni Taani krooni (19,09 miljonit eurot) suuruse maksega samaväärne summa. |
| --- | --- |

(60)

Ettevõtja FIH pidi vähendama ettevõtjalt FSC küsitavaid haldustasusid või tegema ettevõtjale FSC ühekordse makse, mille nüüdisväärtuseks on tasude vähendamise summa või 143,2 miljoni Taani krooni (19,09 miljonit eurot) suuruse maksega samaväärne summa.

| (61) | Selle tulemuse saavutamiseks maksis ettevõtja FIH ettevõtjale Newco 61,7 miljonit Taani krooni, mis kujutab endast nende tasude osalist tagasimakset, mille ettevõtja FIH sai ettevõtjalt Newco 2012. aastaks sõlmitud halduslepingu alusel. Samuti vähendas ettevõtja FIH 2013. aasta eest ettevõtjalt Newco küsitavaid haldustasusid ja riskide maandamise tasusid 0,05 %-le laenuportfelli jäägist. |
| --- | --- |

(61)

Selle tulemuse saavutamiseks maksis ettevõtja FIH ettevõtjale Newco 61,7 miljonit Taani krooni, mis kujutab endast nende tasude osalist tagasimakset, mille ettevõtja FIH sai ettevõtjalt Newco 2012. aastaks sõlmitud halduslepingu alusel. Samuti vähendas ettevõtja FIH 2013. aasta eest ettevõtjalt Newco küsitavaid haldustasusid ja riskide maandamise tasusid 0,05 %-le laenuportfelli jäägist.

| (62) | Peale selle pidi ettevõtja FIH vähendama alates 1. jaanuarist 2014 ettevõtjalt Newco küsitavaid haldustasusid ja riskide maandamise aastatasusid 0,05 %-le laenuportfelli jäägist. |
| --- | --- |

(62)

Peale selle pidi ettevõtja FIH vähendama alates 1. jaanuarist 2014 ettevõtjalt Newco küsitavaid haldustasusid ja riskide maandamise aastatasusid 0,05 %-le laenuportfelli jäägist.

| (63) | Ettevõtja FIH pidi maksma ettevõtjale FSC täiendavat aastatasu summas 47,2 miljonit Taani krooni (6,29 miljonit eurot) juhul, kui FSA muudab oma õiguslikku seisukohta seoses kapitalinõuetega valdusettevõtja tasandil, nii et ettevõtja FIH laenuandmisvõime ei oleks piiratud ettevõtja FIH Holding kapitalipositsiooniga. |
| --- | --- |

(63)

Ettevõtja FIH pidi maksma ettevõtjale FSC täiendavat aastatasu summas 47,2 miljonit Taani krooni (6,29 miljonit eurot) juhul, kui FSA muudab oma õiguslikku seisukohta seoses kapitalinõuetega valdusettevõtja tasandil, nii et ettevõtja FIH laenuandmisvõime ei oleks piiratud ettevõtja FIH Holding kapitalipositsiooniga.

| (64) | Kohustustega nähti ühtlasi ette ettevõtja FIH eemaldumine teatavatest ärivaldkondadest (kinnisvarakrediit, börsiväline kapital ja eravara haldamine) ning samuti käitumuslikud piirangud – sealhulgas hinnaliidri positsiooni taotlemise keeld hoiuste turul, agressiivsete äritavade kasutamise keeld ja omandamiste keeld – ja ka ettevõtja FIH Realkredit A/S (ettevõtja FIH Group hüpoteeklaenude pank) likvideerimine. Ettevõtja FIH Realkredit A/S likvideeriti 2013. aastal. |
| --- | --- |

(64)

Kohustustega nähti ühtlasi ette ettevõtja FIH eemaldumine teatavatest ärivaldkondadest (kinnisvarakrediit, börsiväline kapital ja eravara haldamine) ning samuti käitumuslikud piirangud – sealhulgas hinnaliidri positsiooni taotlemise keeld hoiuste turul, agressiivsete äritavade kasutamise keeld ja omandamiste keeld – ja ka ettevõtja FIH Realkredit A/S (ettevõtja FIH Group hüpoteeklaenude pank) likvideerimine. Ettevõtja FIH Realkredit A/S likvideeriti 2013. aastal.

| (65) | Täielik kohustuste nimekiri, (51) mille Taani ametiasutused ajakohastasid viimati 13. jaanuaril 2020 esitatud kirjaga, on esitatud lisas. |
| --- | --- |

(65)

Täielik kohustuste nimekiri, (51) mille Taani ametiasutused ajakohastasid viimati 13. jaanuaril 2020 esitatud kirjaga, on esitatud lisas.

51

4.   TAANI AMETIASUTUSTE SEISUKOHT

TAANI AMETIASUTUSTE SEISUKOHT

| (66) | Kui Taani andis komisjonile meetmetest teada, oli Taani esialgne seisukoht (52) selline, et omakapitali üleandmine ettevõtjale Newco hõlmas riigiabi, kuid et mis tahes selline abi on kokkusobiv siseturuga vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b. |
| --- | --- |

(66)

Kui Taani andis komisjonile meetmetest teada, oli Taani esialgne seisukoht (52) selline, et omakapitali üleandmine ettevõtjale Newco hõlmas riigiabi, kuid et mis tahes selline abi on kokkusobiv siseturuga vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b.

52

| (67) | Samas teatises väitis Taani, et ettevõtja FIH Group ei olnud saanud riigiabi, sest ettevõtja FSC maksaks ettevõtja Newco eest turuhinda. Kuigi Taani ei põhjendanud seda väidet kvantitatiivselt – viidates asjaomastele turuandmetele või selgitades tehingukulude põhjendusi –, rõhutas ta järgmist:






  a) | kehtestatud olid menetlused, mille abil määrata kindlaks varade üleandmise turuhind; |
| --- | --- | --- |

(67)

Samas teatises väitis Taani, et ettevõtja FIH Group ei olnud saanud riigiabi, sest ettevõtja FSC maksaks ettevõtja Newco eest turuhinda. Kuigi Taani ei põhjendanud seda väidet kvantitatiivselt – viidates asjaomastele turuandmetele või selgitades tehingukulude põhjendusi –, rõhutas ta järgmist:

a)

kehtestatud olid menetlused, mille abil määrata kindlaks varade üleandmise turuhind;

| b) | esialgset rahastamist ja garantiisid pakkus ettevõtja FIH Group; |
| --- | --- |

b)

esialgset rahastamist ja garantiisid pakkus ettevõtja FIH Group;

| c) | ettevõtja FIH Group pidi tasuma kõik tehingu- ja likvideerimiskulud ning |
| --- | --- |

c)

ettevõtja FIH Group pidi tasuma kõik tehingu- ja likvideerimiskulud ning

| d) | ettevõtja FIH Group võttis lisakohustusi seoses varade üleandmisega, eelkõige kohustuse esitada äriplaan. |
| --- | --- |

d)

ettevõtja FIH Group võttis lisakohustusi seoses varade üleandmisega, eelkõige kohustuse esitada äriplaan.

| (68) | Taani jõudis järeldusele, et ettevõtja FIH ei saaks eelist. Juhuks kui komisjon peaks selles küsimuses jõudma teistsugusele järeldusele, andis Taani teada, et mis tahes abi ettevõtjale FIH võib tunnistada kokkusobivaks siseturuga, sest tehing päädis ettevõtja FIH restruktureerimisega, mis on kooskõlas restruktureerimisteatisega (53). |
| --- | --- |

(68)

Taani jõudis järeldusele, et ettevõtja FIH ei saaks eelist. Juhuks kui komisjon peaks selles küsimuses jõudma teistsugusele järeldusele, andis Taani teada, et mis tahes abi ettevõtjale FIH võib tunnistada kokkusobivaks siseturuga, sest tehing päädis ettevõtja FIH restruktureerimisega, mis on kooskõlas restruktureerimisteatisega (53).

53

| (69) | Lisaks esialgsele teatisele esitas Taani 20. märtsil 2012 (54) ettekande, milles ta rõhutas, et ettevõtja FIH ei olnud taotlenud meetmete võtmist ning et ajal, mil ettevõtja FIH nõustus nende meetmetega, oli tal ka muid finantsvõimenduse vähendamise alternatiive, mis toetab väidet, et tehing sõlmiti turutingimustel. Lisaks väitis Taani, et varade arvestusliku väärtuse esialgne allahindlus 1,4 miljardi Taani krooni ulatuses ja täiendav allahindlus riskiga korrigeerimisel summas 1,3 miljardit Taani krooni on kooskõlas turuhinnaga. Peale selle korrigeeritakse kogu teenitud kahjumit ostulepingusse lisatud muutuva ostuhinna arvutamise valemiga, nii et tõhus eelnev korrigeerimismehhanism tagab turutingimustele vastava hinnastamise. Taani ei kirjeldanud põhjalikumalt kavandatud allahindluse ja riskiga korrigeerimise summat ega selgitanud põhjuseid, miks nende kasutamise korral saadaks turuhind. |
| --- | --- |

(69)

Lisaks esialgsele teatisele esitas Taani 20. märtsil 2012 (54) ettekande, milles ta rõhutas, et ettevõtja FIH ei olnud taotlenud meetmete võtmist ning et ajal, mil ettevõtja FIH nõustus nende meetmetega, oli tal ka muid finantsvõimenduse vähendamise alternatiive, mis toetab väidet, et tehing sõlmiti turutingimustel. Lisaks väitis Taani, et varade arvestusliku väärtuse esialgne allahindlus 1,4 miljardi Taani krooni ulatuses ja täiendav allahindlus riskiga korrigeerimisel summas 1,3 miljardit Taani krooni on kooskõlas turuhinnaga. Peale selle korrigeeritakse kogu teenitud kahjumit ostulepingusse lisatud muutuva ostuhinna arvutamise valemiga, nii et tõhus eelnev korrigeerimismehhanism tagab turutingimustele vastava hinnastamise. Taani ei kirjeldanud põhjalikumalt kavandatud allahindluse ja riskiga korrigeerimise summat ega selgitanud põhjuseid, miks nende kasutamise korral saadaks turuhind.

54

| (70) | Komisjoniga toimunud edasise teabevahetuse käigus (55) väitis Taani, et ettevõtja FSC maksimaalne kahjum oleks 1,05 miljardit Taani krooni, st ühelt poolt kahjumit katva 1,65 miljardi Taani krooni suuruse laenu ning teiselt poolt bilansilise väärtuse allahindluse summa ja ettevõtja FSC esialgse riskiga korrigeerimise summa (2,7 miljardit Taani krooni) vahe. Lisaks väitis Taani, et riigi jaoks väheneb ettevõtjale FIH antud riigigarantiiga laenude risk märkimisväärselt ning et ettevõtja FIH maksab riigile tagasi eelmise kapitalisüsti summas 1,9 miljardit Taani krooni. |
| --- | --- |

(70)

Komisjoniga toimunud edasise teabevahetuse käigus (55) väitis Taani, et ettevõtja FSC maksimaalne kahjum oleks 1,05 miljardit Taani krooni, st ühelt poolt kahjumit katva 1,65 miljardi Taani krooni suuruse laenu ning teiselt poolt bilansilise väärtuse allahindluse summa ja ettevõtja FSC esialgse riskiga korrigeerimise summa (2,7 miljardit Taani krooni) vahe. Lisaks väitis Taani, et riigi jaoks väheneb ettevõtjale FIH antud riigigarantiiga laenude risk märkimisväärselt ning et ettevõtja FIH maksab riigile tagasi eelmise kapitalisüsti summas 1,9 miljardit Taani krooni.

55

| (71) | Taani andis komisjonile 23. aprillil 2012. aastal esitatud memorandumiga (56) teada, et ta „ei kavatse praegu esitada komisjonile täiendavaid argumente seoses turumajandusliku investori põhimõtte kasutamisega“. Samas esitas Taani mõningad selgitused selle kohta, milliseid hinna määramise meetodeid kasutas ettevõtja FSC õigusnõustaja. |
| --- | --- |

(71)

Taani andis komisjonile 23. aprillil 2012. aastal esitatud memorandumiga (56) teada, et ta „ei kavatse praegu esitada komisjonile täiendavaid argumente seoses turumajandusliku investori põhimõtte kasutamisega“. Samas esitas Taani mõningad selgitused selle kohta, milliseid hinna määramise meetodeid kasutas ettevõtja FSC õigusnõustaja.

56

| (72) | Seejärel väitis Taani 16. mail 2012, et ettevõtjad FIH Holding ja FSC olid tehingutingimused kokku leppinud tavapärastest riski ja kasumi jagamist käsitlevatest ärilistest kaalutlustest lähtuvalt ning et tehing oli toimunud turutingimustel. Seda väidet kinnitas ettevõtja FSC raamatupidamisteenuse osutaja KPMG (57). |
| --- | --- |

(72)

Seejärel väitis Taani 16. mail 2012, et ettevõtjad FIH Holding ja FSC olid tehingutingimused kokku leppinud tavapärastest riski ja kasumi jagamist käsitlevatest ärilistest kaalutlustest lähtuvalt ning et tehing oli toimunud turutingimustel. Seda väidet kinnitas ettevõtja FSC raamatupidamisteenuse osutaja KPMG (57).

57

| (73) | Taani esitas 7. juunil 2012. aastal KPMG aruande, milles kaaluti meetmete hindamiseks kõiki mõjutavaid elemente korraga. KPMG ei näinud „põhjust järeldada, nagu ei vastaks lepingu tingimused ettevõtja FSC riskidele“, viidates suurele tagatisele, pandikirjade võimalikule kasutamisele, kahjumit katvale laenule ja ettevõtjale FSC ette nähtud 25 % edukustasule. |
| --- | --- |

(73)

Taani esitas 7. juunil 2012. aastal KPMG aruande, milles kaaluti meetmete hindamiseks kõiki mõjutavaid elemente korraga. KPMG ei näinud „põhjust järeldada, nagu ei vastaks lepingu tingimused ettevõtja FSC riskidele“, viidates suurele tagatisele, pandikirjade võimalikule kasutamisele, kahjumit katvale laenule ja ettevõtjale FSC ette nähtud 25 % edukustasule.

| (74) | 11. septembril 2012. aastal menetluse algatamisega seoses esitatud vastuses ei vaidlustanud Taani otseselt komisjoni seisukohta, et meetmed kujutasid endast riigiabi, vaid ta viitas oma 29. märtsi 2012. aasta argumentidele, (58) väites, et varade mis tahes üleandmise turuväärtusest suurema tasu eest kompenseeriks ettevõtja FIH Holding kahjumit katva laenuga ja hinnakorrigeerimise garantiiga. Peale selle osutas Taani riskimarginaali suurenemisele pikendamisel ja oodatust kõrgemale lunastusmäärale, mis Taani arvates olid näited, mis pidanuks kinnitama seda seisukohta, kuid samas jättis Taani sõnaselgelt kordamata, et kohaldada tuleks turumajandusliku ettevõtja põhimõtet (59). |
| --- | --- |

(74)

11. septembril 2012. aastal menetluse algatamisega seoses esitatud vastuses ei vaidlustanud Taani otseselt komisjoni seisukohta, et meetmed kujutasid endast riigiabi, vaid ta viitas oma 29. märtsi 2012. aasta argumentidele, (58) väites, et varade mis tahes üleandmise turuväärtusest suurema tasu eest kompenseeriks ettevõtja FIH Holding kahjumit katva laenuga ja hinnakorrigeerimise garantiiga. Peale selle osutas Taani riskimarginaali suurenemisele pikendamisel ja oodatust kõrgemale lunastusmäärale, mis Taani arvates olid näited, mis pidanuks kinnitama seda seisukohta, kuid samas jättis Taani sõnaselgelt kordamata, et kohaldada tuleks turumajandusliku ettevõtja põhimõtet (59).

58

59

| (75) | Selle asemel väitis Taani, et meetmed olid kokkusobivad siseturuga, ja esitas argumendid eesmärgiga näidata, et need meetmed olid asjakohased, et abi andmisel piirduti minimaalse vajaliku abiga ja et konkurentsi moonutamine oli piiratud (60). |
| --- | --- |

(75)

Selle asemel väitis Taani, et meetmed olid kokkusobivad siseturuga, ja esitas argumendid eesmärgiga näidata, et need meetmed olid asjakohased, et abi andmisel piirduti minimaalse vajaliku abiga ja et konkurentsi moonutamine oli piiratud (60).

60

| (76) | Samuti tuletasid Taani ametiasutused meelde oma seisukohta, mis esitati 23. aprilli 2012. aasta teates – nimelt, et meetmed võeti ettevõtjate FIH ja FSC vahel peetud läbirääkimiste tulemusel (61) –, ning nad väitsid, et nende meetmete teatav keerukus on tingitud mõningatest pangandusteatises (62) sisalduvatest juhistest, (63) nõustumata sealjuures seisukohaga, nagu võiks selline keerukus muuta need meetmed ebasobivaks. |
| --- | --- |

(76)

Samuti tuletasid Taani ametiasutused meelde oma seisukohta, mis esitati 23. aprilli 2012. aasta teates – nimelt, et meetmed võeti ettevõtjate FIH ja FSC vahel peetud läbirääkimiste tulemusel (61) –, ning nad väitsid, et nende meetmete teatav keerukus on tingitud mõningatest pangandusteatises (62) sisalduvatest juhistest, (63) nõustumata sealjuures seisukohaga, nagu võiks selline keerukus muuta need meetmed ebasobivaks.

61

62

63

| (77) | Kui komisjon andis Taanile teada meetmete turuväärtust ja tegelikku majanduslikku väärtust käsitlevast eksperdihinnangust, vaidlustas Taani tulemused ning esitas ajavahemikul 7. veebruarist 2013 kuni 11. septembrini 2013 mitu küsimust ja selgitust. |
| --- | --- |

(77)

Kui komisjon andis Taanile teada meetmete turuväärtust ja tegelikku majanduslikku väärtust käsitlevast eksperdihinnangust, vaidlustas Taani tulemused ning esitas ajavahemikul 7. veebruarist 2013 kuni 11. septembrini 2013 mitu küsimust ja selgitust.

| (78) | Taani märkis, et abi andmisel piirduti minimaalse vajaliku abiga, (64) sest Taani eeldas, et üleandmise väärtus ei ületa tegelikku majanduslikku väärtust, kuid lisas, et seda asjaolu on võimalik kindlaks teha vaid väärtuse lõpliku hindamisega komisjoni poolt. |
| --- | --- |

(78)

Taani märkis, et abi andmisel piirduti minimaalse vajaliku abiga, (64) sest Taani eeldas, et üleandmise väärtus ei ületa tegelikku majanduslikku väärtust, kuid lisas, et seda asjaolu on võimalik kindlaks teha vaid väärtuse lõpliku hindamisega komisjoni poolt.

64

| (79) | Lisaks väärtuse hindamist käsitlevatele aspektidele märkis Taani, et üleandmine avaldas positiivset mõju ettevõtja FIH õiguslikule positsioonile kooskõlas restruktureerimiskavas sisalduva eesmärgiga taastada pikaajaline elujõulisus. |
| --- | --- |

(79)

Lisaks väärtuse hindamist käsitlevatele aspektidele märkis Taani, et üleandmine avaldas positiivset mõju ettevõtja FIH õiguslikule positsioonile kooskõlas restruktureerimiskavas sisalduva eesmärgiga taastada pikaajaline elujõulisus.

| (80) | Peale selle väitis Taani, et ettevõtja FIH hoiuste hankimise strateegia on riigiabimeetmest sõltumatu ega lähtu soovist saada hinnaliidri rolli, kuid on ettevõtja rahastamisstrateegia oluline osa. Sellest olenemata on Taani komisjoni kahtluste kõrvaldamiseks võtnud kohustuse, et ettevõtja FIH järgib hinnaliidri positsiooni taotlemise keeldu. |
| --- | --- |

(80)

Peale selle väitis Taani, et ettevõtja FIH hoiuste hankimise strateegia on riigiabimeetmest sõltumatu ega lähtu soovist saada hinnaliidri rolli, kuid on ettevõtja rahastamisstrateegia oluline osa. Sellest olenemata on Taani komisjoni kahtluste kõrvaldamiseks võtnud kohustuse, et ettevõtja FIH järgib hinnaliidri positsiooni taotlemise keeldu.

5.   HINDAMINE

HINDAMINE

5.1.   Riigiabi olemasolu

Riigiabi olemasolu

| (81) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on riigiabi igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(81)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on riigiabi igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (82) | Komisjon leiab, et ettevõtja FIH kasuks võetud meetmeid, mida on kirjeldatud põhjendustes 25–33, tuleks kaaluda koos ühe paketina. Meetmed on ühe tehingu osa, sest nende elemendid on omavahel seotud (kronoloogiliselt ja ülesehituse poolest) ning need meetmed on välja töötatud koos, et lahendada ettevõtja FIH rahastamisprobleem. |
| --- | --- |

(82)

Komisjon leiab, et ettevõtja FIH kasuks võetud meetmeid, mida on kirjeldatud põhjendustes 25–33, tuleks kaaluda koos ühe paketina. Meetmed on ühe tehingu osa, sest nende elemendid on omavahel seotud (kronoloogiliselt ja ülesehituse poolest) ning need meetmed on välja töötatud koos, et lahendada ettevõtja FIH rahastamisprobleem.

5.1.1.   Riigi ressursid

Riigi ressursid

| (83) | Põhjendustes 25–33 kirjeldatud meetmed hõlmavad riigi ressursse, sest neid meetmeid rahastab otseselt ettevõtja FSC, kes on riigi omanduses olev ettevõtja (Taani majandusministeeriumi kaudu) ja kes vastutab erinevate meetmete võimaldamise eest Taani pankadele finantskriisi kontekstis (65). Esiteks andis ettevõtja FSC 2 miljardit Taani krooni rahas ettevõtja Newco aktsiate ostmise lepingu eest. Teiseks võttis ettevõtja FSC kohustuse rahastada ettevõtja Newco varasid, kuni ettevõtja FIH maksab tagasi riigi garanteeritud laenud. See kohustus võib olla suurem kui 13 miljardit Taani krooni. Kolmandaks otsustas ettevõtja FSC loobuda intressisummast, et maksta ettevõtjalt FIH Holding saadud garantii eest. |
| --- | --- |

(83)

Põhjendustes 25–33 kirjeldatud meetmed hõlmavad riigi ressursse, sest neid meetmeid rahastab otseselt ettevõtja FSC, kes on riigi omanduses olev ettevõtja (Taani majandusministeeriumi kaudu) ja kes vastutab erinevate meetmete võimaldamise eest Taani pankadele finantskriisi kontekstis (65). Esiteks andis ettevõtja FSC 2 miljardit Taani krooni rahas ettevõtja Newco aktsiate ostmise lepingu eest. Teiseks võttis ettevõtja FSC kohustuse rahastada ettevõtja Newco varasid, kuni ettevõtja FIH maksab tagasi riigi garanteeritud laenud. See kohustus võib olla suurem kui 13 miljardit Taani krooni. Kolmandaks otsustas ettevõtja FSC loobuda intressisummast, et maksta ettevõtjalt FIH Holding saadud garantii eest.

65

5.1.2.   Eelise olemasolu

Eelise olemasolu

| (84) | Põhjendustes 25–33 kirjeldatud meetmetega anti eelis, sest nende tulemusel võimaldati ettevõtja FIH varade toetamist, parandades seega kontserni omavahendite suhtarvu ning andes samas pangale võimaluse oma rahastamisprobleemide paremaks lahendamiseks. |
| --- | --- |

(84)

Põhjendustes 25–33 kirjeldatud meetmetega anti eelis, sest nende tulemusel võimaldati ettevõtja FIH varade toetamist, parandades seega kontserni omavahendite suhtarvu ning andes samas pangale võimaluse oma rahastamisprobleemide paremaks lahendamiseks.

| (85) | Taani ametiasutused väitsid, et meetmete puhul järgiti turumajandusliku ettevõtja põhimõtet ja seega ei kujutanud need endast ettevõtjale FIH Group antavat riigiabi. |
| --- | --- |

(85)

Taani ametiasutused väitsid, et meetmete puhul järgiti turumajandusliku ettevõtja põhimõtet ja seega ei kujutanud need endast ettevõtjale FIH Group antavat riigiabi.

| (86) | Sellepärast hindab komisjon, kas ettevõtja FIH Group kasuks võetud meetmed vastavad turumajandusliku ettevõtja põhimõttele. Selle hindamise käigus tehakse kindlaks, kas turumajanduslik ettevõtja oleks ajal, mil tehti otsus riigi ressursside kättesaadavaks tegemise kohta, osalenud selles tehingus avalik-õigusliku investoriga samadel tingimustel. Tegemist ei ole riigiabi andmisega, kui riigi ressursid tehti kättesaadavaks turutingimustel. |
| --- | --- |

(86)

Sellepärast hindab komisjon, kas ettevõtja FIH Group kasuks võetud meetmed vastavad turumajandusliku ettevõtja põhimõttele. Selle hindamise käigus tehakse kindlaks, kas turumajanduslik ettevõtja oleks ajal, mil tehti otsus riigi ressursside kättesaadavaks tegemise kohta, osalenud selles tehingus avalik-õigusliku investoriga samadel tingimustel. Tegemist ei ole riigiabi andmisega, kui riigi ressursid tehti kättesaadavaks turutingimustel.

| (87) | Ettevõtjat FIH Group käsitleva konkreetse juhtumi puhul leiab komisjon, et on oluline uurida, i) kas algselt oli olemas erainvestor, kes soovis rahastada meetmeid liikmesriigiga samadel tingimustel; ii) kui jah, siis milline oli tema nõutud investeerimistulu võrreldes riigi saadud tuluga, ning iii) milline oleks erainvestori huvi puudumisel oodatav tulu (66) ja meetmetest saadava potentsiaalse tulu jaotus riigi jaoks võrreldes selle tuluga, mida sooviks saada turumajanduslik investor, kui ta peaks võtma meetmed tavapärastel turumajanduslikel tingimustel. Kui riik nõustub nende või veelgi paremate tingimustega, võib järeldada, et meetmed võeti turutingimustel. Eriti oluline on kontrollida, kas tehingu kui terviku tulemusel tekib positiivne rahavoog, sest ükski erainvestor, kelle eesmärk on maksimeerida oma kasumit, ei sõlmiks kahjumlikku tehingut. |
| --- | --- |

(87)

Ettevõtjat FIH Group käsitleva konkreetse juhtumi puhul leiab komisjon, et on oluline uurida, i) kas algselt oli olemas erainvestor, kes soovis rahastada meetmeid liikmesriigiga samadel tingimustel; ii) kui jah, siis milline oli tema nõutud investeerimistulu võrreldes riigi saadud tuluga, ning iii) milline oleks erainvestori huvi puudumisel oodatav tulu (66) ja meetmetest saadava potentsiaalse tulu jaotus riigi jaoks võrreldes selle tuluga, mida sooviks saada turumajanduslik investor, kui ta peaks võtma meetmed tavapärastel turumajanduslikel tingimustel. Kui riik nõustub nende või veelgi paremate tingimustega, võib järeldada, et meetmed võeti turutingimustel. Eriti oluline on kontrollida, kas tehingu kui terviku tulemusel tekib positiivne rahavoog, sest ükski erainvestor, kelle eesmärk on maksimeerida oma kasumit, ei sõlmiks kahjumlikku tehingut.

66

| (88) | Kõige selgem tõend selle kohta, et tehing on kooskõlas turumajandusliku ettevõtja põhimõttega, on see, kui tehingu tingimused ei oleks ainuüksi vastuvõetavad hüpoteetilisele turumajanduslikule investorile, vaid kui tõepoolest oleks olemas selline investor, kes osaleks samas investeeringus riigiga samadel tingimustel. Teiste investorite olemasolu on võrdlusalus, mille põhjal komisjon saab hinnata turumajandusliku ettevõtja põhimõtte kohaldatavust. |
| --- | --- |

(88)

Kõige selgem tõend selle kohta, et tehing on kooskõlas turumajandusliku ettevõtja põhimõttega, on see, kui tehingu tingimused ei oleks ainuüksi vastuvõetavad hüpoteetilisele turumajanduslikule investorile, vaid kui tõepoolest oleks olemas selline investor, kes osaleks samas investeeringus riigiga samadel tingimustel. Teiste investorite olemasolu on võrdlusalus, mille põhjal komisjon saab hinnata turumajandusliku ettevõtja põhimõtte kohaldatavust.

| (89) | Ajal, mil Taani meetmed võttis, ei olnud turuosalisi, kes oleksid olnud valmis võtma ettevõtjale FIH suhtes meetmeid, mis oleksid samalaadsed riigi kontrolli all olevate äriühingute võetud meetmetega. Eelkõige ei väljendanud soovi investeerida ettevõtjasse FIH ei omanikud ega ükski kolmas isik. Komisjonil ei ole alust arvata, et neil tingimustel sooviks mõni turumajanduslik ettevõtja meetmetes osaleda. Erahuvi puudumine on märk panga finantsraskustest ja nõrgast positsioonist. |
| --- | --- |

(89)

Ajal, mil Taani meetmed võttis, ei olnud turuosalisi, kes oleksid olnud valmis võtma ettevõtjale FIH suhtes meetmeid, mis oleksid samalaadsed riigi kontrolli all olevate äriühingute võetud meetmetega. Eelkõige ei väljendanud soovi investeerida ettevõtjasse FIH ei omanikud ega ükski kolmas isik. Komisjonil ei ole alust arvata, et neil tingimustel sooviks mõni turumajanduslik ettevõtja meetmetes osaleda. Erahuvi puudumine on märk panga finantsraskustest ja nõrgast positsioonist.

| (90) | Kui puudub investor, kes oleks nõus investeerima riigiga samadel tingimustel, võib meede ikkagi mitte hõlmata riigiabi, kui erainvestor oleks võimaldanud samalaadsetel tingimustel samasugust rahastamist, küsides selle eest vähemalt sama suurt tasu, nagu sai riik. See hinnang peaks põhimõtteliselt põhinema äriplaanil, võttes arvesse olemasolevat teavet ja prognoositavat arengut ajal, mil riiklikest vahenditest rahastamist pakuti, ning hinnangu andmisel ei tohiks tugineda mis tahes analüüsile, mis põhineb hilisemal olukorral. |
| --- | --- |

(90)

Kui puudub investor, kes oleks nõus investeerima riigiga samadel tingimustel, võib meede ikkagi mitte hõlmata riigiabi, kui erainvestor oleks võimaldanud samalaadsetel tingimustel samasugust rahastamist, küsides selle eest vähemalt sama suurt tasu, nagu sai riik. See hinnang peaks põhimõtteliselt põhinema äriplaanil, võttes arvesse olemasolevat teavet ja prognoositavat arengut ajal, mil riiklikest vahenditest rahastamist pakuti, ning hinnangu andmisel ei tohiks tugineda mis tahes analüüsile, mis põhineb hilisemal olukorral.

| (91) | Peale selle on üks olukord, kus turumajandusliku ettevõtja põhimõtet on kõige raskem kohaldada – see on olukord, kus ettevõtja on juba saanud riigiabi. Kõnealusel juhul oli ettevõtja FIH juba saanud abi rekapitaliseerimise kujul 30. juunil 2009 ning selle summa maksis ta tagasi 2. juulil 2012. Rekapitaliseerimiseks kasutatud hübriidväärtpaberite eest tasuti hüvitist 11,45 %. Samuti osales ettevõtja FIH Taani tagatisskeemis. Kuigi need asjaolud ei välista turumajandusliku investori põhimõtte kohaldamist kõnealuse juhtumi puhul, viitavad need ettevõtja FIH raskustele ja mõjutaksid erainvestori soovi meetmetesse investeerida. Varasem abi juba moonutab majandustingimusi, jättes mulje, et riigi toetus on jätkuv. Hindamise käigus on komisjon võtnud arvesse selliste eeliste asendamist uutega. |
| --- | --- |

(91)

Peale selle on üks olukord, kus turumajandusliku ettevõtja põhimõtet on kõige raskem kohaldada – see on olukord, kus ettevõtja on juba saanud riigiabi. Kõnealusel juhul oli ettevõtja FIH juba saanud abi rekapitaliseerimise kujul 30. juunil 2009 ning selle summa maksis ta tagasi 2. juulil 2012. Rekapitaliseerimiseks kasutatud hübriidväärtpaberite eest tasuti hüvitist 11,45 %. Samuti osales ettevõtja FIH Taani tagatisskeemis. Kuigi need asjaolud ei välista turumajandusliku investori põhimõtte kohaldamist kõnealuse juhtumi puhul, viitavad need ettevõtja FIH raskustele ja mõjutaksid erainvestori soovi meetmetesse investeerida. Varasem abi juba moonutab majandustingimusi, jättes mulje, et riigi toetus on jätkuv. Hindamise käigus on komisjon võtnud arvesse selliste eeliste asendamist uutega.

| (92) | FSA leidis, et ettevõtja FIH oli ebastabiilses olukorras, sest valitses märkimisväärne risk, et ettevõtja FIH ei suuda täita oma seaduses sätestatud likviidsusnõudeid, kui saabub tema riigigarantiiga laenu tähtaeg. See olukord oleks võinud seega viia selleni, et ettevõtja FIH oleks kaotanud oma panganduslitsentsi (67). Seega toetab FSA seisukoht komisjoni hinnangut, mille kohaselt ei oleks turumajanduslik ettevõtja tõenäoliselt ettevõtjasse FIH investeerinud. Kuigi võib väita, et FSA aruanne ei olnud avalik, oleks turumajanduslikul ettevõtjal olnud juurdepääs ettevõtja FIH riigigarantiiga laenu tähtaega käsitlevale teabele, mis oleks võimaldanud tal jõuda samale järeldusele. |
| --- | --- |

(92)

FSA leidis, et ettevõtja FIH oli ebastabiilses olukorras, sest valitses märkimisväärne risk, et ettevõtja FIH ei suuda täita oma seaduses sätestatud likviidsusnõudeid, kui saabub tema riigigarantiiga laenu tähtaeg. See olukord oleks võinud seega viia selleni, et ettevõtja FIH oleks kaotanud oma panganduslitsentsi (67). Seega toetab FSA seisukoht komisjoni hinnangut, mille kohaselt ei oleks turumajanduslik ettevõtja tõenäoliselt ettevõtjasse FIH investeerinud. Kuigi võib väita, et FSA aruanne ei olnud avalik, oleks turumajanduslikul ettevõtjal olnud juurdepääs ettevõtja FIH riigigarantiiga laenu tähtaega käsitlevale teabele, mis oleks võimaldanud tal jõuda samale järeldusele.

67

| (93) | Erainvestori puudumisel peab komisjon turumajandusliku ettevõtja põhimõtte kohaldatavuse kontrollimiseks hindama, kas ettevõtjale FIH võimaldatud meetmetega kaasnev kogukasum on võrdne selle oodatud tuluga, mida hüpoteetiline erainvestor nõuaks investeeringu tegemiseks, või suurem sellest oodatud tulust. Meetmetega kaasnev oodatud tulu sõltub rahavoogudest tulevikus saadavast tulust, mis tuleb selle nüüdispuhasväärtuse saamiseks diskonteerida tänasesse päeva, kasutades sobivat diskontomäära. |
| --- | --- |

(93)

Erainvestori puudumisel peab komisjon turumajandusliku ettevõtja põhimõtte kohaldatavuse kontrollimiseks hindama, kas ettevõtjale FIH võimaldatud meetmetega kaasnev kogukasum on võrdne selle oodatud tuluga, mida hüpoteetiline erainvestor nõuaks investeeringu tegemiseks, või suurem sellest oodatud tulust. Meetmetega kaasnev oodatud tulu sõltub rahavoogudest tulevikus saadavast tulust, mis tuleb selle nüüdispuhasväärtuse saamiseks diskonteerida tänasesse päeva, kasutades sobivat diskontomäära.

| (94) | Eksperdiarvamusele tuginedes hindas komisjon ettevõtja Newco varade turuväärtust ja modelleeris oodatava tulu ettevõtja FSC jaoks ettevõtja Newco omakapitali likvideerimisväärtuste kogu jaotuse ulatuses. Seda tehes on komisjon arvesse võtnud kõiki aktsiate ostmise lepingu elemente, näiteks likvideerimise puhasväärtust, ettevõtjate FSC ja FIH Group saadud tulu ja kantud kulusid ning ostuhinna korrigeerimist, mis hõlmas kahjumit katvat laenu. Jaotusmudeli kasutamine on vajalik selleks, et arvutada nüüdispuhasväärtus nii 25 % edukustasust tuleneva kasu puhul kui ka negatiivsete mõjude puhul, mis tulenevad suurest varade kaotusest ettevõtjas Newco koos ettevõtja FIH Holding makseviivituse riskiga, kui selline stsenaarium peaks teoks saama (68). |
| --- | --- |

(94)

Eksperdiarvamusele tuginedes hindas komisjon ettevõtja Newco varade turuväärtust ja modelleeris oodatava tulu ettevõtja FSC jaoks ettevõtja Newco omakapitali likvideerimisväärtuste kogu jaotuse ulatuses. Seda tehes on komisjon arvesse võtnud kõiki aktsiate ostmise lepingu elemente, näiteks likvideerimise puhasväärtust, ettevõtjate FSC ja FIH Group saadud tulu ja kantud kulusid ning ostuhinna korrigeerimist, mis hõlmas kahjumit katvat laenu. Jaotusmudeli kasutamine on vajalik selleks, et arvutada nüüdispuhasväärtus nii 25 % edukustasust tuleneva kasu puhul kui ka negatiivsete mõjude puhul, mis tulenevad suurest varade kaotusest ettevõtjas Newco koos ettevõtja FIH Holding makseviivituse riskiga, kui selline stsenaarium peaks teoks saama (68).

68

Image 1

| (95) | Graafikul on näha aktsiate ostu lepingu nüüdispuhasväärtus ettevõtja Newco varade erinevate likvideerimisväärtuste korral (alates 5,1 miljardist Taani kroonist kuni 28,3 miljardi Taani kroonini). Iga stsenaariumi esinemise tõenäosus on esitatud katkendliku joonega parempoolse skaala ulatuses (0,1–7,5 %). Kõige tõenäolisemate stsenaariumide korral on tulu natuke negatiivne. |
| --- | --- |

(95)

Graafikul on näha aktsiate ostu lepingu nüüdispuhasväärtus ettevõtja Newco varade erinevate likvideerimisväärtuste korral (alates 5,1 miljardist Taani kroonist kuni 28,3 miljardi Taani kroonini). Iga stsenaariumi esinemise tõenäosus on esitatud katkendliku joonega parempoolse skaala ulatuses (0,1–7,5 %). Kõige tõenäolisemate stsenaariumide korral on tulu natuke negatiivne.

| (96) | Samuti näitab graafik, et aktsiate ostu lepingu nüüdispuhasväärtuse üldine tõenäosusega kaalutud keskmine on samuti negatiivne. Eksperdiarvutustest nähtub, et nüüdispuhasväärtus ulatub 726 miljoni Taani kroonini. Selle tulemusel teenitakse aktsiate ostu lepingu alusel kasumi asemel kahjumit. Turumajanduslik ettevõtja oleks nõudnud samalaadse 2 miljardi Taani krooni suuruse investeeringu puhul omakapitali eest vähemalt 10 % aastast hüvitist, (69) mis oleks moodustanud umbes 1,33 miljardit Taani krooni ettevõtja Newco seitsmeaastase eksisteerimisperioodi jooksul. Sellepärast järeldab komisjon, et ükski turumajanduslik ettevõtja ei oleks soovinud investeerida aktsiate ostu lepingus ette nähtud tingimustega samaväärsetel tingimustel. Sellest tulenevalt ei ole meetmed kooskõlas turumajandusliku ettevõtja põhimõttega (70). |
| --- | --- |

(96)

Samuti näitab graafik, et aktsiate ostu lepingu nüüdispuhasväärtuse üldine tõenäosusega kaalutud keskmine on samuti negatiivne. Eksperdiarvutustest nähtub, et nüüdispuhasväärtus ulatub 726 miljoni Taani kroonini. Selle tulemusel teenitakse aktsiate ostu lepingu alusel kasumi asemel kahjumit. Turumajanduslik ettevõtja oleks nõudnud samalaadse 2 miljardi Taani krooni suuruse investeeringu puhul omakapitali eest vähemalt 10 % aastast hüvitist, (69) mis oleks moodustanud umbes 1,33 miljardit Taani krooni ettevõtja Newco seitsmeaastase eksisteerimisperioodi jooksul. Sellepärast järeldab komisjon, et ükski turumajanduslik ettevõtja ei oleks soovinud investeerida aktsiate ostu lepingus ette nähtud tingimustega samaväärsetel tingimustel. Sellest tulenevalt ei ole meetmed kooskõlas turumajandusliku ettevõtja põhimõttega (70).

69

70

| (97) | Tuleb märkida, et põhjendustes 94–96 esitatud arvutustes võttis komisjon arvesse Taani poolt 7. veebruaril 2013 ja 11. märtsil 2013 esitatud teavet ning samuti hiljem esitatud teavet, (71) milles Taani esitas varem avaldamata elemente, näiteks muutuva ostuhinna komponentide spetsiifilise tõlgenduse, ettevõtjalt FIH ettevõtjale Newco üleandmiseks ette nähtud laenuandmete viitekuupäeva, portfelli krediidikvaliteedi arengu ajavahemikul detsembrist 2011 kuni septembrini 2012 ning üksikasjalikuma analüüsi portfelli mittesiduvate krediidiliinide kohta. |
| --- | --- |

(97)

Tuleb märkida, et põhjendustes 94–96 esitatud arvutustes võttis komisjon arvesse Taani poolt 7. veebruaril 2013 ja 11. märtsil 2013 esitatud teavet ning samuti hiljem esitatud teavet, (71) milles Taani esitas varem avaldamata elemente, näiteks muutuva ostuhinna komponentide spetsiifilise tõlgenduse, ettevõtjalt FIH ettevõtjale Newco üleandmiseks ette nähtud laenuandmete viitekuupäeva, portfelli krediidikvaliteedi arengu ajavahemikul detsembrist 2011 kuni septembrini 2012 ning üksikasjalikuma analüüsi portfelli mittesiduvate krediidiliinide kohta.

71

| (98) | Peale selle ei leidnud Taani argumentides (72) esitatud arvutused kontrolli käigus kinnitust. Eelnev allahindlus ja riskikaitse ei ole põhjendatud väärtuse hindamist käsitleva sõltumatu aruandega (73). Peale selle, kui kaaluda võimalust, et ettevõtja FIH Group ei ole suuteline täitma juba antud järelgarantiisid, ei ole mingit põhjust, miks ettevõtja Newco kahjum ei võiks olla suurem kui 2,7 miljardit Taani krooni; sel juhul oleks ettevõtja FSC (ja seega ka Taani valitsus) lepingust tulenevalt kohustatud rekapitaliseerima ettevõtja Newco enne selle lõplikku likvideerimist. Sellepärast järeldab komisjon, et väide, nagu piirduks investeeringuga kaasnev mis tahes kahju 1,05 miljardi Taani krooniga, ei ole põhjendatud. |
| --- | --- |

(98)

Peale selle ei leidnud Taani argumentides (72) esitatud arvutused kontrolli käigus kinnitust. Eelnev allahindlus ja riskikaitse ei ole põhjendatud väärtuse hindamist käsitleva sõltumatu aruandega (73). Peale selle, kui kaaluda võimalust, et ettevõtja FIH Group ei ole suuteline täitma juba antud järelgarantiisid, ei ole mingit põhjust, miks ettevõtja Newco kahjum ei võiks olla suurem kui 2,7 miljardit Taani krooni; sel juhul oleks ettevõtja FSC (ja seega ka Taani valitsus) lepingust tulenevalt kohustatud rekapitaliseerima ettevõtja Newco enne selle lõplikku likvideerimist. Sellepärast järeldab komisjon, et väide, nagu piirduks investeeringuga kaasnev mis tahes kahju 1,05 miljardi Taani krooniga, ei ole põhjendatud.

72

73

| (99) | Asjaolu, et meetmete tingimused lepiti kokku ettevõtjate FSC ja FIH Holding vaheliste läbirääkimiste käigus, ei tähenda ilmtingimata seda, et meetmed viidi ellu turutingimustel. Kui Taani kavatses anda märkimisväärses summas lisaabi suurte likviidsusprobleemidega silmitsi seisvale pangale, siis see asjaolu iseenesest ei välistaks läbirääkimisi ametiasutuste ja selle panga vahel tehingu konkreetsete punktide üle. Toimunud läbirääkimiste kahepoolse aspekti tõttu puudusid läbirääkimistel avatud mittediskrimineerivale pakkumismenetlusele omased ja samalaadsete turutehingutega võrreldavad tunnusjooned. Seega ei ole meetmed automaatselt kooskõlas turutingimustega pelgalt sellepärast, et toimusid läbirääkimised. |
| --- | --- |

(99)

Asjaolu, et meetmete tingimused lepiti kokku ettevõtjate FSC ja FIH Holding vaheliste läbirääkimiste käigus, ei tähenda ilmtingimata seda, et meetmed viidi ellu turutingimustel. Kui Taani kavatses anda märkimisväärses summas lisaabi suurte likviidsusprobleemidega silmitsi seisvale pangale, siis see asjaolu iseenesest ei välistaks läbirääkimisi ametiasutuste ja selle panga vahel tehingu konkreetsete punktide üle. Toimunud läbirääkimiste kahepoolse aspekti tõttu puudusid läbirääkimistel avatud mittediskrimineerivale pakkumismenetlusele omased ja samalaadsete turutehingutega võrreldavad tunnusjooned. Seega ei ole meetmed automaatselt kooskõlas turutingimustega pelgalt sellepärast, et toimusid läbirääkimised.

| (100) | Seoses KPMG 7. juuni 2012. aasta aruandega nõustub komisjon, et meetmete keerukuse tõttu tuleks nende tingimusi hinnata tervikuna, sest puuduvad üksikud sätted, mida saaks siduda iga individuaalse elemendi eest makstava hüvitisega. KPMG aruandes sisalduvas analüüsis jäeti aga tähelepanuta selliste veelgi negatiivsemate stsenaariumide esinemise võimalus, mille kohaselt ettevõtja FIH Holding ei pruugi suuta täita oma kohustusi. Peale selle ei käsitletud analüüsis investeeritud 2 miljardi Taani krooni eest makstavat hüvitist. Nagu on märgitud põhjenduses 98, ei saa rääkida vastavusest turumajanduslikule käitumisele, kui kapitali eest ei maksta iga-aastast hüvitist ja kui võtta arvesse, et seitsmeaastase investeerimisperioodi jooksul pakuti vaid 25 % edukustasu mis tahes vara kasvu eest ning seda nii eraldiseisvalt kui ka kogu hüvitismudeli ühe parameetrina (74). |
| --- | --- |

(100)

Seoses KPMG 7. juuni 2012. aasta aruandega nõustub komisjon, et meetmete keerukuse tõttu tuleks nende tingimusi hinnata tervikuna, sest puuduvad üksikud sätted, mida saaks siduda iga individuaalse elemendi eest makstava hüvitisega. KPMG aruandes sisalduvas analüüsis jäeti aga tähelepanuta selliste veelgi negatiivsemate stsenaariumide esinemise võimalus, mille kohaselt ettevõtja FIH Holding ei pruugi suuta täita oma kohustusi. Peale selle ei käsitletud analüüsis investeeritud 2 miljardi Taani krooni eest makstavat hüvitist. Nagu on märgitud põhjenduses 98, ei saa rääkida vastavusest turumajanduslikule käitumisele, kui kapitali eest ei maksta iga-aastast hüvitist ja kui võtta arvesse, et seitsmeaastase investeerimisperioodi jooksul pakuti vaid 25 % edukustasu mis tahes vara kasvu eest ning seda nii eraldiseisvalt kui ka kogu hüvitismudeli ühe parameetrina (74).

74

| (101) | Sellega seoses märgib komisjon, et eelmise esimese taseme hübriidkapitali kaudu toimunud rekapitaliseerimise puhul (75) pidi ettevõtja FIH tasuma aastas kupongiintressi 11,46 %. Peale selle noteeriti 2012. aasta märtsi alguses ettevõtja FIH kõrgema nõudeõiguse järguga võlainstrumendid turul eeldatava tootlusega, mis oli suurem kui 10 %. Sellepärast on põhjendatud komisjoni seisukoht, et hüvitis kapitali eest peaks olema vähemalt 10 %. Turumajanduslik ettevõtja nõuaks tõenäoliselt sellest suuremat hüvitist, pidades silmas konkreetseid riske, mis on seotud koondumisega, ja ettevõtja Newco kinnisvaraportfelli halba kvaliteeti (76) ning samuti asjaolu, et omakapitaliinvesteeringud on madala krediidireitinguga. Sellepärast on hüvitis 6,5 %, millest Taani teada andis, (77) ilmselgelt ebapiisav. Samuti tuleks märkida, et tehingu tulemusel on oodatav tulu negatiivne. |
| --- | --- |

(101)

Sellega seoses märgib komisjon, et eelmise esimese taseme hübriidkapitali kaudu toimunud rekapitaliseerimise puhul (75) pidi ettevõtja FIH tasuma aastas kupongiintressi 11,46 %. Peale selle noteeriti 2012. aasta märtsi alguses ettevõtja FIH kõrgema nõudeõiguse järguga võlainstrumendid turul eeldatava tootlusega, mis oli suurem kui 10 %. Sellepärast on põhjendatud komisjoni seisukoht, et hüvitis kapitali eest peaks olema vähemalt 10 %. Turumajanduslik ettevõtja nõuaks tõenäoliselt sellest suuremat hüvitist, pidades silmas konkreetseid riske, mis on seotud koondumisega, ja ettevõtja Newco kinnisvaraportfelli halba kvaliteeti (76) ning samuti asjaolu, et omakapitaliinvesteeringud on madala krediidireitinguga. Sellepärast on hüvitis 6,5 %, millest Taani teada andis, (77) ilmselgelt ebapiisav. Samuti tuleks märkida, et tehingu tulemusel on oodatav tulu negatiivne.

75

76

77

| (102) | Komisjon järeldab, et ettevõtja FIH kasuks võetud meetmed ei ole kooskõlas turumajandusliku ettevõtja põhimõttega. Seda hinnangut ja eelkõige asjaolu, et komisjon ei pea võtma arvesse finantsriske, mis olid ettevõtjal FSC 2009. aasta abimeetmete tõttu, kinnitati Euroopa Kohtu 6. märtsi 2018. aasta otsuses (78). |
| --- | --- |

(102)

Komisjon järeldab, et ettevõtja FIH kasuks võetud meetmed ei ole kooskõlas turumajandusliku ettevõtja põhimõttega. Seda hinnangut ja eelkõige asjaolu, et komisjon ei pea võtma arvesse finantsriske, mis olid ettevõtjal FSC 2009. aasta abimeetmete tõttu, kinnitati Euroopa Kohtu 6. märtsi 2018. aasta otsuses (78).

78

5.1.3.   Valikulisus

Valikulisus

| (103) | Meetmete kasutamine hõlmas ainult ettevõtjaid FIH Group ja Newco. Sellepärast olid meetmed valikulised. |
| --- | --- |

(103)

Meetmete kasutamine hõlmas ainult ettevõtjaid FIH Group ja Newco. Sellepärast olid meetmed valikulised.

5.1.4.   Konkurentsi moonutamine ja mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele

Konkurentsi moonutamine ja mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele

| (104) | Meetmetega aidati ettevõtjal FIH tugevdada oma kapitali- ja likviidsuspositsiooni võrreldes tema konkurentidega, kes ei saanud abi samalaadsete meetmete kaudu. Sellepärast võimaldati meetmega ettevõtjal FIH parandada oma turupositsiooni. Seega võib meetmetega kaasneda konkurentsi moonutamine. |
| --- | --- |

(104)

Meetmetega aidati ettevõtjal FIH tugevdada oma kapitali- ja likviidsuspositsiooni võrreldes tema konkurentidega, kes ei saanud abi samalaadsete meetmete kaudu. Sellepärast võimaldati meetmega ettevõtjal FIH parandada oma turupositsiooni. Seega võib meetmetega kaasneda konkurentsi moonutamine.

| (105) | Võttes arvesse pangandusturu lõimumist Euroopa tasandil, tajusid ettevõtjale FIH antud eelist konkurendid nii Taanis (kus tegutsevad teiste liikmesriikide pangad) kui ka teistes liikmesriikides. Sellepärast tuleb meetmeid vaadelda selliste meetmetena, mis võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(105)

Võttes arvesse pangandusturu lõimumist Euroopa tasandil, tajusid ettevõtjale FIH antud eelist konkurendid nii Taanis (kus tegutsevad teiste liikmesriikide pangad) kui ka teistes liikmesriikides. Sellepärast tuleb meetmeid vaadelda selliste meetmetena, mis võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

5.2.   Abi suurus

Abi suurus

| (106) | Meetmetega kaasneva abi kogusuurus (79) on arvutuste kohaselt umbes 2,25 miljardit Taani krooni (umbes 300 miljonit eurot). Abi suuruse kindlaksmääramiseks on komisjon arvesse võtnud järgmist:






  a) | aktsiate ostu lepingus sisalduva valemi kohast hüvitist (0,73 miljardit Taani krooni); (80) |
| --- | --- | --- |

(106)

Meetmetega kaasneva abi kogusuurus (79) on arvutuste kohaselt umbes 2,25 miljardit Taani krooni (umbes 300 miljonit eurot). Abi suuruse kindlaksmääramiseks on komisjon arvesse võtnud järgmist:

79

a)

aktsiate ostu lepingus sisalduva valemi kohast hüvitist (0,73 miljardit Taani krooni); (80)

80

| b) | omakapitaliinvesteeringu eest ette nähtud hüvitisest loobumist (1,33 miljardit Taani krooni); (81) |
| --- | --- |

b)

omakapitaliinvesteeringu eest ette nähtud hüvitisest loobumist (1,33 miljardit Taani krooni); (81)

81

| c) | ettevõtja Newco poolt laenu nr 1 eest tasutud ülemääraseid intressimakseid, kahjumit katvat laenu ja esialgset rahastamist (0,33 miljardit Taani krooni) ning |
| --- | --- |

c)

ettevõtja Newco poolt laenu nr 1 eest tasutud ülemääraseid intressimakseid, kahjumit katvat laenu ja esialgset rahastamist (0,33 miljardit Taani krooni) ning

| d) | ülemääraseid haldustasusid (0,14 miljardit Taani krooni). |
| --- | --- |

d)

ülemääraseid haldustasusid (0,14 miljardit Taani krooni).

| (107) | Riski maandava tegurina leidis komisjon, et ennetähtaegselt tühistatud riigigarantiid summas 0,28 miljardit Taani krooni tuleks abi kogusummast maha arvata. |
| --- | --- |

(107)

Riski maandava tegurina leidis komisjon, et ennetähtaegselt tühistatud riigigarantiid summas 0,28 miljardit Taani krooni tuleks abi kogusummast maha arvata.

| (108) | Nagu on märgitud põhjendustes 82 ja 100, kasutas komisjon kõigi intresside ning muude rahavoogude, tasude ja antud garantiide hindamisel holistilist lähenemisviisi, võttes arvesse järgmist:






  a) | Taani muret selle üle, et komisjon ei pööra piisavalt tähelepanu meetmete kõikide aspektidega seotud tegelikule majanduslikule olukorrale, näiteks kahjumit katvale laenule; |
| --- | --- | --- |

(108)

Nagu on märgitud põhjendustes 82 ja 100, kasutas komisjon kõigi intresside ning muude rahavoogude, tasude ja antud garantiide hindamisel holistilist lähenemisviisi, võttes arvesse järgmist:

a)

Taani muret selle üle, et komisjon ei pööra piisavalt tähelepanu meetmete kõikide aspektidega seotud tegelikule majanduslikule olukorrale, näiteks kahjumit katvale laenule;

| b) | asjaolu, et mitte kõiki tehinguga seotud elemente ei saa seostada konkreetse muutujaga hüvitise arvutamise valemis. |
| --- | --- |

b)

asjaolu, et mitte kõiki tehinguga seotud elemente ei saa seostada konkreetse muutujaga hüvitise arvutamise valemis.

| (109) | Kooskõlas langenud väärtusega varade teatisega on komisjon tuginenud välisekspertide antud hindamisalastele nõuannetele (82). |
| --- | --- |

(109)

Kooskõlas langenud väärtusega varade teatisega on komisjon tuginenud välisekspertide antud hindamisalastele nõuannetele (82).

82

5.3.   Riigiabi kokkusobivus siseturuga

Riigiabi kokkusobivus siseturuga

5.3.1.   Abi siseturuga kokkusobivuse õiguslik alus

Abi siseturuga kokkusobivuse õiguslik alus

| (110) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis b on sätestatud, et riigiabi võib pidada siseturuga kokkusobivaks, kui see on mõeldud „liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks“. Võttes arvesse praegu valitsevaid asjaolusid ning samuti menetluse algatamist ja päästmisabi käsitleva otsuse tegemise ajal finantsturgudel valitsenud olukorda, leiab komisjon, et meetmeid võib hinnata selle sätte alusel. |
| --- | --- |

(110)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis b on sätestatud, et riigiabi võib pidada siseturuga kokkusobivaks, kui see on mõeldud „liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks“. Võttes arvesse praegu valitsevaid asjaolusid ning samuti menetluse algatamist ja päästmisabi käsitleva otsuse tegemise ajal finantsturgudel valitsenud olukorda, leiab komisjon, et meetmeid võib hinnata selle sätte alusel.

| (111) | Komisjon nõustub, et finantskriisi tõttu on tekkinud erandlik olukord, kus ühe panga pankrott võib õõnestada usaldust finantssüsteemi kui terviku vastu ning seda nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil. Nii võib juhtuda isegi väikese panga puhul, mis ei ole otsestes raskustes, vaid finantsjärelevalvet tegevate asutuste kõrgendatud tähelepanu all, nagu see on ettevõtja FIH puhul. Menetluse algatamist ja päästmisabi käsitleva otsuse tegemise ajal hinnastati selle panga 2–4 aasta võlg intressiga, mis oli EURIBORist 600–700 baaspunkti kõrgem. Selline hinnastamise tase on ilmselge märk peatsetest raskustest. Sellisel juhul võib finantsstabiilsust ähvardavate ohtude vältimiseks osutuda vajalikuks varajane sekkumine eesmärgiga hoida ära asjaomase institutsiooni muutumine ebastabiilseks. See kehtib eelkõige sellise väikese majanduse puhul, nagu seda on Taani, kus vastaspool ei tee enamasti vahet individuaalsete pankade vahel ning seega muutub ühe panga ebaõnnestumise tagajärjel tekkinud usalduse puudus usaldamatuseks kogu sektori vastu. Seega, kui hinnatakse käesoleva otsusega hõlmatud kõigi meetmete kokkusobivust siseturuga, on õiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt b. |
| --- | --- |

(111)

Komisjon nõustub, et finantskriisi tõttu on tekkinud erandlik olukord, kus ühe panga pankrott võib õõnestada usaldust finantssüsteemi kui terviku vastu ning seda nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil. Nii võib juhtuda isegi väikese panga puhul, mis ei ole otsestes raskustes, vaid finantsjärelevalvet tegevate asutuste kõrgendatud tähelepanu all, nagu see on ettevõtja FIH puhul. Menetluse algatamist ja päästmisabi käsitleva otsuse tegemise ajal hinnastati selle panga 2–4 aasta võlg intressiga, mis oli EURIBORist 600–700 baaspunkti kõrgem. Selline hinnastamise tase on ilmselge märk peatsetest raskustest. Sellisel juhul võib finantsstabiilsust ähvardavate ohtude vältimiseks osutuda vajalikuks varajane sekkumine eesmärgiga hoida ära asjaomase institutsiooni muutumine ebastabiilseks. See kehtib eelkõige sellise väikese majanduse puhul, nagu seda on Taani, kus vastaspool ei tee enamasti vahet individuaalsete pankade vahel ning seega muutub ühe panga ebaõnnestumise tagajärjel tekkinud usalduse puudus usaldamatuseks kogu sektori vastu. Seega, kui hinnatakse käesoleva otsusega hõlmatud kõigi meetmete kokkusobivust siseturuga, on õiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt b.

| (112) | Kui komisjon hindab konkreetselt seda, kas varade üleandmine ettevõtjale FSC on kokkusobiv siseturuga, siis lähtub ta meetmete hindamisel langenud väärtusega varade teatisest. |
| --- | --- |

(112)

Kui komisjon hindab konkreetselt seda, kas varade üleandmine ettevõtjale FSC on kokkusobiv siseturuga, siis lähtub ta meetmete hindamisel langenud väärtusega varade teatisest.

| (113) | Seejärel hindab komisjon restruktureerimisteatise põhjal seda, kas restruktureerimismeetmed on kokkusobivad siseturuga. |
| --- | --- |

(113)

Seejärel hindab komisjon restruktureerimisteatise põhjal seda, kas restruktureerimismeetmed on kokkusobivad siseturuga.

5.3.2.   Meetmete kokkusobivus langenud väärtusega varade teatisega

Meetmete kokkusobivus langenud väärtusega varade teatisega

| (114) | Langenud väärtusega varade teatises on sätestatud põhimõtted, mis käsitlevad langenud väärtusega varade hindamist ja üleandmist ning meetmete kokkusobivust ELi toimimise lepinguga. Tuleb hinnata, kas abi andmisel piirduti minimaalselt vajaliku abiga ning kas panga ja tema aktsionäride enda panus on piisav. |
| --- | --- |

(114)

Langenud väärtusega varade teatises on sätestatud põhimõtted, mis käsitlevad langenud väärtusega varade hindamist ja üleandmist ning meetmete kokkusobivust ELi toimimise lepinguga. Tuleb hinnata, kas abi andmisel piirduti minimaalselt vajaliku abiga ning kas panga ja tema aktsionäride enda panus on piisav.

| (115) | Langenud väärtustega varade teatise punkti 21 kohaselt peaksid pangad kandma langenud väärtusega varadega seotud kahjumist võimalikult suure osa. Punktiga 21 nähakse riigile ette mis tahes vormis toetusmeetme eest makstav asjakohane hüvitis, millega tagatakse aktsionäride võrdväärne vastutus ja kulude jagamine sõltumata sellest, milline mudel valiti. |
| --- | --- |

(115)

Langenud väärtustega varade teatise punkti 21 kohaselt peaksid pangad kandma langenud väärtusega varadega seotud kahjumist võimalikult suure osa. Punktiga 21 nähakse riigile ette mis tahes vormis toetusmeetme eest makstav asjakohane hüvitis, millega tagatakse aktsionäride võrdväärne vastutus ja kulude jagamine sõltumata sellest, milline mudel valiti.

| (116) | Algselt nähti meetmetega ette hüvitis, mis oli võrdne Taani valitsuse kantud rahastamiskuludega, millele oli likviidsuse pakkumise eest lisatud pelgalt 100 baaspunkti. Omakapitaliinvesteeringu eest ei olnud ette nähtud mingit hüvitist peale osalise (25 %) edukustasu juhul, kui kriisilahendamisega teenitakse hinnakorrigeerimise mehhanismi kaudu puhastulu. Peale selle, negatiivse stsenaariumi korral, kus ettevõtja Newco varade portfell halveneks märkimisväärselt, maksaks ettevõtjale FSC hüvitist ettevõtja FIH Holding, kes nende tingimuste korral ei suudaks tõenäoliselt oma kohustusi täita. Nagu on märgitud menetluse algatamist ja päästmisabi käsitleva otsuse põhjendustes 66–73, tundus seega ebatõenäoline, et hüvitisest ja äriühingu enda panusest piisaks, et abi oleks kokkusobiv siseturuga vastavalt langenud väärtusega varade teatises esitatud juhistele. |
| --- | --- |

(116)

Algselt nähti meetmetega ette hüvitis, mis oli võrdne Taani valitsuse kantud rahastamiskuludega, millele oli likviidsuse pakkumise eest lisatud pelgalt 100 baaspunkti. Omakapitaliinvesteeringu eest ei olnud ette nähtud mingit hüvitist peale osalise (25 %) edukustasu juhul, kui kriisilahendamisega teenitakse hinnakorrigeerimise mehhanismi kaudu puhastulu. Peale selle, negatiivse stsenaariumi korral, kus ettevõtja Newco varade portfell halveneks märkimisväärselt, maksaks ettevõtjale FSC hüvitist ettevõtja FIH Holding, kes nende tingimuste korral ei suudaks tõenäoliselt oma kohustusi täita. Nagu on märgitud menetluse algatamist ja päästmisabi käsitleva otsuse põhjendustes 66–73, tundus seega ebatõenäoline, et hüvitisest ja äriühingu enda panusest piisaks, et abi oleks kokkusobiv siseturuga vastavalt langenud väärtusega varade teatises esitatud juhistele.

| (117) | Kooskõlas langenud väärtusega varade teatise punktiga 39 analüüsis komisjon seega põhjalikult meetmete turuväärtust. Kasutades väliseksperdi abi, hindas komisjon ettevõtja Newco varade portfellist saadava tulu tõenäosuslikku jaotamist ja arvutas välja mõju tõenäolistele lõplikele varade likvideerimisväärtustele aktsiate ostu lepingu abil. |
| --- | --- |

(117)

Kooskõlas langenud väärtusega varade teatise punktiga 39 analüüsis komisjon seega põhjalikult meetmete turuväärtust. Kasutades väliseksperdi abi, hindas komisjon ettevõtja Newco varade portfellist saadava tulu tõenäosuslikku jaotamist ja arvutas välja mõju tõenäolistele lõplikele varade likvideerimisväärtustele aktsiate ostu lepingu abil.

| (118) | Hindamise käigus tuvastas komisjon eeliseid, mis tulenesid omakapitaliinvesteeringu eest ette nähtud hüvitisest loobumisest ja ettevõtja FIH Holding krediidikvaliteediga seotud potentsiaalsest kahjumist, kahjumit katva laenu eest makstavast ülemäärasest intressist, ületulust seoses ettevõtja FIH poolt ettevõtjale Newco võimaldatud rahastamisega ning ülemäärastest haldustasudest ja riskimaandusest tuletisinstrumentide abil. Lisaks leidis komisjon riske maandavaid tegureid, näiteks riigigarantiide ennetähtaegne tühistamine. Kokku anti meetmetega riigiabi 2,25 miljardi Taani krooni ulatuses. |
| --- | --- |

(118)

Hindamise käigus tuvastas komisjon eeliseid, mis tulenesid omakapitaliinvesteeringu eest ette nähtud hüvitisest loobumisest ja ettevõtja FIH Holding krediidikvaliteediga seotud potentsiaalsest kahjumist, kahjumit katva laenu eest makstavast ülemäärasest intressist, ületulust seoses ettevõtja FIH poolt ettevõtjale Newco võimaldatud rahastamisega ning ülemäärastest haldustasudest ja riskimaandusest tuletisinstrumentide abil. Lisaks leidis komisjon riske maandavaid tegureid, näiteks riigigarantiide ennetähtaegne tühistamine. Kokku anti meetmetega riigiabi 2,25 miljardi Taani krooni ulatuses.

| (119) | Võttes arvesse langenud väärtusega varade teatise punkte 40 ja 41, hinnati üleandmise väärtuse ja tegeliku majandusliku väärtuse vahelist erinevust, tehes samad arvutused nagu turuväärtuse hindamisel, kuid kohandades arvutusi kahes kohas. Esiteks lähtuti tulu jaotamisel varade portfelli tegelikust majanduslikust väärtusest, mitte turuväärtusest. Teiseks põhines omakapitali eest nõutav hüvitis meetmetega võimaldatud tegelikul puhaskapitalitoetusel. |
| --- | --- |

(119)

Võttes arvesse langenud väärtusega varade teatise punkte 40 ja 41, hinnati üleandmise väärtuse ja tegeliku majandusliku väärtuse vahelist erinevust, tehes samad arvutused nagu turuväärtuse hindamisel, kuid kohandades arvutusi kahes kohas. Esiteks lähtuti tulu jaotamisel varade portfelli tegelikust majanduslikust väärtusest, mitte turuväärtusest. Teiseks põhines omakapitali eest nõutav hüvitis meetmetega võimaldatud tegelikul puhaskapitalitoetusel.

| (120) | Pärast FSA avaldust leidis komisjon 2014. aasta otsuses, et meetmetega võimaldatud kapitalitoetus oli ettevõtja FIH Holding tasandil kokku 375 miljonit Taani krooni (83). Selles summas võib eristada järgmist:






  a) | 275 miljonit Taani krooni likviidsusriski tõttu; |
| --- | --- | --- |

(120)

Pärast FSA avaldust leidis komisjon 2014. aasta otsuses, et meetmetega võimaldatud kapitalitoetus oli ettevõtja FIH Holding tasandil kokku 375 miljonit Taani krooni (83). Selles summas võib eristada järgmist:

83

a)

275 miljonit Taani krooni likviidsusriski tõttu;

| b) | 100 miljonit Taani krooni kasumiriski tõttu. |
| --- | --- |

b)

100 miljonit Taani krooni kasumiriski tõttu.

| (121) | Kasumirisk kujutas endast riski, et ettevõtja FIH peab hankima lisakapitali eeloleval aastal eeldatavalt tekkiva kahjumi katmiseks. Asjaomasel juhul oli FIH aga ekslikult eeldanud kasumiriski arvutamisel positiivset arengut, sest ettevõtja eeldas, et 1,9 miljardi Taani krooni suuruse hübriidkapitali ennetähtaegse tagasimaksmisega kaasneb intressisääst (84). Selline sääst poleks saanud tekitada riski, et vajatakse lisakapitali, ning seega ei saanud ettevõtja FIH seoses kasumiriski positsiooniga kapitalitoetust. Seda väärarvutust korrati FSA avalduses, aga hilisemas kirjavahetuses see parandati. Kuna 2014. aasta otsuses tugines komisjon aga algsele arvutusele, määras ta kapitalitoetuse suuruseks 375 miljonit Taani krooni, mitte 275 miljonit Taani krooni. Sel põhjusel tühistas Üldkohus oma 19. septembri 2019. aasta otsusega 2014. aasta otsuse. Seega peaks abimeetmetega võimaldatud kapitalitoetuse õige kogusumma olema 275 miljonit Taani krooni. Kapitalitoetuse eest tuleks maksta nõuetekohast hüvitist, et meede oleks kooskõlas langenud väärtusega varade teatisega. Komisjoni hinnangul peaks langenud väärtusega varade teatise kohane kapitalitoetuse eest nõutav hüvitis olema vähemalt 10 % aastas (85). |
| --- | --- |

(121)

Kasumirisk kujutas endast riski, et ettevõtja FIH peab hankima lisakapitali eeloleval aastal eeldatavalt tekkiva kahjumi katmiseks. Asjaomasel juhul oli FIH aga ekslikult eeldanud kasumiriski arvutamisel positiivset arengut, sest ettevõtja eeldas, et 1,9 miljardi Taani krooni suuruse hübriidkapitali ennetähtaegse tagasimaksmisega kaasneb intressisääst (84). Selline sääst poleks saanud tekitada riski, et vajatakse lisakapitali, ning seega ei saanud ettevõtja FIH seoses kasumiriski positsiooniga kapitalitoetust. Seda väärarvutust korrati FSA avalduses, aga hilisemas kirjavahetuses see parandati. Kuna 2014. aasta otsuses tugines komisjon aga algsele arvutusele, määras ta kapitalitoetuse suuruseks 375 miljonit Taani krooni, mitte 275 miljonit Taani krooni. Sel põhjusel tühistas Üldkohus oma 19. septembri 2019. aasta otsusega 2014. aasta otsuse. Seega peaks abimeetmetega võimaldatud kapitalitoetuse õige kogusumma olema 275 miljonit Taani krooni. Kapitalitoetuse eest tuleks maksta nõuetekohast hüvitist, et meede oleks kooskõlas langenud väärtusega varade teatisega. Komisjoni hinnangul peaks langenud väärtusega varade teatise kohane kapitalitoetuse eest nõutav hüvitis olema vähemalt 10 % aastas (85).

84

85

| (122) | Samuti leidis komisjon, et varade üleandmise väärtus oli 254 miljonit Taani krooni suurem tegelikust majanduslikust väärtusest, (86) mis tuli hüvitada ja tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(122)

Samuti leidis komisjon, et varade üleandmise väärtus oli 254 miljonit Taani krooni suurem tegelikust majanduslikust väärtusest, (86) mis tuli hüvitada ja tagasi nõuda.

86

| (123) | Lisaks tuli tagasi nõuda 143,2 miljoni Taani krooni ulatuses ülemääraseid tasusid. |
| --- | --- |

(123)

Lisaks tuli tagasi nõuda 143,2 miljoni Taani krooni ulatuses ülemääraseid tasusid.

| (124) | Et tagada meetmete kokkusobivus langenud väärtusega varade teatisega:






  a) | maksis ettevõtja FIH 4. detsembril 2013 tagasi summa, mille võrra üleandmise väärtus ületas varade tegelikku majanduslikku väärtust, st 254 miljonit Taani krooni; (87) |
| --- | --- | --- |

(124)

Et tagada meetmete kokkusobivus langenud väärtusega varade teatisega:

a)

maksis ettevõtja FIH 4. detsembril 2013 tagasi summa, mille võrra üleandmise väärtus ületas varade tegelikku majanduslikku väärtust, st 254 miljonit Taani krooni; (87)

87

| b) | 4. detsembril 2013 maksis ettevõtja FIH ühtlasi 10 % aastase hüvitise kapitalitoetuse algselt summalt (275 miljonit Taani krooni) ajavahemiku eest, mis algas 2012. aasta märtsis ja lõppes 4. detsembril 2013; (88) |
| --- | --- |

b)

4. detsembril 2013 maksis ettevõtja FIH ühtlasi 10 % aastase hüvitise kapitalitoetuse algselt summalt (275 miljonit Taani krooni) ajavahemiku eest, mis algas 2012. aasta märtsis ja lõppes 4. detsembril 2013; (88)

88

| c) | FIH pidi ühtlasi maksma ettevõtjale FSC hüvitist 10 % aastas alates 4. detsembrist 2013 võetud meetmetega võimaldatud kapitalitoetuse eest, mille summat oli kohandatud, st 21 miljoni Taani krooni eest (275 miljonit Taani krooni miinus 254 miljonit Taani krooni); |
| --- | --- |

c)

FIH pidi ühtlasi maksma ettevõtjale FSC hüvitist 10 % aastas alates 4. detsembrist 2013 võetud meetmetega võimaldatud kapitalitoetuse eest, mille summat oli kohandatud, st 21 miljoni Taani krooni eest (275 miljonit Taani krooni miinus 254 miljonit Taani krooni);

| d) | FIH pidi maksma tagasi ülemäärased haldustasud (89). |
| --- | --- |

d)

FIH pidi maksma tagasi ülemäärased haldustasud (89).

89

| (125) | Taani on kinnitanud, et ettevõtja FIH maksis need summad (90) lisaks meetmeid käsitleva tehingu sõlmimise dokumentides esitatud kõikide kokkulepete täitmisele (91). |
| --- | --- |

(125)

Taani on kinnitanud, et ettevõtja FIH maksis need summad (90) lisaks meetmeid käsitleva tehingu sõlmimise dokumentides esitatud kõikide kokkulepete täitmisele (91).

90

91

| (126) | Taani lubab, et ettevõtja FIH ei maksa dividende, kuni ettevõtja Newco varad on aktsiate ostu lepingu alusel lõplikult arveldatud, et leevendada ettevõtja FSC jaoks krediidiriski, millega ettevõtja FIH Holding silmitsi seisab. |
| --- | --- |

(126)

Taani lubab, et ettevõtja FIH ei maksa dividende, kuni ettevõtja Newco varad on aktsiate ostu lepingu alusel lõplikult arveldatud, et leevendada ettevõtja FSC jaoks krediidiriski, millega ettevõtja FIH Holding silmitsi seisab.

| (127) | Kokkuvõttes on meetmed tervikuna proportsionaalsed, abi andmisel on piirdutud minimaalse vajaliku abiga ja meetmetega on ette nähtud piisav panus ettevõtjalt FIH. 4. detsembril 2013 ettevõtjale FSC tehtud makse (92) tõttu ning samuti lisakohustuste tõttu seoses hüvitise ja tasudega on meetmetega kaasnev hüvitis langenud väärtusega varade teatise kohaselt piisav. |
| --- | --- |

(127)

Kokkuvõttes on meetmed tervikuna proportsionaalsed, abi andmisel on piirdutud minimaalse vajaliku abiga ja meetmetega on ette nähtud piisav panus ettevõtjalt FIH. 4. detsembril 2013 ettevõtjale FSC tehtud makse (92) tõttu ning samuti lisakohustuste tõttu seoses hüvitise ja tasudega on meetmetega kaasnev hüvitis langenud väärtusega varade teatise kohaselt piisav.

92

5.3.3.   Abi kokkusobivus restruktureerimisteatise ja 2011. aasta pikendusteatisega (93)

93

a)   Elujõulisus

| (128) | Restruktureerimisteatises on sätestatud, et tagamaks kokkusobivus siseturuga vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b, peab finantsasutuse ümberkorraldamisega praeguse finantskriisi olukorras kaasnema panga elujõulisuse taastamine või tema tegevuse nõuetekohane lõpetamine; tagada tuleb, et abi antakse ainult vajalikus minimaalses ulatuses ja et abisaaja osaleb piisava omapanusega (kulude jagamine) ning et võetakse piisavaid meetmeid konkurentsimoonutuse piiramiseks. |
| --- | --- |

(128)

Restruktureerimisteatises on sätestatud, et tagamaks kokkusobivus siseturuga vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b, peab finantsasutuse ümberkorraldamisega praeguse finantskriisi olukorras kaasnema panga elujõulisuse taastamine või tema tegevuse nõuetekohane lõpetamine; tagada tuleb, et abi antakse ainult vajalikus minimaalses ulatuses ja et abisaaja osaleb piisava omapanusega (kulude jagamine) ning et võetakse piisavaid meetmeid konkurentsimoonutuse piiramiseks.

| (129) | Restruktureerimisteatise kohaselt peab liikmesriik esitama põhjaliku restruktureerimiskava, milles on näidatud, kuidas abisaaja pikaajaline elujõulisus taastatakse riigiabita mõistliku aja jooksul ja maksimaalselt viie aasta jooksul. Pikaajaline elujõulisus saavutatakse siis, kui pank suudab turul konkureerida kapitali saamiseks omal käel, täites samas asjakohaseid regulatiivseid nõudeid. Selleks et pank saaks sellega hakkama, peab ta suutma katta kõik oma kulud ja pakkuda asjakohast omakapitaliinvesteeringute tulusust, võttes arvesse panga riskiprofiili. Elujõulisuse taastamine peaks toimuma peamiselt sisemiste meetmete kaudu ja põhinema usaldusväärsel restruktureerimiskaval. |
| --- | --- |

(129)

Restruktureerimisteatise kohaselt peab liikmesriik esitama põhjaliku restruktureerimiskava, milles on näidatud, kuidas abisaaja pikaajaline elujõulisus taastatakse riigiabita mõistliku aja jooksul ja maksimaalselt viie aasta jooksul. Pikaajaline elujõulisus saavutatakse siis, kui pank suudab turul konkureerida kapitali saamiseks omal käel, täites samas asjakohaseid regulatiivseid nõudeid. Selleks et pank saaks sellega hakkama, peab ta suutma katta kõik oma kulud ja pakkuda asjakohast omakapitaliinvesteeringute tulusust, võttes arvesse panga riskiprofiili. Elujõulisuse taastamine peaks toimuma peamiselt sisemiste meetmete kaudu ja põhinema usaldusväärsel restruktureerimiskaval.

| (130) | Restruktureerimiskavast, mille Taani esitas seoses ettevõtjaga FIH ja mis hõlmab perioodi kuni 31. detsembrini 2016, ilmnes, et elujõulisus suudetakse selle restruktureerimisperioodi lõpuks taastada. Pank pidi prognooside kohaselt jääma kasumlikuks ja parandama oma aastanäitajaid eelkõige ajavahemikul 2013–2016, kusjuures uuest äritegevusest saadav omakapitaliinvesteeringute tulusus pidi olema piisav. Negatiivse stsenaariumi puhul teeniks pank ikkagi kasumit, kusjuures puhaskasum kasvaks 51 miljonilt Taani kroonilt (6,8 miljonit eurot) 2013. aastal 122 miljonile Taani kroonile (16,27 miljonit eurot) 2016. aastal. |
| --- | --- |

(130)

Restruktureerimiskavast, mille Taani esitas seoses ettevõtjaga FIH ja mis hõlmab perioodi kuni 31. detsembrini 2016, ilmnes, et elujõulisus suudetakse selle restruktureerimisperioodi lõpuks taastada. Pank pidi prognooside kohaselt jääma kasumlikuks ja parandama oma aastanäitajaid eelkõige ajavahemikul 2013–2016, kusjuures uuest äritegevusest saadav omakapitaliinvesteeringute tulusus pidi olema piisav. Negatiivse stsenaariumi puhul teeniks pank ikkagi kasumit, kusjuures puhaskasum kasvaks 51 miljonilt Taani kroonilt (6,8 miljonit eurot) 2013. aastal 122 miljonile Taani kroonile (16,27 miljonit eurot) 2016. aastal.

| (131) | Restruktureerimiskava kohaselt pidi 31. detsembriks 2016 ettevõtja FIH koguomavahendite suhtarv olema 19,6 % ja seaduse kohaselt nõutavaks likviidsuskordajaks prognoositi siis 160 %. Kõik need näitajad olid märkimisväärselt kõrgemad regulatiivsetest miinimumnõuetest. Kontsern paistis seega olevat hästi kapitaliseeritud ja omavat mugavat likviidsuspositsiooni. |
| --- | --- |

(131)

Restruktureerimiskava kohaselt pidi 31. detsembriks 2016 ettevõtja FIH koguomavahendite suhtarv olema 19,6 % ja seaduse kohaselt nõutavaks likviidsuskordajaks prognoositi siis 160 %. Kõik need näitajad olid märkimisväärselt kõrgemad regulatiivsetest miinimumnõuetest. Kontsern paistis seega olevat hästi kapitaliseeritud ja omavat mugavat likviidsuspositsiooni.

| (132) | Pärast meetmete võtmist – eelkõige pärast laenude üleandmist – suutis ettevõtja FIH mitte ainult lunastada 2013. aastal õigel ajal riigigarantiiga võlakirjad, vaid maksta ka 2. juulil 2013. aastal tagasi valitsuselt saadud hübriidkapitali. |
| --- | --- |

(132)

Pärast meetmete võtmist – eelkõige pärast laenude üleandmist – suutis ettevõtja FIH mitte ainult lunastada 2013. aastal õigel ajal riigigarantiiga võlakirjad, vaid maksta ka 2. juulil 2013. aastal tagasi valitsuselt saadud hübriidkapitali.

| (133) | Meetmetega parandati ettevõtja FIH likviidsusprofiili ning ettevõtja suutis saavutada seaduse kohaselt nõutava likviidsuskordaja 214 % alates 31. detsembrist 2012 ja pidi saavutama likviidsuskordaja 239,7 % alates 31. detsembrist 2013, (94) ületades seega regulatiivsetes likviidsusnõuetes ette nähtud künniseid märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(133)

Meetmetega parandati ettevõtja FIH likviidsusprofiili ning ettevõtja suutis saavutada seaduse kohaselt nõutava likviidsuskordaja 214 % alates 31. detsembrist 2012 ja pidi saavutama likviidsuskordaja 239,7 % alates 31. detsembrist 2013, (94) ületades seega regulatiivsetes likviidsusnõuetes ette nähtud künniseid märkimisväärselt.

94

| (134) | Eelkõige likvideeriti varem ettevõtjat FIH ähvardanud likviidsuspuudujääk varade üleandmise abil, kasutades selleks 13 miljardit Taani krooni, mille ettevõtja FSC andis ettevõtja Newco käsutusse. Lisaks võttis ettevõtja FSC kohustuse vajaduse korral rekapitaliseerida ettevõtja Newco meetmete rakendamise ajal (95). Selle tulemusel olid mis tahes kohe lahendamist vajavad rekapitaliseerimisega seotud probleemid ettevõtja FIH jaoks ennetavalt lahendatud. |
| --- | --- |

(134)

Eelkõige likvideeriti varem ettevõtjat FIH ähvardanud likviidsuspuudujääk varade üleandmise abil, kasutades selleks 13 miljardit Taani krooni, mille ettevõtja FSC andis ettevõtja Newco käsutusse. Lisaks võttis ettevõtja FSC kohustuse vajaduse korral rekapitaliseerida ettevõtja Newco meetmete rakendamise ajal (95). Selle tulemusel olid mis tahes kohe lahendamist vajavad rekapitaliseerimisega seotud probleemid ettevõtja FIH jaoks ennetavalt lahendatud.

95

| (135) | Kokkuvõttes võib öelda, et kuna nii kasumlikkus kui ka likviidsus olid tagatud ja kapitalibaas oli piisav, tundus ettevõtja FIH positsioon olevat hea, et saavutada pikaajaline elujõulisus omal käel. |
| --- | --- |

(135)

Kokkuvõttes võib öelda, et kuna nii kasumlikkus kui ka likviidsus olid tagatud ja kapitalibaas oli piisav, tundus ettevõtja FIH positsioon olevat hea, et saavutada pikaajaline elujõulisus omal käel.

| (136) | Kuigi negatiivse stsenaariumi korral oli maksustamiseelne kasum normaliseeritud omakapitalilt 31. detsembril 2013. aastal prognooside kohaselt ainult 0,9 % ja 31. detsembril 2016. aastal 2,0 %, (96) oli positiivse stsenaariumi korral tulu normaliseeritud omakapitalilt prognooside kohaselt aastatel 2013 ja 2016 vastavalt 10,3 % ja 11,2 %. |
| --- | --- |

(136)

Kuigi negatiivse stsenaariumi korral oli maksustamiseelne kasum normaliseeritud omakapitalilt 31. detsembril 2013. aastal prognooside kohaselt ainult 0,9 % ja 31. detsembril 2016. aastal 2,0 %, (96) oli positiivse stsenaariumi korral tulu normaliseeritud omakapitalilt prognooside kohaselt aastatel 2013 ja 2016 vastavalt 10,3 % ja 11,2 %.

96

| (137) | Komisjon ei kasuta tavaliselt näitajat „normaliseeritud omakapital“, sest selle kasutamisel saadakse tulemuseks tavaliselt suurem omakapitaliinvesteeringute tulusus kui siis, kui arvutustes lähtutaks tegelikust omakapitalist. Kuid kõnealusel juhul on Taani võtnud kohustuse, et ettevõtjad FIH Holding ja FIH hoiavad akumuleeritud kasumi kõrgel tasemel, et tagada paremini asjakohased maksed ettevõtjale FSC. Tuleb märkida, et kui ettevõtja Newco teenib ettevõtja FIH poolt planeeritust märkimisväärselt vähem tulu, siis katavad ettevõtjad FIH (kahjumit katva laenu kaudu) ja FIH Holding (ettevõtjale FSC antud garantii kaudu) kulud eesmärgiga tagada hüvitise maksmine ettevõtjale FIH riigiabieeskirjades sätestatud tasemel. Jaotamata kasumi kogumine tõstis siiski omakapitali suhteliselt kõrgele tasemele (8,4 miljardit Taani krooni positiivse stsenaariumi korral ja 7,3 miljardit Taani krooni negatiivse stsenaariumi korral), mis vähendas omakapitaliinvesteeringute tulususe määra. Ettevõtja FIH ei oleks suutnud seda protsessi muuta, välja arvatud juhul, kui ta oleks teeninud kahjumit (mida ei prognoosita ja mida ka ei soovita). Sellepärast eelistatakse asjaomase juhtumi puhul kasutada näitajat „normaliseeritud omakapital“, et anda komisjonile võimalus nõuetekohaselt hinnata panga kasumlikkust, jättes arvesse võtmata jaotamata kasumi kogumise. |
| --- | --- |

(137)

Komisjon ei kasuta tavaliselt näitajat „normaliseeritud omakapital“, sest selle kasutamisel saadakse tulemuseks tavaliselt suurem omakapitaliinvesteeringute tulusus kui siis, kui arvutustes lähtutaks tegelikust omakapitalist. Kuid kõnealusel juhul on Taani võtnud kohustuse, et ettevõtjad FIH Holding ja FIH hoiavad akumuleeritud kasumi kõrgel tasemel, et tagada paremini asjakohased maksed ettevõtjale FSC. Tuleb märkida, et kui ettevõtja Newco teenib ettevõtja FIH poolt planeeritust märkimisväärselt vähem tulu, siis katavad ettevõtjad FIH (kahjumit katva laenu kaudu) ja FIH Holding (ettevõtjale FSC antud garantii kaudu) kulud eesmärgiga tagada hüvitise maksmine ettevõtjale FIH riigiabieeskirjades sätestatud tasemel. Jaotamata kasumi kogumine tõstis siiski omakapitali suhteliselt kõrgele tasemele (8,4 miljardit Taani krooni positiivse stsenaariumi korral ja 7,3 miljardit Taani krooni negatiivse stsenaariumi korral), mis vähendas omakapitaliinvesteeringute tulususe määra. Ettevõtja FIH ei oleks suutnud seda protsessi muuta, välja arvatud juhul, kui ta oleks teeninud kahjumit (mida ei prognoosita ja mida ka ei soovita). Sellepärast eelistatakse asjaomase juhtumi puhul kasutada näitajat „normaliseeritud omakapital“, et anda komisjonile võimalus nõuetekohaselt hinnata panga kasumlikkust, jättes arvesse võtmata jaotamata kasumi kogumise.

| (138) | Peale selle väljus ettevõtja FIH suhteliselt riskantsest ärivaldkonnast, st omandamiste rahastamise segmendist, ning sellega vähenes tema äritegevuse riskantsus ja tema ärimudel viidi kindlamale alusele. Lisaks tundub, et kuna ettevõtja FIH koguomavahendite suhtarv oli restruktureerimisperioodi lõpus 20,8 %, (97) oli ettevõtja FIH tema ärimudelit silmas pidades ülekapitaliseeritud (98) ning seega varasemast vähem avatud tururiskidele, mis võisid ohustada tema tegevuse jätkuvust. |
| --- | --- |

(138)

Peale selle väljus ettevõtja FIH suhteliselt riskantsest ärivaldkonnast, st omandamiste rahastamise segmendist, ning sellega vähenes tema äritegevuse riskantsus ja tema ärimudel viidi kindlamale alusele. Lisaks tundub, et kuna ettevõtja FIH koguomavahendite suhtarv oli restruktureerimisperioodi lõpus 20,8 %, (97) oli ettevõtja FIH tema ärimudelit silmas pidades ülekapitaliseeritud (98) ning seega varasemast vähem avatud tururiskidele, mis võisid ohustada tema tegevuse jätkuvust.

97

98

| (139) | Sellepärast leiab komisjon, et restruktureerimiskava oli sobiv vahend ettevõtja FIH pikaajalise elujõulisuse taastamiseks. |
| --- | --- |

(139)

Sellepärast leiab komisjon, et restruktureerimiskava oli sobiv vahend ettevõtja FIH pikaajalise elujõulisuse taastamiseks.

ii)   Elujõulisus

| (140) | Taani võttis kohustuse mitte nõuda ettevõtjalt FIH, et viimane maksaks restruktureerimisetapis dividende ning maksaks tagasi varasema riigi võimaldatud rekapitaliseerimise summas 1,9 miljardit Taani krooni. Lisaks ei pidanud ettevõtja FIH tegema mingeid kupongimakseid sellistesse hübriidinstrumentidesse või mis tahes muudesse instrumentidesse investeerinud investoritele, mille puhul finantseerimisasutustel on õigus otsustada kupongimaksete kasuks või kasutada ostuoptsiooni, olenemata nende õiguslikust liigitusest, sealhulgas allutatud võlainstrumentidesse investeerinud investoritele, kui ei eksisteeri seadusest tulenevat kohustust maksete tegemiseks. |
| --- | --- |

(140)

Taani võttis kohustuse mitte nõuda ettevõtjalt FIH, et viimane maksaks restruktureerimisetapis dividende ning maksaks tagasi varasema riigi võimaldatud rekapitaliseerimise summas 1,9 miljardit Taani krooni. Lisaks ei pidanud ettevõtja FIH tegema mingeid kupongimakseid sellistesse hübriidinstrumentidesse või mis tahes muudesse instrumentidesse investeerinud investoritele, mille puhul finantseerimisasutustel on õigus otsustada kupongimaksete kasuks või kasutada ostuoptsiooni, olenemata nende õiguslikust liigitusest, sealhulgas allutatud võlainstrumentidesse investeerinud investoritele, kui ei eksisteeri seadusest tulenevat kohustust maksete tegemiseks.

| (141) | Peale selle on langenud väärtusega varasid käsitlevate meetmete eest kindlaks määratud nõuetekohasel tasemel hüvitis, nagu on järeldatud ka põhjenduses 127. |
| --- | --- |

(141)

Peale selle on langenud väärtusega varasid käsitlevate meetmete eest kindlaks määratud nõuetekohasel tasemel hüvitis, nagu on järeldatud ka põhjenduses 127.

| (142) | Sellepärast leiab komisjon, et restruktureerimiskavas on piisavalt arvesse võetud kulude jagamise nõuet. |
| --- | --- |

(142)

Sellepärast leiab komisjon, et restruktureerimiskavas on piisavalt arvesse võetud kulude jagamise nõuet.

iii)   Konkurentsi moonutamine

| (143) | Restruktureerimiskavaga nähti ette, et ettevõtja FIH peab loobuma teatavatest tegevusvaldkondadest (kinnisvarakrediit, börsiväline kapital ja eravara haldamine). Eelkõige anti ettevõtjasse Newco üle 15,4 miljardi Taani krooni ulatuses kinnisvarakrediidiga seotud varasid (25 % 2012. aasta bilansimahust). |
| --- | --- |

(143)

Restruktureerimiskavaga nähti ette, et ettevõtja FIH peab loobuma teatavatest tegevusvaldkondadest (kinnisvarakrediit, börsiväline kapital ja eravara haldamine). Eelkõige anti ettevõtjasse Newco üle 15,4 miljardi Taani krooni ulatuses kinnisvarakrediidiga seotud varasid (25 % 2012. aasta bilansimahust).

| (144) | Tingimuste muudetud nimekiri sisaldas ka hinnaliidri positsiooni taotlemise keeldu hoiuste turul, kui ettevõtja FIH turuosa muutub suuremaks kui 5 %. See kohustus võimaldas ettevõtjal FIH veelgi parandada oma rahastamispositsiooni hoiuste suurema ligimeelitamise kaudu turul, kehtestades samas künnise, mis aitab ära hoida ülemäärast tegevust. Lisaks kehtestati agressiivsete äritavade kasutamise keeld, mille abil kaitstakse konkurente ülemääraselt agressiivse turukäitumise eest. Tuleb märkida, et ükski turuosaline ei esitanud märkuseid ettevõtja FIH hoiuste hinnastamise poliitika kohta pärast seda, kui komisjon algatas selles küsimuses menetluse. |
| --- | --- |

(144)

Tingimuste muudetud nimekiri sisaldas ka hinnaliidri positsiooni taotlemise keeldu hoiuste turul, kui ettevõtja FIH turuosa muutub suuremaks kui 5 %. See kohustus võimaldas ettevõtjal FIH veelgi parandada oma rahastamispositsiooni hoiuste suurema ligimeelitamise kaudu turul, kehtestades samas künnise, mis aitab ära hoida ülemäärast tegevust. Lisaks kehtestati agressiivsete äritavade kasutamise keeld, mille abil kaitstakse konkurente ülemääraselt agressiivse turukäitumise eest. Tuleb märkida, et ükski turuosaline ei esitanud märkuseid ettevõtja FIH hoiuste hinnastamise poliitika kohta pärast seda, kui komisjon algatas selles küsimuses menetluse.

| (145) | Peale selle pidi ettevõtja FIH väljuma oma investeeringutest börsivälistesse ettevõtjatesse investeerivatesse fondidesse ja muudest omakapitaliinvesteeringutest ning kaotama alates 31. detsembrist 2014 oma struktuurist hüpoteekide üksuse. Seega pidid jääma need tegevusvaldkonnad konkurentidele ja ettevõtja FIH kohalolu turul vastavalt vähema. |
| --- | --- |

(145)

Peale selle pidi ettevõtja FIH väljuma oma investeeringutest börsivälistesse ettevõtjatesse investeerivatesse fondidesse ja muudest omakapitaliinvesteeringutest ning kaotama alates 31. detsembrist 2014 oma struktuurist hüpoteekide üksuse. Seega pidid jääma need tegevusvaldkonnad konkurentidele ja ettevõtja FIH kohalolu turul vastavalt vähema.

| (146) | Lisaks likvideeriti 2013. aastal äriühing FIH Realkredit (99) ja lõpetati kogu äritegevus omandamiste rahastamise segmendis. |
| --- | --- |

(146)

Lisaks likvideeriti 2013. aastal äriühing FIH Realkredit (99) ja lõpetati kogu äritegevus omandamiste rahastamise segmendis.

99

| (147) | Peale selle oli ettevõtja FIH juba vähendanud oma koguvarasid 109,3 miljardilt Taani kroonilt (14,67 miljardit eurot) (seisuga 31. detsember 2010) 60,8 miljardi Taani kroonini (8,16 miljardit eurot) (seisuga 31. detsember 2012), mis tähendab 44 % vähenemist. |
| --- | --- |

(147)

Peale selle oli ettevõtja FIH juba vähendanud oma koguvarasid 109,3 miljardilt Taani kroonilt (14,67 miljardit eurot) (seisuga 31. detsember 2010) 60,8 miljardi Taani kroonini (8,16 miljardit eurot) (seisuga 31. detsember 2012), mis tähendab 44 % vähenemist.

| (148) | Kõigi nende kohustuste tulemusel on piisavalt leevendatud konkurentsimoonutusi, sest loobuti ettevõtja FIH jaoks potentsiaalselt kasumlikest ärivõimalustest ja jäeti need konkurentidele. |
| --- | --- |

(148)

Kõigi nende kohustuste tulemusel on piisavalt leevendatud konkurentsimoonutusi, sest loobuti ettevõtja FIH jaoks potentsiaalselt kasumlikest ärivõimalustest ja jäeti need konkurentidele.

5.4.   Järeldused ja ametliku uurimismenetluse lõpetamine

Järeldused ja ametliku uurimismenetluse lõpetamine

| (149) | Komisjon väljendas oma menetluse algatamist ja päästmisabi käsitlevas otsuses kahtlusi selle üle, kas kavandatavad meetmed olid sihipärased, nagu on nõutud 2008. aasta pangandusteatises (100). Eelkõige ei olnud selles etapis selge, kas investorite arvates on ettevõtja FIH täielikult vabastatud tema halvimatest varadest ja kas investorid oleksid vastuvõetavatel tingimustel nõus pakkuma rahastamist. Ettevõtja FIH restruktureerimiskavast nähtus, et pangal oli piisav kapitalipuhver ka negatiivse stsenaariumi korral ning et tõenäoliselt suudab pank ebasoodsate makromajanduslike suundumuste korral elujõuliseks jääda. |
| --- | --- |

(149)

Komisjon väljendas oma menetluse algatamist ja päästmisabi käsitlevas otsuses kahtlusi selle üle, kas kavandatavad meetmed olid sihipärased, nagu on nõutud 2008. aasta pangandusteatises (100). Eelkõige ei olnud selles etapis selge, kas investorite arvates on ettevõtja FIH täielikult vabastatud tema halvimatest varadest ja kas investorid oleksid vastuvõetavatel tingimustel nõus pakkuma rahastamist. Ettevõtja FIH restruktureerimiskavast nähtus, et pangal oli piisav kapitalipuhver ka negatiivse stsenaariumi korral ning et tõenäoliselt suudab pank ebasoodsate makromajanduslike suundumuste korral elujõuliseks jääda.

100

| (150) | Menetluse algatamist ja päästmisabi käsitlevas otsuses kahtles komisjon eelkõige meetmete keerukust silmas pidades ka selles, kas meetmete puhul piirduti minimaalse vajaliku abiga ja nõuti piisavat panust ettevõtjalt (101). |
| --- | --- |

(150)

Menetluse algatamist ja päästmisabi käsitlevas otsuses kahtles komisjon eelkõige meetmete keerukust silmas pidades ka selles, kas meetmete puhul piirduti minimaalse vajaliku abiga ja nõuti piisavat panust ettevõtjalt (101).

101

| (151) | Pärast kõigi elementide ja nendevaheliste seoste põhjalikku hindamist leiab komisjon, et hüvitis, mida ettevõtja FIH pidi tasuma meetmete eest, kujutab endast ettevõtja piisavat omapanust ja on kooskõlas langenud väärtusega varade teatisega. Komisjon kiidab heaks ühekordse makse ettevõtjale FSC ja sellega seoses võetud kohustused (102). Peale selle märgib komisjon, et meetmete abil on parandati panga likviidsusprofiili ning pank jäi restruktureerimiskava kohaselt kõikide stsenaariumide puhul likviidseks ja elujõuliseks. |
| --- | --- |

(151)

Pärast kõigi elementide ja nendevaheliste seoste põhjalikku hindamist leiab komisjon, et hüvitis, mida ettevõtja FIH pidi tasuma meetmete eest, kujutab endast ettevõtja piisavat omapanust ja on kooskõlas langenud väärtusega varade teatisega. Komisjon kiidab heaks ühekordse makse ettevõtjale FSC ja sellega seoses võetud kohustused (102). Peale selle märgib komisjon, et meetmete abil on parandati panga likviidsusprofiili ning pank jäi restruktureerimiskava kohaselt kõikide stsenaariumide puhul likviidseks ja elujõuliseks.

102

| (152) | Menetluse algatamist ja päästmisabi käsitlevas otsuses väljendas komisjon kahtlust, kas on täidetud nõue, et konkurentsi moonutamine peab olema piiratud. Taani võttis aga hiljem kohustuse, mille kohaselt ettevõtja FIH suhtes kehtestatakse kupongimaksete keeld, dividendide maksmise keeld, hinnaliidri positsiooni taotlemise keeld (sealhulgas hoiuste turul) ja agressiivsete äritavade kasutamise keeld ning samuti kohustus loovutada teatavad tegevusvaldkonnad. |
| --- | --- |

(152)

Menetluse algatamist ja päästmisabi käsitlevas otsuses väljendas komisjon kahtlust, kas on täidetud nõue, et konkurentsi moonutamine peab olema piiratud. Taani võttis aga hiljem kohustuse, mille kohaselt ettevõtja FIH suhtes kehtestatakse kupongimaksete keeld, dividendide maksmise keeld, hinnaliidri positsiooni taotlemise keeld (sealhulgas hoiuste turul) ja agressiivsete äritavade kasutamise keeld ning samuti kohustus loovutada teatavad tegevusvaldkonnad.

| (153) | Kokkuvõttes märgib komisjon, et Taani esitatud restruktureerimiskavas käsitleti nõuetekohaselt elujõulisuse, kulude jagamise ja konkurentsi moonutamise küsimusi ning sellest tulenevalt oli restruktureerimiskava kooskõlas restruktureerimisteatises ja langenud väärtusega varade teatises esitatud nõuetega. |
| --- | --- |

(153)

Kokkuvõttes märgib komisjon, et Taani esitatud restruktureerimiskavas käsitleti nõuetekohaselt elujõulisuse, kulude jagamise ja konkurentsi moonutamise küsimusi ning sellest tulenevalt oli restruktureerimiskava kooskõlas restruktureerimisteatises ja langenud väärtusega varade teatises esitatud nõuetega.

| (154) | Eespool toodud hinnangu põhjal leiab komisjon, et meetmed olid sihipärased, abi andmisel on piirduti minimaalse vajaliku abiga ja konkurentsi moonutamist piirati. Seega on kõrvaldatud komisjoni kahtlused – mis algselt tõstatati menetluse algatamist ja päästmisabi käsitlevas otsuses – seoses sellega, kas meetmed on kokkusobivad siseturuga. |
| --- | --- |

(154)

Eespool toodud hinnangu põhjal leiab komisjon, et meetmed olid sihipärased, abi andmisel on piirduti minimaalse vajaliku abiga ja konkurentsi moonutamist piirati. Seega on kõrvaldatud komisjoni kahtlused – mis algselt tõstatati menetluse algatamist ja päästmisabi käsitlevas otsuses – seoses sellega, kas meetmed on kokkusobivad siseturuga.

6.   MEETMETE KOOSKÕLA PANKADE FINANTSSEISUNDI TAASTAMIST JA KRIISILAHENDUST KÄSITLEVA EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIVI 2014/59/EL (103)
  SÄTETEGA

MEETMETE KOOSKÕLA PANKADE FINANTSSEISUNDI TAASTAMIST JA KRIISILAHENDUST KÄSITLEVA EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIVI 2014/59/EL

103

SÄTETEGA

| (155) | Kuigi liikmesriigid võtsid direktiivi 2014/59/EL siseriiklikku õigusesse üle, peab komisjon hindama, kas meede rikub direktiivi 2014/59/EL lahutamatult seotud sätteid. |
| --- | --- |

(155)

Kuigi liikmesriigid võtsid direktiivi 2014/59/EL siseriiklikku õigusesse üle, peab komisjon hindama, kas meede rikub direktiivi 2014/59/EL lahutamatult seotud sätteid.

| (156) | See kohustus on kooskõlas liidu kohtute kohtupraktikaga, milles kohtud on järjepidevalt sedastanud, (104)„et need abiaspektid, mis on vastuolus aluslepingu konkreetsete sätetega peale [aluslepingu artiklite 107 ja 108], võivad olla abi esemega niivõrd lahutamatult seotud, et võimatu on hinnata neid eraldi ning nende mõju abi kui terviku kokkusobivusele või kokkusobimatusele tuleb seega teha kindlaks vastavalt [artiklis 108] ette nähtud menetlusele“ (105). |
| --- | --- |

(156)

See kohustus on kooskõlas liidu kohtute kohtupraktikaga, milles kohtud on järjepidevalt sedastanud, (104)„et need abiaspektid, mis on vastuolus aluslepingu konkreetsete sätetega peale [aluslepingu artiklite 107 ja 108], võivad olla abi esemega niivõrd lahutamatult seotud, et võimatu on hinnata neid eraldi ning nende mõju abi kui terviku kokkusobivusele või kokkusobimatusele tuleb seega teha kindlaks vastavalt [artiklis 108] ette nähtud menetlusele“ (105).

104

105

| (157) | Et hinnata, kas liidu õiguse sätte rikkumine on lahutamatult meetmega seotud, tuleb teha kindlaks, kas riigiabimeede rikub tingimata liidu õiguse konkreetset sätet, mis on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigete 2 ja 3 kohase kokkusobivuse analüüsi seisukohast asjakohane. |
| --- | --- |

(157)

Et hinnata, kas liidu õiguse sätte rikkumine on lahutamatult meetmega seotud, tuleb teha kindlaks, kas riigiabimeede rikub tingimata liidu õiguse konkreetset sätet, mis on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigete 2 ja 3 kohase kokkusobivuse analüüsi seisukohast asjakohane.

| (158) | Käesolev otsus puudutab meetmeid, mille Taani ametiasutused kehtestasid enne direktiivi 2014/59/EL vastuvõtmist. Direktiiv 2014/59/EL võeti tõepoolest vastu 15. mail 2014 ja selle tuli liikmesriikide õigusesse üle võtta 1. jaanuariks 2015, (106) samas kui kõnealused meetmeid rakendati 2012. aastal. Seetõttu ei ole direktiiv 2014/59/EL käesoleval juhul kohaldatav. |
| --- | --- |

(158)

Käesolev otsus puudutab meetmeid, mille Taani ametiasutused kehtestasid enne direktiivi 2014/59/EL vastuvõtmist. Direktiiv 2014/59/EL võeti tõepoolest vastu 15. mail 2014 ja selle tuli liikmesriikide õigusesse üle võtta 1. jaanuariks 2015, (106) samas kui kõnealused meetmeid rakendati 2012. aastal. Seetõttu ei ole direktiiv 2014/59/EL käesoleval juhul kohaldatav.

106

7.   JÄRELDUS

JÄRELDUS

| (159) | Teatise alusel ja Taani esitatud (ning 13. jaanuari 2020. aasta kirjas kinnitatud) kohustusi silmas pidades jõuti järeldusele, et teatatud abimeetmed kujutavad endast riigiabi ja on kokkusobivad siseturuga. Meetmete sobivus, panga elujõulisus ja omapanus ning konkurentsi moonutamist piiravad meetmed tunduvad olevat piisavad. Sellest tulenevalt tuleks meetmed heaks kiita ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt ning avatud menetlus tuleks lõpetada, |
| --- | --- |

(159)

Teatise alusel ja Taani esitatud (ning 13. jaanuari 2020. aasta kirjas kinnitatud) kohustusi silmas pidades jõuti järeldusele, et teatatud abimeetmed kujutavad endast riigiabi ja on kokkusobivad siseturuga. Meetmete sobivus, panga elujõulisus ja omapanus ning konkurentsi moonutamist piiravad meetmed tunduvad olevat piisavad. Sellest tulenevalt tuleks meetmed heaks kiita ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt ning avatud menetlus tuleks lõpetada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Varade üleandmine ettevõtjalt FIH Group Taani finantsstabiilsusettevõtjale koos kõrvalkokkulepete sõlmimisega kujutab endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Võttes arvesse restruktureerimiskava ja lisas esitatud kohustusi, on kõnealune riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt b tähenduses kokkusobiv siseturuga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Taani Kuningriigile.

Brüssel, 25. veebruar 2020

Komisjoni nimel

juhtiv asepresident

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  ELT C 359, 21.11.2012, lk 1.

1

(2)  Riigi rahastatud kapitalisüste käsitlev seadus (lov om statsligt kapitalindskud) tähendab 3. veebruari 2009. aasta seadust nr 67 ja selle alusel antud määruseid. Komisjon kiitis selle seaduse heaks oma 3. veebruari 2009. aasta otsusega (ELT C 50, 3.3.2009, lk 4).

2

lov om statsligt kapitalindskud

(3)  Komisjoni 29. juuni 2012. aasta otsus juhtumi SA.34445 (2012/C) (ex 2012/N) kohta (ELT C 359, 21.11.2012, lk 1).

3

(4)  Neid abimeetmeid on üksikasjalikult kirjeldatud menetluse algatamist ja päästmisabi käsitleva otsuse põhjendustes 10–23.

4

(5)  Vt põhjendus 1.

5

(6)  Hiljem kava muudeti.

6

(7)  Komisjoni 11. märtsi 2014. aasta otsus 2014/884/EL riigiabi nr SA.34445 (12/C) kohta, mida Taani andis seoses varade üleandmisega ettevõtjalt FIH ettevõtjale FSC (ELT L 357, 12.12.2014, lk 89).

7

(8)  Kohtuotsus, Üldkohus, 15. september 2016, T-386/14, ECLI:EU:T:2016:474.

8

(9)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. märts 2018, C-579/16 P, ECLI:EU:C:2018:159.

9

(10)  Kohtuotsus, Üldkohus, 19. september 2019, T-386/14 RENV, ECLI:EU:T:2019:623.

10

(11)  Üksikasjalikum teave on esitatud põhjendustes 120 ja 121.

11

(12)  Dokument keelenõude täitmisest loobumise kohta esitati 13. jaanuaril 2020.

12

(13)  See ettevõtja ühines ettevõtjaga FIH Erhvervsbank A/S 23. augustil 2013, jätkates tegevust eraldiseisva ettevõtjana.

13

(14)  Ettevõtja likvideeriti 2013. aastal, vt põhjendus 64.

14

(15)  Algselt hõlmas pangandus järgmist: 1) korporatiivpangandus – vastav üksus vastutas ettevõtja FIH laenuandmistegevuse eest, eelkõige VKEdele laenu andmise eest; 2) omandamiste rahastamine – vastav üksus pakkus struktureeritud rahastamist ühinemiste ja omandamiste puhul Skandinaavia turul ning 3) kinnisvarakrediidi pakkumine – vastav üksus pakkus kinnisvarainvestoritele kapitali- ja nõustamisteenuseid. Alates 2014. aasta otsuse vastuvõtmise kuupäevast ei tegele ettevõtja FIH enam kinnisvarakrediidi pakkumisega, nagu selgitatud põhjenduses 43.

15

(16)  Turgude segmendis osutati finantsvaldkonda hõlmavaid nõustamisteenuseid suurtele ja keskmise suurusega ettevõtjatele näiteks seoses riskijuhtimisega, kohustuste juhtimisega ja kapitali struktuuriga. Turgude segmendi üksus vastutas ka kauplemis- ja klientidele suunatud tegevuste eest intressimäära-, välisvaluuta- ja võlakirjaturgudel.

16

(17)  Ärirahanduse segmendis osutati finantsvaldkonda hõlmavaid nõustamisteenuseid ühinemiste ja omandamiste, erastamise ja kapitalisüstide jne küsimustes.

17

(18)  Ettevõtja PF I A/S on järgmiste ettevõtjate valdusettevõtja: FIH Holding of PFA Pension’s, Folksam Ömsesidig Livsförsäkring/Folksam Ömsesidig Sakförsäkring’s ja C.P. Dyvig & Co A/S.

18

(19)  Restruktureerimiskavas kasutatakse mõistet „maksevõime suhtarv“. Mõiste „maksevõime suhtarv“ tähendab aga finantsaruandluses pärast maksustamist ja kulumi arvestamist alles jääva kasumi suhet ettevõtja kõikidesse kohustustesse. Seega mõõdetakse selle suhtarvuga ettevõtja suutlikkust maksta tagasi oma võlgu. Selle abil mõõdetakse, kui suure osa moodustab ettevõtja tulu pärast maksustamist (mitterahaline kulum välja arvatud) võrreldes ettevõtja kõigi võlakohustustega. Samuti aitab see suhtarv hinnata seda, kui tõenäoline on, et ettevõtja võlakohustused kuhjuvad. Seega, kui restruktureerimiskavas kasutatakse mõistet „maksevõime suhtarv“, siis käesolevas otsuses viidatakse koguomavahendite suhtarvule, st panga koguomavahendite suhtele tema riskiga kaalutud koguvaradesse.

19

(20)  Vahetuskurss 31. detsembril 2012: 1 euro = 7,4610 Taani krooni (EKP).

20

(21)  Käibekapital on määratletud hoiuste, emiteeritud võlakirjade, allutatud võlainstrumentide ja omakapitali summana.

21

(22)  Vt joonealune märkus 2.

22

(23)  2010. aastal pani ettevõtja FIH Group eelmine omanik Icelandic Kaupthing Bank hf äriühingu müüki, kusjuures ettevõtja Icelandic Kaupthing Bank hf suhtes oli 2008. aastal algatatud likvideerimismenetlus.

23

(24)  Vt põhjendus 20.

24

(25)  Vt joonealune märkus 4. Meetmeid on põhjalikumalt kirjeldatud põhjendustes 27–33.

25

(26)  Ettevõtjate FIH ja FSC vaheline tehingu sõlmimist käsitlev memorandum, 2. juuli 2012.

26

(27)  Ettevõtja FSC on Taani riigile kuuluv ettevõtja, mis kannab hoolt erinevate meetmete eest, mis hõlmavad riigi ressursside andmist finantseerimisasutustele finantskriisi kontekstis.

27

(28)  Ettevõtja Newco oli pärast seda, kui ta omandati ettevõtja FSC poolt, nimetatud ümber ettevõtjaks FS Property Finance A/S, kuid tema asukoht on jätkuvalt sama, mis ettevõtja FIH peakontoril.

28

(29)  Vt 30. septembri 2010. aasta otsus N 407/2010 (ELT C 312, 17.11.2010, lk 7); 7. detsembri 2010. aasta otsus SA.31938 (N 537/2010) (ELT C 117, 15.2.2011, lk 2); 28. juuni 2011. aasta otsus SA.33001 (2011/N) – A osa (ELT C 237, 13.8.2011, lk 2); 1. augusti 2011. aasta otsus SA.33001 (2011/N) – B osa (ELT C 271, 14.9.2011, lk 4); 9. detsembri 2011. aasta otsus SA.33757 (2011/N) (ELT C 22, 27.1.2012, lk 5); 17. veebruari 2012. aasta otsus SA.34227 (2012/N) (ELT C 128, 3.5.2012, lk 1) ning samuti 7. oktoobri 2011. aasta otsus SA.33639 (2011/N) – päästmisabi ettevõtjale Max Bank (ELT C 343, 23.11.2011, lk 13).

29

(30)  Kava eesmärk oli raskustes olevate pankade väärtuse säilitamine kontrollitud likvideerimise abil, järgides tegevuse jätkuvuse põhimõtet, selle asemel, et nende pankade suhtes alustataks pankrotimenetlust. Algne kava nägi ette, et raskustes oleva panga aktsionärid ja allutatud võlakirjade omanikud jäetakse täielikult välja. Varad ja allesolevad kohustused antakse üle ettevõtjale FSC kui riigipoolsele likvideerimisettevõtjale. Müüdavad varad müüakse investoritele ja ülejäänud varad likvideeritakse järk-järgult. Müügist ja varade järkjärgulisest likvideerimisest saadud tulu kasutatakse võlausaldajatele hüvitise maksmiseks (kõrgema järgu võlakirjade omanikud ja hoiustajad).

30

(31)  Vt põhjendused 1 ja 4.

31

(32)  Kinnitatud FSA 18. aprilli 2013. aasta kirjaga, mis edastati komisjonile 29. aprilli 2013. aasta e-kirjaga.

32

(33)  Lepingu kohaselt pidi ettevõtja Newco maksma Taani kahe-, kolme- või viieaastaste riigivõlakirjade puhul kehtivat intressimäära pluss 1,15 % olenevalt sellest, millise lõpptähtaja ettevõtja FIH valib. De facto on sellest saanud viieaastaste võlakirjade intressimäär.

33

De facto

(34)  Ostuhind hõlmas kindlaksmääratud summat 2 miljardit Taani krooni ja muutuvat summat, mis sõltus ettevõtja Newco lõplikust müügihinnast ja mida on kirjeldatud põhjenduses 33.

34

(35)  Kinnitatud Taani järelevalveameti FSA 18. aprilli 2009. aasta kirjaga (vt ka joonealune märkus 32).

35

(36)  Põhimõtteliselt oli tegemist kokkuleppega, milles kirjeldati paljusid aktsiate ostmise lepingu ja selle kõrvalkokkulepete üksikasju ning mis allkirjastati 1. märtsil 2012, kusjuures lõplikud tehingu sõlmimist käsitlevad dokumendid allkirjastati 1. juulil 2012.

36

(37)  Komisjoni teatis — Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras (ELT C 270, 25.10.2008, lk 8).

37

(38)  Komisjoni teatis langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris (ELT C 72, 26.3.2009, lk 1).

38

(39)  Koos erinevate alamstsenaariumidega.

39

(40)  Alamstsenaarium, mille kohaselt langenud väärtusega varadega seotud kulud on väiksemad.

40

(41)  Arvutatud sellise omakapitali mahu põhjal, mille esimese taseme omavahendite suhtarv on 16 %, võttes arvesse panga riskipositsioone ja eeldades, et kasumile/kahjumile ei avaldu mingit mõju.

41

(42)  Tuleb märkida, et kui eeldada, et puhaskulude kasv on 2013. aastal 310,25 miljonit Taani krooni langenud väärtusega varade teatise kohase makse tõttu + intress +61,7 miljonit Taani krooni haldustasude hüvitamiseks (vt lisaks põhjendus 124 jj), siis pidi panga puhaskasumi ja -kahjumi näitaja olema tõenäoliselt 2013. aastal mõlema stsenaariumi puhul negatiivne. Ettevõtja FIH oli selle mõju suuresti tasakaalustanud 2013. aasta detsembris võetud likviidsuse juhtimise meetme kaudu. 2016. aastal oleks mõju olnud tühine, sest näitajatele viidati kui „normaliseeritud“ omakapitali investeeringute tulususele.

42

(43)  Alamstsenaarium, mille kohaselt langenud väärtusega varadega seotud kulud on suured.

43

(44)  Seaduse kohaselt nõutav likviidsuskordaja on määratletud kui praegune seaduse kohaselt nõutav likviidsuspositsioon protsendina seaduse kohaselt nõutavast likviidsusnõudest. Seaduse kohase nõude täitmiseks pidi kordaja olema 100 % ning 214 % kordaja korral oli seadusekohane nõue täidetud enam kui kahekordselt.

44

(45)  Positiivse stsenaariumi puhul eeldati, et keskmised rahastamiskulud on väiksemad ning turgude ja ärirahanduse segmendist saadakse suuremat tulu.

45

(46)  Vt joonealune märkus 41.

46

(47)  Negatiivse stsenaariumi puhul eeldati märkimisväärseid negatiivseid muutusi makromajanduse tasandil, kusjuures eeldati nii krediidinõudluse vähenemist kui ka langenud väärtusega varadega seotud ajalooliselt suuri kulusid (kuigi need pidid eelduste kohaselt restruktureerimisperioodil vähenema).

47

(48)  
  4. detsembril 2013 kandis ettevõtja FIH ettevõtjale FSC 310,25 miljonit Taani krooni (summa oli kantud deposiiti 30. septembril 2013). Lisaks kandis ettevõtja FIH üle 6 575 342 Taani krooni. Vt põhjendus 124.

48

(49)  Näiteks riskiväärtuse vähendamine 50 miljonilt Taani kroonilt (6,71 miljonit eurot) 31. detsembril 2011. aastal 35 miljonile Taani kroonile (4,7 miljonit eurot) 22. aprillil 2013.

49

(50)  Osutatud on intressipäevade arvutamise meetodile, mille kohaselt võetakse aluseks viimase perioodi tegelik päevade arv (eelmisest maksekuupäevast järgmiseni), mis jagatakse kahe järjestikuse 30. septembri vahele tegelikult jäävate päevade arvuga.

50

(51)  Koondatud n-ö tingimuste nimekirja.

51

(52)  Süsteemi SANI kaudu edastatud teatis nr 6783, 2. märts 2012; ettevõtja FIH teatis komisjonile – lõplik, punkt 3.

52

(53)  Komisjoni 23. juuli 2009. aasta teatis finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (ELT C 195, 19.8.2009, lk 9).

53

(54)  Varade üleandmine ettevõtjalt FIH ettevõtjale FSC; Taani esitas ettekande komisjonile 20. märtsil 2012.

54

(55)  Taani 29. märtsi 2012. aasta e-kiri komisjonile.

55

(56)  Taani 23. aprilli 2012. aasta vastused komisjoni 4. aprilli 2012. aasta küsimustikule seoses ettevõtja FIH Holding aktsiate ostuga ettevõtja FSC poolt.

56

(57)  
  „Avaldus – FIH Erhvervsbank“, kuupäev puudub, esitatud komisjonile 16. mail 2012.

57

(58)  Vt joonealune märkus 55 ja põhjendus 70.

58

(59)  Mõiste „turumajandusliku investori põhimõte“ on käesolevas otsuses võrdväärne mõistega „turumajandusliku ettevõtja põhimõte“. Viimati nimetatud mõiste võeti kasutusele eesmärgiga hõlmata investorite ja teiste turuosaliste (näiteks laenuandjate, võlausaldajate jt) olukorda.

59

(60)  
  11. septembril 2012. aastal edastatud teave; punktid 2, 3 ja 4.

60

(61)  
  11. septembril 2012. aastal edastatud teave, lk 5.

61

(62)  Vt joonealune märkus 37.

62

(63)  
  11. septembril 2012. aastal edastatud teave; punkt 2, lk 5.

63

(64)  
  11. septembril 2012. aastal edastatud teave, lk 6–7.

64

(65)  Ettevõtja FSC tegevus on reguleeritud finantsstabiilsuse seaduse ja finantstegevuse seadusega ning nende alusel vastu võetud määrustega. Lisaks kohaldatakse ettevõtja FSC suhtes riigile kuuluvaid ettevõtjaid käsitlevaid erisätteid. Seoses muude ettevõtja FSC poolt varem võetud meetmetega leiti komisjoni 10. oktoobri 2008. aasta otsuses NN 51/2008, et need võib omistada Taani riigile („Tagatisskeem Taani pankadele“) (ELT C 273, 28.10.2008, lk 2).

65

(66)  Meetmetest oodatav tulu arvutatakse tulevaste rahavoogude alusel, mida on diskonteeritud nüüdispuhasväärtuse saamiseks (vt põhjendused 94 ja 95).

66

(67)  FSA 16. mai 2012. aasta teatis komisjonile ettevõtja FIH Erhvervsbank A/S kohta.

67

(68)  Seda nähtust tuntakse finantsturgudel kui korrelatsiooniriski. Eksperdinõuande põhjal eeldas komisjon, et keskmine eeldatav kumulatiivne kahjum on 16 %. See jagati aga lineaarselt negatiivse tulu peale laiali, nii et 91 % suurust kahjumiprognoosi kohaldati erakorralisel juhul, kui varade portfelli väärtus oleks langenud kõigest 5,1 miljardi Taani kroonini, ning kahjumit ei eeldatud, kui varadelt oleks teenitud kasumit.

68

(69)  Tõenduseks märgib komisjon, et kriisiolukorras võib rekapitaliseerimisturgudel makstavate hüvitiste tase olla hõlpsalt üle 15 % (investeerimispanga J.P. Morgan 27. oktoobri 2008. aasta Euroopa krediidiuuring ning investeerimispanga Merrill Lynch andmed eurodes nomineeritud esimese taseme laenude kohta investeerimisjärgu krediidireitinguga institutsioonidele). Ettevõtja FIH suutis hankida rekapitaliseerimist ainult Taani valitsuselt 2009. aastal ja pidi selleks tasuma kupongiintressi 11,45 %. Peale selle, 2012. aasta märtsi alguses, st samal ajal, kui allkirjastati aktsiate ostu leping, noteeriti turul ettevõtja FIH kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata võlainstrumendid (näiteks ISIN XS0259416757, mille aastane kupongiintress oli 4,91 % ja lõpptähtaeg 2021) hinnaga 67 % nimiväärtusest, mis tähendas suuremat tootlust kui 10,50 %. Seega on loogiline eeldada, et omakapitali puhul – mille krediidipositsioon oli palju madalama nõudeõigusega – nõuaks turumajanduslik investor palju suuremat tulu.

69

(70)  Turukäitumise nõuete mittejärgimine tehakse kindlaks, ilma et oleks vaja võtta arvesse muid tehingu sõlmimise elemente, näiteks tasu, mida ettevõtja Newco maksab oma algse rahastamise eest, ja kahjumit katvat laenu, samuti ettevõtjale FIH varahalduse ja riskide maandamise eest makstavaid haldustasusid, mida on võetud arvesse põhjendustes 106–109 abi kogusumma puhul.

70

(71)  Kokkuvõtlikult esitatud Taani 24. juuni 2013. aasta kahes teatises ning 29. augustil 2013 ja 11. septembril 2013 edastatud täiendavaid selgitusi sisaldavates teatistes.

71

(72)  Vt põhjendused 69 ja 70.

72

(73)  Esitatud üheleheküljelises dokumendis „Brev vedr FIH nedskrivning“ nimetatakse ettevõtja FSC heaks töötavat – ja seega mittesõltumatut – väärtuse hindamise rühma, kes järeldas, et 3,2 miljardi Taani krooni suurune mahakandmine on vajalik rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite eeskirjade kohaselt. Peale selle põhjendati 1,3 miljardi Taani krooni suurust riskikorrigeerimist tagatise vähendamisega 10 %, kuid seda eraldi ei selgitatud. Asjaolu, et hindamisrühm ei olnud sõltumatu, leidis kinnitust Taani poolt 11. märtsil 2013. aastal esitatud teabega, kus selgitatakse ettevõtja FSC hindamisprotsessi põhjalikumalt.

73

(74)  Otsese omakapitaliinvesteeringuga kaasneks 100 % osalemine omakapitalilt saadavas tulus. Komisjon on seisukohal, et selle omakapitaliinvesteeringu tootluse vähendamine 25 %-le ei ole ettevõtja FIH Holding jaoks piisav hüvitis, mis korvaks omakapitaliinvesteeringutelt saadava kahju, sest ettevõtjate FIH ja FIH Holding krediidivõime on nõrk. Lisaks soovib komisjon põhjalikult hinnata omakapitaliinvesteeringu edukustasu, sest enamik alusvarast ettevõtjas Newco on kinnisvaralaenud, millelt saadav tulu piirdub intresside ja põhisummaga; seega ei pruugi tõenäosus, et ettevõtja Newco likvideerimisväärtus on üle 25 miljardi Taani krooni, nagu kirjeldatud põhjenduses 94 esitatud mudelis, olla mitte väga väike, vaid isegi täiesti välistatud. Sellepärast kaasneks osalusprotsendi suurendamisega (näiteks 50 %) riigiabi suuruse alahindamine kasutatud mudelis.

74

(75)  Vt põhjendus 1.

75

(76)  
  2. aprillil 2013 Taani esitatud teabes rõhutati, et kui viitekuupäev on 2012. aasta juunis, siis on umbes 25 % varadest maksetähtaja ületanud ja veel 25 % varadest on madal reiting. Eksperdiaruandes (ettevõtja FIH juhtumiga seotud nõustamisteenused – 20. detsember 2012) leidis see väide veelgi enam kinnitust, sest seal öeldi, et vaid 6,3 %-l portfellist on ettevõtja FIH krediidikvaliteedireiting 7 või kõrgem, mis vastab investeerimisjärgu krediidireitingule. Seega kui üle 90 % portfellist on saanud investeerimisjärgu krediidireitingust madalama reitingu ja 25 % varade puhul on maksetähtaeg reaalselt ületatud, leiab komisjon, et omakapitaliinvesteering sellisesse portfelli on riskantne ja selle eest tuleb maksta suurt hüvitist.

76

(77)  Edastati 11. märtsi 2013. aasta teatistes ja korrati 24. juuni 2013. aasta kokkuvõtva teatise 1. lisas.

77

(78)  Vt täpsemalt nimetatud otsuse punktidest 62 ja 63.

78

(79)  Sisaldus 1. märtsi 2012. aasta aktsiate ostu lepingus ja järgnevates 2. juuli 2012. aasta tehingu sõlmimise kokkulepetes.

79

(80)  Vt põhjendus 100.

80

(81)  Vt põhjendus 100.

81

(82)  Lõpparuanne – ettevõtja FIH juhtumiga seotud nõustamisteenused – II etapp – juhtum SA.34445 – Taani, 19. september 2013.

82

(83)  Komisjon nõustus, et kuigi FSA sõnul oli ettevõtjale FIH Erhvervsbank A/S antud kapitalitoetus 847 miljonit Taani krooni (samaväärne riskiga kaalutud varaga väärtuses 10,5 miljardit Taani krooni), vähendas ettevõtja FIH Holding antud piiramatu kahjumigarantii märkimisväärselt kontserni riskiga kaalutud laenuandmisvõimele avalduvat mõju. Selleks et kõrvaldada komisjoni kahtlused, lisas Taani kohustuse suurendada ettevõtja FIH poolt ettevõtjale FSC makstava hüvitise summat, kui FSA peaks muutma oma õiguslikku seisukohta seoses kapitalinõuetega valdusettevõtja tasandil, nii et ettevõtja FIH laenuandmisvõime ei oleks enam piiratud ettevõtja FIH Holding kapitalipositsiooniga.

83

(84)  Vt vastused, mille ettevõtjad FIH Holding ja FIH esitasid Üldkohtule 8. veebruaril 2019 seoses kohtuasjaga T-384/14 RENV, lk 9 ja 10.

84

(85)  Komisjon märgib, et sellist hüvitismäära toetati Üldkohtu 19. septembri 2019. aasta otsuses.

85

(86)  Komisjoni analüüsi kinnitati eksperdiaruandes, milles võeti arvesse kõiki Taani poolt kuni 24. juunini 2013 teabevahetuse käigus edastatud andmeid, sealhulgas nimetatud kuupäeval esitatud kokkuvõtvat teatist, ning samuti 29. augustil 2013 esitatud selgitusi.

86

(87)  Vt põhjendus 122. See oli osa 310,25 miljonist Taani kroonist, mis kanti 30. septembril 2013 deposiiti ja kanti seejärel 4. detsembril 2013 üle ettevõtjale FSC (vt põhjendus 51).

87

(88)  See oli osa joonealuses märkuses 88 mainitud summast 310,25 miljonit Taani krooni ning ühtlasi osa joonealuses märkuses 48 mainitud summast 6 575 342 Taani krooni. Pange tähele, et 4. detsembril 2013 tegelikult makstud summad olid suuremad kui käesolevale otsusele lisatud Taani kohustuste kohased summad, sest need põhinesid kapitalitoetuse summal, mida peeti Üldkohtu 19. septembri 2019. aasta otsuses ekslikuks.

88

(89)  Ülemäärased haldustasud moodustavad meetmete rakendamise perioodil hinnanguliselt 143,2 miljonit Taani krooni. Taani leevendas seda olukorda, makstes ettevõtjale Newco tagasi 61,7 miljonit Taani krooni kui enne 2014. aasta otsuse vastuvõtmist ülemääraselt teenitud tulu ning vähendades tulevasi haldustasusid 0,05 %-le tagasimaksmata tinglikust väärtusest, mis on kooskõlas turupraktikaga.

89

(90)  Vt põhjendus 51.

90

(91)  Pange tähele, et kuna 4. detsembril 2013 makstud hüvitis arvutati väära (ja suurema) kapitalitoetuse summa põhjal, võidakse tagastada ettevõtjale FIH kõik maksed, millega ületati käesolevale otsusele lisatud Taani kohustuste kohast vajalikku summat.

91

(92)  Vt põhjendus 51.

92

(93)  Komisjoni teatis riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta alates 1. jaanuarist 2012 pankade kasuks finantskriisi kontekstis võetavate toetusmeetmete suhtes (ELT C 356, 6.12.2011, lk 7).

93

(94)  Vt põhjendus 45.

94

(95)  Nii võib juhtuda, kui varade väärtus langeb veelgi. Kui see peaks juhtuma, võib ettevõtja Newco omakapital muutuda negatiivseks, pärast mida võib ettevõtja Newco olla äriõiguse tavasätete kohaselt sunnitud esitama pankrotiavalduse. Sellise olukorra tekkimine hoitakse ära rekapitaliseerimist käsitleva sättega, mis tähendab, et ettevõtja Newco saaks ettevõtjalt FSC vajaduse korral uue kapitalisüsti, mille ettevõtja FSC saaks ettevõtjalt FIH Holding tagasi ainult tehingu lõpliku arveldamise korral (ajavahemikul 31. detsembrist 2016 kuni 31. detsembrini 2019).

95

(96)  Vt põhjendus 41.

96

(97)  Pärast ühekordset makset summas 310,25 miljonit Taani krooni oli suhtarv 19,6 %.

97

(98)  Ülekapitaliseerimine tulenes ainult asjaolust, et ettevõtja FIH pidi restruktureerimisperioodil koguma kasumit ega tohtinud seega maksta kogu selle perioodi jooksul dividende eesmärgiga hoida suurt kapitalipuhvrit. Selle näol oli tegemist ettevaatusabinõuga, mille eesmärk oli tagada langenud väärtusega varadega seotud meetmete eest nõuetekohase ja täieliku hüvitise maksmine, sest ettevõtjad FIH ja FIH Holding garanteerisid lõppmakse riigile.

98

(99)  Vt põhjendused 13 ja 64.

99

(100)  Vt menetluse algatamist ja päästmisabi käsitleva otsuse punkt 2.1.

100

(101)  Vt menetluse algatamist ja päästmisabi käsitleva otsuse punkt 2.2.

101

(102)  Vt põhjendus 124.

102

(103)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määrusi (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

103

(104)  Vt muu hulgas kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. november 1992, Kerafina-Keramische vs. Kreeka, liidetud kohtuasjad C-134/91 ja C-135/91, ECLI:EU:C:1992:434, punkt 20; kohtuotsus, Esimese Astme Kohus, 27. september 2000, BP Chemicals vs. komisjon, T-184/97, ECLI:EU:T:2000:217, punkt 55, ning kohtuotsus, 12. veebruar 2008, BUPA jt vs. komisjon, T-289/03, ECLI:EU:T:2005:78, punktid 313 ja 314.

104

vs.

vs.

vs.

(105)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 22. märts 1977, Ianelli vs. Meroni, 74/76, ECLI:EU:C:1977:51, punkt 14.

105

vs.

(106)  Direktiivi 2014/59/EL artikli 130 lõige 1.

106

---

LISA

TINGIMUSTE NIMEKIRI (JUHTUM SA.34445) — Taani — ettevõtja FIH restruktureerimiskava

1.   TAUST

Taani Kuningriik kohustub tagama, et 24. juunil 2013. aastal esitatud, ettevõtjat FIH käsitlev restruktureerimiskava rakendatakse nõuetekohaselt ja täiel määral. Käesolevas dokumendis (edaspidi „kohustuste nimekiri“) kehtestatakse tingimused (edaspidi „kohustused“) ettevõtja FIH Erhvervsbank A/S ja tema tütarettevõtjate (edaspidi „FIH“) restruktureerimiseks ning Taani Kuningriik on nõustunud neid tingimusi rakendama.

2.   MÕISTED

Käesolevas dokumendis tähendab ainsuse kasutamine mitmust (ja vastupidi) ja mõisteid kasutatakse järgmises tähenduses:

| Mõiste | Tähendus |
| --- | --- |
| Kohustused | käesolevas tingimuste nimekirjas esitatud tegevused ettevõtja FIH restruktureerimiseks |
| Otsus | Ettevõtja FIH restruktureerimist käsitlev Euroopa Komisjoni otsus, mille raames käesolevad kohustused on võetud ja mille juurde käesolev tingimuste nimekiri kuulub |
| Restruktureerimisperiood | Punktis 3.2 täpsustatud periood |
| Restruktureerimiskava | ettevõtja FIH poolt Euroopa Komisjonile Taani Kuningriigi kaudu 24. juunil 2013. aastal esitatud plaan, nagu seda on muudetud ja täiendatud kirjavahetuse teel |
| Ettevõtja FIH või FIH Group | Ettevõtja FIH Erhvervsbank A/S, sealhulgas tema tütarettevõtjad |
| Ettevõtja FIH Holding | Ettevõtja FIH Holding A/S |
| Ettevõtja FIH Holding Group | Ettevõtja FIH Holding A/S, sealhulgas otsesed ja kaudsed tütarettevõtjad |
| Ettevõtja FS Property Finance A/S | täielikult finantsstabiilsusettevõtjale FSC kuuluv tütarettevõtja, kellele on otsuses viidatud ka kui ettevõtjale Newco |
| Omandamiste rahastamine | Eraldiseisev ja suunitletud äriüksus, mille töötajad on keskendunud ainul rahastamislahenduste pakkumisele seoses ühinemiste ja omandamistega ning mida turustati spetsiifiliselt olemasolevatele ja potentsiaalsetele klientidele |

Mõiste

Tähendus

Kohustused

käesolevas tingimuste nimekirjas esitatud tegevused ettevõtja FIH restruktureerimiseks

Otsus

Ettevõtja FIH restruktureerimist käsitlev Euroopa Komisjoni otsus, mille raames käesolevad kohustused on võetud ja mille juurde käesolev tingimuste nimekiri kuulub

Restruktureerimisperiood

Punktis 3.2 täpsustatud periood

Restruktureerimiskava

ettevõtja FIH poolt Euroopa Komisjonile Taani Kuningriigi kaudu 24. juunil 2013. aastal esitatud plaan, nagu seda on muudetud ja täiendatud kirjavahetuse teel

Ettevõtja FIH või FIH Group

Ettevõtja FIH Erhvervsbank A/S, sealhulgas tema tütarettevõtjad

Ettevõtja FIH Holding

Ettevõtja FIH Holding A/S

Ettevõtja FIH Holding Group

Ettevõtja FIH Holding A/S, sealhulgas otsesed ja kaudsed tütarettevõtjad

Ettevõtja FS Property Finance A/S

täielikult finantsstabiilsusettevõtjale FSC kuuluv tütarettevõtja, kellele on otsuses viidatud ka kui ettevõtjale Newco

Omandamiste rahastamine

Eraldiseisev ja suunitletud äriüksus, mille töötajad on keskendunud ainul rahastamislahenduste pakkumisele seoses ühinemiste ja omandamistega ning mida turustati spetsiifiliselt olemasolevatele ja potentsiaalsetele klientidele

3.   ÜLDIST

| 3.1. | Taani Kuningriik kohustub tagama, et kohustusi järgitakse restruktureerimiskava rakendamise ajal täiel määral. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Restruktureerimisperiood lõpeb 31. detsembril 2016. aastal. Kohustusi kohaldatakse restruktureerimisperioodi jooksul, välja arvatud juhul, kui on märgitud teisiti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kõik kohustused kas täidetud või pole enam asjakohased, kui pole märgitud teisiti. Taani Kuningriik otsustas täidetud kohustusi mitte ümber pöörata. |
| --- | --- |

3.3.

4.   ÄRIÜHINGU STRUKTUURIGA SEOTUD MEETMED

4.1.   Omandamiste rahastamine

Ettevõtja FIH lõpetab kogu äritegevuse omandamiste rahastamise segmendis 30. juuniks 2014. Olemasoleva portfelli likvideerimisega peab olema algust tehtud 30. juuniks 2014.

4.2.   Tegevuse lõpetamine kinnisvarakrediidi segmendis

Ettevõtja FIH on taandunud kinnisvarainvesteeringute segmendist (1) ja lõpetanud tegevuse selles segmendis 31. detsembriks 2013. Selles segmendis tegevust uuesti ei alustata, mis tähendab eelkõige seda, et ei anta uusi laene (kapitali) kinnisvarasse investeerimiseks Taanis, Rootsis, Saksamaal ega mis tahes muus riigis (2).

4.3.   Börsivälise kapitali segmendist väljumine

Ettevõtja FIH väljub investeeringutest börsivälistesse ettevõtjatesse investeerivatesse fondidesse ja muudest omakapitaliinvesteeringutest seadusega lubatud piirides esimesel võimalusel ja hiljemalt 31. detsembril 2016. Kui väljumine ei ole selleks kuupäevaks võimalik, siis toimub investeeringutest väljumine järk-järgult, st et eelkõige ei tohi enam toimuda investeeringute rahastamist või investeerimislepingute uuendamist (3). Lisaks ei tohi alates otsuse kuupäevast teha ühtegi uut investeeringut börsivälisesse kapitali ega ühtegi muud investeeringut (kui välja arvata joonealuses märkuses nr 3 esitatud erandid).

4.4.   Hüpoteegipank

Ettevõtja FIH kaotab oma struktuurist 2014. aasta lõpuks hüpoteekide üksuse ega tegutse sellest hetkest alates enam hüpoteegipangana.

5.   KÄITUMUSLIKUD MEETMED JA ÄRIÜHINGU ÜLDJUHTIMINE

| 5.1. | Omandamiskeeld. Ettevõtja FIH ei omanda ühtegi osa ega aktsiat üheski ettevõtjas. See kehtib nii ettevõtjate kohta, kes on vormistatud juriidiliselt äriühinguna, kui ka varade kogumite kohta, mis moodustavad ettevõtte.

  Tegevused, mis ei ole hõlmatud omandamiskeeluga. See keeld ei kehti omandamiste suhtes, mis on erandkorras vajalikud finantsstabiilsuse säilitamiseks või tõhusa konkurentsi huvides, tingimusel et komisjon on need omandamised eelnevalt heaks kiitnud. Samuti ei kehti see keeld omandamiste suhtes, mis toimuvad tavapärase pangandustegevuse käigus olemasolevate nõuete haldamise raames seoses raskustes olevate ettevõtjatega, ega ettevõtja FIH Holding Group sees toimuva võõrandamise ja restruktureerimise suhtes.

  Erandid, mille puhul komisjoni heakskiit ei ole vajalik. Ettevõtja FIH võib omandada osasid või aktsiaid äriühingutes, kui tema poolt mis tahes omandamise eest tasutud ostuhind on väiksem kui 0,01 % ettevõtja FIH bilansist komisjoni otsuse kuupäeva seisuga ning kui need ettevõtja FIH poolt kõigi selliste omandamiste eest kogu restruktureerimisperioodil tasutud kumulatiivsed müügihinnad on väiksemad kui 0,025 % ettevõtja FIH bilansist komisjoni otsuse kuupäeva seisuga. |
| --- | --- |

5.1.

Tegevused, mis ei ole hõlmatud omandamiskeeluga. See keeld ei kehti omandamiste suhtes, mis on erandkorras vajalikud finantsstabiilsuse säilitamiseks või tõhusa konkurentsi huvides, tingimusel et komisjon on need omandamised eelnevalt heaks kiitnud. Samuti ei kehti see keeld omandamiste suhtes, mis toimuvad tavapärase pangandustegevuse käigus olemasolevate nõuete haldamise raames seoses raskustes olevate ettevõtjatega, ega ettevõtja FIH Holding Group sees toimuva võõrandamise ja restruktureerimise suhtes.

Erandid, mille puhul komisjoni heakskiit ei ole vajalik. Ettevõtja FIH võib omandada osasid või aktsiaid äriühingutes, kui tema poolt mis tahes omandamise eest tasutud ostuhind on väiksem kui 0,01 % ettevõtja FIH bilansist komisjoni otsuse kuupäeva seisuga ning kui need ettevõtja FIH poolt kõigi selliste omandamiste eest kogu restruktureerimisperioodil tasutud kumulatiivsed müügihinnad on väiksemad kui 0,025 % ettevõtja FIH bilansist komisjoni otsuse kuupäeva seisuga.

| 5.2. | Agressiivsete äritavade kasutamise keeld. Ettevõtja FIH peab vältima agressiivsete äritavade kasutamist kogu restruktureerimiskava rakendamise perioodil. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Hoiused: Ettevõtja FIH ei tohi pakkuda deposiiditoodete eest soodsamaid hindu (eelkõige – kuid mitte ainult – ettevõtjasse FIH Direct Bank paigutatud jaehoiuste eest) kui kaks paremini hinnastatud konkurenti asjaomasel turul.
  Seda piirangut ei kohaldata, kui ettevõtja FIH turuosa kogu hoiuste turul on alla 5 % (4). |
| --- | --- |

5.3.

Seda piirangut ei kohaldata, kui ettevõtja FIH turuosa kogu hoiuste turul on alla 5 % (4).

| 5.4. | Reklaam. Ettevõtja FIH ei tohi kasutada abimeetmete saamist või nende meetmete abil saadud mis tahes eeliseid reklaami eesmärgil. Peale selle peavad ettevõtja iga-aastased reklaamikulud olema alla 1 miljoni euro. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Kupongimaksete keeld. Ettevõtja FIH hoidub restruktureerimisperioodi jooksul tegemast mis tahes makseid kapitaliinstrumentidesse, välja arvatud juhul, kui need maksed tulenevad juriidilistest kohustustest, ning ei tohi kasutada nende instrumentide puhul ostuoptsiooni ega osta neid instrumente tagasi ilma komisjoni eelneva loata. Riigile kuuluvate kapitaliinstrumentidega seotud kupongimaksed on lubatud, välja arvatud juhul, kui selliste maksete tulemusel tuleks teha kupongimakseid ka teistele investoritele, kellele vastasel juhul ei oleks maksete tegemine kohustuslik. Seda kohustust mitte maksta kupongimakseid restruktureerimisperioodi jooksul ei kohaldata värskelt väljastatud instrumentide suhtes (st instrumentide suhtes, mis anti välja pärast restruktureerimiskava lõplikku heakskiitmist komisjoni poolt), tingimusel et selliste värskelt väljastatud instrumentide eest makstavate kupongimaksetega ei tekitata seaduslikku kohustust maksta kupongimakseid nende ettevõtja FIH võlakirjade pealt, mis on juba välja antud komisjoni restruktureerimisotsuse vastuvõtmise ajal. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Dividendide maksmise keeld. Kõik ettevõtjale FIH Holding makstavad dividendid jäetakse välja maksmata kuni aktsiate ostu lepingu arveldamiseni või kuni restruktureerimisperioodi lõpuni, olenevalt sellest, kumb tähtaeg on pikem. Seega ei jaota ettevõtja FIH Holding rahalisi vahendeid oma aktsionäridele dividendide vms näol kuni ostuhinnalepingu lõpliku arveldamiseni. Selleks et hoida tulud ettevõtjas FIH Holding Group, ei maksa ettevõtja FIH dividende teistele üksustele peale ettevõtja FIH Holding. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Ettevõtjale FIH Holding omandiga seoses seatud keelud. Ettevõtja FIH Holding ei pandi oma osalust ettevõtjas FIH. Tehingud seotud osapooltega tuleb teha turutingimustel. Vastu ei tohi võtta ühtegi otsust, mis mõjutaks ettevõtja FIH Holding krediidivõimet või likviidsust ja seaks ohtu tema võime maksta vajaduse korral negatiivset muutuvat ostuhinda.
  Ettevõtjal FIH Holding on lubatud tegeleda äritegevusega ainult ettevõtja FIH valdusettevõtjana ning mis tahes aktsionärilaene tagasi ei maksta. |
| --- | --- |

5.7.

Ettevõtjal FIH Holding on lubatud tegeleda äritegevusega ainult ettevõtja FIH valdusettevõtjana ning mis tahes aktsionärilaene tagasi ei maksta.

| 5.8. | Hübriidkapitaliinstrumentide või muude kapitaliinstrumentide tagasiost.

  Seoses selliste hübriidkapitaliinstrumentide või muude kapitaliinstrumentide tagasiostuga, mis on ettevõtjal FIH olemas 2. märtsil 2012. aastal, peab ettevõtja FIH kinni esimese ja teise taseme kapitaliga seotud tehinguid käsitlevatest eeskirjadest, nagu on ette nähtud 8. oktoobri 2008. aasta dokumendis MEMO/09/441 (5). Igal juhul peab ettevõtja FIH konsulteerima komisjoniga enne seda, kui annab turul teada esimese ja teise taseme kapitaliga seotud tehingutest. |
| --- | --- |

5.8.

Seoses selliste hübriidkapitaliinstrumentide või muude kapitaliinstrumentide tagasiostuga, mis on ettevõtjal FIH olemas 2. märtsil 2012. aastal, peab ettevõtja FIH kinni esimese ja teise taseme kapitaliga seotud tehinguid käsitlevatest eeskirjadest, nagu on ette nähtud 8. oktoobri 2008. aasta dokumendis MEMO/09/441 (5). Igal juhul peab ettevõtja FIH konsulteerima komisjoniga enne seda, kui annab turul teada esimese ja teise taseme kapitaliga seotud tehingutest.

6.   KAPITALITOETUS

Ettevõtja FIH hüvitab meetmed kooskõlas langenud väärtusega varade teatisega. Konkreetsemalt, lisaks ühekordsele maksele summas 295,25 miljonit Taani krooni +27,5 miljonit Taani krooni × N/365, kus N on päevade arv, mis jääb 30. septembri 2013 ja lõpliku maksekuupäeva vahele (mis Taani ametiasutuste sõnul on juba kätte jõudnud, st väärtuspäev oli 4. detsember 2013), teeb ettevõtja FIH järgmist:

| — | igal aastal alates 2014. aastast kuni 2020. aastani või aastani, mis järgneb ostuhinnalepingu lõplikule arveldamisele, olenevalt sellest, kumb on varasem, maksab aastas 2,1 miljonit Taani krooni väärtuspäevaga 30. september (või kui vastaval aastal ei ole 30. september tööpäev, siis on väärtuspäev sellele järgnev tööpäev). Lõplik tasu makstakse ostuhinnalepingu arveldamise kuupäeval ning seda vähendatakse proportsionaalselt ajaga (tegelik/tegelik-meetodi alusel) perioodi puhul, mis jääb eelviimase makse (30. september) ja ostuhinnalepingu arveldamise kuupäeva vahele, ning samuti esimese perioodi puhul, mis kestab 4. detsembrist 2013 kuni 30. septembrini 2014; |
| --- | --- |

—

igal aastal alates 2014. aastast kuni 2020. aastani või aastani, mis järgneb ostuhinnalepingu lõplikule arveldamisele, olenevalt sellest, kumb on varasem, maksab aastas 2,1 miljonit Taani krooni väärtuspäevaga 30. september (või kui vastaval aastal ei ole 30. september tööpäev, siis on väärtuspäev sellele järgnev tööpäev). Lõplik tasu makstakse ostuhinnalepingu arveldamise kuupäeval ning seda vähendatakse proportsionaalselt ajaga (tegelik/tegelik-meetodi alusel) perioodi puhul, mis jääb eelviimase makse (30. september) ja ostuhinnalepingu arveldamise kuupäeva vahele, ning samuti esimese perioodi puhul, mis kestab 4. detsembrist 2013 kuni 30. septembrini 2014;

| — | vähendab tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2013 ettevõtjalt FS Property Finance A/S küsitavaid haldustasusid ja riskide maandamise tasusid 0,05 %-le laenuportfelli jäägist aasta kohta; |
| --- | --- |

—

vähendab tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2013 ettevõtjalt FS Property Finance A/S küsitavaid haldustasusid ja riskide maandamise tasusid 0,05 %-le laenuportfelli jäägist aasta kohta;

| — | maksab ettevõtjale FSC aastatasu summas 47,2 miljonit Taani krooni, kui FSA muudab oma õiguslikku seisukohta seoses kapitalinõuetega valdusettevõtja tasandil, nii et ettevõtja FIH Holding kapitalipositsioon ei piira enam ettevõtja FIH laenuvõimet. Kohaldatakse samasuguseid väärtuspäevi ja tähtaegu, nagu on märgitud esimeses taandes (6). |
| --- | --- |

—

maksab ettevõtjale FSC aastatasu summas 47,2 miljonit Taani krooni, kui FSA muudab oma õiguslikku seisukohta seoses kapitalinõuetega valdusettevõtja tasandil, nii et ettevõtja FIH Holding kapitalipositsioon ei piira enam ettevõtja FIH laenuvõimet. Kohaldatakse samasuguseid väärtuspäevi ja tähtaegu, nagu on märgitud esimeses taandes (6).

7.   ARUANDLUS

| 7.1. | Taani Kuningriik peab tagama, et tehakse pidevalt järelevalvet restruktureerimiskava ja käesolevas tingimuste nimekirjas sisalduvate kõigi kohustuste täieliku ja nõuetekohase rakendamise üle. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Taani Kuningriik annab kaks korda aastas komisjonile teada restruktureerimiskavaga ja eespool nimetatud kohustustega seotud arengutest kuni restruktureerimisperioodi lõpuni. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Kolme kuu jooksul alates tehingu lõplikust arveldamisest esitab Taani Kuningriik aruande, mille on koostanud ettevõtteväline sertifitseeritud raamatupidaja tehingu arveldamise korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

7.3.

---

(1)  Määratletud kui laenud, mis anti kaupluste, büroode, korterelamute, ladude, väljapanekusaalide, tehaste või samalaadsete rajatiste rahastamise raames ning mis anti ettevõtjale, kelle peamine äritegevus ei toimu neis rajatistes, või ettevõtjale, kes on spetsialiseerunud kinnisvaraarendusele.

(2)  Ei kohaldata järgmistel juhtudel: a) kui ettevõtja FIH Holding, ettevõtja FIH või mis tahes muu praegune või tulevane ettevõtja FIH Holding Group üksus ostab tagasi ettevõtja FSPF A/S (alternatiivina ettevõtja FSPF A/S laenuportfelli või osa sellest), b) kui ettevõtja FIH on lepinguliselt/seadusest tulenevalt kohustatud andma sellist laenu või kui laenu antakse ettevõtja FIH või FSPF võlausaldajate jaoks seoses restruktureerimise/refinantseerimise/rekapitaliseerimise/lepingutingimuste muutmist käsitlevate lahendustega, või c) kui tegemist on nõustamisteenustega, mis ei ole seotud laenuandmisega.

(3)  Ei kohaldata tavapärase pangandustegevuse käigus (näiteks kui ettevõtja FIH omandab osaluse võlgniku restruktureerimise või sarnase tegevuse kaudu) või kui ettevõtja FIH on seadusest tulenevalt kohustatud tegema sellise investeeringu.

(4)  Ettevõtja FIH turuosa põhineb Taani keskpanga mitmepoolseid finantseerimisasutusi käsitleval statistikal (www.statistikbanken.dk/DNMIN). Aluseks on võetud Taani residentide hoiuste kogumaht Taani mitmepoolsete finantseerimisasutuste sektoris võrreldes Taani residentide hoiuste mahuga ettevõtjas FIH.

(5)  http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-09-441_en.htm.

(6)  Tuleb märkida, et ettevõtja FIH on juba i) teinud ühekordse makse summas 350,97 miljonit Taani krooni ning ii) maksnud ettevõtjale FS Property Finance A/S 61,7 miljonit Taani krooni, mis kujutab endast 2012. aasta halduskokkuleppe alusel saadud tasude osalist tagasimakset, kusjuures makse on Taani ametiasutuste sõnul juba tehtud (väärtuskuupäev 18. detsember 2013). FSC tagastab ilma intressita selle osa maksest, mis ületab käesolevate kohustuste punktis 6 kirjeldatud miinimummakset.

---

| 11.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 261/42 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 261/42

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2020/1184,

17. juuli 2020,

fosforväetiste kaadmiumisisaldust käsitlevate siseriiklike normide kohta, millest Ungari on teatanud vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõikele 4

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 4862 all)

(Ainult ungarikeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 114 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

1.   FAKTID JA MENETLUS

FAKTID JA MENETLUS

| (1) | 19. juulil 2019 teatas Ungari komisjonile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 alusel, et tal on kavas säilitada fosforväetiste kaadmiumisisaldust reguleerivad siseriiklikud normid, mis erinevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2019/1009 (1). |
| --- | --- |

(1)

19. juulil 2019 teatas Ungari komisjonile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 alusel, et tal on kavas säilitada fosforväetiste kaadmiumisisaldust reguleerivad siseriiklikud normid, mis erinevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2019/1009 (1).

1

1.1.   Liidu õigusaktid

Liidu õigusaktid

1.1.1.   ELi toimimise lepingu artikli 114 lõiked 4 ja 6

ELi toimimise lepingu artikli 114 lõiked 4 ja 6

| (2) | ELi toimimise lepingu artikli 114 lõigetes 4 ja 6 on sätestatud:

  „4.   Kui pärast seda, kui Euroopa Parlament ja nõukogu või nõukogu või komisjon on ühtlustamismeetme vastu võtnud, peab liikmesriik artiklis 36 märgitud oluliste vajaduste tõttu või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsega vajalikuks säilitada siseriiklikke norme, teatab ta nendest normidest ja nende säilitamise põhjustest komisjonile.
  [...]


  6.   Komisjon kinnitab kõnealused siseriiklikud normid või lükkab need tagasi kuue kuu jooksul pärast lõigetes 4 [...] osutatud teatamist, olles eelnevalt kindlaks teinud, kas need on või ei ole suvalise diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud, ja kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele.
  Kui komisjon selles ajavahemikus otsust ei tee, loetakse lõigetes 4 [...] osutatud siseriiklikud normid kinnitatuks.
  Kui seda õigustab küsimuse keerukus ja kui puudub oht inimeste tervisele, võib komisjon asjaomasele liikmesriigile teatada, et käesolevas lõikes osutatud ajavahemikku võidakse pikendada veel kuni kuus kuud“. |
| --- | --- |

(2)

ELi toimimise lepingu artikli 114 lõigetes 4 ja 6 on sätestatud:

„4.   Kui pärast seda, kui Euroopa Parlament ja nõukogu või nõukogu või komisjon on ühtlustamismeetme vastu võtnud, peab liikmesriik artiklis 36 märgitud oluliste vajaduste tõttu või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsega vajalikuks säilitada siseriiklikke norme, teatab ta nendest normidest ja nende säilitamise põhjustest komisjonile.

[...]

6.   Komisjon kinnitab kõnealused siseriiklikud normid või lükkab need tagasi kuue kuu jooksul pärast lõigetes 4 [...] osutatud teatamist, olles eelnevalt kindlaks teinud, kas need on või ei ole suvalise diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud, ja kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele.

Kui komisjon selles ajavahemikus otsust ei tee, loetakse lõigetes 4 [...] osutatud siseriiklikud normid kinnitatuks.

Kui seda õigustab küsimuse keerukus ja kui puudub oht inimeste tervisele, võib komisjon asjaomasele liikmesriigile teatada, et käesolevas lõikes osutatud ajavahemikku võidakse pikendada veel kuni kuus kuud“.

1.2.   Väetisetooteid käsitlevad ühtlustamiseeskirjad

Väetisetooteid käsitlevad ühtlustamiseeskirjad

1.2.1.   Määrus (EÜ) nr 2003/2003

Määrus (EÜ) nr 2003/2003

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2003/2003 (2) kohaldatakse väetiste suhtes, mille turuleviimisel kasutatakse märget „EÜ väetis“. Märget „EÜ väetis“ võib kasutada väetiste puhul, mis kuuluvad määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisas loetletud väetiseliikidesse ja vastavad selle määruse nõuetele ning võivad siseturul vabalt liikuda. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2003/2003 (2) kohaldatakse väetiste suhtes, mille turuleviimisel kasutatakse märget „EÜ väetis“. Märget „EÜ väetis“ võib kasutada väetiste puhul, mis kuuluvad määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisas loetletud väetiseliikidesse ja vastavad selle määruse nõuetele ning võivad siseturul vabalt liikuda.

2

| (4) | Määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisas esitatakse ühtlustamiseeskirjadega reguleeritud väetiseliikide ammendav nimekiri. Iga väetiseliigi puhul on esitatud erinõuded, näiteks toiteelementide sisaldus, toiteelementide lahustuvus või töötlemismeetodid. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisas esitatakse ühtlustamiseeskirjadega reguleeritud väetiseliikide ammendav nimekiri. Iga väetiseliigi puhul on esitatud erinõuded, näiteks toiteelementide sisaldus, toiteelementide lahustuvus või töötlemismeetodid.

| (5) | Määrust (EÜ) nr 2003/2003 kohaldatakse peamiselt mineraalväetiste suhtes. Mõne käsitletud väetiseliigi fosforisisaldus on 5 või enam massiprotsenti fosforpentaoksiidi (P2O5) ekvivalenti. |
| --- | --- |

(5)

Määrust (EÜ) nr 2003/2003 kohaldatakse peamiselt mineraalväetiste suhtes. Mõne käsitletud väetiseliigi fosforisisaldus on 5 või enam massiprotsenti fosforpentaoksiidi (P2O5) ekvivalenti.

2

5

| (6) | Määruse (EÜ) nr 2003/2003 artiklis 5 on kehtestatud EÜ väetiste vaba ringluse põhimõte siseturul, sätestades, et liikmesriigid ei tohi koostise, identifitseerimise, märgistamise, pakendamise või muude kõnealuse määruse sätetega seotud põhjustel keelata, piirata ega takistada märget „EÜ väetis“ kandva ja selle määruse sätetele vastava väetise turuleviimist. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 2003/2003 artiklis 5 on kehtestatud EÜ väetiste vaba ringluse põhimõte siseturul, sätestades, et liikmesriigid ei tohi koostise, identifitseerimise, märgistamise, pakendamise või muude kõnealuse määruse sätetega seotud põhjustel keelata, piirata ega takistada märget „EÜ väetis“ kandva ja selle määruse sätetele vastava väetise turuleviimist.

| (7) | Määruses ei kehtestata EÜ väetistes sisalduvate saasteainete piirnorme. Seega väheste eranditega, mille aluseks on komisjoni otsused ELi toimimise lepingu vastavate sätete (3) kohaldamise kohta, liiguvad siseturul vabalt EÜ väetised, mille fosforisisaldus on vähemalt 5 % P2O5, olenemata kaadmiumisisaldusest. |
| --- | --- |

(7)

Määruses ei kehtestata EÜ väetistes sisalduvate saasteainete piirnorme. Seega väheste eranditega, mille aluseks on komisjoni otsused ELi toimimise lepingu vastavate sätete (3) kohaldamise kohta, liiguvad siseturul vabalt EÜ väetised, mille fosforisisaldus on vähemalt 5 % P2O5, olenemata kaadmiumisisaldusest.

3

2

5

| (8) | Komisjoni kavatsusest tegeleda juhusliku kaadmiumisisaldusega mineraalväetistes teatati siiski juba määruse (EÜ) nr 2003/2003 põhjenduses 15: „Väetised võivad olla saastatud ainetega, mis võivad kujutada ohtu inimese ja loomade tervisele ja keskkonnale. Lisaks toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee arvamusele kavatseb komisjon selgitada küsimust juhuslike kaadmiumilisandite sisaldusest mineraalväetistes ning teeb vajaduse korral ettepaneku Euroopa Parlamendile ja nõukogule asjakohase määruse vastuvõtmiseks. Vajaduse korral vaadatakse samal viisil läbi ka küsimus muude saasteainete kohta“. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni kavatsusest tegeleda juhusliku kaadmiumisisaldusega mineraalväetistes teatati siiski juba määruse (EÜ) nr 2003/2003 põhjenduses 15: „Väetised võivad olla saastatud ainetega, mis võivad kujutada ohtu inimese ja loomade tervisele ja keskkonnale. Lisaks toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee arvamusele kavatseb komisjon selgitada küsimust juhuslike kaadmiumilisandite sisaldusest mineraalväetistes ning teeb vajaduse korral ettepaneku Euroopa Parlamendile ja nõukogule asjakohase määruse vastuvõtmiseks. Vajaduse korral vaadatakse samal viisil läbi ka küsimus muude saasteainete kohta“.

1.2.2.   Määrus (EL) nr 2019/1009

Määrus (EL) nr 2019/1009

| (9) | Määrusega (EL) 2019/1009 on kehtestatud ühtlustamiseeskirjad „ELi väetisetoodete“ kohta. Sellega tunnistatakse määrus (EÜ) nr 2003/2003 alates 16. juulist 2022 kehtetuks. |
| --- | --- |

(9)

Määrusega (EL) 2019/1009 on kehtestatud ühtlustamiseeskirjad „ELi väetisetoodete“ kohta. Sellega tunnistatakse määrus (EÜ) nr 2003/2003 alates 16. juulist 2022 kehtetuks.

| (10) | ELi väetisetooted on väetisetooted, millel on siseturul kättesaadavaks tegemise ajal CE-märgis. ELi väetisetoode peab vastama määruses (EL) 2019/1009 asjaomase toote toimekategooriale ja koostisainete kategooriale või kategooriatele kehtestatud nõuetele ning olema märgistatud vastavalt määruses sätestatud märgistusnõuetele. ELi väetisetoodetel on seitse toote toimekategooriat, millest üks hõlmab väetisi. |
| --- | --- |

(10)

ELi väetisetooted on väetisetooted, millel on siseturul kättesaadavaks tegemise ajal CE-märgis. ELi väetisetoode peab vastama määruses (EL) 2019/1009 asjaomase toote toimekategooriale ja koostisainete kategooriale või kategooriatele kehtestatud nõuetele ning olema märgistatud vastavalt määruses sätestatud märgistusnõuetele. ELi väetisetoodetel on seitse toote toimekategooriat, millest üks hõlmab väetisi.

| (11) | Määrus (EL) 2019/1009 hõlmab mineraalväetisi üldisemal viisil kui määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisa, kui täidetud on teatud üldised kvaliteedi- ja ohutusnõuded. Peale selle kohaldatakse määrust (EL) 2019/1009 orgaaniliste ja orgaanilis-mineraalsete väetiste suhtes, mis ei kuulu määruse (EÜ) nr 2003/2003 sisulisse kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(11)

Määrus (EL) 2019/1009 hõlmab mineraalväetisi üldisemal viisil kui määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisa, kui täidetud on teatud üldised kvaliteedi- ja ohutusnõuded. Peale selle kohaldatakse määrust (EL) 2019/1009 orgaaniliste ja orgaanilis-mineraalsete väetiste suhtes, mis ei kuulu määruse (EÜ) nr 2003/2003 sisulisse kohaldamisalasse.

| (12) | Määrusega (EL) 2019/1009 võetakse liidu tasandil kasutusele mõiste „fosforväetised“ makrotoitaineid sisaldavate mineraalväetiste või orgaanilis-mineraalsete väetiste kohta, mis sisaldavad fosforit vähemalt 5 % P2O5. |
| --- | --- |

(12)

Määrusega (EL) 2019/1009 võetakse liidu tasandil kasutusele mõiste „fosforväetised“ makrotoitaineid sisaldavate mineraalväetiste või orgaanilis-mineraalsete väetiste kohta, mis sisaldavad fosforit vähemalt 5 % P2O5.

2

5

| (13) | Määrusega kehtestatakse liidu tasandil esimest korda ELi väetisetoodetes sisalduvate saasteainete piirnormid. Määruse (EL) 2019/1009 I lisa PFC 1(B) punkti 3 alapunkti a alapunkti ii (orgaanilis-mineraalne väetis) ja PFC 1(C)(I) punkti 2 alapunkti a alapunkti ii (makrotoitaineid sisaldav mineraalväetis) alusel ei tohi fosforväetiste kaadmiumisisaldus ületada piirnormi 60 mg/kg P2O5 kohta. |
| --- | --- |

(13)

Määrusega kehtestatakse liidu tasandil esimest korda ELi väetisetoodetes sisalduvate saasteainete piirnormid. Määruse (EL) 2019/1009 I lisa PFC 1(B) punkti 3 alapunkti a alapunkti ii (orgaanilis-mineraalne väetis) ja PFC 1(C)(I) punkti 2 alapunkti a alapunkti ii (makrotoitaineid sisaldav mineraalväetis) alusel ei tohi fosforväetiste kaadmiumisisaldus ületada piirnormi 60 mg/kg P2O5 kohta.

2

5

| (14) | Vaba liikumise põhimõte on sätestatud määruse (EL) 2019/1009 artikli 3 lõikes 1, mille kohaselt liikmesriigid ei takista koostise, märgistamise või muude selle määrusega hõlmatud aspektidega seotud põhjustel selliste ELi väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemist, mis vastavad selle määruse nõuetele. Vastavalt määruse (EL) 2019/1009 artikli 3 lõikele 2 võivad liikmesriigid, kes kohaldavad 14. juulil 2019 kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikega 4 erandit määrusest (EÜ) nr 2003/2003 seoses väetiste kaadmiumisisaldusega, fosforväetiste puhul jätkuvalt kohaldada väetiste kaadmiumisisaldusele oma riigisiseseid piirnorme ajani, mil liidu tasandil hakatakse kohaldama fosforväetiste kaadmiumisisalduse ühtlustatud piirnormi, mis vastab asjaomases liikmesriigis kohaldatavale piirnormile või on sellest madalam. |
| --- | --- |

(14)

Vaba liikumise põhimõte on sätestatud määruse (EL) 2019/1009 artikli 3 lõikes 1, mille kohaselt liikmesriigid ei takista koostise, märgistamise või muude selle määrusega hõlmatud aspektidega seotud põhjustel selliste ELi väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemist, mis vastavad selle määruse nõuetele. Vastavalt määruse (EL) 2019/1009 artikli 3 lõikele 2 võivad liikmesriigid, kes kohaldavad 14. juulil 2019 kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikega 4 erandit määrusest (EÜ) nr 2003/2003 seoses väetiste kaadmiumisisaldusega, fosforväetiste puhul jätkuvalt kohaldada väetiste kaadmiumisisaldusele oma riigisiseseid piirnorme ajani, mil liidu tasandil hakatakse kohaldama fosforväetiste kaadmiumisisalduse ühtlustatud piirnormi, mis vastab asjaomases liikmesriigis kohaldatavale piirnormile või on sellest madalam.

| (15) | Lisaks sellele on komisjon kohustatud vaatama hiljemalt 16. juuliks 2026 läbi fosforväetiste kaadmiumisisalduse piirnormid, et hinnata, kas neid piirnorme on võimalik vähendada madalamale asjakohasele tasemele. Komisjon peab arvestama keskkonnategureid, eelkõige mulla- ja kliimatingimusi, tervisega seotud tegureid, samuti sotsiaal-majanduslikke tegureid, sealhulgas varustuskindlusega seotud kaalutlusi. |
| --- | --- |

(15)

Lisaks sellele on komisjon kohustatud vaatama hiljemalt 16. juuliks 2026 läbi fosforväetiste kaadmiumisisalduse piirnormid, et hinnata, kas neid piirnorme on võimalik vähendada madalamale asjakohasele tasemele. Komisjon peab arvestama keskkonnategureid, eelkõige mulla- ja kliimatingimusi, tervisega seotud tegureid, samuti sotsiaal-majanduslikke tegureid, sealhulgas varustuskindlusega seotud kaalutlusi.

1.2.3.   Vabatahtlik kord

Vabatahtlik kord

| (16) | ELi väetisetoodete turg on vaid osaliselt ühtlustatud. |
| --- | --- |

(16)

ELi väetisetoodete turg on vaid osaliselt ühtlustatud.

| (17) | Määrusega (EÜ) nr 2003/2003 tahetakse siseturul tagada EÜ väetiste vaba ringlus. See ei mõjuta aga niinimetatud riigisisese kasutusega väetisi, mis on liikmesriikide turule lastud vastavalt siseriiklikele õigusaktidele. Tootjad saavad valida, kas turustada väetist „EÜ väetisena“ või „riigisisese kasutusega väetisena“. |
| --- | --- |

(17)

Määrusega (EÜ) nr 2003/2003 tahetakse siseturul tagada EÜ väetiste vaba ringlus. See ei mõjuta aga niinimetatud riigisisese kasutusega väetisi, mis on liikmesriikide turule lastud vastavalt siseriiklikele õigusaktidele. Tootjad saavad valida, kas turustada väetist „EÜ väetisena“ või „riigisisese kasutusega väetisena“.

| (18) | Määruses (EL) 2019/1009 on säilitatud vabatahtlik kord muutmatul kujul. See tagab siseturul ELi väetisetoodete vaba liikumise ja lubab jätkuvalt lasta turule riigisisese kasutusega väetisetooteid. Valiku teeb tootja. |
| --- | --- |

(18)

Määruses (EL) 2019/1009 on säilitatud vabatahtlik kord muutmatul kujul. See tagab siseturul ELi väetisetoodete vaba liikumise ja lubab jätkuvalt lasta turule riigisisese kasutusega väetisetooteid. Valiku teeb tootja.

| (19) | Nii määruse (EÜ) nr 2003/2003 kui ka määruse (EL) 2019/1009 kohaselt ei tohi liikmesriigid takistada nõuetele vastavate EÜ väetiste ja vastavalt ELi väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemist muu hulgas kaadmiumisisaldusega seotud põhjustel. |
| --- | --- |

(19)

Nii määruse (EÜ) nr 2003/2003 kui ka määruse (EL) 2019/1009 kohaselt ei tohi liikmesriigid takistada nõuetele vastavate EÜ väetiste ja vastavalt ELi väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemist muu hulgas kaadmiumisisaldusega seotud põhjustel.

| (20) | Siiski võivad liikmesriigid säilitada või kasutusele võtta mis tahes piirnormid, mida peetakse asjakohaseks saasteainete puhul riigisisese kasutusega väetisetoodetes, mis jäävad väljapoole määruse (EL) 2019/1009 kohaldamisala. Iga liikmesriik on suuremal või vähemal määral mures ohu pärast, mida tekitab kaadmiumi akumuleerumine taimekasvatuse pikaajalisele kestlikkusele. Enamik liikmesriike on juba kehtestanud eeskirjad, millega piiratakse riigisisese kasutusega väetisetoodete kaadmiumisisaldust, et vähendada kaadmiumi heidet keskkonda ja seeläbi inimeste kokkupuudet kaadmiumiga. Käesolevas otsuses ei viidata seda tüüpi eeskirjadele. |
| --- | --- |

(20)

Siiski võivad liikmesriigid säilitada või kasutusele võtta mis tahes piirnormid, mida peetakse asjakohaseks saasteainete puhul riigisisese kasutusega väetisetoodetes, mis jäävad väljapoole määruse (EL) 2019/1009 kohaldamisala. Iga liikmesriik on suuremal või vähemal määral mures ohu pärast, mida tekitab kaadmiumi akumuleerumine taimekasvatuse pikaajalisele kestlikkusele. Enamik liikmesriike on juba kehtestanud eeskirjad, millega piiratakse riigisisese kasutusega väetisetoodete kaadmiumisisaldust, et vähendada kaadmiumi heidet keskkonda ja seeläbi inimeste kokkupuudet kaadmiumiga. Käesolevas otsuses ei viidata seda tüüpi eeskirjadele.

| (21) | Seega kehtivad liidu ühtlustamiseeskirjad koos väetisetoodete suhtes kohaldatavate siseriiklike normidega. |
| --- | --- |

(21)

Seega kehtivad liidu ühtlustamiseeskirjad koos väetisetoodete suhtes kohaldatavate siseriiklike normidega.

1.3.   Teatatud siseriiklikud normid

Teatatud siseriiklikud normid

| (22) | Ungari teatatud siseriiklikud normid („teatatud siseriiklikud normid“) sisalduvad Ungari põllumajandus- ja maaelu arengu ministri 18. mai 2006. aasta dekreedis nr 36/2006 väetisetoodete lubamise, ladustamise, turustamise ja kasutamise kohta. Dekreet nr 36/2006 sisaldab teatavaid tingimusi. Eelkõige kehtestatakse dekreedi 3. lisa punktis 1.2 kaadmiumile riiklik piirnorm 20 mg ühe kilogrammi P2O5 kohta. Seda piirnormi kohaldatakse kolmele riigisisesele väetisekategooriale: fosforväetised, lämmastik-fosfor-kaaliumväetised (NPK-väetised) ja NPK + mikrotoitaineid sisaldavad väetised nende P2O5-sisaldusest olenemata. Oma 27. septembri 2019. aasta kirjas kinnitas Ungari, et seda piirnormi EÜ väetiste suhtes ei kohaldata. |
| --- | --- |

(22)

Ungari teatatud siseriiklikud normid („teatatud siseriiklikud normid“) sisalduvad Ungari põllumajandus- ja maaelu arengu ministri 18. mai 2006. aasta dekreedis nr 36/2006 väetisetoodete lubamise, ladustamise, turustamise ja kasutamise kohta. Dekreet nr 36/2006 sisaldab teatavaid tingimusi. Eelkõige kehtestatakse dekreedi 3. lisa punktis 1.2 kaadmiumile riiklik piirnorm 20 mg ühe kilogrammi P2O5 kohta. Seda piirnormi kohaldatakse kolmele riigisisesele väetisekategooriale: fosforväetised, lämmastik-fosfor-kaaliumväetised (NPK-väetised) ja NPK + mikrotoitaineid sisaldavad väetised nende P2O5-sisaldusest olenemata. Oma 27. septembri 2019. aasta kirjas kinnitas Ungari, et seda piirnormi EÜ väetiste suhtes ei kohaldata.

2

5

2

5

| (23) | Ungari on oma teatises ja komisjonile esitatud lisateabes täpsustanud, et kavatseb eespool osutatud piirnormi kohaldada määrusega (EL) 2019/1009 hõlmatud ja Ungari turul kättesaadavaks tehtud mineraal- ja orgaanilis-mineraalsete väetiste suhtes. Kinnitamise korral kohaldatakse siseriiklikke norme vaid erandina määruse (EL) 2019/1009 fosforväetisi käsitlevatest sätetest I lisa II osa PFC 1(B) punkti 3 alapunkti a alapunktis ii ja PFC 1(C)(I) punkti 2 a alapunktis ii. Kõnealustes sätetes käsitletakse mineraal- ja orgaanilis-mineraalseid väetisi, mille fosfori üldsisaldus on 5 või enam massiprotsenti fosforpentaoksiidi (P2O5) ekvivalenti. |
| --- | --- |

(23)

Ungari on oma teatises ja komisjonile esitatud lisateabes täpsustanud, et kavatseb eespool osutatud piirnormi kohaldada määrusega (EL) 2019/1009 hõlmatud ja Ungari turul kättesaadavaks tehtud mineraal- ja orgaanilis-mineraalsete väetiste suhtes. Kinnitamise korral kohaldatakse siseriiklikke norme vaid erandina määruse (EL) 2019/1009 fosforväetisi käsitlevatest sätetest I lisa II osa PFC 1(B) punkti 3 alapunkti a alapunktis ii ja PFC 1(C)(I) punkti 2 a alapunktis ii. Kõnealustes sätetes käsitletakse mineraal- ja orgaanilis-mineraalseid väetisi, mille fosfori üldsisaldus on 5 või enam massiprotsenti fosforpentaoksiidi (P2O5) ekvivalenti.

2

5

| (24) | Muude dekreedi nr 36/2006 tingimuste kui kaadmiumi piirnormide kohta on Ungari kinnitanud, et neid teisi tingimusi ei tule lugeda teatatud siseriiklikeks normideks, mis on erandid määrusest (EL) 2019/1009 ja mille komisjon peab kinnitama, kuivõrd Ungari ei kavatse muus osas kui kaadmium piirnorm määrusest kõrvale kalduda. |
| --- | --- |

(24)

Muude dekreedi nr 36/2006 tingimuste kui kaadmiumi piirnormide kohta on Ungari kinnitanud, et neid teisi tingimusi ei tule lugeda teatatud siseriiklikeks normideks, mis on erandid määrusest (EL) 2019/1009 ja mille komisjon peab kinnitama, kuivõrd Ungari ei kavatse muus osas kui kaadmium piirnorm määrusest kõrvale kalduda.

1.4.   Menetlus

Menetlus

| (25) | Määruse (EL) 2019/1009 vastuvõtmise ajal allkirjastas Ungari koos Slovakkia ja Tšehhi Vabariigiga poliitilise deklaratsiooni, milles väljendati kahetsust fosforväetiste kaadmiumi piirnormi käsitleva lõpliku kompromissi vähese ambitsioonikuse üle ning avaldati juba toetust ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 alusel tehtavatele riiklikele eranditele. |
| --- | --- |

(25)

Määruse (EL) 2019/1009 vastuvõtmise ajal allkirjastas Ungari koos Slovakkia ja Tšehhi Vabariigiga poliitilise deklaratsiooni, milles väljendati kahetsust fosforväetiste kaadmiumi piirnormi käsitleva lõpliku kompromissi vähese ambitsioonikuse üle ning avaldati juba toetust ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 alusel tehtavatele riiklikele eranditele.

| (26) | Ungari teatas komisjonile 17. juuli 2019. aasta kirjas, mis registreeriti 19. juulil 2019, kavatsusest säilitada erandina määrusest (EL) 2019/1009 fosforväetiste kaadmiumisisaldust käsitlevad siseriiklikud normid. Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 4 koostoimes artikliga 36 on Ungari põhjenduse aluseks olulised vajadused seoses mulla pikaajalise kaitsega ja sellest tuleneva inimeste tervise ja keskkonna kaitsega. |
| --- | --- |

(26)

Ungari teatas komisjonile 17. juuli 2019. aasta kirjas, mis registreeriti 19. juulil 2019, kavatsusest säilitada erandina määrusest (EL) 2019/1009 fosforväetiste kaadmiumisisaldust käsitlevad siseriiklikud normid. Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 4 koostoimes artikliga 36 on Ungari põhjenduse aluseks olulised vajadused seoses mulla pikaajalise kaitsega ja sellest tuleneva inimeste tervise ja keskkonna kaitsega.

| (27) | 26. juuli 2019. aasta kirjas kinnitas komisjon teatise kättesaamist ja teatas Ungari ametiasutustele, et teatise läbivaatamise kuuekuuline ajavahemik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 6 algas 20. juulil 2019. |
| --- | --- |

(27)

26. juuli 2019. aasta kirjas kinnitas komisjon teatise kättesaamist ja teatas Ungari ametiasutustele, et teatise läbivaatamise kuuekuuline ajavahemik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 6 algas 20. juulil 2019.

| (28) | ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 alusel esitatud teatise toetuseks saatsid Ungari ametiasutused 27. septembri 2019. aasta ja 15. oktoobri 2019. aasta kirjas komisjonile lisateavet. Teabes selgitatakse nende siseriiklike normide kohaldamisala, mida Ungari soovib säilitada, ning esitatakse üksikasjalikud andmed Ungari väetiseturu kohta. |
| --- | --- |

(28)

ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 alusel esitatud teatise toetuseks saatsid Ungari ametiasutused 27. septembri 2019. aasta ja 15. oktoobri 2019. aasta kirjas komisjonile lisateavet. Teabes selgitatakse nende siseriiklike normide kohaldamisala, mida Ungari soovib säilitada, ning esitatakse üksikasjalikud andmed Ungari väetiseturu kohta.

| (29) | Lisaks avaldas komisjon teatise Euroopa Liidu Teatajas, (4) et teavitada huvitatud isikuid Ungari kavatsusest siseriiklikud normid säilitada, samuti taotluse põhjendustest. Komisjon teavitas 19. novembri 2019. aasta kirjas teatisest ka teisi liikmesriike ning andis neile võimaluse esitada 30 päeva jooksul selle kohta märkusi. |
| --- | --- |

(29)

Lisaks avaldas komisjon teatise Euroopa Liidu Teatajas, (4) et teavitada huvitatud isikuid Ungari kavatsusest siseriiklikud normid säilitada, samuti taotluse põhjendustest. Komisjon teavitas 19. novembri 2019. aasta kirjas teatisest ka teisi liikmesriike ning andis neile võimaluse esitada 30 päeva jooksul selle kohta märkusi.

Euroopa Liidu Teatajas,

4

| (30) | Komisjon sai tähtaja jooksul märkused kahelt liikmesriigilt, täpsemalt Lätilt ja Tšehhi Vabariigilt. Läti teatas, et tal ei ole vastuväiteid Ungari kavatsusele säilitada siseriiklikud normid, mis kalduvad kõrvale fosforväetiste kaadmiumisisalduse piirmäära käsitlevatest määruse (EL) 2019/1009 sätetest. Tšehhi Vabariik mainis, et tal ei ole teatise kohta märkusi. Pärast teatise avaldamist Euroopa Liidu Teatajas märkusi ei laekunud. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon sai tähtaja jooksul märkused kahelt liikmesriigilt, täpsemalt Lätilt ja Tšehhi Vabariigilt. Läti teatas, et tal ei ole vastuväiteid Ungari kavatsusele säilitada siseriiklikud normid, mis kalduvad kõrvale fosforväetiste kaadmiumisisalduse piirmäära käsitlevatest määruse (EL) 2019/1009 sätetest. Tšehhi Vabariik mainis, et tal ei ole teatise kohta märkusi. Pärast teatise avaldamist Euroopa Liidu Teatajas märkusi ei laekunud.

Euroopa Liidu Teatajas

| (31) | Oma 17. jaanuaril 2020 (5) teatatud otsuses leidis komisjon, et vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 6 kolmandale lõigule ning pidades silmas küsimuse keerukust ja et pikendusest kui sellisest ei tulene ohtu inimeste tervisele, on põhjendatud pikendada ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 6 esimeses lõigus osutatud ajavahemikku järgmiseks kuuekuuliseks perioodiks, mis lõpeb 20. juulil 2020. Kuivõrd küsimuse keerukus oli seotud vastuvõetavuse tingimustega, otsustas komisjon teatise vastuvõetavuse üle käesolevas otsuses. |
| --- | --- |

(31)

Oma 17. jaanuaril 2020 (5) teatatud otsuses leidis komisjon, et vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 6 kolmandale lõigule ning pidades silmas küsimuse keerukust ja et pikendusest kui sellisest ei tulene ohtu inimeste tervisele, on põhjendatud pikendada ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 6 esimeses lõigus osutatud ajavahemikku järgmiseks kuuekuuliseks perioodiks, mis lõpeb 20. juulil 2020. Kuivõrd küsimuse keerukus oli seotud vastuvõetavuse tingimustega, otsustas komisjon teatise vastuvõetavuse üle käesolevas otsuses.

5

2.   HINDAMINE

HINDAMINE

2.1.   Vastuvõetavus

Vastuvõetavus

| (32) | ELi toimimise lepingu artikli 114 lõigete 4 ja 6 alusel võib liikmesriik pärast ühtlustamismeetme vastuvõtmist säilitada oma rangemad siseriiklikud normid ELi toimimise lepingu artiklis 36 osutatud oluliste vajaduste tõttu või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsega, tingimusel et ta teatab nendest siseriiklikest normidest komisjonile ja komisjon kiidab need heaks |
| --- | --- |

(32)

ELi toimimise lepingu artikli 114 lõigete 4 ja 6 alusel võib liikmesriik pärast ühtlustamismeetme vastuvõtmist säilitada oma rangemad siseriiklikud normid ELi toimimise lepingu artiklis 36 osutatud oluliste vajaduste tõttu või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsega, tingimusel et ta teatab nendest siseriiklikest normidest komisjonile ja komisjon kiidab need heaks

| (33) | Ungari palub komisjonil teha erand, mis lubaks Ungaris turule lasta ainult neid fosforväetisi, mille fosforpentaoksiidi (P2O5) sisaldus on vähemalt 5 % P2O5, mis ei sisalda üle 20 mg kaadmiumi ühe kg P2O5 kohta. Ungari selgitab 27. septembri 2019. aasta kirjas, et ta kavatseb säilitada erandi fosforväetiste kohta kehtestatud kaadmiumisisalduse piirnormist nii makrotoitaineid sisaldavate mineraalväetiste kui ka orgaanilis-mineraalsete väetiste puhul. |
| --- | --- |

(33)

Ungari palub komisjonil teha erand, mis lubaks Ungaris turule lasta ainult neid fosforväetisi, mille fosforpentaoksiidi (P2O5) sisaldus on vähemalt 5 % P2O5, mis ei sisalda üle 20 mg kaadmiumi ühe kg P2O5 kohta. Ungari selgitab 27. septembri 2019. aasta kirjas, et ta kavatseb säilitada erandi fosforväetiste kohta kehtestatud kaadmiumisisalduse piirnormist nii makrotoitaineid sisaldavate mineraalväetiste kui ka orgaanilis-mineraalsete väetiste puhul.

2

5

2

5

2

5

| (34) | Taotluse vastuvõetavuse kindlakstegemiseks peab komisjon hindama, kas asjaomased teatatud siseriiklikud normid on varem kehtinud meede, mis kaldub kõrvale äsja kasutusele võetud ühtlustamiseeskirjast, ja kas need on rangemad. |
| --- | --- |

(34)

Taotluse vastuvõetavuse kindlakstegemiseks peab komisjon hindama, kas asjaomased teatatud siseriiklikud normid on varem kehtinud meede, mis kaldub kõrvale äsja kasutusele võetud ühtlustamiseeskirjast, ja kas need on rangemad.

2.1.1.   Teatatud siseriiklike normide varasem olemasolu

Teatatud siseriiklike normide varasem olemasolu

| (35) | Käesolevas hinnangus on oluline võtta arvesse praeguse olukorra erilist keerukust. |
| --- | --- |

(35)

Käesolevas hinnangus on oluline võtta arvesse praeguse olukorra erilist keerukust.

| (36) | Esiteks asendatakse määruses (EÜ) nr 2003/2003 sätestatud kitsalt määratletud EÜ väetiseliikide ammendav loetelu täiesti erineva reguleerimiskorraga. Määrusega (EL) 2019/1009 asendatakse need väetiseliigid palju üldisemate väetisekategooriatega ning laiendatakse ühtlustamise kohaldamisala muudele tootekategooriatele kui väetised. Teisisõnu, kuigi määrus (EL) 2019/1009 hõlmab kõiki tooteid, mis olid varem määruse (EÜ) 2003/2003 alusel ühtlustatud, on see laiendatud reguleerimisalasse kuuluvate teatud väetiskategooriate puhul esimene ELi ühtlustamismeede. |
| --- | --- |

(36)

Esiteks asendatakse määruses (EÜ) nr 2003/2003 sätestatud kitsalt määratletud EÜ väetiseliikide ammendav loetelu täiesti erineva reguleerimiskorraga. Määrusega (EL) 2019/1009 asendatakse need väetiseliigid palju üldisemate väetisekategooriatega ning laiendatakse ühtlustamise kohaldamisala muudele tootekategooriatele kui väetised. Teisisõnu, kuigi määrus (EL) 2019/1009 hõlmab kõiki tooteid, mis olid varem määruse (EÜ) 2003/2003 alusel ühtlustatud, on see laiendatud reguleerimisalasse kuuluvate teatud väetiskategooriate puhul esimene ELi ühtlustamismeede.

| (37) | Teiseks, kuigi määrusega (EÜ) nr 2003/2003 ühtlustatakse EÜ väetisi, ei kehtestata sellega kaadmiumi ühtlustatud piirnormi. Teisisõnu, kuigi mõnede teatatud siseriiklike normidega hõlmatud väetiste suhtes on ühtlustamismeetmeid juba kohaldatud, ei ole need ühtlustamismeetmed seni olnud suunatud ohule, mida teatatud siseriiklike normidega püütakse kõrvaldada. |
| --- | --- |

(37)

Teiseks, kuigi määrusega (EÜ) nr 2003/2003 ühtlustatakse EÜ väetisi, ei kehtestata sellega kaadmiumi ühtlustatud piirnormi. Teisisõnu, kuigi mõnede teatatud siseriiklike normidega hõlmatud väetiste suhtes on ühtlustamismeetmeid juba kohaldatud, ei ole need ühtlustamismeetmed seni olnud suunatud ohule, mida teatatud siseriiklike normidega püütakse kõrvaldada.

| (38) | Kolmandaks, Ungari ei taotlenud erandit määrusest (EÜ) nr 2003/2003 ega kohalda praegu EÜ väetiste suhtes ühtegi kaadmiumi piirnormi. |
| --- | --- |

(38)

Kolmandaks, Ungari ei taotlenud erandit määrusest (EÜ) nr 2003/2003 ega kohalda praegu EÜ väetiste suhtes ühtegi kaadmiumi piirnormi.

| (39) | Selline keerukus tõstatab küsimuse, kas teatatud siseriiklike normide jõusolekut saab pidada säilitatuks ja kas neist normidest tuleb komisjonile ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 kohaselt teatada seoses määrusega (EL) 2019/1009, võttes samal ajal arvesse määrusega (EÜ) nr 2003/2003 kehtestatud ühtlustamist. |
| --- | --- |

(39)

Selline keerukus tõstatab küsimuse, kas teatatud siseriiklike normide jõusolekut saab pidada säilitatuks ja kas neist normidest tuleb komisjonile ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 kohaselt teatada seoses määrusega (EL) 2019/1009, võttes samal ajal arvesse määrusega (EÜ) nr 2003/2003 kehtestatud ühtlustamist.

| (40) | Ühest küljest laiendatakse määruse (EL) 2019/1009 artikli 3 lõikega 2 varasemaid määruse (EÜ) nr 2003/2003 artikli 5 erandeid määruse (EL) 2019/1009 artikli 3 lõikele 1, võimaldades vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikel 4 põhinevatele teatistele ja ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikel 6 põhinevatele komisjoni otsustele olemasolevate riiklike meetmete õigusjärgset kohaldamist väetistele, mis on hõlmatud määruses (EÜ) nr 2003/2003 sätestatud ühtlustamisega, nii et need meetmed kehtivad ka ELi väetisetoodete kohta, mis kuuluvad määruse (EL) 2019/1009 äsja laiendatud ühtlustamise kohaldamisalasse esimest korda. Samuti kinnitab see, et määrusega (EL) 2019/1009 jätkatakse määrusega (EÜ) nr 2003/2003 alustatud ühtlustamist. |
| --- | --- |

(40)

Ühest küljest laiendatakse määruse (EL) 2019/1009 artikli 3 lõikega 2 varasemaid määruse (EÜ) nr 2003/2003 artikli 5 erandeid määruse (EL) 2019/1009 artikli 3 lõikele 1, võimaldades vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikel 4 põhinevatele teatistele ja ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikel 6 põhinevatele komisjoni otsustele olemasolevate riiklike meetmete õigusjärgset kohaldamist väetistele, mis on hõlmatud määruses (EÜ) nr 2003/2003 sätestatud ühtlustamisega, nii et need meetmed kehtivad ka ELi väetisetoodete kohta, mis kuuluvad määruse (EL) 2019/1009 äsja laiendatud ühtlustamise kohaldamisalasse esimest korda. Samuti kinnitab see, et määrusega (EL) 2019/1009 jätkatakse määrusega (EÜ) nr 2003/2003 alustatud ühtlustamist.

| (41) | Teisalt kinnitab määruse (EL) 2019/1009 põhjendus 11, et seadusandja leidis ELi toimimise lepingu artikli 114 lõiget 4 ümber sõnastades, et ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 kohastel hindamistel tuleks arvesse võtta määrust (EL) 2019/1009:

  „Mitu liikmesriiki on kehtestanud inimtervise ja keskkonna kaitsmisega seotud põhjustel riigisisesed õigusnormid, millega piiratakse fosforväetiste kaadmiumisisaldust. Kui liikmesriik pärast seda, kui käesoleva määrusega on ühtlustatud piirnormid vastu võetud, peab vajalikuks nimetatud õigusnormid kehtima jätta, ja kui ühtlustatud piirnormid on juba kehtivate riigisiseste piirnormidega võrdsed või nendest madalamad, peaks liikmesriik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 4 komisjoni nendest teavitama. Lisaks peaks liikmesriik, kui ta peab vajalikuks selles liikmesriigis pärast käesoleva määruse vastuvõtmist ilmneva probleemi tõttu kehtestada keskkonna või töökeskkonna kaitsega seotud uutel teaduslikel tõenditel põhinevaid riigisiseseid norme, näiteks fosforväetistes kaadmiumisisalduse piiramiseks, teavitama kavandatavatest normidest ja nende kehtestamise põhjustest vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 5 komisjoni. [...]“. |
| --- | --- |

(41)

Teisalt kinnitab määruse (EL) 2019/1009 põhjendus 11, et seadusandja leidis ELi toimimise lepingu artikli 114 lõiget 4 ümber sõnastades, et ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 kohastel hindamistel tuleks arvesse võtta määrust (EL) 2019/1009:

„Mitu liikmesriiki on kehtestanud inimtervise ja keskkonna kaitsmisega seotud põhjustel riigisisesed õigusnormid, millega piiratakse fosforväetiste kaadmiumisisaldust. Kui liikmesriik pärast seda, kui käesoleva määrusega on ühtlustatud piirnormid vastu võetud, peab vajalikuks nimetatud õigusnormid kehtima jätta, ja kui ühtlustatud piirnormid on juba kehtivate riigisiseste piirnormidega võrdsed või nendest madalamad, peaks liikmesriik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 4 komisjoni nendest teavitama. Lisaks peaks liikmesriik, kui ta peab vajalikuks selles liikmesriigis pärast käesoleva määruse vastuvõtmist ilmneva probleemi tõttu kehtestada keskkonna või töökeskkonna kaitsega seotud uutel teaduslikel tõenditel põhinevaid riigisiseseid norme, näiteks fosforväetistes kaadmiumisisalduse piiramiseks, teavitama kavandatavatest normidest ja nende kehtestamise põhjustest vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 5 komisjoni. [...]“.

| (42) | Seda tõlgendust toetab ka erinevus määruse (EÜ) nr 2003/2003 ja määruse (EL) 2019/1009 sisulises kohaldamisalades, kus määrus (EL) 2019/1009 asendab määruse (EÜ) nr 2003/2003 mitte ainult laiendatud kohaldamisalaga, vaid ka täiesti erineva reguleerimiskorraga. |
| --- | --- |

(42)

Seda tõlgendust toetab ka erinevus määruse (EÜ) nr 2003/2003 ja määruse (EL) 2019/1009 sisulises kohaldamisalades, kus määrus (EL) 2019/1009 asendab määruse (EÜ) nr 2003/2003 mitte ainult laiendatud kohaldamisalaga, vaid ka täiesti erineva reguleerimiskorraga.

| (43) | Samuti võib märkida, et varasematel juhtudel, kui olemasolev ühtlustamismeede asendati uuega, on Euroopa Liidu Kohus (edaspidi „kohus“) viidanud üksnes äsja vastuvõetud ühtlustamismeetmele kui meetmele, mida tuleks ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 kohasel hindamisel arvesse võtta (6). |
| --- | --- |

(43)

Samuti võib märkida, et varasematel juhtudel, kui olemasolev ühtlustamismeede asendati uuega, on Euroopa Liidu Kohus (edaspidi „kohus“) viidanud üksnes äsja vastuvõetud ühtlustamismeetmele kui meetmele, mida tuleks ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 kohasel hindamisel arvesse võtta (6).

6

| (44) | Järelikult kuna määrus (EL) 2019/1009 on ühtlustamismeede, mida tuleks kaaluda seoses ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 kohaselt teatatud siseriiklike normidega, tuleb komisjonil vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 4 kindlaks teha, kas teatatud siseriiklikud normid olid olemas enne seda määrust. |
| --- | --- |

(44)

Järelikult kuna määrus (EL) 2019/1009 on ühtlustamismeede, mida tuleks kaaluda seoses ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 kohaselt teatatud siseriiklike normidega, tuleb komisjonil vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 4 kindlaks teha, kas teatatud siseriiklikud normid olid olemas enne seda määrust.

| (45) | Neljandaks toimivad nii määrus (EL) 2019/1009 kui ka määrus (EÜ) nr 2003/2003 koos eespool kirjeldatud vabatahtliku korraga, mis tähendab, et riiklikud eeskirjad võivad kehtida koos ELi ühtlustamiseeskirjadega sama sisulise kohaldamisala piires kui ühtlustamiseeskirjad, kuid üksnes toodete suhtes, mida ühtlustamiseeskirjade alusel turule ei viida. Teatatud siseriiklikke norme on seni kohaldatud vaid viimati nimetatud toodetele, st väetistele, mida põhjenduses 17 nimetatakse „riigisisese kasutusega väetisteks“. Seepärast on teatatud siseriiklike normide praegune kohaldamine selliste riigisiseste väetiste suhtes õiguspärane, sest ühtlustamiseeskirjad on väetisi turule laskvale isikule vabatahtlikud. Ungari kavatseb nüüd siiski kohaldada samu teatatud siseriiklikke norme erandina määrusest (EL) 2019/1009, kuid neid ei kohaldata erandina määrusest (EÜ) nr 2003/2003. |
| --- | --- |

(45)

Neljandaks toimivad nii määrus (EL) 2019/1009 kui ka määrus (EÜ) nr 2003/2003 koos eespool kirjeldatud vabatahtliku korraga, mis tähendab, et riiklikud eeskirjad võivad kehtida koos ELi ühtlustamiseeskirjadega sama sisulise kohaldamisala piires kui ühtlustamiseeskirjad, kuid üksnes toodete suhtes, mida ühtlustamiseeskirjade alusel turule ei viida. Teatatud siseriiklikke norme on seni kohaldatud vaid viimati nimetatud toodetele, st väetistele, mida põhjenduses 17 nimetatakse „riigisisese kasutusega väetisteks“. Seepärast on teatatud siseriiklike normide praegune kohaldamine selliste riigisiseste väetiste suhtes õiguspärane, sest ühtlustamiseeskirjad on väetisi turule laskvale isikule vabatahtlikud. Ungari kavatseb nüüd siiski kohaldada samu teatatud siseriiklikke norme erandina määrusest (EL) 2019/1009, kuid neid ei kohaldata erandina määrusest (EÜ) nr 2003/2003.

| (46) | See probleem tõstatab küsimuse, kas Ungari teatist saab pidada siseriiklike normide säilitamiseks ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 tähenduses, mitte siseriiklike normide kehtestamiseks pärast ühtlustamismeetme vastuvõtmist vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 5. |
| --- | --- |

(46)

See probleem tõstatab küsimuse, kas Ungari teatist saab pidada siseriiklike normide säilitamiseks ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 tähenduses, mitte siseriiklike normide kehtestamiseks pärast ühtlustamismeetme vastuvõtmist vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 5.

| (47) | Esiteks võib märkida, et siseriiklikud normid on nende praegusel kujul kehtinud alates 2006. aastast. Niisiis kehtisid need määruse (EL) 2019/1009 koostamise ajal ja olid seega määrusest varasemad. Ungari ei taotle seega siseriiklike normide kehtestamist pärast ühtlustamismeetme vastuvõtmist, nagu see oleks ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 5 kohase teatamise puhul. |
| --- | --- |

(47)

Esiteks võib märkida, et siseriiklikud normid on nende praegusel kujul kehtinud alates 2006. aastast. Niisiis kehtisid need määruse (EL) 2019/1009 koostamise ajal ja olid seega määrusest varasemad. Ungari ei taotle seega siseriiklike normide kehtestamist pärast ühtlustamismeetme vastuvõtmist, nagu see oleks ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 5 kohase teatamise puhul.

| (48) | Teisalt võib tekkida küsimus, kas teatatud siseriiklikud normid säilitatakse ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 tähenduses, kuna teatatud siseriiklikke norme ei kohaldata nende praegusel kujul EÜ väetiste suhtes. Siiski kavatseb Ungari teatatud siseriiklikke norme kohaldada ka ELi väetisetoodete suhtes. Selleks on vaja Ungari õigusakte kohandada. |
| --- | --- |

(48)

Teisalt võib tekkida küsimus, kas teatatud siseriiklikud normid säilitatakse ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 tähenduses, kuna teatatud siseriiklikke norme ei kohaldata nende praegusel kujul EÜ väetiste suhtes. Siiski kavatseb Ungari teatatud siseriiklikke norme kohaldada ka ELi väetisetoodete suhtes. Selleks on vaja Ungari õigusakte kohandada.

| (49) | Selleks et teha kindlaks, kas teatatud siseriiklikud normid olid eelnevalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 tähenduses olemas, kuigi neid tuleks veidi kohandada, et hõlmata ELi väetisetooteid, samas kui EÜ väetised on endiselt välja jäetud, on oluline vaadelda ELi toimimise lepingu artikli 114 lõigete 4 ja 5 eristamise eesmärki. |
| --- | --- |

(49)

Selleks et teha kindlaks, kas teatatud siseriiklikud normid olid eelnevalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 tähenduses olemas, kuigi neid tuleks veidi kohandada, et hõlmata ELi väetisetooteid, samas kui EÜ väetised on endiselt välja jäetud, on oluline vaadelda ELi toimimise lepingu artikli 114 lõigete 4 ja 5 eristamise eesmärki.

| (50) | Seda eristamist on käsitletud Euroopa Kohtu praktikas. Kohtuasjas C-3/00 Taani vs. komisjon järeldas kohus seoses EÜ asutamislepingu artikliga 95, mis vastab ELi toimimise lepingu artiklile 114, järgmist:

  „Artiklis 95 ette nähtud kahe olukorra erinevus seisneb selles, et esimesel juhul on siseriiklikud normid ühtlustamismeetmest varasemad. Seega on need ühenduse seadusandjale teada, kuid seadusandja ei saa või ei püüa nendest ühtlustamise eesmärgil juhinduda. Seega peetakse lubatavaks, et liikmesriik võib taotleda, et tema siseriiklikud normid jääksid jõusse. Selleks nõuab EÜ asutamisleping, et sellised siseriiklikud normid peavad olema põhjendatud EÜ asutamislepingu artiklis 30 märgitud oluliste vajadustega või keskkonna või töökeskkonna kaitsega. Seevastu teises olukorras võib uute siseriiklike õigusaktide vastuvõtmine aga ühtlustamist hoopis ohustada. Ühenduse institutsioonid ei saanud põhimõtteliselt siseriiklikku teksti ühtlustamismeetme väljatöötamisel arvesse võtta. Sellisel juhul ei võeta arvesse EÜ asutamislepingu artiklis 30 märgitud olulisi vajadusi ning aktsepteeritakse ainult keskkonna ja töökeskkonna kaitsega seotud põhjuseid, tingimusel et liikmesriik esitab uued teaduslikud tõendid ja et vajadus kehtestada uued siseriiklikud normid tuleneb asjaomase liikmesriigi eripärasest probleemist, mis tekib pärast ühtlustamismeetme vastuvõtmist“
   (7). |
| --- | --- |

(50)

Seda eristamist on käsitletud Euroopa Kohtu praktikas. Kohtuasjas C-3/00 Taani vs. komisjon järeldas kohus seoses EÜ asutamislepingu artikliga 95, mis vastab ELi toimimise lepingu artiklile 114, järgmist:

vs

„Artiklis 95 ette nähtud kahe olukorra erinevus seisneb selles, et esimesel juhul on siseriiklikud normid ühtlustamismeetmest varasemad. Seega on need ühenduse seadusandjale teada, kuid seadusandja ei saa või ei püüa nendest ühtlustamise eesmärgil juhinduda. Seega peetakse lubatavaks, et liikmesriik võib taotleda, et tema siseriiklikud normid jääksid jõusse. Selleks nõuab EÜ asutamisleping, et sellised siseriiklikud normid peavad olema põhjendatud EÜ asutamislepingu artiklis 30 märgitud oluliste vajadustega või keskkonna või töökeskkonna kaitsega. Seevastu teises olukorras võib uute siseriiklike õigusaktide vastuvõtmine aga ühtlustamist hoopis ohustada. Ühenduse institutsioonid ei saanud põhimõtteliselt siseriiklikku teksti ühtlustamismeetme väljatöötamisel arvesse võtta. Sellisel juhul ei võeta arvesse EÜ asutamislepingu artiklis 30 märgitud olulisi vajadusi ning aktsepteeritakse ainult keskkonna ja töökeskkonna kaitsega seotud põhjuseid, tingimusel et liikmesriik esitab uued teaduslikud tõendid ja et vajadus kehtestada uued siseriiklikud normid tuleneb asjaomase liikmesriigi eripärasest probleemist, mis tekib pärast ühtlustamismeetme vastuvõtmist“
   (7).

7

| (51) | Osutatud kohtulahendeid silmas pidades tuleks arvestada, et ELi toimimise lepingu artikli 114 lõigete 4 ja 5 eristuse eesmärk on kehtestada kõrgemad põhjendamisnõuded juhtude kohta, kui oht ühtlustamisele on tõenäolisem, sest kõnealune siseriiklik norm polnud seadusandjale ühtlustamismeetme vastuvõtmise ajal teada, mistõttu ei võetud seda ühtlustamismeetme koostamise ajal arvesse. |
| --- | --- |

(51)

Osutatud kohtulahendeid silmas pidades tuleks arvestada, et ELi toimimise lepingu artikli 114 lõigete 4 ja 5 eristuse eesmärk on kehtestada kõrgemad põhjendamisnõuded juhtude kohta, kui oht ühtlustamisele on tõenäolisem, sest kõnealune siseriiklik norm polnud seadusandjale ühtlustamismeetme vastuvõtmise ajal teada, mistõttu ei võetud seda ühtlustamismeetme koostamise ajal arvesse.

| (52) | Nagu juba kindlaks tehtud, on siseriiklikud normid kehtinud nende praegusel kujul alates 2006. aastast. Niisiis kehtisid need määruse (EL) 2019/1009 koostamise ajal ja seetõttu ka eelnevad määrusele. |
| --- | --- |

(52)

Nagu juba kindlaks tehtud, on siseriiklikud normid kehtinud nende praegusel kujul alates 2006. aastast. Niisiis kehtisid need määruse (EL) 2019/1009 koostamise ajal ja seetõttu ka eelnevad määrusele.

| (53) | Lisaks ilmneb mõjuhinnangust, mis kaasneb komisjoni ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse eeskirjad CE-märgisega väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemise kohta, (8) et teatatud siseriiklikud normid olid liidu seadusandjale määruse (EL) 2019/1009 koostamise ajal teada. Seetõttu tuleks pidada siseriiklikke norme ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 seisukohast määrusele eelnevaks. |
| --- | --- |

(53)

Lisaks ilmneb mõjuhinnangust, mis kaasneb komisjoni ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse eeskirjad CE-märgisega väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemise kohta, (8) et teatatud siseriiklikud normid olid liidu seadusandjale määruse (EL) 2019/1009 koostamise ajal teada. Seetõttu tuleks pidada siseriiklikke norme ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 seisukohast määrusele eelnevaks.

8

| (54) | Nagu eespool märgitud, peetakse selle konkreetse hindamise puhul asjakohaseks ühtlustamismeetmeks määrust (EL) 2019/1009. Seepärast tuleks teatatud siseriiklikke norme hinnata kõnealuse määruse alusel. Tuleb veel analüüsida, kas teatatud siseriiklikud normid on erand määrusest (EL) 2019/1009 ja määrusest rangemad. |
| --- | --- |

(54)

Nagu eespool märgitud, peetakse selle konkreetse hindamise puhul asjakohaseks ühtlustamismeetmeks määrust (EL) 2019/1009. Seepärast tuleks teatatud siseriiklikke norme hinnata kõnealuse määruse alusel. Tuleb veel analüüsida, kas teatatud siseriiklikud normid on erand määrusest (EL) 2019/1009 ja määrusest rangemad.

2.1.2.   Teatatud siseriiklike meetmete rangusest seoses määrusega (EL) 2019/1009

Teatatud siseriiklike meetmete rangusest seoses määrusega (EL) 2019/1009

| (55) | Määruse (EL) 2019/1009 I lisa II osa PFC 1(B) punkti 3 alapunkti a alapunktis ii ja PFC 1(C)(I) punkti 2 alapunkti a alapunktis ii sätestatud fosforväetiste kaadmiumisisalduse piirnorm, millest teatatud siseriiklikud normid kõrvale kalduvad, on 60 mg ühe kilogrammi P2O5 kohta, kuid siseriiklikes normides on kaadmiumi piirnormiks kehtestatud 20 mg ühe kilogrammi P2O5 kohta. Seepärast on selge, et teatatud siseriiklikud normid kalduvad kõrvale määruse (EL) 2019/1009 normidest ja on neist rangemad. |
| --- | --- |

(55)

Määruse (EL) 2019/1009 I lisa II osa PFC 1(B) punkti 3 alapunkti a alapunktis ii ja PFC 1(C)(I) punkti 2 alapunkti a alapunktis ii sätestatud fosforväetiste kaadmiumisisalduse piirnorm, millest teatatud siseriiklikud normid kõrvale kalduvad, on 60 mg ühe kilogrammi P2O5 kohta, kuid siseriiklikes normides on kaadmiumi piirnormiks kehtestatud 20 mg ühe kilogrammi P2O5 kohta. Seepärast on selge, et teatatud siseriiklikud normid kalduvad kõrvale määruse (EL) 2019/1009 normidest ja on neist rangemad.

2

5

2

5

| (56) | Eelnevat silmas pidades võib teha järgmised järeldused: 1) teatatud siseriiklikud normid kehtisid enne ühtlustamismeetme vastuvõtmist ja olid seadusandjale ühtlustamismeetme, täpsemalt määruse (EL) 2019/1009 koostamise ajal teada. Seepärast tuleks neid pidada ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 alusel varem kehtinud meetmeks, ning 2) teatatud siseriiklikud normid, mis kalduvad kõrvale määruse (EL) 2019/1009 I lisa II osa PFC 1(B) punkti 3 alapunkti a alapunktist ii ja PFC 1(C)(I) punkti 2 alapunkti a alapunktist ii, on rangemad kui määruse (EL) 2019/1009 normid. |
| --- | --- |

(56)

Eelnevat silmas pidades võib teha järgmised järeldused: 1) teatatud siseriiklikud normid kehtisid enne ühtlustamismeetme vastuvõtmist ja olid seadusandjale ühtlustamismeetme, täpsemalt määruse (EL) 2019/1009 koostamise ajal teada. Seepärast tuleks neid pidada ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 alusel varem kehtinud meetmeks, ning 2) teatatud siseriiklikud normid, mis kalduvad kõrvale määruse (EL) 2019/1009 I lisa II osa PFC 1(B) punkti 3 alapunkti a alapunktist ii ja PFC 1(C)(I) punkti 2 alapunkti a alapunktist ii, on rangemad kui määruse (EL) 2019/1009 normid.

| (57) | Seetõttu on komisjon arvamusel, et Ungari esitatud teatis on ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 alusel tervikuna vastuvõetav. |
| --- | --- |

(57)

Seetõttu on komisjon arvamusel, et Ungari esitatud teatis on ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 alusel tervikuna vastuvõetav.

2.2.   Põhjenduste hindamine

Põhjenduste hindamine

| (58) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 4 ja artikli 114 lõike 6 esimesele lõigule peab komisjon välja selgitama, kas on täidetud kõik kõnealuses artiklis sätestatud tingimused, mis annavad liikmesriigile võimaluse säilitada liidu ühtlustamismeetmest erinevad siseriiklikud normid. |
| --- | --- |

(58)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 4 ja artikli 114 lõike 6 esimesele lõigule peab komisjon välja selgitama, kas on täidetud kõik kõnealuses artiklis sätestatud tingimused, mis annavad liikmesriigile võimaluse säilitada liidu ühtlustamismeetmest erinevad siseriiklikud normid.

| (59) | Eelkõige peab komisjon hindama, kas kõnealused siseriiklikud normid on õigustatud ELi toimimise lepingu artiklis 36 sätestatud oluliste vajadustega või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsmisega ning kas need ei lähe kaugemale, kui on vaja põhjendatud eesmärgi saavutamiseks. Lisaks kui komisjon leiab, et siseriiklikud normid vastavad eespool osutatud tingimustele, peab ta ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 6 kohaselt veel kontrollima, kas kõnealused siseriiklikud normid on või ei ole suvalise diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud ning kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele. |
| --- | --- |

(59)

Eelkõige peab komisjon hindama, kas kõnealused siseriiklikud normid on õigustatud ELi toimimise lepingu artiklis 36 sätestatud oluliste vajadustega või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsmisega ning kas need ei lähe kaugemale, kui on vaja põhjendatud eesmärgi saavutamiseks. Lisaks kui komisjon leiab, et siseriiklikud normid vastavad eespool osutatud tingimustele, peab ta ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 6 kohaselt veel kontrollima, kas kõnealused siseriiklikud normid on või ei ole suvalise diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud ning kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele.

| (60) | ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikes 6 kehtestatud tähtaja eesmärke silmas pidades peab komisjon ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 alusel teatatud riiklike meetmete põhjendatuse uurimisel võtma aluseks põhjendused, mille on esitanud teatav liikmesriik. Tõendamiskohustus on siseriiklike meetmete säilitamise taotluse esitanud liikmesriigil. |
| --- | --- |

(60)

ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikes 6 kehtestatud tähtaja eesmärke silmas pidades peab komisjon ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 alusel teatatud riiklike meetmete põhjendatuse uurimisel võtma aluseks põhjendused, mille on esitanud teatav liikmesriik. Tõendamiskohustus on siseriiklike meetmete säilitamise taotluse esitanud liikmesriigil.

| (61) | Kui aga komisjoni käsutuses on andmeid, et liidu ühtlustamismeede, millest teatatud siseriiklikud normid erinevad, tuleks läbi vaadata, võib ta selliseid andmeid teatatud siseriiklike normide hindamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(61)

Kui aga komisjoni käsutuses on andmeid, et liidu ühtlustamismeede, millest teatatud siseriiklikud normid erinevad, tuleks läbi vaadata, võib ta selliseid andmeid teatatud siseriiklike normide hindamisel arvesse võtta.

2.2.1.   Ungari seisukoht

Ungari seisukoht

| (62) | Ungari seisukoht vähemalt 5 % P2O5 sisaldusega fosforväetiste kaadmiumisisalduse suhtes on põhjendatud mulla pikaajalise kaitsega ning selle tulemusena inimeste tervise ja keskkonna kaitsega. |
| --- | --- |

(62)

Ungari seisukoht vähemalt 5 % P2O5 sisaldusega fosforväetiste kaadmiumisisalduse suhtes on põhjendatud mulla pikaajalise kaitsega ning selle tulemusena inimeste tervise ja keskkonna kaitsega.

2

5

| (63) | Ungari on oma teatises komisjonile analüüsinud määruses (EL) 2019/1009 kehtestatud piirnormi 60 mg ühe kilogrammi P2O5 kohta eeldatavat mõju oma riigi territooriumil. Kõnealune piirnorm tekitab tõsiseid probleeme seoses inimeste tervise ja keskkonna kaitsmisega. Kaadmium kvalifitseerub kantserogeense ainena, mis kuulub kõige mürgisemate elementide hulka. Kaadmium imendub taimedesse kergesti ja satub nõnda toiduahelasse. Ungari on liidus ja maailmas kopsuvähist põhjustatud surmajuhtumite poolest esikohal. Seepärast rõhutab Ungari vajadust vähendada edasist kokkupuudet toiduga organismi sattuva kaadmiumiga. |
| --- | --- |

(63)

Ungari on oma teatises komisjonile analüüsinud määruses (EL) 2019/1009 kehtestatud piirnormi 60 mg ühe kilogrammi P2O5 kohta eeldatavat mõju oma riigi territooriumil. Kõnealune piirnorm tekitab tõsiseid probleeme seoses inimeste tervise ja keskkonna kaitsmisega. Kaadmium kvalifitseerub kantserogeense ainena, mis kuulub kõige mürgisemate elementide hulka. Kaadmium imendub taimedesse kergesti ja satub nõnda toiduahelasse. Ungari on liidus ja maailmas kopsuvähist põhjustatud surmajuhtumite poolest esikohal. Seepärast rõhutab Ungari vajadust vähendada edasist kokkupuudet toiduga organismi sattuva kaadmiumiga.

2

5

| (64) | Arvestades, et üldelanikkonna kokkupuudet kaadmiumiga on statistikas seostatud muu hulgas kopsuvähi suurenenud riskiga, soovib Ungari vähendada oma elanikkonna edasist kokkupuudet kaadmiumiga fosforväetistes väiksema piirnormi abil. |
| --- | --- |

(64)

Arvestades, et üldelanikkonna kokkupuudet kaadmiumiga on statistikas seostatud muu hulgas kopsuvähi suurenenud riskiga, soovib Ungari vähendada oma elanikkonna edasist kokkupuudet kaadmiumiga fosforväetistes väiksema piirnormi abil.

| (65) | Lisaks inimeste tervisega seotud kaalutlustele esitab Ungari ka keskkonnakaitse ja muldade pikaajalise kaitsega seotud põhjendused: mullad on valdavalt happelised või äärmiselt happelised, nad on kaadmiumi akumuleerumise suhtes tundlikumad ja vajavad seetõttu suuremat kaitset. |
| --- | --- |

(65)

Lisaks inimeste tervisega seotud kaalutlustele esitab Ungari ka keskkonnakaitse ja muldade pikaajalise kaitsega seotud põhjendused: mullad on valdavalt happelised või äärmiselt happelised, nad on kaadmiumi akumuleerumise suhtes tundlikumad ja vajavad seetõttu suuremat kaitset.

| (66) | Põhjendustes tugineb Ungari uuringutele, milles seostatakse kaadmiumi akumuleerumist inimorganismi mitme terviseprobleemiga, kõige enam kopsuvähiga, aga ka kroonilise neerupuudulikkuse ja osteoporoosiga (9). Teatises tugineb Ungari seoses kaadmiumi mulda akumuleerumisega ka eri allikatele (10). Ungari väidab, et kaadmiumi mulda akumuleerumise, toidu ja sööda kaudu vältimatu manustamise ning kahjuliku tervisemõju vahel on otsene seos. |
| --- | --- |

(66)

Põhjendustes tugineb Ungari uuringutele, milles seostatakse kaadmiumi akumuleerumist inimorganismi mitme terviseprobleemiga, kõige enam kopsuvähiga, aga ka kroonilise neerupuudulikkuse ja osteoporoosiga (9). Teatises tugineb Ungari seoses kaadmiumi mulda akumuleerumisega ka eri allikatele (10). Ungari väidab, et kaadmiumi mulda akumuleerumise, toidu ja sööda kaudu vältimatu manustamise ning kahjuliku tervisemõju vahel on otsene seos.

9

10

| (67) | Valdav enamik fosforväetisi Ungari turul on EÜ väetised. Sellegipoolest on enamiku Ungari turul olevate EÜ väetiste kaadmiumisisaldus alla 20 mg ühe kilogrammi P2O5 kohta. Kuivõrd 95 % importväetiste puhul järgitakse juba määruses (EL) 2019/1009 sätestatud tulevast piirnormi 60 mg ühe kilogrammi P2O5 kohta, on Ungari mures, et impordi struktuur muutub edaspidi, tuues kaasa selliste toodete turustamise märkimisväärse kasvu, mille kaadmiumitase ületab 20 mg ühe kilogrammi P2O5 kohta, mille tulemuseks on kaadmiumi akumuleerumine mulda ja selle tagajärjel kandumine toiduahelasse. |
| --- | --- |

(67)

Valdav enamik fosforväetisi Ungari turul on EÜ väetised. Sellegipoolest on enamiku Ungari turul olevate EÜ väetiste kaadmiumisisaldus alla 20 mg ühe kilogrammi P2O5 kohta. Kuivõrd 95 % importväetiste puhul järgitakse juba määruses (EL) 2019/1009 sätestatud tulevast piirnormi 60 mg ühe kilogrammi P2O5 kohta, on Ungari mures, et impordi struktuur muutub edaspidi, tuues kaasa selliste toodete turustamise märkimisväärse kasvu, mille kaadmiumitase ületab 20 mg ühe kilogrammi P2O5 kohta, mille tulemuseks on kaadmiumi akumuleerumine mulda ja selle tagajärjel kandumine toiduahelasse.

2

5

2

5

2

5

2.2.2.   Ungari seisukoha hinnang

Ungari seisukoha hinnang

2.2.2.1.   Põhjendamine oluliste vajadustega, millele on osutatud ELi toimimise lepingu artiklis 36 või mis on seotud keskkonna või töökeskkonna kaitsega

2.2.2.1.

Põhjendamine oluliste vajadustega, millele on osutatud ELi toimimise lepingu artiklis 36 või mis on seotud keskkonna või töökeskkonna kaitsega

| (68) | Teatatud siseriiklike normidega tahetakse saavutada inimeste tervise ja elu ning keskkonna kaitse kõrgem tase, kui on sätestatud määruses (EL) 2019/1009 kaadmiumiga kokkupuute kohta, vältides kaadmiumi edasist akumuleerumist mulda. Selle eesmärgi saavutamise vahend on säilitada määruses (EL) 2019/1009 sätestatud ühtlustatud piirnormiga võrreldes madalam kaadmiumi piirnorm fosforväetistes, mis sisaldavad vähemalt 5 massiprotsenti P2O5. |
| --- | --- |

(68)

Teatatud siseriiklike normidega tahetakse saavutada inimeste tervise ja elu ning keskkonna kaitse kõrgem tase, kui on sätestatud määruses (EL) 2019/1009 kaadmiumiga kokkupuute kohta, vältides kaadmiumi edasist akumuleerumist mulda. Selle eesmärgi saavutamise vahend on säilitada määruses (EL) 2019/1009 sätestatud ühtlustatud piirnormiga võrreldes madalam kaadmiumi piirnorm fosforväetistes, mis sisaldavad vähemalt 5 massiprotsenti P2O5.

2

5

| (69) | Inimeste tervise ja elu kaitse kontekstis tuleks märkida, et kaadmium on inimestele mittevajalik ja mürgine element ning sellest ei ole kasu taimedele või loomadele. Eelkõige on kaadmiumoksiid määruse (EÜ) 1272/2008 (11) alusel klassifitseeritud 2. kategooria kantserogeeniks. |
| --- | --- |

(69)

Inimeste tervise ja elu kaitse kontekstis tuleks märkida, et kaadmium on inimestele mittevajalik ja mürgine element ning sellest ei ole kasu taimedele või loomadele. Eelkõige on kaadmiumoksiid määruse (EÜ) 1272/2008 (11) alusel klassifitseeritud 2. kategooria kantserogeeniks.

11

| (70) | Kaadmiumi esinemine taimedes ja kaadmiumi tarbimine toiduainetest võib pikemas perspektiivis mõjuda inimeste tervisele kahjulikult. Pealegi kui kaadmium on inimorganismi juba kord imendunud, püsib see seal ja akumuleerub kogu elu jooksul (12). |
| --- | --- |

(70)

Kaadmiumi esinemine taimedes ja kaadmiumi tarbimine toiduainetest võib pikemas perspektiivis mõjuda inimeste tervisele kahjulikult. Pealegi kui kaadmium on inimorganismi juba kord imendunud, püsib see seal ja akumuleerub kogu elu jooksul (12).

12

| (71) | Kaadmium võib kahjustada neere, põhjustades β-2-mikroglobuliini (uriiniga eralduv valk, mis on neerufunktsiooni bioindikaator) ülemäärast tootmist. Mõju tugevus oleneb kaadmiumiga kokkupuute kestusest ja tasemest. Luustiku kahjustus on teine oluline mõju, mis võib tekkida kroonilisel kokkupuutel kaadmiumiga veidi suuremates kogustes kui need, mille puhul β-2-mikroglobuliini leid uriinis oleks varane näitaja. Peamiselt maksas ja neerudes ladestuv kaadmium vabaneb aeglaselt ning võib inimorganismis püsida aastakümneid. |
| --- | --- |

(71)

Kaadmium võib kahjustada neere, põhjustades β-2-mikroglobuliini (uriiniga eralduv valk, mis on neerufunktsiooni bioindikaator) ülemäärast tootmist. Mõju tugevus oleneb kaadmiumiga kokkupuute kestusest ja tasemest. Luustiku kahjustus on teine oluline mõju, mis võib tekkida kroonilisel kokkupuutel kaadmiumiga veidi suuremates kogustes kui need, mille puhul β-2-mikroglobuliini leid uriinis oleks varane näitaja. Peamiselt maksas ja neerudes ladestuv kaadmium vabaneb aeglaselt ning võib inimorganismis püsida aastakümneid.

| (72) | Elanikkond puutub kaadmiumiga kokku mitme allika kaudu, sealhulgas suitsetamine. Mittesuitsetava elanikkonna jaoks on toit kõige levinum kaadmiumi tarbimise allikas. Kaadmium on mürgine eelkõige neerudele, kuid võib põhjustada ka luude demineralisatsiooni ning seda on statistiliselt seostatud kopsu-, endomeetriumi-, põie- ja rinnavähi suurenenud riskiga (13). Lisaks ei saa välistada terviseriske täiskasvanud suitsetajatel ja organismis vähenenud rauavaruga inimestel ja/või neil, kes elavad tööstuslike allikate lähedal (14). |
| --- | --- |

(72)

Elanikkond puutub kaadmiumiga kokku mitme allika kaudu, sealhulgas suitsetamine. Mittesuitsetava elanikkonna jaoks on toit kõige levinum kaadmiumi tarbimise allikas. Kaadmium on mürgine eelkõige neerudele, kuid võib põhjustada ka luude demineralisatsiooni ning seda on statistiliselt seostatud kopsu-, endomeetriumi-, põie- ja rinnavähi suurenenud riskiga (13). Lisaks ei saa välistada terviseriske täiskasvanud suitsetajatel ja organismis vähenenud rauavaruga inimestel ja/või neil, kes elavad tööstuslike allikate lähedal (14).

13

14

| (73) | Võttes arvesse kopsuvähist põhjustatud surmajuhtumite arvukust Ungaris, on riigi huvi kaadmiumiga täiendavat kokkupuudet vältida põhjendatud. |
| --- | --- |

(73)

Võttes arvesse kopsuvähist põhjustatud surmajuhtumite arvukust Ungaris, on riigi huvi kaadmiumiga täiendavat kokkupuudet vältida põhjendatud.

| (74) | Veelgi enam, lisaks mõjule inimeste tervisele võib kaadmiumi edasine akumuleerumine muldadesse kahjustada mulla elurikkust ja seega mulla funktsioone (nt orgaanilise aine lagundamine), samuti muldade leostumise kaudu põhjavee kvaliteeti. Kaadmiumi toksilisust ja biosaadavust mõjutavad mulla omadused. Kaadmiumi liikuvus ja biosaadavus on suurem happelisemates muldades ning väiksem lubjakivimuldades või lubjarikastes muldades. Umbes pool Ungari muldadest on happelised või väga happelised, mistõttu see liikmesriik on kaadmiumi muldadesse akumuleerumise suhtes eriti haavatav. |
| --- | --- |

(74)

Veelgi enam, lisaks mõjule inimeste tervisele võib kaadmiumi edasine akumuleerumine muldadesse kahjustada mulla elurikkust ja seega mulla funktsioone (nt orgaanilise aine lagundamine), samuti muldade leostumise kaudu põhjavee kvaliteeti. Kaadmiumi toksilisust ja biosaadavust mõjutavad mulla omadused. Kaadmiumi liikuvus ja biosaadavus on suurem happelisemates muldades ning väiksem lubjakivimuldades või lubjarikastes muldades. Umbes pool Ungari muldadest on happelised või väga happelised, mistõttu see liikmesriik on kaadmiumi muldadesse akumuleerumise suhtes eriti haavatav.

| (75) | Kaadmiumi põhjustatud inimtervise ja keskkonna ohtudele viitas nõukogu juba oma 25. jaanuari 1988. aasta resolutsioonis (15). Nõukogu rõhutas, kui oluline on vähendada kaadmiumi pinnasesse sattumist kõikidest allikatest, sealhulgas hajusreostusallikatest (nt saasteainete sadestumine atmosfäärist, fosforväetised, reoveesetted jne), muu hulgas „fosforväetiste kaadmiumisisalduse puhul nõuetekohaste kontrollimeemete abil, mis põhinevad sobival tehnoloogial, mis ei hõlma suuri kulusid ja võttes arvesse keskkonnatingimusi ühenduse eri piirkondades“. |
| --- | --- |

(75)

Kaadmiumi põhjustatud inimtervise ja keskkonna ohtudele viitas nõukogu juba oma 25. jaanuari 1988. aasta resolutsioonis (15). Nõukogu rõhutas, kui oluline on vähendada kaadmiumi pinnasesse sattumist kõikidest allikatest, sealhulgas hajusreostusallikatest (nt saasteainete sadestumine atmosfäärist, fosforväetised, reoveesetted jne), muu hulgas „fosforväetiste kaadmiumisisalduse puhul nõuetekohaste kontrollimeemete abil, mis põhinevad sobival tehnoloogial, mis ei hõlma suuri kulusid ja võttes arvesse keskkonnatingimusi ühenduse eri piirkondades“.

15

| (76) | Määruse (EÜ) nr 2003/2003 põhjenduses 15 teatati juba komisjoni kavatsusest käsitleda juhuslike kaadmiumilisandite sisaldust mineraalväetistes. |
| --- | --- |

(76)

Määruse (EÜ) nr 2003/2003 põhjenduses 15 teatati juba komisjoni kavatsusest käsitleda juhuslike kaadmiumilisandite sisaldust mineraalväetistes.

| (77) | Aastal 2002 jõudis tervise ja keskkonnariskide teaduskomitee järeldusele, et piirnorm 40 mg või rohkem ühe kg P2O5 kohta põhjustaks kaadmiumi akumuleerumise enamikus Euroopa Liidu muldadest. Seevastu piirnorm 20 mg ühe kilogrammi P2O5 kohta või vähem eeldatavasti ei tooks kaasa pikaajalist akumuleerumist mulda 100 aasta jooksul, kui muid kaadmiumikoguseid arvesse ei võeta. |
| --- | --- |

(77)

Aastal 2002 jõudis tervise ja keskkonnariskide teaduskomitee järeldusele, et piirnorm 40 mg või rohkem ühe kg P2O5 kohta põhjustaks kaadmiumi akumuleerumise enamikus Euroopa Liidu muldadest. Seevastu piirnorm 20 mg ühe kilogrammi P2O5 kohta või vähem eeldatavasti ei tooks kaasa pikaajalist akumuleerumist mulda 100 aasta jooksul, kui muid kaadmiumikoguseid arvesse ei võeta.

2

5

2

5

| (78) | Määruse (EL) 2019/1009 ettepanekus, (16) mis põhines mõju hindamisel kättesaadavatel teaduslikel andmetel, sedastas komisjon, et kaadmium metallina ja kaadmiumoksiid võivad üldiselt olla tervisele väga ohtlikud. Komisjon tegi ettepaneku kehtestada piirnormiks 60 mg ühe kilogrammi P2O5 kohta fosforväetistes ning vähendada seda piirnormi 12 aasta jooksul pärast uue määruse kohaldamist järk-järgult 20 mg-ni ühe kilogrammi P2O5 kohta. |
| --- | --- |

(78)

Määruse (EL) 2019/1009 ettepanekus, (16) mis põhines mõju hindamisel kättesaadavatel teaduslikel andmetel, sedastas komisjon, et kaadmium metallina ja kaadmiumoksiid võivad üldiselt olla tervisele väga ohtlikud. Komisjon tegi ettepaneku kehtestada piirnormiks 60 mg ühe kilogrammi P2O5 kohta fosforväetistes ning vähendada seda piirnormi 12 aasta jooksul pärast uue määruse kohaldamist järk-järgult 20 mg-ni ühe kilogrammi P2O5 kohta.

16

2

5

2

5

| (79) | Samuti ollakse üldiselt seisukohal, et väetised on ülekaalukalt peamine kaadmiumi mulda ja toiduahelasse sattumise allikas (17). Määrusega (EL) 2019/1009 kehtestatakse piirnorm 60 mg ühe kilogrammi P2O5 kohta, mida kohaldatakse alates 16. juulist 2022. Valdav osa Euroopa turul saadaolevatest väetistest juba vastab sellele piirnormile. Ehkki selle piirnormi kehtestamine on kättesaadavate teaduslike andmete alusel samm õiges suunas, ei vähenda see tõenäoliselt olulisel määral kaadmiumi akumuleerumist muldadesse pikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(79)

Samuti ollakse üldiselt seisukohal, et väetised on ülekaalukalt peamine kaadmiumi mulda ja toiduahelasse sattumise allikas (17). Määrusega (EL) 2019/1009 kehtestatakse piirnorm 60 mg ühe kilogrammi P2O5 kohta, mida kohaldatakse alates 16. juulist 2022. Valdav osa Euroopa turul saadaolevatest väetistest juba vastab sellele piirnormile. Ehkki selle piirnormi kehtestamine on kättesaadavate teaduslike andmete alusel samm õiges suunas, ei vähenda see tõenäoliselt olulisel määral kaadmiumi akumuleerumist muldadesse pikas perspektiivis.

17

2

5

| (80) | Tunnistades vajadust tulevikus fosforväetiste kaadmiumisisalduse ambitsioonikama ühtlustatud piirnormi järele, kehtestatakse määrusega (EL) 2019/1009 komisjonile kohustus need piirnormid uuesti läbi vaadata, et neid võimaluse korral vähendada. |
| --- | --- |

(80)

Tunnistades vajadust tulevikus fosforväetiste kaadmiumisisalduse ambitsioonikama ühtlustatud piirnormi järele, kehtestatakse määrusega (EL) 2019/1009 komisjonile kohustus need piirnormid uuesti läbi vaadata, et neid võimaluse korral vähendada.

| (81) | Eespool mainitu alusel tuleb järeldada, et teatatud siseriiklikes normides sätestatud maksimaalne piirnorm on inimeste tervise, elu ja keskkonna kaitsmiseks põhjendatud. |
| --- | --- |

(81)

Eespool mainitu alusel tuleb järeldada, et teatatud siseriiklikes normides sätestatud maksimaalne piirnorm on inimeste tervise, elu ja keskkonna kaitsmiseks põhjendatud.

2.2.2.2.   Suvalise diskrimineerimise vahendite, liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangute või siseturu toimimise takistuste puudumine

2.2.2.2.

Suvalise diskrimineerimise vahendite, liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangute või siseturu toimimise takistuste puudumine

a)   Suvalise diskrimineerimise puudumine

| (82) | ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 6 kohaselt peab komisjon kontrollima, et kavandatud meetmete säilitamine ei oleks suvalise diskrimineerimise vahend. Euroopa Kohtu praktika (18) kohaselt tähendab diskrimineerimise puudumine seda, et sarnaseid olukordi ei või kohelda erineval viisil ning erinevaid olukordi ei kohelda samal viisil, välja arvatud juhul, kui see on objektiivselt põhjendatud. Diskrimineerimise puudumine tähendab, et riiklikke kaubanduspiiranguid ei saa kasutada diskrimineerimiseks teistest liikmesriikidest pärit kaupade suhtes. |
| --- | --- |

(82)

ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 6 kohaselt peab komisjon kontrollima, et kavandatud meetmete säilitamine ei oleks suvalise diskrimineerimise vahend. Euroopa Kohtu praktika (18) kohaselt tähendab diskrimineerimise puudumine seda, et sarnaseid olukordi ei või kohelda erineval viisil ning erinevaid olukordi ei kohelda samal viisil, välja arvatud juhul, kui see on objektiivselt põhjendatud. Diskrimineerimise puudumine tähendab, et riiklikke kaubanduspiiranguid ei saa kasutada diskrimineerimiseks teistest liikmesriikidest pärit kaupade suhtes.

18

| (83) | Teatatud siseriiklikud normid kehtivad nii kohalike toodete kui ka teistes liikmesriikides toodetud toodete kohta. Vastupidiste tõendite puudumise tõttu võib järeldada, et teatatud siseriiklikud normid ei ole suvalise diskrimineerimise vahendid. |
| --- | --- |

(83)

Teatatud siseriiklikud normid kehtivad nii kohalike toodete kui ka teistes liikmesriikides toodetud toodete kohta. Vastupidiste tõendite puudumise tõttu võib järeldada, et teatatud siseriiklikud normid ei ole suvalise diskrimineerimise vahendid.

b)   Varjatud kaubanduspiirangu puudumine

| (84) | Riiklikud meetmed, millega kehtestatakse toodete turule laskmisele rangemad tingimused kui liidu määrusega, on üldjuhul kaubanduspiirang. Seda põhjusel, et siseriiklike normide tõttu ei eeldata mõnede mujal liidus õiguspäraselt turule lastud toodete puhul, et need lastakse turule ka asjaomases liikmesriigis. ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikes 6 sätestatud eeltingimuste eesmärk on ära hoida sama artikli lõigetes 4 ja 5 sätestatud kriteeriumidele vastavate piirangute kohaldamine valedel põhjustel, nii et need tegelikkuses kujutaksid endast majanduslikke meetmeid teistest liikmesriikidest pärit toodete impordi tõkestamiseks, et kaudselt kaitsta kodumaist toodangut (19). |
| --- | --- |

(84)

Riiklikud meetmed, millega kehtestatakse toodete turule laskmisele rangemad tingimused kui liidu määrusega, on üldjuhul kaubanduspiirang. Seda põhjusel, et siseriiklike normide tõttu ei eeldata mõnede mujal liidus õiguspäraselt turule lastud toodete puhul, et need lastakse turule ka asjaomases liikmesriigis. ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikes 6 sätestatud eeltingimuste eesmärk on ära hoida sama artikli lõigetes 4 ja 5 sätestatud kriteeriumidele vastavate piirangute kohaldamine valedel põhjustel, nii et need tegelikkuses kujutaksid endast majanduslikke meetmeid teistest liikmesriikidest pärit toodete impordi tõkestamiseks, et kaudselt kaitsta kodumaist toodangut (19).

19

| (85) | Arvestades, et teatatud siseriiklike normidega kehtestatakse fosforväetiste kaadmiumisisaldusele rangemad piirnormid ka ettevõtjatele, kes asuvad teistes liikmesriikides muul viisil ühtlustatud alal, võivad need kujutada endast varjatud kaubanduspiirangut või takistust siseturu toimimisele. |
| --- | --- |

(85)

Arvestades, et teatatud siseriiklike normidega kehtestatakse fosforväetiste kaadmiumisisaldusele rangemad piirnormid ka ettevõtjatele, kes asuvad teistes liikmesriikides muul viisil ühtlustatud alal, võivad need kujutada endast varjatud kaubanduspiirangut või takistust siseturu toimimisele.

| (86) | Kuivõrd puuduvad tõendid, mis näitaksid, et siseriiklikud normid kujutavad endast tõepoolest riigi toodangu kaitsmiseks mõeldud meedet, võib järeldada, et need ei piira varjatult liikmesriikidevahelist kaubandust. Seepärast peab komisjon kaaluma, kas teatatud siseriiklikud normid takistavad siseturu toimimist. |
| --- | --- |

(86)

Kuivõrd puuduvad tõendid, mis näitaksid, et siseriiklikud normid kujutavad endast tõepoolest riigi toodangu kaitsmiseks mõeldud meedet, võib järeldada, et need ei piira varjatult liikmesriikidevahelist kaubandust. Seepärast peab komisjon kaaluma, kas teatatud siseriiklikud normid takistavad siseturu toimimist.

c)   Siseturu toimimist takistavate asjaolude puudumine

| (87) | ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikega 6 nõutakse, et komisjon teeks kindlaks, kas teatatud meetmete säilitamine kujutab või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele. Tingimust ei või tõlgendada viisil, nagu keelaks see heaks kiita mis tahes riiklikku meedet, mis võib tõenäoliselt mõjutada siseturu toimimist. Tegelikult on iga siseriiklik meede, mis siseturu rajamiseks ja toimimiseks vastu võetud ühtlustamismeetmest erineb, oma sisult suure tõenäosusega siseturgu mõjutav meede. Seega tuleb ELi toimimise lepingu artiklis 114 sätestatud menetluse kasuliku olemuse säilitamiseks mõista siseturu toimimise takistamist ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 6 tähenduses kui mõju, mis on taotletava eesmärgiga võrreldes ebaproportsionaalne (20). |
| --- | --- |

(87)

ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikega 6 nõutakse, et komisjon teeks kindlaks, kas teatatud meetmete säilitamine kujutab või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele. Tingimust ei või tõlgendada viisil, nagu keelaks see heaks kiita mis tahes riiklikku meedet, mis võib tõenäoliselt mõjutada siseturu toimimist. Tegelikult on iga siseriiklik meede, mis siseturu rajamiseks ja toimimiseks vastu võetud ühtlustamismeetmest erineb, oma sisult suure tõenäosusega siseturgu mõjutav meede. Seega tuleb ELi toimimise lepingu artiklis 114 sätestatud menetluse kasuliku olemuse säilitamiseks mõista siseturu toimimise takistamist ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 6 tähenduses kui mõju, mis on taotletava eesmärgiga võrreldes ebaproportsionaalne (20).

20

| (88) | Et hinnata, kas teatatud siseriiklikud normid on selle eesmärgi saavutamiseks kohased ja vajalikud, tuleb arvesse võtta mitut tegurit. Komisjon peab hindama, kas Ungari õigusaktidega kehtestatud kaadmiumi piirnormist tulenev kaitse tase on ühelt poolt inimeste tervise ja elu ning teiselt poolt keskkonna kaitsmiseks tõhus. |
| --- | --- |

(88)

Et hinnata, kas teatatud siseriiklikud normid on selle eesmärgi saavutamiseks kohased ja vajalikud, tuleb arvesse võtta mitut tegurit. Komisjon peab hindama, kas Ungari õigusaktidega kehtestatud kaadmiumi piirnormist tulenev kaitse tase on ühelt poolt inimeste tervise ja elu ning teiselt poolt keskkonna kaitsmiseks tõhus.

| (89) | Teatatud siseriiklike normidega tahetakse kaitsta inimeste tervist ja keskkonda, vältides kaadmiumi akumuleerumist mulda. Oma teates komisjonile põhjendab Ungari erandi vajadust, viidates konkreetsetele tingimustele, mille tõttu Ungari elanikkond on kopsuvähist tulenevate surmajuhtumite suure arvu ja mulla happelisuse tõttu eriti haavatav. |
| --- | --- |

(89)

Teatatud siseriiklike normidega tahetakse kaitsta inimeste tervist ja keskkonda, vältides kaadmiumi akumuleerumist mulda. Oma teates komisjonile põhjendab Ungari erandi vajadust, viidates konkreetsetele tingimustele, mille tõttu Ungari elanikkond on kopsuvähist tulenevate surmajuhtumite suure arvu ja mulla happelisuse tõttu eriti haavatav.

| (90) | Ungari on liidus ja maailmas kopsuvähist põhjustatud surmajuhtumite poolest esikohal. Selle asjaolu tõttu rõhutab Ungari vajadust vähendada edasist kokkupuudet toiduga organismi sattuva kaadmiumiga. Lisaks on umbes pool Ungari muldadest happelised või väga happelised, mistõttu see liikmesriik on kaadmiumi akumuleerumise suhtes muldadesse eriti haavatav. |
| --- | --- |

(90)

Ungari on liidus ja maailmas kopsuvähist põhjustatud surmajuhtumite poolest esikohal. Selle asjaolu tõttu rõhutab Ungari vajadust vähendada edasist kokkupuudet toiduga organismi sattuva kaadmiumiga. Lisaks on umbes pool Ungari muldadest happelised või väga happelised, mistõttu see liikmesriik on kaadmiumi akumuleerumise suhtes muldadesse eriti haavatav.

| (91) | Lisaks on kindlaks tehtud, et väetiste kaadmiumisisalduse piirnorm 20 mg või vähem ühe kilogrammi P2O5 kohta väetistes on tõhus, et vältida kaadmiumi pikaajalist akumuleerumist mullas 100 aasta jooksul. |
| --- | --- |

(91)

Lisaks on kindlaks tehtud, et väetiste kaadmiumisisalduse piirnorm 20 mg või vähem ühe kilogrammi P2O5 kohta väetistes on tõhus, et vältida kaadmiumi pikaajalist akumuleerumist mullas 100 aasta jooksul.

2

5

| (92) | Võttes samuti arvesse Ungari konkreetse olukorraga seotud asjaolusid, võib teatatud siseriiklikke norme lugeda vajalikuks nendega taotletavate eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(92)

Võttes samuti arvesse Ungari konkreetse olukorraga seotud asjaolusid, võib teatatud siseriiklikke norme lugeda vajalikuks nendega taotletavate eesmärkide saavutamiseks.

| (93) | Peale selle on Ungari sõnul enamiku turul olevate väetiste kaadmiumisisaldus alla piirnormi 20 mg ühe kilogrammi P2O5 kohta, kuigi EÜ väetiste puhul seda praegu ei nõuta. Seepärast piirnormi kehtestamine tasemele 20 mg ühe kilogrammi P2O5 kohta märkimisväärseid turuhäireid ei põhjusta. |
| --- | --- |

(93)

Peale selle on Ungari sõnul enamiku turul olevate väetiste kaadmiumisisaldus alla piirnormi 20 mg ühe kilogrammi P2O5 kohta, kuigi EÜ väetiste puhul seda praegu ei nõuta. Seepärast piirnormi kehtestamine tasemele 20 mg ühe kilogrammi P2O5 kohta märkimisväärseid turuhäireid ei põhjusta.

2

5

2

5

| (94) | Muude meetmete, näiteks kasutuspiirangute kohaldamist oleks väga raske praktikas kontrollida ning sellega ei pruugita taotletavat eesmärki saavutada. Komisjon on arvamusel, et teatatud siseriiklike normide säilitamine ei ole ebaproportsionaalne ega takista siseturu toimimist ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(94)

Muude meetmete, näiteks kasutuspiirangute kohaldamist oleks väga raske praktikas kontrollida ning sellega ei pruugita taotletavat eesmärki saavutada. Komisjon on arvamusel, et teatatud siseriiklike normide säilitamine ei ole ebaproportsionaalne ega takista siseturu toimimist ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 6 tähenduses.

| (95) | Seda analüüsi arvesse võttes on komisjon seisukohal, et siseturu toimimist takistava asjaolu puudumise tingimus on täidetud. |
| --- | --- |

(95)

Seda analüüsi arvesse võttes on komisjon seisukohal, et siseturu toimimist takistava asjaolu puudumise tingimus on täidetud.

2.2.2.3.   Ajaline piirang

2.2.2.3.

Ajaline piirang

| (96) | Tagamaks, et riiklik meede ja võimalik takistus siseturu toimimisele piirdub sellega, mis on Ungari taotletavate eesmärkide saavutamiseks hädavajalik, peaks riiklik erand olema ajaliselt piiratud. Erand ei ole enam vajalik, kui tulevikus kehtestatakse ühtlustatud piirnorm Ungari piirnormi või sellest madalamal tasemel. |
| --- | --- |

(96)

Tagamaks, et riiklik meede ja võimalik takistus siseturu toimimisele piirdub sellega, mis on Ungari taotletavate eesmärkide saavutamiseks hädavajalik, peaks riiklik erand olema ajaliselt piiratud. Erand ei ole enam vajalik, kui tulevikus kehtestatakse ühtlustatud piirnorm Ungari piirnormi või sellest madalamal tasemel.

| (97) | Ühtlustatud piirnormi saab kehtestada Ungari piirnormi tasemel või sellest allpool üksnes Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega, mis põhineb komisjoni ettepanekul, näiteks määruse (EL) 2019/1009 artikli 49 punktis b osutatud läbivaatamise kontekstis. Ajavahemik, mille jooksul erand tehakse, ei tohiks seetõttu olla käesoleva otsusega piiratud teatava kuupäevaga, vaid tuleks viia kooskõlla seadusandja sellise tulevase otsusega. |
| --- | --- |

(97)

Ühtlustatud piirnormi saab kehtestada Ungari piirnormi tasemel või sellest allpool üksnes Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega, mis põhineb komisjoni ettepanekul, näiteks määruse (EL) 2019/1009 artikli 49 punktis b osutatud läbivaatamise kontekstis. Ajavahemik, mille jooksul erand tehakse, ei tohiks seetõttu olla käesoleva otsusega piiratud teatava kuupäevaga, vaid tuleks viia kooskõlla seadusandja sellise tulevase otsusega.

| (98) | See on kooskõlas määruse (EL) 2019/1009 artikli 3 lõikega 2, milles on sätestatud, et erandeid määrusest (EÜ) 2003/2003 vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 4 seoses kaadmiumisisaldusega võib jätkuvalt kohaldada seni, kuni liidu tasandil kohaldatakse fosforväetiste kaadmiumisisalduse ühtlustatud piirnormi, mis on riikliku piirnormiga võrdne või sellest madalam. |
| --- | --- |

(98)

See on kooskõlas määruse (EL) 2019/1009 artikli 3 lõikega 2, milles on sätestatud, et erandeid määrusest (EÜ) 2003/2003 vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 4 seoses kaadmiumisisaldusega võib jätkuvalt kohaldada seni, kuni liidu tasandil kohaldatakse fosforväetiste kaadmiumisisalduse ühtlustatud piirnormi, mis on riikliku piirnormiga võrdne või sellest madalam.

| (99) | Seepärast tuleks teatatud siseriiklike normide kinnitust kohaldada seni, kuni liidu tasandil kohaldatav läbivaadatud ühtlustatud piirnorm on Ungari piirnormiga võrdne või sellest madalam. |
| --- | --- |

(99)

Seepärast tuleks teatatud siseriiklike normide kinnitust kohaldada seni, kuni liidu tasandil kohaldatav läbivaadatud ühtlustatud piirnorm on Ungari piirnormiga võrdne või sellest madalam.

3.   JÄRELDUSED

JÄRELDUSED

| (100) | Eespool nimetatu valguses tuleb järeldada, et Ungari 19. juulil 2019 esitatud teatis määrusest (EL) 2019/1009 erinevate siseriiklike normide säilitamise kohta on vastuvõetav. |
| --- | --- |

(100)

Eespool nimetatu valguses tuleb järeldada, et Ungari 19. juulil 2019 esitatud teatis määrusest (EL) 2019/1009 erinevate siseriiklike normide säilitamise kohta on vastuvõetav.

| (101) | Lisaks leiab komisjon, et teatatud siseriiklikud normid:






  — | vastavad inimeste tervise ja keskkonna kaitse vajadustele, |
| --- | --- | --- |

(101)

Lisaks leiab komisjon, et teatatud siseriiklikud normid:

—

vastavad inimeste tervise ja keskkonna kaitse vajadustele,

| — | on taotletavate eesmärkide osas proportsionaalsed, |
| --- | --- |

—

on taotletavate eesmärkide osas proportsionaalsed,

| — | ei ole suvalise diskrimineerimise vahendid; |
| --- | --- |

—

ei ole suvalise diskrimineerimise vahendid;

| — | ei kujuta endast varjatud piirangut liikmesriikidevahelisele kaubandusele. |
| --- | --- |

—

ei kujuta endast varjatud piirangut liikmesriikidevahelisele kaubandusele.

| (102) | Seepärast on komisjon seisukohal, et teatatud siseriiklikud normid tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(102)

Seepärast on komisjon seisukohal, et teatatud siseriiklikud normid tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Siseriiklikud normid, millest Ungari teatas vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 4 ja mis erinevad määrusest (EL) 2019/1009 seoses fosforväetiste kaadmiumisisaldusega, st keeld lasta Ungari turule fosforväetisi, mille P2O5 sisaldus on vähemalt 5 massiprotsenti vastavalt määruse (EL) 2019/1009 I lisa PFC 1(B) punkti 3 alapunkti a alapunktis ii ja PFC 1(C)(I) punkti 2 alapunkti a alapunktis ii osutatule, kusjuures kaadmiumisisaldus ületab 20 mg ühe kilogrammi P2O5 kohta, on heaks kiidetud, kuni liidu tasandil kohaldatav läbivaadatud ühtlustatud piirnorm on võrdne või madalam kui Ungari piirnorm.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Ungarile.

Brüssel, 17. juuli 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Thierry BRETON

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1009, millega kehtestatakse ELi väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemise nõuded ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1069/2009 ja (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2003/2003 (ELT L 170, 25.6.2019, lk 1).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2003/2003 väetiste kohta (ELT L 304, 21.11.2003, lk 1).

2

(3)  Vt komisjoni 3. jaanuari 2006. aasta otsused: 2006/347/EÜ väetiste maksimaalset lubatud kaadmiumisisaldust reguleerivate siseriiklike õigusaktide kohta, millest Rootsi Kuningriik on teatanud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 4 (ELT L 129, 17.5.2006, lk 19), 2006/348/EÜ väetiste maksimaalset lubatud kaadmiumisisaldust reguleerivate siseriiklike õigusaktide kohta, millest Soome Vabariik on teatanud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 4 (ELT L 129, 17.5.2006, lk 25), ja 2006/349/EÜ väetiste maksimaalset lubatud kaadmiumisisaldust reguleerivate siseriiklike õigusaktide kohta, millest Austria Vabariik on teatanud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 4 (ELT L 129, 17.5.2006, lk 31).

3

(4)  
  ELT C 394, 21.11.2019, lk 2.

4

(5)  Komisjoni otsus, millega pikendatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõikes 6 osutatud ajavahemikku seoses siseriiklike normidega väetiste maksimaalse lubatud kaadmiumisisalduse kohta, millest Ungari on teatanud vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 4 (C(2020) 134 final).

5

(6)  Vt kohtuasi C-360/14 P Saksamaa vs. Euroopa Komisjon.

6

vs

(7)  C-3/00 Taani vs. komisjon, punkt 58. Seda on veelgi kinnitanud nt otsused kohtuasjas T-234/04: Madalmaade Kuningriik vs. komisjon, punkt 58, liidetud kohtuasjades T 366/03 T-235/04: Land Oberösterreich ja Austria vs. komisjon, punkt 62, ja kohtuasjas C-512/99: Saksamaa vs. komisjon, punkt 41.

7

vs

vs

vs

vs

(8)  Vt komisjoni ettepanekule lisatud mõjuhinnang, mis oli pühendatud konkreetselt kaadmiumi piirnormile, SWD(2016) 64 final, OSA 2/2; https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/10102/2016/EN/SWD-2016-64-F1-EN-MAIN-PART-2.PDF; Vt eelkõige lk 5, 6, 25, 28, 29 ja 32 ning I lisa.

8

(9)  Nt HORVÁTH O, MAKRAINÉ HORVÁTH A ZS., 2006. A csontritkulás, korunk „néma járványa“. Nővér 2006 (19) 2, MÁTYUS J, OLÁH A, ÚJHELYI L, KÁRPÁTI I, BALLA J., 2008. Az idült vesebetegség epidémiája szükségessé teszi a glomerulus filtrációs ráta számítását. Orvosi Hetilap 149(2): 77–82 ja IARC Monographs Volume 100C Cadmium and Cadmium Compounds. 2012.

9

(10)  Nt ADRIANO, D.C., 2001. Trace Elements in Terrestrial Environments. Biogeochemistry, Bioavailability and Risks of Metals. (2. trükk). Springer-Verlag. New York, ALLOWAY, B.J. (ed)., 1990. Heavy Metals in Soils. Blackie and Son Ltd. Glasgow and London. John Wiley and Sons Inc. New York.

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

11

(12)  Vt Euroopa Toiduohutusameti teaduslik aruanne Euroopa elanikkonna kokkupuute kohta kaadmiumiga toidu kaudu aastal 2012, avaldatud aadressil: https://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/scientific_output/files/main_documents/2551.pdf, (EFSA Journal 2012;10(1).

12

EFSA Journal

(13)  
  EFSA Journal 2012;10(1).

13

EFSA Journal

(14)  ELi riskihindamise aruanne kaadmiumi ja kaadmiumoksiidi kohta, tsiteeritud dokumendis SWD(2016) 64 final, lk 11.

14

(15)  
  EÜT C 30, 4.2.1988, lk 1.

15

(16)  COM/2016/0157 final – 2016/084 (COD).

16

(17)  Vt uuring „Revisiting and updating the effect of phosphate fertilizers to cadmium accumulation in

17

European agricultural soils“, Erik Smolders & Laetitia Six, tellinud Fertilizers Europe 2013. aastal,

avaldatud aadressil http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/environmental_risks/docs/scher_o_168_rd_en.pdf,

(18)  Nt kohtuasi C-492/14, Essent Belgium, punkt 80, komisjoni 8. mai 2018. aasta otsus Taani teatatud riiklike õigusnormide kohta, mis käsitlevad nitriti lisamist teatavatele lihatoodetele, C/2018/2721, punkt 52 (ELT L 118, 14.5.2018, lk 7), komisjoni 3. jaanuari 2006. aasta otsus väetiste maksimaalset lubatud kaadmiumisisaldust reguleerivate siseriiklike õigusaktide kohta, millest Soome Vabariik on teatanud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 4, 2006/348/EÜ, punkt 38, komisjoni 3. jaanuari 2006. aasta otsus väetiste maksimaalset lubatud kaadmiumisisaldust reguleerivate siseriiklike õigusaktide kohta, millest Rootsi Kuningriik on teatanud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 4, 2006/347/EÜ, punkt 39, komisjoni 3. jaanuari 2006. aasta otsus väetiste maksimaalset lubatud kaadmiumisisaldust reguleerivate siseriiklike õigusaktide kohta, millest Austria Vabariik on teatanud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 4, 2006/349/EÜ, punkt 39.

18

(19)  Komisjoni 8. mai 2018. aasta otsus Taani teatatud riiklike õigusnormide kohta, mis käsitlevad nitriti lisamist teatavatele lihatoodetele, C/2018/2721, punkt 54, komisjoni 3. jaanuari 2006. aasta otsus väetiste maksimaalset lubatud kaadmiumisisaldust reguleerivate siseriiklike õigusaktide kohta, millest Soome Vabariik on teatanud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 4, 2006/348/EÜ, punkt 40, komisjoni 3. jaanuari 2006. aasta otsus väetiste maksimaalset lubatud kaadmiumisisaldust reguleerivate siseriiklike õigusaktide kohta, millest Rootsi Kuningriik on teatanud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 4, 2006/347/EÜ, punkt 41, komisjoni 3. jaanuari 2006. aasta otsus väetiste maksimaalset lubatud kaadmiumisisaldust reguleerivate siseriiklike õigusaktide kohta, millest Austria Vabariik on teatanud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 4, 2006/349/EÜ, punkt 41.

19

(20)  Komisjoni 8. mai 2018. aasta otsus Taani teatatud riiklike õigusnormide kohta, mis käsitlevad nitriti lisamist teatavatele lihatoodetele, C/2018/2721, punkt 55 (ELT L 118, 14.5.2018, lk 7), komisjoni 3. jaanuari 2006. aasta otsus väetiste maksimaalset lubatud kaadmiumisisaldust reguleerivate siseriiklike õigusaktide kohta, millest Soome Vabariik on teatanud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 4, 2006/348/EÜ, punkt 42, komisjoni 3. jaanuari 2006. aasta otsus väetiste maksimaalset lubatud kaadmiumisisaldust reguleerivate siseriiklike õigusaktide kohta, millest Rootsi Kuningriik on teatanud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 4, 2006/347/EÜ, punkt 43, komisjoni 3. jaanuari 2006. aasta otsus väetiste maksimaalset lubatud kaadmiumisisaldust reguleerivate siseriiklike õigusaktide kohta, millest Austria Vabariik on teatanud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 4, 2006/349/EÜ, punkt 43.

20

---

| 11.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 261/55 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 261/55

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/1185,

10. august 2020,

millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 5559 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse liidusiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaarkontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (3) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides, kus on kinnitust leidnud kõnealuse taudi esinemine kodu- või uluksigadel (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“). Kõnealuse rakendusotsuse lisa I–IV osas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa on muudetud mitu korda, et seoses sigade Aafrika katkuga võtta arvesse liidu epidemioloogilise olukorra muutusi, mida on vaja kajastada kõnealuses lisas. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa muudeti viimati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2020/1150 (5) pärast kõnealuse taudiga seotud epidemioloogilise olukorra muutusi Leedus, Poolas ja Slovakkias. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides, kus on kinnitust leidnud kõnealuse taudi esinemine kodu- või uluksigadel (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“). Kõnealuse rakendusotsuse lisa I–IV osas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa on muudetud mitu korda, et seoses sigade Aafrika katkuga võtta arvesse liidu epidemioloogilise olukorra muutusi, mida on vaja kajastada kõnealuses lisas. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa muudeti viimati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2020/1150 (5) pärast kõnealuse taudiga seotud epidemioloogilise olukorra muutusi Leedus, Poolas ja Slovakkias.

| (2) | Nõukogu direktiivis 2002/60/EÜ (6) on sätestatud liidu miinimummeetmed, mida on vaja võtta sigade Aafrika katku tõrjeks. Direktiivi 2002/60/EÜ artiklis 9 on eelkõige sätestatud ohustatud tsooni ja järelevalvetsooni kehtestamine, kui sigade Aafrika katku diagnoos seakasvatusettevõtte sigadel on saanud ametliku kinnituse, ning kõnealuse direktiivi artiklites 10 ja 11 on sätestatud ohustatud tsoonides ja järelevalvetsoonides taudi leviku tõkestamiseks võetavad meetmed. Peale selle on direktiivi 2002/60/EÜ artiklis 15 sätestatud meetmed, mida tuleb võtta, kui sigade Aafrika katku esinemine uluksigadel on saanud kinnituse. Hiljutised kogemused on näidanud, et direktiivis 2002/60/EÜ sätestatud meetmed, eelkõige need, millega nähakse ette taudist tabandunud seakasvatusettevõtete puhastamine ja desinfitseerimine, ning muud meetmed, mis on seotud eespool nimetatud taudi likvideerimisega kodu- ja uluksigade populatsioonis, on tõhusad kõnealuse taudi leviku kontrolli alla saamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu direktiivis 2002/60/EÜ (6) on sätestatud liidu miinimummeetmed, mida on vaja võtta sigade Aafrika katku tõrjeks. Direktiivi 2002/60/EÜ artiklis 9 on eelkõige sätestatud ohustatud tsooni ja järelevalvetsooni kehtestamine, kui sigade Aafrika katku diagnoos seakasvatusettevõtte sigadel on saanud ametliku kinnituse, ning kõnealuse direktiivi artiklites 10 ja 11 on sätestatud ohustatud tsoonides ja järelevalvetsoonides taudi leviku tõkestamiseks võetavad meetmed. Peale selle on direktiivi 2002/60/EÜ artiklis 15 sätestatud meetmed, mida tuleb võtta, kui sigade Aafrika katku esinemine uluksigadel on saanud kinnituse. Hiljutised kogemused on näidanud, et direktiivis 2002/60/EÜ sätestatud meetmed, eelkõige need, millega nähakse ette taudist tabandunud seakasvatusettevõtete puhastamine ja desinfitseerimine, ning muud meetmed, mis on seotud eespool nimetatud taudi likvideerimisega kodu- ja uluksigade populatsioonis, on tõhusad kõnealuse taudi leviku kontrolli alla saamiseks.

| (3) | Pärast rakendusotsuse (EL) 2020/1150 vastuvõtmise kuupäeva on sigade Aafrika katku uusi juhtumeid esinenud kodusigadel Poolas ja Slovakkias ning uluksigadel Lätis. |
| --- | --- |

(3)

Pärast rakendusotsuse (EL) 2020/1150 vastuvõtmise kuupäeva on sigade Aafrika katku uusi juhtumeid esinenud kodusigadel Poolas ja Slovakkias ning uluksigadel Lätis.

| (4) | 2020. aasta juuli lõpus ja augustis esines kümme sigade Aafrika katku puhangut kodusigadel Poolas Chełmi, Biłgoraj, Garwolini, Hrubieszówi, Lubartówi, Przeworski ja Zielona Góra maakonna piirkondades, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas või piirkondades, mis on praegu loetletud kõnealuse lisa III osas ja asuvad praegu kõnealuse lisa II osas loetletud piirkondade vahetus läheduses. Need sigade Aafrika katku puhangud kodusigadel kujutavad endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks need Poola piirkonnad, kus olid hiljuti sigade Aafrika katku puhangud, loetleda nüüd rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas, mitte selle lisa II osas, ning need Poola piirkonnad, mis on loetletud kõnealuse lisa II osas ja mis asuvad nende kõnealuse lisa III osas loetletud piirkondade vahetus läheduses, kus hiljuti esinesid sigade Aafrika katku juhtumid, tuleks nüüd loetleda kõnealuse rakendusotsuse lisa III osas, mitte selle lisa II osas. |
| --- | --- |

(4)

2020. aasta juuli lõpus ja augustis esines kümme sigade Aafrika katku puhangut kodusigadel Poolas Chełmi, Biłgoraj, Garwolini, Hrubieszówi, Lubartówi, Przeworski ja Zielona Góra maakonna piirkondades, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas või piirkondades, mis on praegu loetletud kõnealuse lisa III osas ja asuvad praegu kõnealuse lisa II osas loetletud piirkondade vahetus läheduses. Need sigade Aafrika katku puhangud kodusigadel kujutavad endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks need Poola piirkonnad, kus olid hiljuti sigade Aafrika katku puhangud, loetleda nüüd rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas, mitte selle lisa II osas, ning need Poola piirkonnad, mis on loetletud kõnealuse lisa II osas ja mis asuvad nende kõnealuse lisa III osas loetletud piirkondade vahetus läheduses, kus hiljuti esinesid sigade Aafrika katku juhtumid, tuleks nüüd loetleda kõnealuse rakendusotsuse lisa III osas, mitte selle lisa II osas.

| (5) | 2020. aasta augustis esines üks sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel Lätis Ventspilsi piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas. See sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks see praegu rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas loetletud Läti piirkond, kus hiljuti esines sigade Aafrika katku juhtum, loetleda nüüd kõnealuse rakendusotsuse lisa II osas, mitte selle lisa I osas. |
| --- | --- |

(5)

2020. aasta augustis esines üks sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel Lätis Ventspilsi piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas. See sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks see praegu rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas loetletud Läti piirkond, kus hiljuti esines sigade Aafrika katku juhtum, loetleda nüüd kõnealuse rakendusotsuse lisa II osas, mitte selle lisa I osas.

| (6) | 2020. aasta augustis esines üks sigade Aafrika katku puhang kodusigadel Slovakkias Košice-okolie maakonna piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas. See sigade Aafrika katku puhang kodusigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks see Slovakkia piirkond, kus hiljuti esines sigade Aafrika katku puhang, loetleda nüüd rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas, mitte selle lisa II osas. |
| --- | --- |

(6)

2020. aasta augustis esines üks sigade Aafrika katku puhang kodusigadel Slovakkias Košice-okolie maakonna piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas. See sigade Aafrika katku puhang kodusigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks see Slovakkia piirkond, kus hiljuti esines sigade Aafrika katku puhang, loetleda nüüd rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas, mitte selle lisa II osas.

| (7) | Pidades silmas neid sigade Aafrika katku hiljutisi puhanguid kodusigadel Poolas ja Slovakkias ning hiljutist sigade Aafrika katku juhtumit uluksigadel Lätis, ning võttes arvesse praegust epidemioloogilist olukorda liidus, on kõnealuste liikmesriikide piirkondadeks jaotamist uuesti hinnatud ja ajakohastatud. Lisaks sellele on ümber hinnatud ja ajakohastatud riskijuhtimismeetmed. Neid muudatusi tuleb kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisas. |
| --- | --- |

(7)

Pidades silmas neid sigade Aafrika katku hiljutisi puhanguid kodusigadel Poolas ja Slovakkias ning hiljutist sigade Aafrika katku juhtumit uluksigadel Lätis, ning võttes arvesse praegust epidemioloogilist olukorda liidus, on kõnealuste liikmesriikide piirkondadeks jaotamist uuesti hinnatud ja ajakohastatud. Lisaks sellele on ümber hinnatud ja ajakohastatud riskijuhtimismeetmed. Neid muudatusi tuleb kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisas.

| (8) | Selleks, et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Poolas, Slovakkias ja Lätis piiritleda uued piisava suurusega kõrge riskiga piirkonnad ja loetleda need nõuetekohaselt rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II ja III osas. Arvestades asjaolu, et rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II ja III osas on loetletud piirkonnad, kus epidemioloogiline olukord muutub endiselt väga kiiresti, tuleb kõnealustes osades loetletud piirkondade suhtes tehtavate igasuguste muudatuste korral alati arvesse võtta mõju naaberpiirkondadele, nagu on tehtud käesoleval juhul. Kõnealuse lisa I, II ja III osa tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Selleks, et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Poolas, Slovakkias ja Lätis piiritleda uued piisava suurusega kõrge riskiga piirkonnad ja loetleda need nõuetekohaselt rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II ja III osas. Arvestades asjaolu, et rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II ja III osas on loetletud piirkonnad, kus epidemioloogiline olukord muutub endiselt väga kiiresti, tuleb kõnealustes osades loetletud piirkondade suhtes tehtavate igasuguste muudatuste korral alati arvesse võtta mõju naaberpiirkondadele, nagu on tehtud käesoleval juhul. Kõnealuse lisa I, II ja III osa tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (9) | Võttes arvesse epidemioloogilise olukorra kiireloomulisust liidus seoses sigade Aafrika katku levikuga, on oluline, et käesoleva otsusega rakendusotsuse 2014/709/EL lisasse tehtavad muudatused jõustuvad võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(9)

Võttes arvesse epidemioloogilise olukorra kiireloomulisust liidus seoses sigade Aafrika katku levikuga, on oluline, et käesoleva otsusega rakendusotsuse 2014/709/EL lisasse tehtavad muudatused jõustuvad võimalikult kiiresti.

| (10) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 10. august 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  
  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

3

(4)  Komisjoni 9. oktoobri 2014. aasta rakendusotsus 2014/709/EL, milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2014/178/EL (ELT L 295, 11.10.2014, lk 63).

4

(5)  Komisjoni 3. augusti 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/1150, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 252, 4.8.2020, lk 30).

5

(6)  Nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/60/EÜ, millega kehtestatakse erisätted sigade aafrika katku tõrjeks ja muudetakse direktiivi 92/119/EMÜ seoses Tescheni haiguse ja sigade aafrika katkuga (EÜT L 192, 20.7.2002, lk 27).

6

---

LISA

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse järgmisega:

„LISA

I OSA

1.   Belgia

Järgmised piirkonnad Belgias:

| dans la province de Luxembourg:





  la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:





  Frontière avec la France, |
| --- |

dans la province de Luxembourg:

la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:

Frontière avec la France,

| Rue Mersinhat à Florenville, |
| --- |

Rue Mersinhat à Florenville,

| La N818 jusque son intersection avec la N83, |
| --- |

La N818 jusque son intersection avec la N83,

| La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- |

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- |

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- |

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| Le Routeux, |
| --- |

Le Routeux,

| Rue d’Orgéo, |
| --- |

Rue d’Orgéo,

| Rue de la Vierre, |
| --- |

Rue de la Vierre,

| Rue du Bout-d’en-Bas, |
| --- |

Rue du Bout-d’en-Bas,

| Rue Sous l’Eglise, |
| --- |

Rue Sous l’Eglise,

| Rue Notre-Dame, |
| --- |

Rue Notre-Dame,

| Rue du Centre, |
| --- |

Rue du Centre,

| La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- |

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- |

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- |

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- |

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- |

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- |

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- |

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| Rue du Tombois, |
| --- |

Rue du Tombois,

| Rue Du Pierroy, |
| --- |

Rue Du Pierroy,

| Rue Saint-Orban, |
| --- |

Rue Saint-Orban,

| Rue Saint-Aubain, |
| --- |

Rue Saint-Aubain,

| Rue des Cottages, |
| --- |

Rue des Cottages,

| Rue de Relune, |
| --- |

Rue de Relune,

| Rue de Rulune, |
| --- |

Rue de Rulune,

| Route de l’Ermitage, |
| --- |

Route de l’Ermitage,

| N87: Route de Habay, |
| --- |

N87: Route de Habay,

| Chemin des Ecoliers, |
| --- |

Chemin des Ecoliers,

| Le Routy, |
| --- |

Le Routy,

| Rue Burgknapp, |
| --- |

Rue Burgknapp,

| Rue de la Halte, |
| --- |

Rue de la Halte,

| Rue du Centre, |
| --- |

Rue du Centre,

| Rue de l’Eglise, |
| --- |

Rue de l’Eglise,

| Rue du Marquisat, |
| --- |

Rue du Marquisat,

| Rue de la Carrière, |
| --- |

Rue de la Carrière,

| Rue de la Lorraine, |
| --- |

Rue de la Lorraine,

| Rue du Beynert, |
| --- |

Rue du Beynert,

| Millewée, |
| --- |

Millewée,

| Rue du Tram, |
| --- |

Rue du Tram,

| Millewée, |
| --- |

Millewée,

| N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- |

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- |

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| Frontière avec la France, jusque son intersection avec la Rue Mersinhat à Florenville. |
| --- |

Frontière avec la France, jusque son intersection avec la Rue Mersinhat à Florenville.

2.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Ungari

Järgmised piirkonnad Ungaris:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

4.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Pāvilostas novad Vērgales pagasts, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novad Vērgales pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Grobiņas novads, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

5.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos,

| — | Kretingos rajono savivaldybės: Darbėnų, Kretingos ir Žalgirio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybės: Darbėnų, Kretingos ir Žalgirio seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen. dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen. dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo, Skuodo miesto seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo, Skuodo miesto seniūnijos.

6.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

| gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim, |
| --- |

gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim,

| powiat działdowski, |
| --- |

powiat działdowski,

| gminy Dąbrówno, miasto Ostróda i część gminy wiejskiej Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Dąbrówno, miasto Ostróda i część gminy wiejskiej Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie ostródzkim,

| gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim, |
| --- |

gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim,

| gmina Grodziczno w powiecie nowomiejskim, |
| --- |

gmina Grodziczno w powiecie nowomiejskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| w województwie mazowieckim:





  powiat ostrołęcki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat ostrołęcki,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim,

| powiat miejski Płock, |
| --- |

powiat miejski Płock,

| powiat sierpecki, |
| --- |

powiat sierpecki,

| powiat żuromiński, |
| --- |

powiat żuromiński,

| gminy Andrzejewo, Brok, Małkinia Górna, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Zaręby Kościelne i Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Andrzejewo, Brok, Małkinia Górna, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Zaręby Kościelne i Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim,

| gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim,

| powiat przasnyski, |
| --- |

powiat przasnyski,

| powiat makowski, |
| --- |

powiat makowski,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim,

| powiat miejski Radom, |
| --- |

powiat miejski Radom,

| powiat szydłowiecki, |
| --- |

powiat szydłowiecki,

| powiat gostyniński, |
| --- |

powiat gostyniński,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Chłopice, Rokietnica, gmina wiejska Jarosław, część miasta Jarosław położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94, część gminy Radymno położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A4, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Chłopice, Rokietnica, gmina wiejska Jarosław, część miasta Jarosław położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94, część gminy Radymno położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A4, w powiecie jarosławskim,

| gminy Medyka, Orły, Stubno, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim, |
| --- |

gminy Medyka, Orły, Stubno, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim,

| powiat miejski Przemyśl, |
| --- |

powiat miejski Przemyśl,

| gminy Przeworsk z miastem Przeworsk, Gać Jawornik Polski, Kańczuga, Tryńcza i Zarzecze w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Przeworsk z miastem Przeworsk, Gać Jawornik Polski, Kańczuga, Tryńcza i Zarzecze w powiecie przeworskim,

| powiat łańcucki, |
| --- |

powiat łańcucki,

| gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim, |
| --- |

gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim,

| w województwie świętokrzyskim:





  powiat opatowski, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

powiat opatowski,

| powiat sandomierski, |
| --- |

powiat sandomierski,

| gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim, |
| --- |

gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim,

| gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim, |
| --- |

gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,

| gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| powiat ostrowiecki, |
| --- |

powiat ostrowiecki,

| gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim, |
| --- |

gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim,

| w województwie łódzkim:





  gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka i Regnów w powiecie rawskim, |
| --- |

gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka i Regnów w powiecie rawskim,

| powiat skierniewicki, |
| --- |

powiat skierniewicki,

| powiat miejski Skierniewice, |
| --- |

powiat miejski Skierniewice,

| gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim,

| w województwie pomorskim:





  gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- |

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- |

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| powiat gdański, |
| --- |

powiat gdański,

| Miasto Gdańsk, |
| --- |

Miasto Gdańsk,

| powiat tczewski, |
| --- |

powiat tczewski,

| powiat kwidzyński, |
| --- |

powiat kwidzyński,

| w województwie lubuskim:





  gmina Gubin z miastem Gubin w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gmina Gubin z miastem Gubin w powiecie krośnieńskim,

| gminy Międzyrzecz, Pszczew, Trzciel w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

gminy Międzyrzecz, Pszczew, Trzciel w powiecie międzyrzeckim,

| część gminy Lubrza położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Zbąszynek położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Zbąszynia do Świebodzina oraz część położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od miasta Zbąszynek w kierunku zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1210F, a następnie przez drogę 1210F biegnącą od skrzyżowania z linia kolejową do zachodniej granicy gminy, część gminy Szczaniec położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

część gminy Lubrza położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Zbąszynek położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Zbąszynia do Świebodzina oraz część położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od miasta Zbąszynek w kierunku zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1210F, a następnie przez drogę 1210F biegnącą od skrzyżowania z linia kolejową do zachodniej granicy gminy, część gminy Szczaniec położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2w powiecie świebodzińskim,

| gminy Cybinka, Ośno Lubuskie i Rzepin w powiecie słubickim, |
| --- |

gminy Cybinka, Ośno Lubuskie i Rzepin w powiecie słubickim,

| gmina Sulęcin i część gminy Torzym położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

gmina Sulęcin i część gminy Torzym położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim,

| gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim, |
| --- |

gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim,

| gminy Chocianów, Polkowice, część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12, w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Chocianów, Polkowice, część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12, w powiecie polkowickim,

| gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim, |
| --- |

gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim,

| gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
| --- |

gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim,

| powiat nowotomyski, |
| --- |

powiat nowotomyski,

| gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| gminy Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim, |
| --- |

gminy Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim,

| powiat miejski Poznań, |
| --- |

powiat miejski Poznań,

| gminy Rokietnica, Suchy Las, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo, część gminy Komorniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- |

gminy Rokietnica, Suchy Las, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo, część gminy Komorniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| gminy Pniewy, Szamotuły, część gminy Duszniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na północ i na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim. |
| --- |

gminy Pniewy, Szamotuły, część gminy Duszniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na północ i na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim.

7.   Slovakkia

Järgmised piirkonnad Slovakkias:

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou,

| — | the whole district of Humenné, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, Pusté Čemerné and Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, Pusté Čemerné and Strážske,

| — | in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda,

| — | in the district of Prešov, the whole municipalities of Klenov, Miklušovce, Sedlice, Suchá dolina, Janov, Radatice, Ľubovec, Ličartovce, Drienovská Nová Ves, Kendice, Petrovany, Drienov, Lemešany, Janovík, Bretejovce, Seniakovce, Šarišské Bohdanovce, Varhaňovce, Brestov Mirkovce, Žehňa, Tuhrina, Lúčina and Červenica, |
| --- | --- |

—

in the district of Prešov, the whole municipalities of Klenov, Miklušovce, Sedlice, Suchá dolina, Janov, Radatice, Ľubovec, Ličartovce, Drienovská Nová Ves, Kendice, Petrovany, Drienov, Lemešany, Janovík, Bretejovce, Seniakovce, Šarišské Bohdanovce, Varhaňovce, Brestov Mirkovce, Žehňa, Tuhrina, Lúčina and Červenica,

| — | in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica, Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar, |
| --- | --- |

—

in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica, Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása,

| — | in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II,, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II,,

| — | in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša, |
| --- | --- |

—

in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada. |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada.

8.   Kreeka

Järgmised piirkonnad Kreekas:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

II OSA

1.   Belgia

Järgmised piirkonnad Belgias:

| dans la province de Luxembourg:





  la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:





  La Rue de la Station (N85) à Florenville jusque son intersection avec la N894, |
| --- |

dans la province de Luxembourg:

la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:

La Rue de la Station (N85) à Florenville jusque son intersection avec la N894,

| La N894 jusque son intersection avec la rue Grande, |
| --- |

La N894 jusque son intersection avec la rue Grande,

| La rue Grande jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- |

La rue Grande jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| La rue de Neufchâteau jusque son intersection avec Hosseuse, |
| --- |

La rue de Neufchâteau jusque son intersection avec Hosseuse,

| Hosseuse, |
| --- |

Hosseuse,

| La Roquignole, |
| --- |

La Roquignole,

| Les Chanvières, |
| --- |

Les Chanvières,

| La Fosse du Loup, |
| --- |

La Fosse du Loup,

| Le Sart, |
| --- |

Le Sart,

| La N801 jusque son intersection avec la rue de l’Accord, |
| --- |

La N801 jusque son intersection avec la rue de l’Accord,

| La rue de l’Accord, |
| --- |

La rue de l’Accord,

| La rue du Fet, |
| --- |

La rue du Fet,

| La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- |

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- |

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange, |
| --- |

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange,

| La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange, |
| --- |

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange,

| La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- |

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- |

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- |

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| La N88 (rue Baillet Latour, rue Fontaine des Dames, rue Yvan Gils, rue de Virton, rue de Gérouville, Route de Meix) jusque son intersection avec la N981, |
| --- |

La N88 (rue Baillet Latour, rue Fontaine des Dames, rue Yvan Gils, rue de Virton, rue de Gérouville, Route de Meix) jusque son intersection avec la N981,

| La N981 (rue de Virton) jusque son intersection avec la N83, |
| --- |

La N981 (rue de Virton) jusque son intersection avec la N83,

| La N83 (rue du Faing, rue de Bouillon, rue Albert 1er, rue d’Arlon) jusque son intersection avec la N85 (Rue de la Station) à Florenville. |
| --- |

La N83 (rue du Faing, rue de Bouillon, rue Albert 1er, rue d’Arlon) jusque son intersection avec la N85 (Rue de la Station) à Florenville.

2.   Bulgaaria

Järgmised piirkonnad Bulgaarias:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III.

3.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Ungari

Järgmised piirkonnad Ungaris:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

5.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada, Aizputes un Cīravas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296un Lažas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa caur Miķelīšu mežu līdz autoceļam 1265, uz rietumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1265 pie Mežmaļiem līdz robežai ar Rīvas upi, Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada, Aizputes un Cīravas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296un Lažas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa caur Miķelīšu mežu līdz autoceļam 1265, uz rietumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1265 pie Mežmaļiem līdz robežai ar Rīvas upi, Aizputes pilsēta,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa 1269, 1271, uz austrumiem no autoceļa 1288, uz ziemeļiem no autoceļa P119, Īvandes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P119, uz austrumiem no autoceļa 1292, 1279, uz austrumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1279 no Upītēm līdz autoceļam 1290, Kurmāles pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa 1290, uz austrumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1290 no Alejām līdz autoceļam 1283, uz austrumiem no autoceļa 1283 un P112, Turlavas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P112, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa 1269, 1271, uz austrumiem no autoceļa 1288, uz ziemeļiem no autoceļa P119, Īvandes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P119, uz austrumiem no autoceļa 1292, 1279, uz austrumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1279 no Upītēm līdz autoceļam 1290, Kurmāles pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa 1290, uz austrumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1290 no Alejām līdz autoceļam 1283, uz austrumiem no autoceļa 1283 un P112, Turlavas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P112, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta,, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta,,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios, Raitininkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios, Raitininkų seniūnijos,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos ir Vilkijos seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos ir Vilkijos seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė: Kazlų rūdos seniūnija į šiaurę nuo kelio Nr. 230, į rytus nuo kelio Kokė-Užbaliai-Čečetai iki kelio Nr. 2610 ir į pietus nuo kelio Nr. 2610, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė: Kazlų rūdos seniūnija į šiaurę nuo kelio Nr. 230, į rytus nuo kelio Kokė-Užbaliai-Čečetai iki kelio Nr. 2610 ir į pietus nuo kelio Nr. 2610,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė: Imbarės, Kūlupėnų ir Kartenos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė: Imbarės, Kūlupėnų ir Kartenos seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė: Degučių, Marijampolės, Mokolų, Liudvinavo ir Narto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Degučių, Marijampolės, Mokolų, Liudvinavo ir Narto seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio 119 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2828, Balninkų, Dubingių, Giedraičių, Joniškio ir Videniškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio 119 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2828, Balninkų, Dubingių, Giedraičių, Joniškio ir Videniškių seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen. dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen. dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos ir Ylakių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos ir Ylakių seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Stare Juchy, część gminy Prostki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie – Długosze do południowej granicy gminy i część gminy wiejskiej Ełk położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Stare Juchy, część gminy Prostki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie – Długosze do południowej granicy gminy i część gminy wiejskiej Ełk położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim,

| gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Milejewo, Młynary, Markusy, Rychliki i Tolkmicko w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Milejewo, Młynary, Markusy, Rychliki i Tolkmicko w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| gminy Orzysz, Pisz, Ruciane - Nida oraz część gminy Biała Piska położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Pisz, Ruciane - Nida oraz część gminy Biała Piska położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim,

| gmina Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gmina Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie w powiecie bartoszyckim,

| gminy Biskupiec, Kolno, Purda, Stawiguda, , Olsztynek, część gminy Świątki położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Pasłęka, część gminy Barczewo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Gietrzwałd położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Biskupiec, Kolno, Purda, Stawiguda, , Olsztynek, część gminy Świątki położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Pasłęka, część gminy Barczewo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Gietrzwałd położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim,

| gminy Grunwald, Łukta, Małdyty, Miłomłyn, Miłakowo, część gminy wiejskiej Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 i część gminy Morąg położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Grunwald, Łukta, Małdyty, Miłomłyn, Miłakowo, część gminy wiejskiej Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 i część gminy Morąg położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim,

| część gminy Ryn położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową łączącą miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- |

część gminy Ryn położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową łączącą miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| gminy Braniewo i miasto Braniewo, Frombork, Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia oraz część gminy Wilczęta położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim, |
| --- |

gminy Braniewo i miasto Braniewo, Frombork, Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia oraz część gminy Wilczęta położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim,

| gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim, |
| --- |

gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim,

| gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| powiat mrągowski, |
| --- |

powiat mrągowski,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Orla, Rudka, Brańsk z miastem Brańsk, Boćki w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Orla, Rudka, Brańsk z miastem Brańsk, Boćki w powiecie bielskim,

| gminy Radziłów, Rajgród Wąsosz, część gminy wiejskiej Grajewo położona na południe o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na południe od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy w powiecie grajewskim, |
| --- |

gminy Radziłów, Rajgród Wąsosz, część gminy wiejskiej Grajewo położona na południe o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na południe od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy w powiecie grajewskim,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Dziadkowice, Grodzisk, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Dziadkowice, Grodzisk, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| powiat kolneński z miastem Kolno, |
| --- |

powiat kolneński z miastem Kolno,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady, Choroszcz i część gminy Poświętne położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady, Choroszcz i część gminy Poświętne położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim,

| gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka -Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny - wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim |
| --- |

gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka -Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny - wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| w województwie mazowieckim:





  powiat siedlecki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat siedlecki,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Kosów Lacki, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Kosów Lacki, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| powiat węgrowski, |
| --- |

powiat węgrowski,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| powiat ciechanowski, |
| --- |

powiat ciechanowski,

| powiat sochaczewski, |
| --- |

powiat sochaczewski,

| powiat zwoleński, |
| --- |

powiat zwoleński,

| gminy Garbatka – Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka – Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| powiat lipski, |
| --- |

powiat lipski,

| gminy Gózd, Iłża, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 i w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Gózd, Iłża, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 i w powiecie radomskim,

| gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| powiat płoński, |
| --- |

powiat płoński,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| powiat wołomiński, |
| --- |

powiat wołomiński,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| gmina Boguty – Pianki w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gmina Boguty – Pianki w powiecie ostrowskim,

| gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim,

| powiat miński, |
| --- |

powiat miński,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| powiat grójecki, |
| --- |

powiat grójecki,

| powiat grodziski, |
| --- |

powiat grodziski,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Białobrzegi, Promna, Radzanów, Stara Błotnica, Wyśmierzyce w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Radzanów, Stara Błotnica, Wyśmierzyce w powiecie białobrzeskim,

| powiat przysuski, |
| --- |

powiat przysuski,

| powiat miejski Warszawa, |
| --- |

powiat miejski Warszawa,

| w województwie lubelskim:





  powiat bialski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat bialski,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| powiat puławski, |
| --- |

powiat puławski,

| gminy Nowodwór, Ułęż, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Nowodwór, Ułęż, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim,

| gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Bychawa, Głusk, Jabłonna, Krzczonów, Garbów Strzyżewice, Wysokie, Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Konopnica, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Bychawa, Głusk, Jabłonna, Krzczonów, Garbów Strzyżewice, Wysokie, Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Konopnica, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim,

| gmina Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gmina Uścimów w powiecie lubartowskim,

| gminy Mełgiew, Rybczewice, Piaski i miasto Świdnik w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Mełgiew, Rybczewice, Piaski i miasto Świdnik w powiecie świdnickim,

| gmina Fajsławice, część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Fajsławice, część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| powiat kraśnicki, |
| --- |

powiat kraśnicki,

| powiat opolski, |
| --- |

powiat opolski,

| gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Podedwórze, Sosnowica w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Podedwórze, Sosnowica w powiecie parczewskim,

| gminy Stary Brus, Wola Uhruska, część gminy wiejskiej Włodawa położona na południe od południowej granicy miasta Włodawa i część gminy Hańsk położona na wschód od linii wyznaczonej od drogi nr 819 w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Stary Brus, Wola Uhruska, część gminy wiejskiej Włodawa położona na południe od południowej granicy miasta Włodawa i część gminy Hańsk położona na wschód od linii wyznaczonej od drogi nr 819 w powiecie włodawskim,

| gmina Kąkolewnica, Komarówka Podlaska i Ulan Majorat w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Kąkolewnica, Komarówka Podlaska i Ulan Majorat w powiecie radzyńskim,

| w województwie podkarpackim:





  powiat stalowowolski, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

powiat stalowowolski,

| gminy Horyniec-Zdrój, Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy i część gminy Cieszanów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 863, a następnie na zachód od drogi nr 863 biegnącej do miejscowości Lubliniec i dalej na zachód od drogi biegnącej przez Nowy Lubliniec do północnej granicy gminy w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

gminy Horyniec-Zdrój, Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy i część gminy Cieszanów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 863, a następnie na zachód od drogi nr 863 biegnącej do miejscowości Lubliniec i dalej na zachód od drogi biegnącej przez Nowy Lubliniec do północnej granicy gminy w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki, część gminy Radymno położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A4 z miastem Radymno, część gminy Wiązownica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki, część gminy Radymno położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A4 z miastem Radymno, część gminy Wiązownica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 w powiecie jarosławskim,

| gmina Kamień, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gmina Kamień, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Grodzisko Dolne, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, część gminy Kuryłówka położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącej miejscowości Brzyska Wola – Dąbrowica - Ożanna do południowej granicy gminy w powiecie leżajskim, |
| --- |

gminy Grodzisko Dolne, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, część gminy Kuryłówka położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącej miejscowości Brzyska Wola – Dąbrowica - Ożanna do południowej granicy gminy w powiecie leżajskim,

| powiat niżański, |
| --- |

powiat niżański,

| powiat tarnobrzeski, |
| --- |

powiat tarnobrzeski,

| w województwie pomorskim:





  gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- |

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminyw powiecie nowodworskim, |
| --- |

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminyw powiecie nowodworskim,

| w województwie świętokrzyskim:





  gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| część gminy Brody położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

część gminy Brody położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| w województwie lubuskim:





  powiat wschowski, |
| --- |

w województwie lubuskim:

powiat wschowski,

| gminy Bobrowice, Maszewo, część gminy Krosno Odrzańskie położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 29, a następnie przez drogę nr 29 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Bobrowice, Maszewo, część gminy Krosno Odrzańskie położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 29, a następnie przez drogę nr 29 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| część gminy Torzym położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

część gminy Torzym położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim,

| gminy, Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

gminy, Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Babimost, Kargowa, Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Babimost, Kargowa, Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim,

| powiat żarski, |
| --- |

powiat żarski,

| gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| część gminy Lubrza położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Zbąszynek położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Zbąszynia do Świebodzina oraz część położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od miasta Zbąszynek w kierunku zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1210F, a następnie przez drogę 1210F biegnącą od skrzyżowania z linia kolejową do zachodniej granicy gminy, część gminy Szczaniec położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

część gminy Lubrza położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Zbąszynek położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Zbąszynia do Świebodzina oraz część położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od miasta Zbąszynek w kierunku zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1210F, a następnie przez drogę 1210F biegnącą od skrzyżowania z linia kolejową do zachodniej granicy gminy, część gminy Szczaniec położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie świebodzińskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gmina Grębocice w powiecie polkowickim, |
| --- |

gmina Grębocice w powiecie polkowickim,

| w województwie wielkopolskim:





  powiat wolsztyński, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

powiat wolsztyński,

| gminy Rakoniewice, Wielichowo i część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Rakoniewice, Wielichowo i część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| gminy Wijewo, część gminy Włoszakowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

gminy Wijewo, część gminy Włoszakowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim,

| część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy w powiecie kościańskim, |
| --- |

część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy w powiecie kościańskim,

| w województwie łódzkim:





  gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| gmina Sadkowice w powiecie rawskim. |
| --- |

gmina Sadkowice w powiecie rawskim.

8.   Slovakkia

Järgmised piirkonnad Slovakkias:

| — | in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník,

| — | the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part III,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | the whole district of Trebišov, except municipalities included in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov, except municipalities included in Part III,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I and Part III, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I and Part III,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice,

| — | in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce and Žíp, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce and Žíp,

| — | in the district of Rožňava, the whole municipalities of Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie ,Lipovník, Silická Jablonica. |
| --- | --- |

—

in the district of Rožňava, the whole municipalities of Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie ,Lipovník, Silická Jablonica.

9.   Rumeenia

Järgmised piirkonnad Rumeenias:

| — | Judeţul Bistrița-Năsăud, |
| --- | --- |

—

Judeţul Bistrița-Năsăud,

| — | Județul Suceava. |
| --- | --- |

—

Județul Suceava.

III OSA

1.   Bulgaaria

Järgmised piirkonnad Bulgaarias:

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Aizputes novada Lažas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa caur Miķelīšu mežu līdz autoceļam 1265, uz austrumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1265 pie Mežmaļiem līdz robežai ar Rīvas upi, Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Lažas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa caur Miķelīšu mežu līdz autoceļam 1265, uz austrumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1265 pie Mežmaļiem līdz robežai ar Rīvas upi, Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, Ēdoles pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa 1269, 1271, uz rietumiem no autoceļa 1288, uz dienvidiem no autoceļa P119, Īvandes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P119, uz rietumiem no autoceļa 1292, 1279, uz rietumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1279 no Upītēm līdz autoceļam 1290, Kurmāles pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa 1290, uz rietumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1290 no Alejām līdz autoceļam 1283, uz rietumiem no autoceļa 1283 un P112, Turlavas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P112, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, Ēdoles pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa 1269, 1271, uz rietumiem no autoceļa 1288, uz dienvidiem no autoceļa P119, Īvandes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P119, uz rietumiem no autoceļa 1292, 1279, uz rietumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1279 no Upītēm līdz autoceļam 1290, Kurmāles pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa 1290, uz rietumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1290 no Alejām līdz autoceļam 1283, uz rietumiem no autoceļa 1283 un P112, Turlavas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P112, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296,

| — | Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta,

| — | Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106. |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106.

3.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Simno, Krokialaukio ir Miroslavo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Simno, Krokialaukio ir Miroslavo seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Čekiškės, Ežerėlio, Kačerginės, Kulautuvos, Raudondvario, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Čekiškės, Ežerėlio, Kačerginės, Kulautuvos, Raudondvario, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė: Antanavo, Jankų, Kazlų rūdos seniūnijos dalis Kazlų Rūdos seniūnija į pietus nuo kelio Nr. 230, į vakarus nuo kelio Kokė-Užbaliai-Čečetai iki kelio Nr. 2610 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2610, Plutiškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė: Antanavo, Jankų, Kazlų rūdos seniūnijos dalis Kazlų Rūdos seniūnija į pietus nuo kelio Nr. 230, į vakarus nuo kelio Kokė-Užbaliai-Čečetai iki kelio Nr. 2610 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2610, Plutiškių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Gudelių, Igliaukos, Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Gudelių, Igliaukos, Sasnavos ir Šunskų seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 119 ir į pietus nuo kelio Nr. 2828, Čiulėnų, Inturkės, Luokesos, Mindūnų ir Suginčių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 119 ir į pietus nuo kelio Nr. 2828, Čiulėnų, Inturkės, Luokesos, Mindūnų ir Suginčių seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos.

4.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Bisztynek, Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Bisztynek, Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim, |
| --- |

część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim,

| część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim, |
| --- |

część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim,

| gminy Godkowo i Pasłęk w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo i Pasłęk w powiecie elbląskim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| powiat węgorzewski, |
| --- |

powiat węgorzewski,

| gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| gminy Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, część gminy Świątki położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Pasłęka, część gminy Gietrzwałd położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową i część gminy Barczewo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, część gminy Świątki położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Pasłęka, część gminy Gietrzwałd położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową i część gminy Barczewo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim,

| powiat miejski Olsztyn, |
| --- |

powiat miejski Olsztyn,

| część gminy Prostki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Ełk położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim, |
| --- |

część gminy Prostki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Ełk położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim,

| część gminy Biała Piska położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim, |
| --- |

część gminy Biała Piska położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Wyszki, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Wyszki, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski w powiecie bielskim,

| gminy Łapy, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, część gminy Poświętne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Łapy, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, część gminy Poświętne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim,

| gminy Perlejewo i Drohiczyn w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Perlejewo i Drohiczyn w powiecie siemiatyckim,

| gmina Ciechanowiec w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gmina Ciechanowiec w powiecie wysokomazowieckim,

| część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy- zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim, |
| --- |

część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy- zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim,

| gmina Szczuczyn, część gminy wiejskiej Grajewo położona na północ o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącej miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na północ od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy i miasto Grajewo w powiecie grajewskim, |
| --- |

gmina Szczuczyn, część gminy wiejskiej Grajewo położona na północ o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącej miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na północ od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy i miasto Grajewo w powiecie grajewskim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| gminy Jabłonna Lacka, Sabnie i Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Jabłonna Lacka, Sabnie i Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| gmina Nur w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gmina Nur w powiecie ostrowskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim,

| w województwie lubelskim:





  powiat tomaszowski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat tomaszowski,

| gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Wierzbica, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze , Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Wierzbica, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze , Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim,

| gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17, część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17, część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| powiat zamojski, |
| --- |

powiat zamojski,

| powiat miejski Zamość,, |
| --- |

powiat miejski Zamość,,

| powiat biłgorajski, |
| --- |

powiat biłgorajski,

| powiat hrubieszowski, |
| --- |

powiat hrubieszowski,

| gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim,

| gminy Hanna, Wyryki, Urszulin, część gminy Hańsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 819 i część gminy wiejskiej Włodawa położona na północ od linii wyznaczonej przez północną granicę miasta Włodawa i miasto Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Wyryki, Urszulin, część gminy Hańsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 819 i część gminy wiejskiej Włodawa położona na północ od linii wyznaczonej przez północną granicę miasta Włodawa i miasto Włodawa w powiecie włodawskim,

| powiat łęczyński, |
| --- |

powiat łęczyński,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Serokomla i Wojcieszków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Serokomla i Wojcieszków w powiecie łukowskim,

| gminy Milanów, Parczew, Siemień w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Milanów, Parczew, Siemień w powiecie parczewskim,

| gminy Borki, Czemierniki, Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski, Wohyń w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gminy Borki, Czemierniki, Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski, Wohyń w powiecie radzyńskim,

| gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Niedźwiada, Ostrów Lubelski, Ostrówek, Serniki w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Niedźwiada, Ostrów Lubelski, Ostrówek, Serniki w powiecie lubartowskim,

| gminy Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Kłoczew, Stężyca i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Kłoczew, Stężyca i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Narol, Stary Dzików i część gminy Cieszanów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 863, a następnie na zachód od drogi nr 863 biegnącej do miejscowości Lubliniec i dalej na zachód od drogi biegnącej przez Nowy Lubliniec do północnej granicy gminy w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Narol, Stary Dzików i część gminy Cieszanów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 863, a następnie na zachód od drogi nr 863 biegnącej do miejscowości Lubliniec i dalej na zachód od drogi biegnącej przez Nowy Lubliniec do północnej granicy gminy w powiecie lubaczowskim,

| część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, część gminy Kuryłówka położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącej miejscowości Brzyska Wola – Dąbrowica - Ożanna do południowej granicy gminy w powiecie leżajskim, |
| --- |

część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, część gminy Kuryłówka położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącej miejscowości Brzyska Wola – Dąbrowica - Ożanna do południowej granicy gminy w powiecie leżajskim,

| część gminy Wiązownica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 w powiecie jarosławskim, |
| --- |

część gminy Wiązownica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 w powiecie jarosławskim,

| gminy Adamówka i Sieniawa w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Adamówka i Sieniawa w powiecie przeworskim,

| w województwie lubuskim:





  gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Czerwieńsk, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Czerwieńsk, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim,

| część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| powiat miejski Zielona Góra, |
| --- |

powiat miejski Zielona Góra,

| gmina Skąpe w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

gmina Skąpe w powiecie świebodzińskim,

| gmina Dąbie, część gminy Krosno Odrzańskie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 29, a następnie przez drogę nr 29 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gmina Dąbie, część gminy Krosno Odrzańskie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 29, a następnie przez drogę nr 29 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Buk, Dopiewo, Tarnowo Podgórne, część gminy Komorniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 w powiecie poznańskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Buk, Dopiewo, Tarnowo Podgórne, część gminy Komorniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 w powiecie poznańskim,

| część gminy Duszniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na południe i na wschód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- |

część gminy Duszniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na południe i na wschód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| gminy Lipno, Osieczna, część gminy Włoszakowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

gminy Lipno, Osieczna, część gminy Włoszakowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy w powiecie leszczyńskim,

| powiat miejski Leszno, |
| --- |

powiat miejski Leszno,

| część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim. |
| --- |

część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim.

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim. |
| --- |

gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim.

5.   Rumeenia

Järgmised piirkonnad Rumeenias:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

6.   Slovakkia

| — | Region Trebišov – municipalities located east of river Bodrog, |
| --- | --- |

—

Region Trebišov – municipalities located east of river Bodrog,

| — | Region Michalovce the municipalities of Odorín, Petríkovce, Malčice, Markovce, Sliepkovce, Budkovce, Slavkovce, Zemplínske Kopčany, Malé Raškovce, Veľké Raškovce, Beša, Ižkovce, Drahňov, Stretavka, Stretava, Palín, Senné, Pavlovce nad Uhom, Krišovská Liesková, Vojany, Čičarovce, Veľké Kapušany, Čierne Pole, Kapušianske Kľačany, Ptrukša, Veľké Slemence, Ruská, Budince, Maťovské Vojkovce, Bajany, Vysoká nad Uhom, |
| --- | --- |

—

Region Michalovce the municipalities of Odorín, Petríkovce, Malčice, Markovce, Sliepkovce, Budkovce, Slavkovce, Zemplínske Kopčany, Malé Raškovce, Veľké Raškovce, Beša, Ižkovce, Drahňov, Stretavka, Stretava, Palín, Senné, Pavlovce nad Uhom, Krišovská Liesková, Vojany, Čičarovce, Veľké Kapušany, Čierne Pole, Kapušianske Kľačany, Ptrukša, Veľké Slemence, Ruská, Budince, Maťovské Vojkovce, Bajany, Vysoká nad Uhom,

| — | Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce, |
| --- | --- |

—

Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce,

| — | In the district Košice okolie, the municipalities of Janík, Hosťovce, Chorváty, Turnianska Nová Ves, Turňa nad Bodvou, Žarnov, Peder, Drienovec, Moldava nad Bodvou, Mokrance, Rešica, Buzica, Čečejovce, Budulov , Dvorníky, Zádiel, Háj, Debraď, Jasov, Rudník, Veľká Ida, Paňovce, Cestice, Komárovce, Nižný Lánec, Hačava, Medzev, |
| --- | --- |

—

In the district Košice okolie, the municipalities of Janík, Hosťovce, Chorváty, Turnianska Nová Ves, Turňa nad Bodvou, Žarnov, Peder, Drienovec, Moldava nad Bodvou, Mokrance, Rešica, Buzica, Čečejovce, Budulov , Dvorníky, Zádiel, Háj, Debraď, Jasov, Rudník, Veľká Ida, Paňovce, Cestice, Komárovce, Nižný Lánec, Hačava, Medzev,

| — | In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov. |
| --- | --- |

—

In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov.

IV OSA

Itaalia

Järgmised piirkonnad Itaalias:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

SOOVITUSED

| 11.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 261/83 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 261/83

---

NÕUKOGU SOOVITUS (EL) 2020/1186,

7. august 2020,

millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkte b ja e ning artikli 292 esimest ja teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 30. juunil 2020 vastu soovituse Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (1) (edaspidi „nõukogu soovitus“). 16. juulil 2020 võttis nõukogu vastu soovituse (EL) 2020/1052, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (2). 30. juulil 2020 võttis nõukogu vastu soovituse (EL) 2020/1144, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (3). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 30. juunil 2020 vastu soovituse Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (1) (edaspidi „nõukogu soovitus“). 16. juulil 2020 võttis nõukogu vastu soovituse (EL) 2020/1052, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (2). 30. juulil 2020 võttis nõukogu vastu soovituse (EL) 2020/1144, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (3).

| (2) | Nõukogu soovituses sätestatakse, et liikmesriigid peaksid koordineeritud viisil järk-järgult kaotama Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu alates 1. juulist 2020 I lisas loetletud kolmandate riikide elanike puhul. Nõukogu peaks pärast komisjoni ning asjaomaste ELi ametite ja talitustega tihedat konsulteerimist ning tuginedes nõukogu soovituses osutatud metoodikal, kriteeriumidel ja teabel põhinevale üldisele hinnangule vaatama I lisas osutatud kolmandate riikide loetelu iga kahe nädala järel läbi ja vajaduse korral seda ajakohastama. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu soovituses sätestatakse, et liikmesriigid peaksid koordineeritud viisil järk-järgult kaotama Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu alates 1. juulist 2020 I lisas loetletud kolmandate riikide elanike puhul. Nõukogu peaks pärast komisjoni ning asjaomaste ELi ametite ja talitustega tihedat konsulteerimist ning tuginedes nõukogu soovituses osutatud metoodikal, kriteeriumidel ja teabel põhinevale üldisele hinnangule vaatama I lisas osutatud kolmandate riikide loetelu iga kahe nädala järel läbi ja vajaduse korral seda ajakohastama.

| (3) | Pärast seda on nõukogu, tihedas koostöös komisjoni ning asjaomaste ELi ametite ja talitustega, arutanud nõukogu soovituse I lisas esitatud kolmandate riikide loetelu läbivaatamist, kohaldades nõukogu soovituses sätestatud kriteeriume ja metoodikat. Nende arutelude tulemusena tuleks I lisas esitatud kolmandate riikide loetelu muuta. Eelkõige tuleks loetelust jätta välja Maroko. |
| --- | --- |

(3)

Pärast seda on nõukogu, tihedas koostöös komisjoni ning asjaomaste ELi ametite ja talitustega, arutanud nõukogu soovituse I lisas esitatud kolmandate riikide loetelu läbivaatamist, kohaldades nõukogu soovituses sätestatud kriteeriume ja metoodikat. Nende arutelude tulemusena tuleks I lisas esitatud kolmandate riikide loetelu muuta. Eelkõige tuleks loetelust jätta välja Maroko.

| (4) | Piirikontroll ei ole üksnes nende liikmesriikide huvides, kelle välispiiril seda teostatakse, vaid kõigi liikmesriikide huvides, kes on kaotanud piirikontrolli sisepiiridel. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et välispiiridel võetakse meetmeid koordineeritult, et tagada Schengeni ala hea toimimine. Selleks peaksid liikmesriigid alates 8. augustist 2020 koordineeritud viisil jätkama Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu kaotamist käesoleva soovitusega muudetud nõukogu soovituse I lisas loetletud kolmandate riikide elanike puhul. |
| --- | --- |

(4)

Piirikontroll ei ole üksnes nende liikmesriikide huvides, kelle välispiiril seda teostatakse, vaid kõigi liikmesriikide huvides, kes on kaotanud piirikontrolli sisepiiridel. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et välispiiridel võetakse meetmeid koordineeritult, et tagada Schengeni ala hea toimimine. Selleks peaksid liikmesriigid alates 8. augustist 2020 koordineeritud viisil jätkama Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu kaotamist käesoleva soovitusega muudetud nõukogu soovituse I lisas loetletud kolmandate riikide elanike puhul.

| (5) | Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva soovituse vastuvõtmises ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades et käesolev soovitus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu otsuse tegemist käesoleva soovituse kohta, kas ta rakendab seda. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva soovituse vastuvõtmises ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades et käesolev soovitus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu otsuse tegemist käesoleva soovituse kohta, kas ta rakendab seda.

| (6) | Käesolev soovitus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ (4) ei osale; seetõttu ei osale Iirimaa soovituse vastuvõtmises ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(6)

Käesolev soovitus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ (4) ei osale; seetõttu ei osale Iirimaa soovituse vastuvõtmises ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (7) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (5) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(7)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (5) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda.

| (8) | Šveitsi puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ (6) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (7) artikliga 3. |
| --- | --- |

(8)

Šveitsi puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ (6) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (7) artikliga 3.

| (9) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ (8) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (9) artikliga 3, |
| --- | --- |

(9)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ (8) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (9) artikliga 3,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

Nõukogu soovitust (EL) 2020/912 (nagu seda on muudetud soovitusega (EL) 2020/1052 ja soovitusega (EL) 2020/1144) Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta muudetakse järgmiselt.

| 1) | Nõukogu soovituse punkti 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:






  „1. | Liikmesriigid peaksid koordineeritud viisil kaotama järk-järgult Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu alates 8. augustist 2020 I lisas loetletud kolmandate riikide elanike puhul.“ |
| --- | --- | --- |

1)

Nõukogu soovituse punkti 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.

Liikmesriigid peaksid koordineeritud viisil kaotama järk-järgult Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu alates 8. augustist 2020 I lisas loetletud kolmandate riikide elanike puhul.“

| 2) | Soovituse I lisa asendatakse järgmisega:


  „I LISA
  Kolmandad riigid, kelle elanike suhtes ei tuleks välispiiridel kohaldada Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutist piirangut






  1. | AUSTRAALIA |
| --- | --- | --- |

2)

Soovituse I lisa asendatakse järgmisega:

„I LISA

Kolmandad riigid, kelle elanike suhtes ei tuleks välispiiridel kohaldada Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutist piirangut

1.

AUSTRAALIA

| 2. | KANADA |
| --- | --- |

2.

KANADA

| 3. | GRUUSIA |
| --- | --- |

3.

GRUUSIA

| 4. | JAAPAN |
| --- | --- |

4.

JAAPAN

| 5. | UUS-MEREMAA |
| --- | --- |

5.

UUS-MEREMAA

| 6. | RWANDA |
| --- | --- |

6.

RWANDA

| 7. | LÕUNA-KOREA |
| --- | --- |

7.

LÕUNA-KOREA

| 8. | TAI |
| --- | --- |

8.

TAI

| 9. | TUNEESIA |
| --- | --- |

9.

TUNEESIA

| 10. | URUGUAY |
| --- | --- |

10.

URUGUAY

| 11. | HIINA (*1) |
| --- | --- |

11.

HIINA (*1)

(*1)  Oleneb vastastikkuse kinnitamisest."

*1

Brüssel, 7. august 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

M. ROTH

---

(1)  
  ELT L 208I, 1.7.2020, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 230, 17.7.2020, lk 26.

2

(3)  
  ELT L 248, 31.7.2020, lk 26.

3

(4)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

4

acquis

(5)  
  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

5

(6)  
  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

6

(7)  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/146/EÜ sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).

7

acquis

(8)  
  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

8

(9)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).

9

acquis

---