# Europeiska unionens C 301E/2006

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 301E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 49 årgången12 december 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 301E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

49 årgången12 december 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Rådet |
| 2006/C 301E/1 | Gemensam ståndpunkt (EG) nr 27/2006 av den 25 september 2006, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) | 1 |
| 2006/C 301E/2 | Gemensam ståndpunkt (EG) nr 28/2006 av den 23 oktober 2006, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete | 51 |
| 2006/C 301E/3 | Gemensam ståndpunkt (EG) nr 29/2006 av den 14 november 2006, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om rapportering av statistiska uppgifter om landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1382/91 (
  1
  ) | 85 |
| 2006/C 301E/4 | Gemensam ståndpunkt (EG) nr 30/2006 av den 14 november 2006, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för interkulturell dialog (2008) | 94 |
| 2006/C 301E/5 | Gemensam ståndpunkt (EG) nr 31/2006 av den 14 november 2006, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett program för gemenskapsåtgärder på området konsumentpolitik (2007-2013) (
  1
  ) | 103 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Rådet

2006/C 301E/1

Gemensam ståndpunkt (EG) nr 27/2006 av den 25 september 2006, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013)

1

2006/C 301E/2

Gemensam ståndpunkt (EG) nr 28/2006 av den 23 oktober 2006, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete

51

2006/C 301E/3

Gemensam ståndpunkt (EG) nr 29/2006 av den 14 november 2006, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om rapportering av statistiska uppgifter om landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1382/91 (
  1
  )

1

85

2006/C 301E/4

Gemensam ståndpunkt (EG) nr 30/2006 av den 14 november 2006, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för interkulturell dialog (2008)

94

2006/C 301E/5

Gemensam ståndpunkt (EG) nr 31/2006 av den 14 november 2006, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett program för gemenskapsåtgärder på området konsumentpolitik (2007-2013) (
  1
  )

1

103

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Rådet

| 12.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 301/1

---

GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 27/2006

antagen av rådet den 25 september 2006

inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2006/EG av den ... om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013)

(2006/C 301 E/01)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 166.1, och

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt fördraget har gemenskapen som mål att stärka den vetenskapliga och teknologiska grunden för gemenskapsindustrin för att därigenom säkerställa hög internationell konkurrensförmåga. Gemenskapen bör därför främja all forskningsverksamhet som anses nödvändig, framför allt genom att uppmuntra företag, inklusive små och medelstora företag, forskningscentrum och universitet i deras insatser för forskning och teknisk utveckling. I detta sammanhang bör man prioritera de områden och projekt där finansiering och samarbete på europeisk nivå är av särskild betydelse och ger ett mervärde. Genom sitt stöd till forskning vid kunskapens gränser, tillämpad forskning och innovation strävar gemenskapen efter att främja synergieffekter inom europeisk forskning och därmed skapa en stabilare grund för det europeiska området för forskningsverksamhet. Det blir ett positivt bidrag till den sociala, kulturella och ekonomiska utvecklingen i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

(1)

Enligt fördraget har gemenskapen som mål att stärka den vetenskapliga och teknologiska grunden för gemenskapsindustrin för att därigenom säkerställa hög internationell konkurrensförmåga. Gemenskapen bör därför främja all forskningsverksamhet som anses nödvändig, framför allt genom att uppmuntra företag, inklusive små och medelstora företag, forskningscentrum och universitet i deras insatser för forskning och teknisk utveckling. I detta sammanhang bör man prioritera de områden och projekt där finansiering och samarbete på europeisk nivå är av särskild betydelse och ger ett mervärde. Genom sitt stöd till forskning vid kunskapens gränser, tillämpad forskning och innovation strävar gemenskapen efter att främja synergieffekter inom europeisk forskning och därmed skapa en stabilare grund för det europeiska området för forskningsverksamhet. Det blir ett positivt bidrag till den sociala, kulturella och ekonomiska utvecklingen i alla medlemsstater.

| (2) | Forskningens centrala betydelse bekräftades av Europeiska rådet i Lissabon den 23-24 mars 2000 där Europeiska unionen fastställde ett nytt strategiskt mål för nästa decennium, nämligen att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning. Kunskapstriangeln – utbildning, forskning och innovation – är viktig för att uppnå detta mål, varför gemenskapen avser att mobilisera och stärka all den nödvändiga forsknings- och innovationskapaciteten. Sjunde ramprogrammet är här ett centralt gemenskapsinstrument som kompletterar medlemsstaternas och den europeiska industrins insatser. |
| --- | --- |

(2)

Forskningens centrala betydelse bekräftades av Europeiska rådet i Lissabon den 23-24 mars 2000 där Europeiska unionen fastställde ett nytt strategiskt mål för nästa decennium, nämligen att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning. Kunskapstriangeln – utbildning, forskning och innovation – är viktig för att uppnå detta mål, varför gemenskapen avser att mobilisera och stärka all den nödvändiga forsknings- och innovationskapaciteten. Sjunde ramprogrammet är här ett centralt gemenskapsinstrument som kompletterar medlemsstaternas och den europeiska industrins insatser.

| (3) | I linje med Lissabonstrategin enades Europeiska rådet i Barcelona den 15–16 mars 2002 om att de totala utgifterna för forskning och teknikutveckling (FoTU) och innovation i unionen bör höjas så att de senast 2010 närmar sig 3 % av BNP, varav två tredjedelar bör komma från den privata sektorn. |
| --- | --- |

(3)

I linje med Lissabonstrategin enades Europeiska rådet i Barcelona den 15–16 mars 2002 om att de totala utgifterna för forskning och teknikutveckling (FoTU) och innovation i unionen bör höjas så att de senast 2010 närmar sig 3 % av BNP, varav två tredjedelar bör komma från den privata sektorn.

| (4) | Det dominerande målet för sjunde ramprogrammet är att bidra till att unionen blir det ledande området i världen för forskningsverksamhet. För detta krävs att ramprogrammet inriktas starkt på främjande av och investeringar i modernaste forskning av världsklass, som främst grundas på principen om excellens i forskningen. |
| --- | --- |

(4)

Det dominerande målet för sjunde ramprogrammet är att bidra till att unionen blir det ledande området i världen för forskningsverksamhet. För detta krävs att ramprogrammet inriktas starkt på främjande av och investeringar i modernaste forskning av världsklass, som främst grundas på principen om excellens i forskningen.

| (5) | Europaparlamentet har upprepade gånger betonat vikten av forskning, teknisk utveckling och kunskapens ökade betydelse för ekonomisk tillväxt, socialt välbefinnande och en sund miljö, särskilt i sin resolution av den 10 mars 2005 om vetenskap och teknik – politiska riktlinjer för forskningsstöd i Europeiska Unionen (4). |
| --- | --- |

(5)

Europaparlamentet har upprepade gånger betonat vikten av forskning, teknisk utveckling och kunskapens ökade betydelse för ekonomisk tillväxt, socialt välbefinnande och en sund miljö, särskilt i sin resolution av den 10 mars 2005 om vetenskap och teknik – politiska riktlinjer för forskningsstöd i Europeiska Unionen (4).

| (6) | Gemenskapen bör fastställa de vetenskapliga och tekniska mål som skall uppnås under sjunde ramprogrammet för perioden 2007–2013 med beaktande av forskningsbehoven inom all gemenskapspolitik och med ett brett stöd från den europeiska industrin, forskarsamhället, universitet och andra berörda parter. |
| --- | --- |

(6)

Gemenskapen bör fastställa de vetenskapliga och tekniska mål som skall uppnås under sjunde ramprogrammet för perioden 2007–2013 med beaktande av forskningsbehoven inom all gemenskapspolitik och med ett brett stöd från den europeiska industrin, forskarsamhället, universitet och andra berörda parter.

| (7) | Europeiska teknikplattformar och de planerade gemensamma teknikinitiativen är särskilt relevanta för industriforskningen. Teknikplattformarna hjälper berörda parter att fastställa långsiktiga agendor för strategisk forskning och kan vidareutvecklas till en viktig mekanism för att främja europeisk konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(7)

Europeiska teknikplattformar och de planerade gemensamma teknikinitiativen är särskilt relevanta för industriforskningen. Teknikplattformarna hjälper berörda parter att fastställa långsiktiga agendor för strategisk forskning och kan vidareutvecklas till en viktig mekanism för att främja europeisk konkurrenskraft.

| (8) | Målen för sjunde ramprogrammet bör väljas i avsikt att bygga vidare på resultaten av sjätte ramprogrammet för att skapa det europeiska området för forskningsverksamhet och vidareutveckla dessa resultat för att bidra till utvecklingen av en kunskapsbaserad ekonomi och ett kunskapsbaserat samhälle i Europa vilket uppfyller Lissabonsstrategins mål i gemenskapens politik. Bland målen för sjunde ramprogrammet är följande särskilt viktiga:






  — | Transnationellt samarbete på alla nivåer inom EU bör stödjas. |
| --- | --- | --- |

(8)

Målen för sjunde ramprogrammet bör väljas i avsikt att bygga vidare på resultaten av sjätte ramprogrammet för att skapa det europeiska området för forskningsverksamhet och vidareutveckla dessa resultat för att bidra till utvecklingen av en kunskapsbaserad ekonomi och ett kunskapsbaserat samhälle i Europa vilket uppfyller Lissabonsstrategins mål i gemenskapens politik. Bland målen för sjunde ramprogrammet är följande särskilt viktiga:

—

Transnationellt samarbete på alla nivåer inom EU bör stödjas.

| — | Dynamiken, kreativiteten och spetskompetensen inom europeisk forskning vid kunskapens gränser bör ökas, med ett erkännande av vetenskapsmännens ansvar och oberoende vid utarbetandet av de allmänna riktlinjerna för forskning på detta område. Mot bakgrund av detta bör forskardriven grundforskning baserad på excellens inta en viktig roll i det sjunde ramprogrammet. |
| --- | --- |

—

Dynamiken, kreativiteten och spetskompetensen inom europeisk forskning vid kunskapens gränser bör ökas, med ett erkännande av vetenskapsmännens ansvar och oberoende vid utarbetandet av de allmänna riktlinjerna för forskning på detta område. Mot bakgrund av detta bör forskardriven grundforskning baserad på excellens inta en viktig roll i det sjunde ramprogrammet.

| — | Den mänskliga potentialen inom forskning och teknik i Europa bör stärkas både kvantitativt och kvalitativt. Bättre utbildning och forskarutbildning, lättare tillgång till forskningsmöjligheter och erkännande av ”forskaryrket” är viktiga verktyg för att detta mål skall kunna uppnås, inte minst genom betydligt fler kvinnor i forskningen och uppmuntran till forskares rörlighet och karriärutveckling. De allmänna principer som avspeglas i den europeiska stadgan för forskare och riktlinjerna för rekrytering av forskare kan bidra till en verklig europeisk arbetsmarknad för forskare, samtidigt som deras frivilliga karaktär beaktas. Dessutom bör excellensen inom europeiska forskningsinstitutioner och universitet utvecklas och förstärkas. |
| --- | --- |

—

Den mänskliga potentialen inom forskning och teknik i Europa bör stärkas både kvantitativt och kvalitativt. Bättre utbildning och forskarutbildning, lättare tillgång till forskningsmöjligheter och erkännande av ”forskaryrket” är viktiga verktyg för att detta mål skall kunna uppnås, inte minst genom betydligt fler kvinnor i forskningen och uppmuntran till forskares rörlighet och karriärutveckling. De allmänna principer som avspeglas i den europeiska stadgan för forskare och riktlinjerna för rekrytering av forskare kan bidra till en verklig europeisk arbetsmarknad för forskare, samtidigt som deras frivilliga karaktär beaktas. Dessutom bör excellensen inom europeiska forskningsinstitutioner och universitet utvecklas och förstärkas.

| (9) | Dialogen mellan vetenskap och samhälle i Europa bör dessutom intensifieras i syfte att utveckla en agenda för vetenskap och forskning som utgår från medborgarnas intressen, bl.a. genom att främja kritiskt tänkande, och som syftar till att stärka allmänhetens förtroende för vetenskapen. |
| --- | --- |

(9)

Dialogen mellan vetenskap och samhälle i Europa bör dessutom intensifieras i syfte att utveckla en agenda för vetenskap och forskning som utgår från medborgarnas intressen, bl.a. genom att främja kritiskt tänkande, och som syftar till att stärka allmänhetens förtroende för vetenskapen.

| (10) | Att underlätta den vetenskapliga karriären för forskare under deras mest produktiva period i livet bör ägnas särskild uppmärksamhet. Forskare som befinner sig i början av karriären kan bli en viktig vetenskaplig drivkraft i Europa. |
| --- | --- |

(10)

Att underlätta den vetenskapliga karriären för forskare under deras mest produktiva period i livet bör ägnas särskild uppmärksamhet. Forskare som befinner sig i början av karriären kan bli en viktig vetenskaplig drivkraft i Europa.

| (11) | Den forsknings- och innovationskapacitet som finns i Europa bör stärkas både kvantitativt och kvalitativt. |
| --- | --- |

(11)

Den forsknings- och innovationskapacitet som finns i Europa bör stärkas både kvantitativt och kvalitativt.

| (12) | En utbredd användning och spridning av den kunskap som genereras av offentligt finansierad forskning bör stödjas. |
| --- | --- |

(12)

En utbredd användning och spridning av den kunskap som genereras av offentligt finansierad forskning bör stödjas.

| (13) | För att uppnå dessa mål måste fyra typer av verksamhet främjas – transnationellt samarbete kring strategiska teman (programmet Samarbete), forskarstyrd forskning baserad på initiativ från forskarsamhället (programmet Idéer), stöd till enskilda forskare (programmet Människor) och stöd till forskningskapacitet (programmet Kapacitet). |
| --- | --- |

(13)

För att uppnå dessa mål måste fyra typer av verksamhet främjas – transnationellt samarbete kring strategiska teman (programmet Samarbete), forskarstyrd forskning baserad på initiativ från forskarsamhället (programmet Idéer), stöd till enskilda forskare (programmet Människor) och stöd till forskningskapacitet (programmet Kapacitet).

| (14) | Under programmet Samarbete bör stöd ges till transnationellt samarbete i lämplig omfattning i och utanför unionen inom ett antal olika temaområden som motsvarar viktiga områden för utvecklingen av kunskap och teknik där forskningen bör stödjas och stärkas för att de sociala, ekonomiska, miljömässiga och industriella utmaningarna liksom folkhälsoproblemen i Europa skall kunna hanteras och för att det allmännas bästa skall kunna tillgodoses och utvecklingsländerna bistås. Där så är möjligt kommer detta program att vara flexibelt och tillåta uppdragsorientering som spänner över de prioriterade temaområdena. |
| --- | --- |

(14)

Under programmet Samarbete bör stöd ges till transnationellt samarbete i lämplig omfattning i och utanför unionen inom ett antal olika temaområden som motsvarar viktiga områden för utvecklingen av kunskap och teknik där forskningen bör stödjas och stärkas för att de sociala, ekonomiska, miljömässiga och industriella utmaningarna liksom folkhälsoproblemen i Europa skall kunna hanteras och för att det allmännas bästa skall kunna tillgodoses och utvecklingsländerna bistås. Där så är möjligt kommer detta program att vara flexibelt och tillåta uppdragsorientering som spänner över de prioriterade temaområdena.

| (15) | Under programmet Idéer bör verksamheten genomföras av ett europeiskt forskningsråd som bör vara mycket självständigt så att det på europeisk nivå utvecklas en mycket avancerad spetsforskning som bygger på excellens i Europa och höjer dess profil internationellt. Europeiska forskningsrådet bör hålla regelbunden kontakt med forskarsamhället och de europeiska institutionerna. |
| --- | --- |

(15)

Under programmet Idéer bör verksamheten genomföras av ett europeiskt forskningsråd som bör vara mycket självständigt så att det på europeisk nivå utvecklas en mycket avancerad spetsforskning som bygger på excellens i Europa och höjer dess profil internationellt. Europeiska forskningsrådet bör hålla regelbunden kontakt med forskarsamhället och de europeiska institutionerna.

| (16) | Under programmet Människor bör enskilda uppmuntras att välja forskarbanan, europeiska forskare uppmuntras att stanna i Europa, forskare från hela världen lockas till Europa och Europa göras mer attraktivt för de mest framstående forskarna. På grundval av de positiva erfarenheterna av Marie Curie-åtgärderna i samband med de tidigare ramprogrammen bör programmet Människor uppmuntra enskilda att välja forskarbanan, strukturera det utbud och de alternativ som finns för forskarutbildning, uppmuntra europeiska forskare att stanna i eller återvända till Europa, uppmuntra till rörlighet mellan sektorer och locka forskare från hela världen till Europa. Forskares rörlighet är avgörande inte bara för forskarnas karriärutveckling utan också för att dela och överföra kunskap mellan länder och sektorer och för att säkerställa att innovativ spetsforskning inom olika ämnesområden gynnas av engagerade och kompetenta forskare liksom av ökade ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

(16)

Under programmet Människor bör enskilda uppmuntras att välja forskarbanan, europeiska forskare uppmuntras att stanna i Europa, forskare från hela världen lockas till Europa och Europa göras mer attraktivt för de mest framstående forskarna. På grundval av de positiva erfarenheterna av Marie Curie-åtgärderna i samband med de tidigare ramprogrammen bör programmet Människor uppmuntra enskilda att välja forskarbanan, strukturera det utbud och de alternativ som finns för forskarutbildning, uppmuntra europeiska forskare att stanna i eller återvända till Europa, uppmuntra till rörlighet mellan sektorer och locka forskare från hela världen till Europa. Forskares rörlighet är avgörande inte bara för forskarnas karriärutveckling utan också för att dela och överföra kunskap mellan länder och sektorer och för att säkerställa att innovativ spetsforskning inom olika ämnesområden gynnas av engagerade och kompetenta forskare liksom av ökade ekonomiska resurser.

| (17) | Under programmet Kapacitet bör användningen och utvecklingen av forskningsinfrastrukturer optimeras, små och medelstora företags innovativa kapacitet och deras förmåga att dra nytta av forskningen bör stärkas, utvecklingen av regionala forskningsstyrda kluster bör stödjas, forskningspotentialen i EU:s konvergensregioner och yttersta randområden bör frigöras, vetenskap och samhälle bör föras närmare varandra i det europeiska samhället; stöd bör ges till en samstämmig utveckling av forskningspolitik nationellt och på gemenskapsnivå och övergripande åtgärder bör vidtas för att stödja det internationella samarbetet. |
| --- | --- |

(17)

Under programmet Kapacitet bör användningen och utvecklingen av forskningsinfrastrukturer optimeras, små och medelstora företags innovativa kapacitet och deras förmåga att dra nytta av forskningen bör stärkas, utvecklingen av regionala forskningsstyrda kluster bör stödjas, forskningspotentialen i EU:s konvergensregioner och yttersta randområden bör frigöras, vetenskap och samhälle bör föras närmare varandra i det europeiska samhället; stöd bör ges till en samstämmig utveckling av forskningspolitik nationellt och på gemenskapsnivå och övergripande åtgärder bör vidtas för att stödja det internationella samarbetet.

| (18) | Gemensamma forskningscentret (GFC) bör bidra till att tillhandahålla ett kundinriktat vetenskapligt och tekniskt stöd för utformning, utveckling, genomförande och övervakning av gemenskapspolitik. I det avseendet är det värdefullt om GFC fortsätter att fungera som ett oberoende referenscentrum för vetenskap och teknik i EU på de områden där det har särskild kompetens. |
| --- | --- |

(18)

Gemensamma forskningscentret (GFC) bör bidra till att tillhandahålla ett kundinriktat vetenskapligt och tekniskt stöd för utformning, utveckling, genomförande och övervakning av gemenskapspolitik. I det avseendet är det värdefullt om GFC fortsätter att fungera som ett oberoende referenscentrum för vetenskap och teknik i EU på de områden där det har särskild kompetens.

| (19) | Regionerna har en viktig uppgift i genomförandet av det europeiska området för forskningsverksamhet. Om regionernas utvecklingspotential frigörs och resultaten från forskning och teknisk utveckling ges vid spridning, bidrar detta till att överbrygga teknikklyftan och till europeisk konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(19)

Regionerna har en viktig uppgift i genomförandet av det europeiska området för forskningsverksamhet. Om regionernas utvecklingspotential frigörs och resultaten från forskning och teknisk utveckling ges vid spridning, bidrar detta till att överbrygga teknikklyftan och till europeisk konkurrenskraft.

| (20) | Sjunde ramprogrammet kompletterar den verksamhet som genomförs i medlemsstaterna och andra gemenskapsåtgärder som krävs för den övergripande strategiska insatsen för att uppnå Lissabonmålen, framför allt i samverkan med verksamhet och åtgärder som avser strukturfonderna, jordbruk, utbildning, konkurrenskraft och innovation, industri, sysselsättning och miljö. |
| --- | --- |

(20)

Sjunde ramprogrammet kompletterar den verksamhet som genomförs i medlemsstaterna och andra gemenskapsåtgärder som krävs för den övergripande strategiska insatsen för att uppnå Lissabonmålen, framför allt i samverkan med verksamhet och åtgärder som avser strukturfonderna, jordbruk, utbildning, konkurrenskraft och innovation, industri, sysselsättning och miljö.

| (21) | Det bör sörjas för ömsesidiga synergieffekter och komplementaritet med andra gemenskapsstrategier och gemenskapsprogram, samtidigt som behovet av en förstärkt och förenklad metod för forskningsfinansiering tillgodoses, vilket är av särskild vikt för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(21)

Det bör sörjas för ömsesidiga synergieffekter och komplementaritet med andra gemenskapsstrategier och gemenskapsprogram, samtidigt som behovet av en förstärkt och förenklad metod för forskningsfinansiering tillgodoses, vilket är av särskild vikt för små och medelstora företag.

| (22) | Sjunde ramprogrammet bör särskilt syfta till att se till att små och medelstora företag deltar i lämplig omfattning. Den verksamhet med inriktning på innovation och små och medelstora företag som skall stödjas inom detta ramprogram bör komplettera verksamhet som genomförs inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation. |
| --- | --- |

(22)

Sjunde ramprogrammet bör särskilt syfta till att se till att små och medelstora företag deltar i lämplig omfattning. Den verksamhet med inriktning på innovation och små och medelstora företag som skall stödjas inom detta ramprogram bör komplettera verksamhet som genomförs inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation.

| (23) | Deltagandet i ramprogrammets verksamhet bör underlättas genom att all relevant information offentliggörs och vid lämplig tidpunkt och på ett användarvänligt sätt görs tillgänglig för alla potentiella deltagare. |
| --- | --- |

(23)

Deltagandet i ramprogrammets verksamhet bör underlättas genom att all relevant information offentliggörs och vid lämplig tidpunkt och på ett användarvänligt sätt görs tillgänglig för alla potentiella deltagare.

| (24) | Med tanke på halvtidsöversynen av användningen av nya instrument i sjätte ramprogrammet och femårsutvärderingen av ramprogrammet har ett nytt tillvägagångssätt utformats som bör göra det möjligt att lättare, effektivare och på ett mer flexibelt sätt uppnå de politiska målen för gemenskapens forskningspolitik. I detta syfte bör ett mindre antal enklare ”finansieringssystem” med större flexibilitet och frihet användas för stöd till de olika åtgärderna, var för sig eller tillsammans, och större självständighet i förvaltningen beviljas deltagarna. |
| --- | --- |

(24)

Med tanke på halvtidsöversynen av användningen av nya instrument i sjätte ramprogrammet och femårsutvärderingen av ramprogrammet har ett nytt tillvägagångssätt utformats som bör göra det möjligt att lättare, effektivare och på ett mer flexibelt sätt uppnå de politiska målen för gemenskapens forskningspolitik. I detta syfte bör ett mindre antal enklare ”finansieringssystem” med större flexibilitet och frihet användas för stöd till de olika åtgärderna, var för sig eller tillsammans, och större självständighet i förvaltningen beviljas deltagarna.

| (25) | Gemenskapens forskningsverksamhet behövs med tanke på det utbredda intresset för ramprogrammets åtgärder, den hävstångseffekt som ramprogrammet har på nationella och privata investeringar, behovet av att göra det möjligt för gemenskapen att anta nya vetenskapliga och tekniska utmaningar och till fullo utnyttja sina forskares potential utan diskriminering, den avgörande roll som gemenskapsstödet har för att göra det europeiska forskningssystemet mer ändamålsenligt och effektivt samt det eventuella bidraget av ramprogrammet när det gäller insatserna för att bl.a. hitta lösningar på problemen med klimatförändringar och hållbarhet, EU-befolkningens hälsa och stärkandet av Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

(25)

Gemenskapens forskningsverksamhet behövs med tanke på det utbredda intresset för ramprogrammets åtgärder, den hävstångseffekt som ramprogrammet har på nationella och privata investeringar, behovet av att göra det möjligt för gemenskapen att anta nya vetenskapliga och tekniska utmaningar och till fullo utnyttja sina forskares potential utan diskriminering, den avgörande roll som gemenskapsstödet har för att göra det europeiska forskningssystemet mer ändamålsenligt och effektivt samt det eventuella bidraget av ramprogrammet när det gäller insatserna för att bl.a. hitta lösningar på problemen med klimatförändringar och hållbarhet, EU-befolkningens hälsa och stärkandet av Lissabonstrategin.

| (26) | Genomförandet av sjunde ramprogrammet kan leda till tilläggsprogram där endast vissa medlemsstater deltar, till att gemenskapen deltar i program som inletts av flera medlemsstater eller till bildandet av gemensamma företag eller andra organisationer enligt artiklarna 168, 169 och 171 i fördraget. |
| --- | --- |

(26)

Genomförandet av sjunde ramprogrammet kan leda till tilläggsprogram där endast vissa medlemsstater deltar, till att gemenskapen deltar i program som inletts av flera medlemsstater eller till bildandet av gemensamma företag eller andra organisationer enligt artiklarna 168, 169 och 171 i fördraget.

| (27) | Gemenskapen har ingått en rad internationella överenskommelser på forskningsområdet, och insatser bör göras för att stärka det internationella forskningssamarbetet i syfte att till fullo utnyttja fördelarna med internationaliseringen av FoTU, att bidra till produktionen av globala allmänna nyttigheter och att ytterligare integrera gemenskapen i den globala forskarsamhället. |
| --- | --- |

(27)

Gemenskapen har ingått en rad internationella överenskommelser på forskningsområdet, och insatser bör göras för att stärka det internationella forskningssamarbetet i syfte att till fullo utnyttja fördelarna med internationaliseringen av FoTU, att bidra till produktionen av globala allmänna nyttigheter och att ytterligare integrera gemenskapen i den globala forskarsamhället.

| (28) | Det finns redan ett omfattande vetenskapligt kunnande som drastiskt skulle kunna förbättra livet för de människor som lever i utvecklingsländerna. Inom ramen för den verksamhet som beskrivs ovan kommer ramprogrammet, där så är möjligt, att bidra till att millennieutvecklingsmålen uppfylls till 2010. |
| --- | --- |

(28)

Det finns redan ett omfattande vetenskapligt kunnande som drastiskt skulle kunna förbättra livet för de människor som lever i utvecklingsländerna. Inom ramen för den verksamhet som beskrivs ovan kommer ramprogrammet, där så är möjligt, att bidra till att millennieutvecklingsmålen uppfylls till 2010.

| (29) | Sjunde ramprogrammet bör bidra till att främja tillväxt, hållbar utveckling och miljöskydd, vilket även omfattar att ta sig an klimatförändringsproblemet. |
| --- | --- |

(29)

Sjunde ramprogrammet bör bidra till att främja tillväxt, hållbar utveckling och miljöskydd, vilket även omfattar att ta sig an klimatförändringsproblemet.

| (30) | Forskningsverksamhet som stöds inom ramen för sjunde ramprogrammet bör vara förenlig med grundläggande etiska principer, bl.a. de som ingår i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Yttrandena från Europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik beaktas och kommer att fortsätta att beaktas. Forskningsverksamheten bör även ta hänsyn till protokollet om djurskydd och djurens välfärd och leda till minskad användning av djur i forsknings- och försökssammanhang i syfte att till slut ersätta djurförsök med annat. |
| --- | --- |

(30)

Forskningsverksamhet som stöds inom ramen för sjunde ramprogrammet bör vara förenlig med grundläggande etiska principer, bl.a. de som ingår i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Yttrandena från Europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik beaktas och kommer att fortsätta att beaktas. Forskningsverksamheten bör även ta hänsyn till protokollet om djurskydd och djurens välfärd och leda till minskad användning av djur i forsknings- och försökssammanhang i syfte att till slut ersätta djurförsök med annat.

| (31) | Inom ramen för sjunde ramprogrammet kommer kvinnors roll inom vetenskap och forskning att aktivt främjas genom lämpliga åtgärder i syfte att uppmuntra fler att engagera sig på detta område och öka kvinnors aktiva roll i forskningen. |
| --- | --- |

(31)

Inom ramen för sjunde ramprogrammet kommer kvinnors roll inom vetenskap och forskning att aktivt främjas genom lämpliga åtgärder i syfte att uppmuntra fler att engagera sig på detta område och öka kvinnors aktiva roll i forskningen.

| (32) | I detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning. (5) |
| --- | --- |

(32)

I detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning. (5)

| (33) | Lämpliga åtgärder som står i proportion till Europeiska gemenskapernas finansiella intressen bör även vidtas för att kontrollera dels hur effektivt det beviljade stödet är, dels hur effektivt medlen används och för att förhindra oegentligheter och bedrägerier, och nödvändiga mått och steg bör vidtas för att återkräva stöd som gått förlorat, utbetalats felaktigt eller använts på fel sätt i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (6), rådets förordning (EG, Euratom) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (7) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (8). |
| --- | --- |

(33)

Lämpliga åtgärder som står i proportion till Europeiska gemenskapernas finansiella intressen bör även vidtas för att kontrollera dels hur effektivt det beviljade stödet är, dels hur effektivt medlen används och för att förhindra oegentligheter och bedrägerier, och nödvändiga mått och steg bör vidtas för att återkräva stöd som gått förlorat, utbetalats felaktigt eller använts på fel sätt i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (6), rådets förordning (EG, Euratom) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (7) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (8).

| (34) | Det är viktigt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning av sjunde ramprogrammet, så att det genomförs på ett så effektivt och användarvänligt sätt som möjligt och att det samtidigt är rättsligt säkert och tillgängligt för samtliga deltagare. Det är nödvändigt att rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (9) liksom kraven på förenkling och bättre lagstiftning efterlevs. |
| --- | --- |

(34)

Det är viktigt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning av sjunde ramprogrammet, så att det genomförs på ett så effektivt och användarvänligt sätt som möjligt och att det samtidigt är rättsligt säkert och tillgängligt för samtliga deltagare. Det är nödvändigt att rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (9) liksom kraven på förenkling och bättre lagstiftning efterlevs.

| (35) | Eftersom målet för de åtgärder som i enlighet med artikel 163 i fördraget skall vidtas för att bidra till inrättandet av ett kunskapssamhälle och en kunskapsbaserad ekonomi i Europa inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta sjunde ramprogram inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(35)

Eftersom målet för de åtgärder som i enlighet med artikel 163 i fördraget skall vidtas för att bidra till inrättandet av ett kunskapssamhälle och en kunskapsbaserad ekonomi i Europa inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta sjunde ramprogram inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Antagande av det sjunde ramprogrammet

Ramprogrammet för gemenskapens verksamhet inom området forskning och teknisk utveckling (FoU), inbegripet demonstration, nedan kallat ”sjunde ramprogrammet”, antas härmed för perioden 1 januari 2007–31 december 2013.

Artikel 2

Mål och verksamhet

1.   Stöd från sjunde ramprogrammet skall utgå för de verksamheter som anges i leden i–iv. Målen och huvudlinjerna för dessa verksamheter anges i bilaga I.

| i) | Samarbete: Stöd ges till all forskning som genomförs inom ramen för gränsöverskridande samarbete på följande temaområden:






  a) | Hälsa |
| --- | --- | --- |

i)

Samarbete: Stöd ges till all forskning som genomförs inom ramen för gränsöverskridande samarbete på följande temaområden:

a)

Hälsa

| b) | Livsmedel, jordbruk och bioteknik |
| --- | --- |

b)

Livsmedel, jordbruk och bioteknik

| c) | Informations- och kommunikationsteknik |
| --- | --- |

c)

Informations- och kommunikationsteknik

| d) | Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik |
| --- | --- |

d)

Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik

| e) | Energi |
| --- | --- |

e)

Energi

| f) | Miljö (inbegripet klimatförändringar) |
| --- | --- |

f)

Miljö (inbegripet klimatförändringar)

| g) | Transport (inbegripet flygteknik) |
| --- | --- |

g)

Transport (inbegripet flygteknik)

| h) | Samhällsvetenskap och humaniora |
| --- | --- |

h)

Samhällsvetenskap och humaniora

| i) | Rymdforskning |
| --- | --- |

i)

Rymdforskning

| j) | Säkerhetsforskning |
| --- | --- |

j)

Säkerhetsforskning

| ii) | Idéer: Stöd ges till ”forskarstyrd” forskning som genomförs inom alla områden av enskilda nationella eller transnationella forskarlag som konkurrerar på europeisk nivå. |
| --- | --- |

ii)

Idéer: Stöd ges till ”forskarstyrd” forskning som genomförs inom alla områden av enskilda nationella eller transnationella forskarlag som konkurrerar på europeisk nivå.

| iii) | Människor: Kvantitativ och kvalitativ förstärkning av den mänskliga potentialen för forskning och teknisk utveckling i Europa och främjande av rörlighet. |
| --- | --- |

iii)

Människor: Kvantitativ och kvalitativ förstärkning av den mänskliga potentialen för forskning och teknisk utveckling i Europa och främjande av rörlighet.

| iv) | Kapacitet: Stöd till nyckelaspekterna av europeisk forsknings- och innovationskapacitet, t.ex. forskningsinfrastruktur; regionala forskningsstyrda kluster; utveckling av hela forskningspotentialen i gemenskapens konvergensregioner och yttersta randområden; forskning till förmån för små och medelstora företag (10); frågor i samband med vetenskapen i samhället; stöd för en samstämmig politisk utveckling; övergripande internationellt samarbete. |
| --- | --- |

iv)

Kapacitet: Stöd till nyckelaspekterna av europeisk forsknings- och innovationskapacitet, t.ex. forskningsinfrastruktur; regionala forskningsstyrda kluster; utveckling av hela forskningspotentialen i gemenskapens konvergensregioner och yttersta randområden; forskning till förmån för små och medelstora företag (10); frågor i samband med vetenskapen i samhället; stöd för en samstämmig politisk utveckling; övergripande internationellt samarbete.

2.   Stöd från sjunde ramprogrammet skall även utgå för de icke-nukleära direkta vetenskapliga och tekniska åtgärder som genomförs av Gemensamma forskningscentret (GFC) enligt bilaga I.

Artikel 3

Särskilda program

Sjunde ramprogrammet skall genomföras med hjälp av särskilda program. I dessa program skall det fastställas exakta mål samt närmare villkor för genomförandet.

Artikel 4

Högsta totalbelopp och fördelning av anslaget på respektive program

1.   Det högsta totalbeloppet för gemenskapens finansiella deltagande i detta sjunde ramprogram skall uppgå till 50 521 miljoner EUR (11). Detta belopp skall fördelas på de verksamheter och åtgärder som avses i artikel 2.1 och 2.2 enligt följande (miljoner EUR):

| Samarbete | 32 365 |
| --- | --- |
| Idéer | 7 460 |
| Människor | 4 728 |
| Kapacitet | 4 217 |
| Gemensamma forskningscentrets icke-nukleära åtgärder | 1 751 |

Samarbete

32 365

Idéer

7 460

Människor

4 728

Kapacitet

4 217

Gemensamma forskningscentrets icke-nukleära åtgärder

1 751

2.   Den preliminära fördelningen mellan temaområdena för varje verksamhet som avses i punkt 1 fastställs i bilaga II.

3.   De närmare bestämmelserna om gemenskapens finansiella deltagande i detta ramprogram fastställs i bilaga III.

Artikel 5

Skydd av gemenskapernas finansiella intressen

För de gemenskapsåtgärder som finansieras inom ramen för detta beslut skall förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 och förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 gälla för varje överträdelse av en bestämmelse i gemenskapslagstiftningen, inbegripet överträdelser av en på grundval av programmet fastställd kontraktsförpliktelse, som är resultatet av en ekonomisk aktörs handling eller underlåtenhet, och som genom en omotiverad utgift har eller skulle kunna ha en negativ effekt på Europeiska unionens allmänna budget eller budgetar som förvaltas av unionen.

Artikel 6

Etiska principer

1.   All forskningsverksamhet som genomförs inom sjunde ramprogrammet skall vara förenlig med grundläggande etiska principer.

2.   Följande forskningsområden skall inte finansieras inom ramprogrammet:

| — | Forskningsverksamhet som syftar till mänsklig kloning för reproduktionsändamål. |
| --- | --- |

—

Forskningsverksamhet som syftar till mänsklig kloning för reproduktionsändamål.

| — | Forskningsverksamhet som syftar till förändring av människors genetiska arv och som kan leda till att sådana förändringar blir ärftliga. (12) |
| --- | --- |

—

Forskningsverksamhet som syftar till förändring av människors genetiska arv och som kan leda till att sådana förändringar blir ärftliga. (12)

| — | Forskningsverksamhet som syftar till skapandet av mänskliga embryon uteslutande för forskningsändamål eller för produktion av stamceller, inbegripet genom somatisk cellkärnöverföring. |
| --- | --- |

—

Forskningsverksamhet som syftar till skapandet av mänskliga embryon uteslutande för forskningsändamål eller för produktion av stamceller, inbegripet genom somatisk cellkärnöverföring.

3.   Forskning på mänskliga stamceller, både adulta och embryonala, får finansieras beroende både på innehållet i forskningsförslaget och på regelverket i den eller de berörda medlemsstaterna.

Ansökningar om finansiering av forskning på mänskliga embryonala stamceller skall, i förekommande fall innehålla detaljerade uppgifter om de åtgärder för tillståndsgivning och kontroll som skall vidtas av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna och om de etiska godkännanden som ges.

För utvinning av mänskliga embryonala stamceller skall strikt tillståndsgivning och kontroll, i enlighet med regelverket i den eller de berörda medlemsstaterna, tillämpas för institutioner, organisationer och forskare.

4.   En översyn av de forskningsområden som anges i punkt 2 skall göras för programmets andra fas (2010-2013) mot bakgrund av vetenskapliga framsteg.

Artikel 7

Övervakning, utvärdering och översyn

1.   Kommissionen skall kontinuerligt och systematiskt övervaka genomförandet av sjunde ramprogrammet och de särskilda programmen och regelbundet rapportera om och sprida resultaten av denna övervakning.

2.   Kommissionen skall, biträdd av externa experter, senast 2010 göra en preliminär faktabaserad utvärdering av detta ramprogram och de särskilda programmen, med utgångspunkt i efterhandsbedömningen av sjätte ramprogrammet. Utvärderingen skall omfatta den pågående forskningsverksamhetens kvalitet, samt kvaliteten på genomförandet och ledningen, och framstegen med att uppnå de fastställda målen.

Kommissionen skall till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén överlämna slutsatserna av denna utvärdering åtföljda av de iakttagelser som gjorts och, i förekommande fall, förslag till anpassning av detta ramprogram.

Den preliminära utvärderingen skall föregås av en lägesrapport, så snart tillräckligt med uppgifter finns tillgängliga, med de första resultaten om effektiviteten i de nya åtgärder som inleds inom sjunde ramprogrammet och om insatserna för förenkling.

3.   Två år efter det att detta ramprogram har avslutats skall kommissionen låta oberoende experter göra en extern utvärdering av dess logiska grund, genomförande och resultat.

Kommissionen skall till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén överlämna slutsatserna av denna utvärdering åtföljda av de iakttagelser som gjorts.

Utfärdat i Bryssel den ...

På Europaparlamentets vägnar

...

Ordförande

På rådets vägnar

...

Ordförande

---

(1)  EUT C 65, 17.3.2006, s. 9.

1

(2)  EUT C 115, 16.5.2006, s. 20.

2

(3)  Europaparlamentets yttrande av den 15 juni 2006 (ännu ej offentliggjort i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 25 september 2006 (ännu ej offentliggjord i EUT) och Europaparlamentets ståndpunkt av den ... (ännu ej offentliggjord i EUT).

3

(4)  EUT C 320E, 15.12.2005, s. 259.

4

(5)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

5

(6)  EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

6

(7)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

7

(8)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

8

(9)  EGT L 248, 19.9.2002, s. 1.

9

(10)  I hela sjunde ramprogrammet skall mikroföretag anses ingå i beteckningen ”små och medelstora företag”.

10

(11)  P.m.: Samtliga belopp återges i löpande priser i överensstämmelse med det interinstitutionella avtalet om budgetplanen (2007-2013). Beloppet i detta avtal för sjunde ramprogrammet 2007-2013 på 48 081 miljoner EUR i 2004 års priser motsvarar således 54 582 miljoner EUR för 2007-2013 i löpande priser, varav 50 521 miljoner EUR till sjunde ramprogrammet (EG) för 2007-2013, 2 751 miljoner EUR till sjunde ramprogrammet (Euratom) för 2007-2011 och, preliminärt, 1 310 miljoner EUR till Euratomprogrammet för 2012-2013.

11

(12)  Forskning om cancerbehandling av gonader kan finansieras.

12

---

BILAGA I

VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL, HUVUDLINJER FÖR TEMAN OCH VERKSAMHETER

Sjunde ramprogrammet kommer att genomföras för att man skall kunna uppnå de allmänna målen i artikel 163 i fördraget, nämligen att stärka industrins konkurrensförmåga och fylla behoven av forskning inom annan gemenskapspolitik och därigenom bidra till inrättandet av ett kunskapsbaserat samhälle grundat på det europeiska området för forskningsverksamhet och vara ett komplement till verksamheterna på nationell och regional nivå. Det kommer att främja excellens inom vetenskaplig och teknisk forskning, utveckling och demonstration genom de fyra programmen Samarbete, Idéer, Människor och Kapacitet.

I.   Samarbete

I denna del av sjunde ramprogrammet kommer stöd att ges till transnationellt samarbete i olika former i och utanför unionen inom ett antal temaområden som motsvarar viktiga områden för utvecklingen av kunskap och teknik där forskning av högsta kvalitet måste stödjas och stärkas för att Europas sociala, ekonomiska, miljörelaterade och industriella utmaningar skall kunna hanteras. Denna insats kommer till större delen att inriktas på att stärka industrins konkurrenskraft med en forskningsagenda som återspeglar användarnas behov i hela Europa.

Det övergripande målet är att bidra till en hållbar utveckling.

Följande tio teman omfattas av gemenskapsåtgärder:

| 1. | Hälsa |
| --- | --- |

1.

Hälsa

| 2. | Livsmedel, jordbruk och bioteknik |
| --- | --- |

2.

Livsmedel, jordbruk och bioteknik

| 3. | Informations- och kommunikationsteknik |
| --- | --- |

3.

Informations- och kommunikationsteknik

| 4. | Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik |
| --- | --- |

4.

Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik

| 5. | Energi |
| --- | --- |

5.

Energi

| 6. | Miljö (inbegripet klimatförändringar) |
| --- | --- |

6.

Miljö (inbegripet klimatförändringar)

| 7. | Transport (inbegripet flygteknik) |
| --- | --- |

7.

Transport (inbegripet flygteknik)

| 8. | Samhällsvetenskap och humaniora |
| --- | --- |

8.

Samhällsvetenskap och humaniora

| 9. | Rymdforskning |
| --- | --- |

9.

Rymdforskning

| 10. | Säkerhetsforskning |
| --- | --- |

10.

Säkerhetsforskning

Dessa teman är brett definierade på en relativt hög nivå så att de kan anpassas till ändrade behov och möjligheter som kan uppkomma under sjunde ramprogrammets löptid. För vart och ett av dem har ett antal verksamheter fastställts som anger huvudlinjerna för gemenskapsstöd. Dessa verksamheter har fastställts på grundval av hur de bidrar till att uppnå gemenskapsmål, inbegripet övergången till ett kunskapsbaserat samhälle, relevant europeisk forskningspotential och mervärdet av gemenskapsstöd till dessa områden.

Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt att säkerställa en effektiv samordning mellan temaområdena och prioriterade temaövergripande vetenskapliga områden, t.ex. skogsbruksforskning, kulturarv, havsforskning och havsteknik.

Tvärvetenskaplig verksamhet kommer att uppmuntras genom gemensamma temaöverskridande arbetssätt för forsknings- och teknikfrågor som berör fler än ett tema, och gemensamma ansökningsomgångar kommer att utgöra en viktig temaöverskridande samarbetsform.

När det gäller områden av framför allt industriell betydelse har ämnena fastställts på grundval av bl.a. det arbete som utförts inom olika europeiska teknikplattformar som inrättats på områden där Europas konkurrenskraft, ekonomiska tillväxt och välfärd är beroende av betydande framsteg inom forskning och teknik på medellång till lång sikt. Inom europeiska teknikplattformar samlas berörda parter för att under ledning av näringslivet fastställa och genomföra en agenda för strategisk forskning. Detta ramprogram skall bidra till att förverkliga dessa agendor för strategisk forskning i de fall dessa medför ett verkligt europeiskt mervärde. De europeiska teknikplattformarna kan bidra till att underlätta och strukturera näringslivets, även små och medelstora företags, medverkan i forskningsprojekt som rör deras egna områden, bl.a. projekt som berättigar till finansiering enligt sjunde ramprogrammet.

Dessa tio teman omfattar också sådan forskning som krävs för att underbygga utformningen, genomförandet och utvärderingen av gemenskapspolitik, t.ex. på följande områden: hälsa, säkerhet, konsumentskydd, energi, miljö, utvecklingsbistånd, fiske, maritima frågor, jordbruk, djurskydd, transport, utbildning, sysselsättning, socialpolitik, sammanhållning samt upprättandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa liksom även sådan standardförberedande forskning och sådan forskning som bedrivs samtidigt med standardiseringsarbetet som kan bidra till att förbättra driftskompatibiliteten och kvaliteten på standarder och genomförandet av dem.

Inom varje tema kommer man, utöver dessa verksamheter, att på ett öppet och flexibelt sätt behandla två typer av möjligheter:

| — | Framtida och framväxande teknik: Genom särskilt stöd till spontana förslag till forskningsprojekt, bland annat genom gemensamma ansökningsomgångar, stödja forskning som syftar till att kartlägga eller ytterligare utforska nya vetenskapliga och tekniska möjligheter på ett bestämt område och/eller i kombination med andra relevanta områden och ämnen; att främja nya idéer och radikalt nya användningssätt och att utforska nya alternativ för färdplaner för forskning, i synnerhet sådana som är förknippade med utsikter till betydande genombrott; adekvat samordning med de verksamheter som genomförs enligt programmet Idéer kommer att garanteras för att undvika överlappning och säkerställa en optimal användning av anslagen. |
| --- | --- |

—

Framtida och framväxande teknik: Genom särskilt stöd till spontana förslag till forskningsprojekt, bland annat genom gemensamma ansökningsomgångar, stödja forskning som syftar till att kartlägga eller ytterligare utforska nya vetenskapliga och tekniska möjligheter på ett bestämt område och/eller i kombination med andra relevanta områden och ämnen; att främja nya idéer och radikalt nya användningssätt och att utforska nya alternativ för färdplaner för forskning, i synnerhet sådana som är förknippade med utsikter till betydande genombrott; adekvat samordning med de verksamheter som genomförs enligt programmet Idéer kommer att garanteras för att undvika överlappning och säkerställa en optimal användning av anslagen.

| — | Oförutsedda politiska behov: För att reagera på ett flexibelt sätt på nya politiska behov som uppkommer under ramprogrammets löptid, t.ex. utveckling eller händelser som inte kunnat förutses och som kräver snabba reaktioner, t.ex. nya epidemier, nya problem avseende livsmedelssäkerhet eller insatser i samband med naturkatastrofer. |
| --- | --- |

—

Oförutsedda politiska behov: För att reagera på ett flexibelt sätt på nya politiska behov som uppkommer under ramprogrammets löptid, t.ex. utveckling eller händelser som inte kunnat förutses och som kräver snabba reaktioner, t.ex. nya epidemier, nya problem avseende livsmedelssäkerhet eller insatser i samband med naturkatastrofer.

Europeiska forskningsåtgärder medför ett betydande mervärde i form av spridning och överföring av kunskap, och åtgärder kommer att vidtas för att öka användningen av resultaten inom industrin, bland beslutsfattare och i samhället. Inom alla temaområden kommer spridning av kunskap att utgöra en väsentlig uppgift, med lämpliga begränsningar i fråga om temat säkerhetsforskning på grund av verksamhetens konfidentiella natur, bl.a. genom finansiering av nätverksinitiativ, seminarier och evenemang, stöd från externa experter samt genom informationstjänster och elektroniska tjänster, i synnerhet Cordis.

Komplementaritet och synergi mellan detta program och andra gemenskapsprogram kommer att säkerställas. Åtgärder till stöd för innovation kommer att genomföras inom ramen för ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation.

Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att säkerställa att små och medelstora företag (1), särskilt kunskapsintensiva små och medelstora företag, deltar på lämpligt sätt i det transnationella samarbetet. Konkreta åtgärder, bl.a. stödåtgärder för att underlätta små och medelstora företags deltagande, kommer att vidtas under hela programdelen Samarbete inom ramen för den strategi som skall utarbetas för varje tema. Dessa strategier kommer att åtföljas av en kvantitativ och kvalitativ övervakning mot bakgrund av de uppställda målen. Målsättningen är att minst 15 % av de tillgängliga anslagen inom programdelen Samarbete skall gå till små och medelstora företag.

Stöd kommer även att ges till initiativ som syftar till att förmå allmänheten utanför forskarsamhället att i största möjliga utsträckning delta i debatten om vetenskapliga frågor och forskningsresultat och till initiativ på området vetenskaplig kommunikation och utbildning, bl.a. med deltagande, när detta är lämpligt, av det civila samhällets organisationer och nätverk av sådana organisationer. Integreringen av genusperspektivet och jämställdhet kommer att behandlas på alla forskningsområden.

Om den europeiska forskningens konkurrenskraft skall öka måste den potential som det europeiska området för forskningsverksamhet i sin helhet uppvisar ges obegränsat spelrum. Projekt som syftar till vetenskaplig excellens bör förvaltas optimalt, särskilt vad avser resursanvändningen.

Inom alla dessa teman kommer stöd att ges för transnationellt samarbete genom följande:

| — | Forskningssamverkan |
| --- | --- |

—

Forskningssamverkan

| — | Gemensamma teknikinitiativ |
| --- | --- |

—

Gemensamma teknikinitiativ

| — | Samordning av forskningsprogram utanför gemenskapens försorg |
| --- | --- |

—

Samordning av forskningsprogram utanför gemenskapens försorg

| — | Internationellt samarbete |
| --- | --- |

—

Internationellt samarbete

Forskningssamverkan

Forskningssamverkan kommer att utgöra huvuddelen av och kärnan i gemenskapens forskningsfinansiering. Syftet är att, inom huvudområdena för kunskapsutveckling, upprätta forskningsprojekt och forskningsnätverk av högsta kvalitet som skall kunna locka forskare och investeringar från Europa och resten av världen.

Detta kommer att genomföras genom stöd till forskningssamverkan med hjälp av en rad olika finansieringssystem, t.ex. samarbetsprojekt, expertnätverk samt samordnings- och stödåtgärder (se bilaga III).

Gemensamma teknikinitiativ

I ett mycket begränsat antal fall kan det på grund av FoTU-målets omfattning och storleken på de berörda resurserna finnas anledning att upprätta långsiktiga offentlig-privata partnerskap i form av gemensamma teknikinitiativ. Dessa initiativ bygger framför allt på arbetet inom europeiska teknikplattformar och omfattar en eller några få utvalda aspekter av forskningen på det område som initiativet täcker. Initiativen kombinerar investeringar från den privata sektorn och nationella och europeiska offentliga anslag, inbegripet bidrag från sjunde ramprogrammet samt lånemedel och garantimedel från Europeiska investeringsbanken. Beslut om varje gemensamt teknikinitiativ skall fattas var för sig, antingen på grundval av artikel 171 i fördraget (detta kan innebära att ett gemensamt företag startas) eller på grundval av beslut om särskilda program enligt artikel 166.3 i fördraget.

Möjliga gemensamma teknikinitiativ skall bestämmas på ett öppet och överskådligt sätt på grundval av en utvärdering med bl.a. följande kriterier:

| — | De befintliga instrumenten klarar inte att uppnå målet. |
| --- | --- |

—

De befintliga instrumenten klarar inte att uppnå målet.

| — | Hur omfattande effekterna är på industriell konkurrenskraft och tillväxt. |
| --- | --- |

—

Hur omfattande effekterna är på industriell konkurrenskraft och tillväxt.

| — | Mervärdet av europeiskt stöd. |
| --- | --- |

—

Mervärdet av europeiskt stöd.

| — | Hur omfattande och tydligt eftersträvade mål och resultat definieras. |
| --- | --- |

—

Hur omfattande och tydligt eftersträvade mål och resultat definieras.

| — | Hur starkt näringslivets engagemang är i fråga om finansiering och resurser. |
| --- | --- |

—

Hur starkt näringslivets engagemang är i fråga om finansiering och resurser.

| — | Vilken betydelse insatsen har för allmänna politiska mål, däribland samhällsnyttan. |
| --- | --- |

—

Vilken betydelse insatsen har för allmänna politiska mål, däribland samhällsnyttan.

| — | Vilken kapacitet som finns att dra till sig ytterligare nationellt stöd och nu och i framtiden uppbåda medel från industrin. |
| --- | --- |

—

Vilken kapacitet som finns att dra till sig ytterligare nationellt stöd och nu och i framtiden uppbåda medel från industrin.

De gemensamma teknikinitiativens inriktning måste definieras tydligt, särskilt när det gäller

| — | ekonomiska åtaganden, |
| --- | --- |

—

ekonomiska åtaganden,

| — | längden av deltagarnas åtagande, |
| --- | --- |

—

längden av deltagarnas åtagande,

| — | regler för ingående och uppsägning av avtalet, |
| --- | --- |

—

regler för ingående och uppsägning av avtalet,

| — | immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

—

immateriella rättigheter.

Med tanke på de gemensamma teknikinitiativens särskilda omfattning och komplexitet kommer stora ansträngningar att göras för att säkerställa att de fungerar på ett öppet sätt och att all tilldelning av gemenskapsmedel genom de gemensamma teknikinitiativen sker på grundval av ramprogrammets principer om excellens och konkurrens.

Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt den övergripande samstämmigheten och samordningen mellan gemensamma teknikinitiativ och program och projekt inom samma områden (2) med iakttagande av deras nuvarande förfaranden för genomförande, samt åt att säkerställa att deltagandet i projekten står öppet för en lång rad deltagare i hela Europa, särskilt små och medelstora företag.

Samordning av forskningsprogram som inte finansieras av gemenskapen

För åtgärder inom detta område används framför allt två verktyg, nämligen ERA–NET och gemenskapens deltagande i gemensamt genomförda nationella forskningsprogram (artikel 169 i fördraget). Åtgärden kan omfatta ämnen som inte är direkt kopplade till de tio temana under förutsättning att de ger tillräckligt europeiskt mervärde. Åtgärden kommer också att användas för att förbättra komplementariteten och synergin mellan sjunde ramprogrammet och verksamhet som genomförs inom ramen för mellanstatliga strukturer som t.ex. Eureka och COST (3).

Med ERA–NET kommer samordningen av nationell och regional forskningsverksamhet att utvecklas och stärkas genom följande:

| — | En ram för aktörer som genomför offentliga forskningsprogram tillhandahålls i syfte att förbättra samordningen av deras verksamheter. Detta kommer att inbegripa stöd för nya ERA–NET samt för breddning och fördjupning av tillämpningsområdet för befintliga ERA–NET, t.ex. genom att deras partnerskap utvidgas och genom att deras program ömsesidigt öppnas. I lämpliga fall kan ERA–NET användas för samordning av program mellan europeiska regioner och medlemsstaterna för att möjliggöra deras samarbete med storskaliga initiativ. |
| --- | --- |

—

En ram för aktörer som genomför offentliga forskningsprogram tillhandahålls i syfte att förbättra samordningen av deras verksamheter. Detta kommer att inbegripa stöd för nya ERA–NET samt för breddning och fördjupning av tillämpningsområdet för befintliga ERA–NET, t.ex. genom att deras partnerskap utvidgas och genom att deras program ömsesidigt öppnas. I lämpliga fall kan ERA–NET användas för samordning av program mellan europeiska regioner och medlemsstaterna för att möjliggöra deras samarbete med storskaliga initiativ.

| — | I ett begränsat antal fall ges ytterligare finansiellt gemenskapsstöd till de deltagare som förenar sina resurser för gemensamma ansökningsomgångar för sina respektive nationella och regionala program (”ERA–NET PLUS”). |
| --- | --- |

—

I ett begränsat antal fall ges ytterligare finansiellt gemenskapsstöd till de deltagare som förenar sina resurser för gemensamma ansökningsomgångar för sina respektive nationella och regionala program (”ERA–NET PLUS”).

Gemenskapens deltagande i forskningsprogram som genomförs gemensamt på grundval av artikel 169 i fördraget är särskilt relevant för europeiskt samarbete i stor skala ”med variabel geometri” mellan medlemsstater med gemensamma behov och/eller intressen. I klart angivna fall kan sådana artikel 169-initiativ inledas på områden som skall fastställas i nära samarbete med medlemsstaterna, inbegripet eventuellt samarbete med mellanstatliga program, på grundval av följande kriterier:

| — | Relevans för gemenskapsmål. |
| --- | --- |

—

Relevans för gemenskapsmål.

| — | En klar definition av det mål som eftersträvas och dess relevans för detta ramprograms mål. |
| --- | --- |

—

En klar definition av det mål som eftersträvas och dess relevans för detta ramprograms mål.

| — | En befintlig grund (forskningsprogram som redan finns eller planeras). |
| --- | --- |

—

En befintlig grund (forskningsprogram som redan finns eller planeras).

| — | Europeiskt mervärde. |
| --- | --- |

—

Europeiskt mervärde.

| — | En kritisk massa med avseende på berörda programs storlek och antal och hur väl de verksamheter som omfattas överensstämmer. |
| --- | --- |

—

En kritisk massa med avseende på berörda programs storlek och antal och hur väl de verksamheter som omfattas överensstämmer.

| — | Huruvida artikel 169 är det lämpligaste medlet för att uppnå målen. |
| --- | --- |

—

Huruvida artikel 169 är det lämpligaste medlet för att uppnå målen.

Internationellt samarbete

I denna del av sjunde ramprogrammet kommer åtgärderna för internationellt samarbete, som skall uppvisa ett europeiskt mervärde och vara av ömsesidigt intresse, att vara följande:

| — | Åtgärder som syftar till ett ökat deltagande av forskare och forskningsinstitutioner från tredjeländer inom temaområdena, med lämpliga restriktioner för temat säkerhetsforskning med hänsyn till sektretesskraven och åtföljda av kraftfulla ansträngningar för att uppmuntra dem att utnyttja detta tillfälle. |
| --- | --- |

—

Åtgärder som syftar till ett ökat deltagande av forskare och forskningsinstitutioner från tredjeländer inom temaområdena, med lämpliga restriktioner för temat säkerhetsforskning med hänsyn till sektretesskraven och åtföljda av kraftfulla ansträngningar för att uppmuntra dem att utnyttja detta tillfälle.

| — | Särskilda samarbetsåtgärder inom varje temaområde avsedda för tredjeländer där det finns ett gemensamt intresse av samarbete kring särskilda ämnen, vilka väljs på grundval av de berörda ländernas vetenskapliga och tekniska nivå och behov. Dessa åtgärder är nära förknippade med de bilaterala samarbetsavtalen eller multilaterala dialogerna mellan EU och dessa länder eller grupper av länder och kommer att fungera som prioriterade verktyg för genomförandet av samarbetet mellan EU och dessa länder. Åtgärderna omfattar särskilt följande: åtgärder som syftar till att stärka forskningskapaciteten i kandidatländer och i grannländer och samverkan inriktad på utvecklingsländer och tillväxtländer, med fokus på deras särskilda behov på områden som hälsa, jordbruk, fiske och miljö, genomförd under finansiella villkor som är anpassade till deras förmåga. |
| --- | --- |

—

Särskilda samarbetsåtgärder inom varje temaområde avsedda för tredjeländer där det finns ett gemensamt intresse av samarbete kring särskilda ämnen, vilka väljs på grundval av de berörda ländernas vetenskapliga och tekniska nivå och behov. Dessa åtgärder är nära förknippade med de bilaterala samarbetsavtalen eller multilaterala dialogerna mellan EU och dessa länder eller grupper av länder och kommer att fungera som prioriterade verktyg för genomförandet av samarbetet mellan EU och dessa länder. Åtgärderna omfattar särskilt följande: åtgärder som syftar till att stärka forskningskapaciteten i kandidatländer och i grannländer och samverkan inriktad på utvecklingsländer och tillväxtländer, med fokus på deras särskilda behov på områden som hälsa, jordbruk, fiske och miljö, genomförd under finansiella villkor som är anpassade till deras förmåga.

Denna del av ramprogrammet omfattar åtgärderna för internationellt samarbete inom varje temaområde och mellan teman. Sådana åtgärder skall genomföras i samverkan med åtgärder enligt programmen Människor och Kapacitet. En övergripande strategi för internationellt samarbete inom sjunde ramprogrammet kommer att stödja denna verksamhet.

TEMAN

1.   Hälsa

Syfte

Att förbättra de europeiska medborgarnas hälsa och öka konkurrenskraften och stimulera innovationsförmågan för europeiska hälsorelaterade industrier och företag, och samtidigt ta itu med globala hälsofrågor, däribland framväxande epidemier. Betoningen kommer att ligga på överbryggande forskning (att omsätta grundforskningsresultat i kliniska tillämpningar, inbegripet vetenskaplig validering av experimentella resultat), utveckling och validering av nya terapier, hälsofrämjande och förebyggande metoder, inbegripet att främja hälsan hos äldre, diagnosverktyg och medicinteknik samt system för hållbar och effektiv hälsovård.

Bakgrund

Kartläggningen av människans arvsmassa och de framsteg som nyligen gjorts inom den postgenomiska forskningen har revolutionerat forskningen om människors hälsa och sjukdomar. För att integrera de stora mängderna data, förstå de underliggande biologiska processerna och utveckla nyckelteknik för hälsorelaterad bioindustri krävs, i syfte att utveckla kunskap och interventionskapacitet, kritiska massor av olika typer av expertkunskap och resurser som inte är tillgängliga på nationell nivå.

De betydande framsteg inom den överbryggande hälsoforskningen, som är nödvändig för att garantera att den biomedicinska forskningen ger praktiska resultat och högre livskvalitet, förutsätter också tvärvetenskapliga och alleuropeiska metoder där olika berörda parter ingår. Med hjälp av sådana metoder kan Europa bidra på ett mer effektivt sätt till internationella insatser i kampen mot sjukdomar av betydelse på global nivå.

För klinisk forskning om många sjukdomar (t.ex. cancer, hjärt- och kärlsjukdomar, smittsamma sjukdomar, mentala och neurologiska sjukdomar, framför allt de som är förknippade med åldrandet som t.ex. Alzheimers sjukdom och Parkinsons sjukdom) krävs internationella multicenterprövningar för att ett tillräckligt antal patienter skall kunna undersökas på kort tid.

För epidemiologisk forskning krävs många olika befolkningsgrupper och internationella nätverk för att uppnå betydande resultat. Utvecklingen av ny diagnostik och behandling för sällsynta störningar, samt epidemiologisk forskning om dessa störningar, kräver också metoder där många länder är inblandade för att antalet patienter i varje studie skall kunna höjas. Hälsopolitiskt styrd forskning på europeisk nivå gör det också möjligt att jämföra modeller, system, data och patientmaterial som finns i nationella databaser och biobanker.

En stark EU-baserad biomedicinsk forskning kommer att bidra till att stärka konkurrenskraften för den medicinska biotekniken, medicintekniken och läkemedelsindustrin i Europa. Genom EU:s samarbete med utvecklingsländer kommer dessa att kunna öka sin forskningskapacitet. EU måste också spela en aktiv roll för att skapa en miljö som gynnar innovation inom den offentliga sektorn och läkemedelssektorn som är inriktad på folkhälsobehov, i synnerhet för att maximera framgångarna inom den kliniska forskningen. Forskningsbaserade små och medelstora företag är de huvudsakliga ekonomiska drivkrafterna för den industri som är verksam inom medicinsk bioteknik och medicinteknik. Även om det nu finns fler bioteknikföretag i Europa än i USA är de flesta små och mindre utvecklade än sina konkurrenter. Offentliga-privata forskningsinsatser på EU-nivå kommer att underlätta utvecklingen av dessa. EU-forskningen kommer också att bidra till utvecklingen av nya normer och standarder för skapandet av en lämplig rättslig ram för ny medicinteknik (t.ex. regenerativ medicin). Det bör sörjas för att europeisk forskning och innovation på området för alternativa testmetoder, i synnerhet metoder som inte omfattar djurförsök, blir världsledande.

De verksamheter som kommer att omfattas beskrivs nedan, inbegripet forskning som är avgörande för politiska krav. De strategiska frågorna om barns hälsa och den åldrande befolkningens hälsa kommer att ägnas särskild uppmärksamhet i alla verksamheter. Långsiktiga forskningsagendor t.ex. de som fastställts inom europeiska teknikplattformar, t.ex. den om innovativa läkemedel, kommer att få stöd där så är lämpligt. För att reagera på nya strategiska behov kan ytterligare åtgärder stödjas, t.ex. i fråga om hälsopolitiska frågor och hälsa och säkerhet i arbetet.

Etiska, rättsliga och socioekonomiska frågor kommer att beaktas inom var och en av följande verksamheter.

Verksamheter

| — | Bioteknik, generiska verktyg och medicinteknik för människors hälsa






  — | Forskning med hög kapacitet. Att katalysera framsteg inom grundläggande genomik (genomisk och postgenomisk) och biomedicinsk forskning genom att förbättra dataframställning, standardisering, insamling och analys. |
| --- | --- | --- |

—

Bioteknik, generiska verktyg och medicinteknik för människors hälsa

—

Forskning med hög kapacitet. Att katalysera framsteg inom grundläggande genomik (genomisk och postgenomisk) och biomedicinsk forskning genom att förbättra dataframställning, standardisering, insamling och analys.

| — | Spårning, diagnos och övervakning. Tonvikten ligger på icke-invasiva metoder eller metoder som är så lite invasiva som möjligt och tekniker som nya preventiva verktyg för regenerativ medicin (t.ex. genom molekylär avbildning och diagnostik). |
| --- | --- |

—

Spårning, diagnos och övervakning. Tonvikten ligger på icke-invasiva metoder eller metoder som är så lite invasiva som möjligt och tekniker som nya preventiva verktyg för regenerativ medicin (t.ex. genom molekylär avbildning och diagnostik).

| — | Förutsäga terapiers lämplighet, säkerhet och effektivitet. Att utveckla och validera biologiska markörer, in vivo- och in vitrometoder och -modeller, inbegripet simulering och farmakogenomik, målsöknings- och frisättningsmetoder och alternativ till djurförsök. |
| --- | --- |

—

Förutsäga terapiers lämplighet, säkerhet och effektivitet. Att utveckla och validera biologiska markörer, in vivo- och in vitrometoder och -modeller, inbegripet simulering och farmakogenomik, målsöknings- och frisättningsmetoder och alternativ till djurförsök.

| — | Innovativa terapeutiska metoder och interventioner. Att bedriva forskning inom, konsolidera och säkerställa den fortsatta utvecklingen av avancerad terapi och teknik, som kan tillämpas på många sjukdomar och störningar, exempelvis nya terapeutiska verktyg för regenerativ medicin. |
| --- | --- |

—

Innovativa terapeutiska metoder och interventioner. Att bedriva forskning inom, konsolidera och säkerställa den fortsatta utvecklingen av avancerad terapi och teknik, som kan tillämpas på många sjukdomar och störningar, exempelvis nya terapeutiska verktyg för regenerativ medicin.

| — | Omsättning av forskningsresultat till gagn för människors hälsa






  — | Integrering av biologiska data och processer – storskalig datainsamling, systembiologi (inbegripet modellering av komplexa system). Att generera och analysera den stora mängd data som krävs för att bättre förstå de komplexa regleringsnät med tusentals gener och genprodukter som styr viktiga biologiska processer i alla relevanta organismer och på alla organisationsnivåer. |
| --- | --- | --- |

—

Omsättning av forskningsresultat till gagn för människors hälsa

—

Integrering av biologiska data och processer – storskalig datainsamling, systembiologi (inbegripet modellering av komplexa system). Att generera och analysera den stora mängd data som krävs för att bättre förstå de komplexa regleringsnät med tusentals gener och genprodukter som styr viktiga biologiska processer i alla relevanta organismer och på alla organisationsnivåer.

| — | Forskning om hjärnan och därmed relaterade sjukdomar, människans utveckling och åldrande. Att undersöka processen för ett åldrande med hälsan i behåll och hur gener och miljö interagerar med hjärnverksamheten, både under normala förhållanden och i samband med hjärnsjukdomar och relevanta åldersrelaterade sjukdomar (t.ex. demens). |
| --- | --- |

—

Forskning om hjärnan och därmed relaterade sjukdomar, människans utveckling och åldrande. Att undersöka processen för ett åldrande med hälsan i behåll och hur gener och miljö interagerar med hjärnverksamheten, både under normala förhållanden och i samband med hjärnsjukdomar och relevanta åldersrelaterade sjukdomar (t.ex. demens).

| — | Överbryggande forskning om infektionssjukdomar. Forskning om läkemedelsresistens, det globala hot som utgörs av hiv/aids, malaria och tuberkulos samt hepatit C och potentiella nya och på nytt framväxande epidemier (t.ex. sars och högpatogen influensa). |
| --- | --- |

—

Överbryggande forskning om infektionssjukdomar. Forskning om läkemedelsresistens, det globala hot som utgörs av hiv/aids, malaria och tuberkulos samt hepatit C och potentiella nya och på nytt framväxande epidemier (t.ex. sars och högpatogen influensa).

| — | Överbryggande forskning om stora sjukdomar – cancer, hjärt- och kärlsjukdomar, diabetes/fetma; sällsynta sjukdomar; andra kroniska sjukdomar, bland annat reumatiska sjukdomar, artrit och muskoskeletala sjukdomar. Att utveckla patientorienterade strategier från förebyggande till diagnos med särskild tonvikt på behandling, inbegripet klinisk forskning. Olika aspekter av palliativ medicin skall beaktas. |
| --- | --- |

—

Överbryggande forskning om stora sjukdomar – cancer, hjärt- och kärlsjukdomar, diabetes/fetma; sällsynta sjukdomar; andra kroniska sjukdomar, bland annat reumatiska sjukdomar, artrit och muskoskeletala sjukdomar. Att utveckla patientorienterade strategier från förebyggande till diagnos med särskild tonvikt på behandling, inbegripet klinisk forskning. Olika aspekter av palliativ medicin skall beaktas.

| — | Optimering av hälsovården för Europas medborgare






  — | Omsättning av kliniska resultat i klinisk praxis. Att skapa en kunskapsbas för kliniskt beslutsfattande och att hantera omsättningen av resultaten av klinisk forskning i klinisk praxis, i synnerhet med hänsyn till patientsäkerheten och bättre användning av läkemedel (bl.a. vissa aspekter av läkemedelsövervakningen och vetenskapligt beprövade kompletterande och alternativa läkemedel) samt till den särskilda situationen för barn, kvinnor och den äldre befolkningen. |
| --- | --- | --- |

—

Optimering av hälsovården för Europas medborgare

—

Omsättning av kliniska resultat i klinisk praxis. Att skapa en kunskapsbas för kliniskt beslutsfattande och att hantera omsättningen av resultaten av klinisk forskning i klinisk praxis, i synnerhet med hänsyn till patientsäkerheten och bättre användning av läkemedel (bl.a. vissa aspekter av läkemedelsövervakningen och vetenskapligt beprövade kompletterande och alternativa läkemedel) samt till den särskilda situationen för barn, kvinnor och den äldre befolkningen.

| — | Kvalitet, effektivitet och solidaritet inom hälsovårdssystemen, inbegripet hälsovårdssystem i förändring och strategier för hemsjukvård. Att omsätta effektiva åtgärder i ledningsbeslut, att bedöma kostnaden, effektiviteten och fördelarna av olika ingrepp, även i fråga om patientsäkerhet, att fastställa behoven av och villkoren för adekvat tillhandahållande av mänskliga resurser, att analysera faktorer som påverkar människors (även missgynnade gruppers) möjligheter att få tillgång till hälsovård av hög kvalitet, inbegripet analyser av förändringar i befolkningen (t.ex. åldrande, rörlighet och migration samt byte av arbetsplats). |
| --- | --- |

—

Kvalitet, effektivitet och solidaritet inom hälsovårdssystemen, inbegripet hälsovårdssystem i förändring och strategier för hemsjukvård. Att omsätta effektiva åtgärder i ledningsbeslut, att bedöma kostnaden, effektiviteten och fördelarna av olika ingrepp, även i fråga om patientsäkerhet, att fastställa behoven av och villkoren för adekvat tillhandahållande av mänskliga resurser, att analysera faktorer som påverkar människors (även missgynnade gruppers) möjligheter att få tillgång till hälsovård av hög kvalitet, inbegripet analyser av förändringar i befolkningen (t.ex. åldrande, rörlighet och migration samt byte av arbetsplats).

| — | Förbättrat sjukdomsförebyggande och bättre läkemedelsanvändning. Att ta fram effektiva åtgärder för folkhälsan och ta itu med allmänna faktorer som påverkar hälsan (t.ex. stress, kost, livsstil eller miljöfaktorer och deras samverkan med medicinering). Att kartlägga framgångsrika åtgärder inom olika hälsovårdsmiljöer i syfte att förbättra ordinationen av läkemedel och få patienterna att använda läkemedel på ett bättre sätt (inbegripet aspekter som rör läkemedelsövervakning och hur olika läkemedel samverkar). |
| --- | --- |

—

Förbättrat sjukdomsförebyggande och bättre läkemedelsanvändning. Att ta fram effektiva åtgärder för folkhälsan och ta itu med allmänna faktorer som påverkar hälsan (t.ex. stress, kost, livsstil eller miljöfaktorer och deras samverkan med medicinering). Att kartlägga framgångsrika åtgärder inom olika hälsovårdsmiljöer i syfte att förbättra ordinationen av läkemedel och få patienterna att använda läkemedel på ett bättre sätt (inbegripet aspekter som rör läkemedelsövervakning och hur olika läkemedel samverkar).

| — | Lämplig användning av nya hälsoterapier och ny hälsoteknik. Bedömning av säkerhet och effektivitet på lång sikt samt övervakning av användningen av ny medicinteknik (även utrustning) i stor skala och av avancerade terapiformer, för säkerställande av en hög skyddsnivå och andra fördelar för folkhälsan. |
| --- | --- |

—

Lämplig användning av nya hälsoterapier och ny hälsoteknik. Bedömning av säkerhet och effektivitet på lång sikt samt övervakning av användningen av ny medicinteknik (även utrustning) i stor skala och av avancerade terapiformer, för säkerställande av en hög skyddsnivå och andra fördelar för folkhälsan.

2.   Livsmedel, jordbruk och bioteknik

Syfte

Att skapa en europeisk kunskapsbaserad bioekonomi (4) där vetenskap, näringsliv och andra berörda parter sammanförs för att dra nytta av nya och framväxande forskningsmöjligheter med inriktning på sociala, miljörelaterade och ekonomiska utmaningar: den växande efterfrågan på säkrare och hälsosammare livsmedel av högre kvalitet och på hållbar användning och produktion av förnybara bioresurser, den ökande risken för epizootiska och zoonotiska sjukdomar och livsmedelsrelaterade störningar, hoten mot en hållbar och säker jordbruks-, vattenbruks- och fiskeriproduktion samt den växande efterfrågan på livsmedel av hög kvalitet som producerats med hänsyn till djurskydd och landsbygds- och kustrelaterade aspekter och som svarar mot konsumenternas särskilda kostbehov.

Bakgrund

Innovationer och kunskapsutveckling avseende hållbar förvaltning, produktion och användning av biologiska resurser (mikroorganismer, växter och djur) kommer att skapa en grund för nya, hållbara, säkra, miljöeffektiva och konkurrenskraftiga produkter för industri vars verksamhet bygger på eller har anknytning till jordbruk, fiske, foder, livsmedel, hälsa eller skog. Detta kommer, i linje med den europeiska strategin för biovetenskap och bioteknik (5), att bidra till ökad konkurrenskraft för europeiska jordbruks-, bioteknik-, utsädes- och livsmedelsföretag, i synnerhet för högteknologiska små och medelstora företag, och samtidigt förbättra den sociala välfärden och välbefinnandet.

Forskning om livsmedelssäkerhet och säkerhet i livsmedelskedjan, kostrelaterade sjukdomar, kostval och kostens och näringens inverkan på hälsan bidrar till att bekämpa kostrelaterade sjukdomar (t.ex. fetma och allergier) och infektionssjukdomar (t.ex. transmissibel spongiform encefalopati och fågelinfluensa). Denna forskning bidrar samtidigt i hög grad till genomförandet av befintliga och utformningen av framtida strategier och bestämmelser på områdena folkhälsa, djurhälsa, växtskydd och konsumentskydd.

Att den europeiska industrin på dessa områden är diversifierad och till stor del småskalig utgör en av unionens starka sidor och en möjlighet, men det leder även till ett splittrat förhållningssätt till likartade problem. Det är bättre att gripa sig an dessa problem genom ökat samarbete och utbyte av sakkunskap, t.ex. om nya metoder, tekniker, processer och standarder som bygger på ändringar i gemenskapslagstiftningen.

Flera europeiska teknikplattformar bidrar genom att fastställa gemensamma forskningsprioriteringar på områden som växtgenomik och bioteknik, skogsbruk och skogsbaserad industri, djurhälsa på global nivå, husdjursavel, livsmedel och industriell bioteknik. Den forskning som bedrivs kommer att skapa den kunskapsbas som är nödvändig för att stödja följande områden: den gemensamma jordbrukspolitiken, den europeiska skogsbruksstrategin, jordbruks- och handelsfrågor, säkerhetsaspekter i samband med genetiskt modifierade organismer (GMO), bestämmelser om livsmedelssäkerhet, djurhälsa, bekämpning av djursjukdomar och djurskyddskrav i gemenskapen samt reformen av den gemensamma fiskeripolitiken som syftar till att få till stånd en hållbar utveckling inom fiske och vattenbruk samt fisk- och skaldjursprodukters säkerhet (6). För att säkerställa social relevans räknar man även med en flexibel mekanism för att reagera på behov av nya strategier, i synnerhet med avseende på nya risker och sociala eller ekonomiska tendenser och behov.

Verksamheter

| — | Hållbar produktion och förvaltning av biologiska resurser från land-, skogs- och vattenmiljöer: Att möjliggöra forskning om teknik på t.ex. områdena genomik, proteomik, och metabolomik samt systembiologi, bioinformatik och konvergerande teknik för mikroorganismer, växter och djur, t.ex. utnyttjande och hållbar användning av deras biologiska mångfald.
  För landbaserade biologiska resurser kommer forskningen att inriktas på jordens bördighet, bättre grödor och produktionssystem i all deras mångfald, bl.a. ekologiskt jordbruk, program för kvalitetsproduktion samt övervakning och utvärdering av miljöeffekterna och verkningarna på människan av GMO, växtskydd, hållbart, konkurrenskraftigt och multifunktionellt jordbruk samt skogsbruk, landsbygdsutveckling, djurhälsa och djurskydd, djuravel och animalieproduktion, infektionssjukdomar hos djur, även epidemiologiska studier, zoonoser samt de patogena mekanismerna hos dessa och foderrelaterade sjukdomar, andra hot mot livsmedelsproduktionens hållbarhet och säkerhet, bland annat klimatförändringar, bortskaffande av animaliskt avfall på ett säkert sätt.
  När det gäller biologiska resurser från vattenmiljöer kommer forskningen att stödja fiskets hållbarhet och konkurrenskraft, bidra med den vetenskapliga och tekniska grunden för fiskeförvaltningen och stödja hållbar utveckling av vattenbruk, inbegripet djuravel och djurskydd.
  Utveckling av de verktyg (inbegripet IKT-verktyg) som politiska beslutsfattare och andra aktörer inom t.ex. jordbruk, fiske och vattenbruk och landsbygdsutveckling behöver (metoder för landskapsvård, markanvändning osv.); socioekonomiska och etiska produktionsmiljöer. |
| --- | --- |

—

Hållbar produktion och förvaltning av biologiska resurser från land-, skogs- och vattenmiljöer: Att möjliggöra forskning om teknik på t.ex. områdena genomik, proteomik, och metabolomik samt systembiologi, bioinformatik och konvergerande teknik för mikroorganismer, växter och djur, t.ex. utnyttjande och hållbar användning av deras biologiska mångfald.

För landbaserade biologiska resurser kommer forskningen att inriktas på jordens bördighet, bättre grödor och produktionssystem i all deras mångfald, bl.a. ekologiskt jordbruk, program för kvalitetsproduktion samt övervakning och utvärdering av miljöeffekterna och verkningarna på människan av GMO, växtskydd, hållbart, konkurrenskraftigt och multifunktionellt jordbruk samt skogsbruk, landsbygdsutveckling, djurhälsa och djurskydd, djuravel och animalieproduktion, infektionssjukdomar hos djur, även epidemiologiska studier, zoonoser samt de patogena mekanismerna hos dessa och foderrelaterade sjukdomar, andra hot mot livsmedelsproduktionens hållbarhet och säkerhet, bland annat klimatförändringar, bortskaffande av animaliskt avfall på ett säkert sätt.

När det gäller biologiska resurser från vattenmiljöer kommer forskningen att stödja fiskets hållbarhet och konkurrenskraft, bidra med den vetenskapliga och tekniska grunden för fiskeförvaltningen och stödja hållbar utveckling av vattenbruk, inbegripet djuravel och djurskydd.

Utveckling av de verktyg (inbegripet IKT-verktyg) som politiska beslutsfattare och andra aktörer inom t.ex. jordbruk, fiske och vattenbruk och landsbygdsutveckling behöver (metoder för landskapsvård, markanvändning osv.); socioekonomiska och etiska produktionsmiljöer.

| — | ”Från gaffel till gård” – livsmedel, hälsa och välbefinnande: konsument-, samhälls-, kultur-, industri- och hälsoaspekter samt traditionella aspekter på livsmedel och foder även beteendevetenskap och kognitionsvetenskap; näringslära, kostrelaterade sjukdomar och störningar, t.ex. fetma och allergier hos barn och vuxna; näringslära i förbindelse med sjukdomsförebyggande åtgärder (inklusive ökad kunskap om livsmedlens hälsobringande beståndsdelar och egenskaper); innovativ teknik för bearbetning av livsmedel och foder (även förpackning och tekniker från andra områden än livsmedelsområdet); bättre kvalitet och högre säkerhet när det gäller livsmedel, drycker och foder, både i kemiskt och mikrobiologiskt avseende; förbättrade metoder för att garantera livsmedelsäkerhet; integritet i (och kontroll av) livsmedelskedjan; hur livsmedels- och foderkedjan påverkar och påverkas fysiskt och biologiskt av miljön; hur livsmedelskedjan påverkas av och motstår globala förändringar; begreppet hela livsmedelskedjan (inklusive fisk och skaldjur och andra livsmedelsråvaror och komponenter); spårbarhet och vidareutveckling av denna; äkthetsbevis för livsmedel; utveckling av nya ingredienser och produkter. |
| --- | --- |

—

”Från gaffel till gård” – livsmedel, hälsa och välbefinnande: konsument-, samhälls-, kultur-, industri- och hälsoaspekter samt traditionella aspekter på livsmedel och foder även beteendevetenskap och kognitionsvetenskap; näringslära, kostrelaterade sjukdomar och störningar, t.ex. fetma och allergier hos barn och vuxna; näringslära i förbindelse med sjukdomsförebyggande åtgärder (inklusive ökad kunskap om livsmedlens hälsobringande beståndsdelar och egenskaper); innovativ teknik för bearbetning av livsmedel och foder (även förpackning och tekniker från andra områden än livsmedelsområdet); bättre kvalitet och högre säkerhet när det gäller livsmedel, drycker och foder, både i kemiskt och mikrobiologiskt avseende; förbättrade metoder för att garantera livsmedelsäkerhet; integritet i (och kontroll av) livsmedelskedjan; hur livsmedels- och foderkedjan påverkar och påverkas fysiskt och biologiskt av miljön; hur livsmedelskedjan påverkas av och motstår globala förändringar; begreppet hela livsmedelskedjan (inklusive fisk och skaldjur och andra livsmedelsråvaror och komponenter); spårbarhet och vidareutveckling av denna; äkthetsbevis för livsmedel; utveckling av nya ingredienser och produkter.

| — | Biovetenskap och bioteknik för hållbara non-foodprodukter och -processer: bättre grödor och skogsresurser, råvaror, marina produkter och marin biomassa (inbegripet marina resurser) för energi, miljö och produkter med högt mervärde, t.ex. material och kemikalier (inbegripet biologiska resurser som kan användas i läkemedelsindustrin och i läkemedel), samt nya jordbrukssystem, metoder för bioprocesser och bioraffinering, biokatalys, nya och förbättrade mikroorganismer och enzymer; skogsbruk och skogsbaserade produkter och processer; biologisk sanering och renare bioprocessteknik, användning av jordbruksindustriavfall och biprodukter. |
| --- | --- |

—

Biovetenskap och bioteknik för hållbara non-foodprodukter och -processer: bättre grödor och skogsresurser, råvaror, marina produkter och marin biomassa (inbegripet marina resurser) för energi, miljö och produkter med högt mervärde, t.ex. material och kemikalier (inbegripet biologiska resurser som kan användas i läkemedelsindustrin och i läkemedel), samt nya jordbrukssystem, metoder för bioprocesser och bioraffinering, biokatalys, nya och förbättrade mikroorganismer och enzymer; skogsbruk och skogsbaserade produkter och processer; biologisk sanering och renare bioprocessteknik, användning av jordbruksindustriavfall och biprodukter.

3.   Informations- och kommunikationsteknik (IKT)

Syfte

Stärka den europeiska industrins konkurrenskraft och skapa förutsättningar för Europa att behärska och utforma den framtida utvecklingen av IKT så att det europeiska samhällets och näringslivets krav uppfylls. IKT utgör kärnan i det kunskapsbaserade samhället. Verksamheten skall stärka Europas vetenskapliga och tekniska bas och garantera en ledande ställning inom IKT på global nivå, bidra till att driva på och stimulera innovation och kreativitet när det gäller produkter, tjänster och förfaranden genom användning av IKT och se till att framsteg inom IKT snabbt omvandlas till fördelar för Europas medborgare, näringsliv, industri och stater. Denna verksamhet skall också bidra till att minska den digitala klyftan och den sociala utslagningen.

Bakgrund

IKT är avgörande för Europas framtid och stärker genomförandet av Lissabonstrategin. Den har en katalysatoreffekt på tre viktiga områden: produktivitet och innovation, modernisering av offentliga tjänster och framsteg när det gäller vetenskap och teknik. Hälften av våra ekonomiers produktivitetsvinster beror på effekterna av IKT på produkter, tjänster och affärsprocesser. IKT är den viktigaste faktorn för att främja innovation och kreativitet och för att bemästra förändringar i värdekedjor inom olika industri- och tjänstesektorer.

IKT är av avgörande betydelse för att man skall kunna möta den ökade efterfrågan på hälso- och sjukvård samt social omsorg, särskilt för människor med särskilda behov, bl.a. en åldrande befolkning, modernisera tjänster på områden av allmänt intresse, t.ex. utbildning, kulturarv, säkerhet, energi, transport och miljö och främja tillgänglighet och öppenhet i samband med förvaltning och politikens utformning. IKT har en viktig funktion vid förvaltning och kommunikation inom FoTU och en katalysatoreffekt för framsteg på andra områden inom vetenskap och teknik eftersom den förändrar sättet på vilket forskare bedriver sin forskning, samarbetar och finner nya vägar.

De ökande ekonomiska och samhälleliga kraven, den fortsatta integreringen av IKT och behoven av att flytta fram teknikens gränser och att utveckla innovativa, högvärdiga IKT-baserade produkter och tjänster innebär ständigt nya uppgifter för forskningen. Att anpassa tekniken till människor och organisatoriska behov innebär att dölja teknikens komplexitet och visa upp efterfrågade funktioner, göra tekniken funktionell, mycket enkel att använda, tillgänglig och överkomlig till ett rimligt pris och att tillhandahålla nya IKT-baserade tillämpningar, lösningar och tjänster som är pålitliga, driftsäkra och anpassningsbara till användarnas miljöer och preferenser. Forskarna inom IKT drivs av efterfrågan på ”mer för mindre” och deltar i en global kapplöpning inriktad på miniatyrisering, sammansmältningen av data-, kommunikations- och medieteknik, inbegripet ytterligare kompatibilitet mellan systemen, och sammansmältningen med andra relevanta vetenskaper och ämnesområden, och uppbyggnad av system som kan lära och utvecklas.

Ur dessa olika insatser växer en ny teknikvåg fram. Forskningsverksamheten inom IKT kommer också att omfatta en rad olika vetenskapliga och tekniska discipliner, inbegripet bioteknik och biovetenskap, psykologi, pedagogik, kognitions- och samhällsvetenskap samt humaniora.

IKT är en av de mest forskningsintensiva sektorerna. Forskningsinsatserna inom IKT, både offentliga och privata, motsvarar en tredjedel av de totala forskningsinsatserna i de stora ekonomierna. Även om Europa redan är industriellt och tekniskt ledande inom viktiga IKT-områden ligger man efter sina största konkurrenter när det gäller investeringar i IKT-forskning. Bara genom att på nytt och på ett mer intensivt sätt förena insatserna på europeisk nivå kan vi på bästa sätt utnyttja de möjligheter som framstegen inom IKT kan erbjuda. Den forskningsverksamhet inom IKT som grundas på en utvecklingsmodell med ”öppen källkod” har visat sig användbar som källa till innovation och förstärkt samverkan. IKT-forskningsresultaten kan användas på olika sätt och leda till lika affärsmodeller.

Forskningsverksamheten inom IKT kommer att vara nära kopplad till politiska åtgärder för IKT-utveckling och med lagstiftningsåtgärder inom ramen för en allsidig och holistisk strategi. Prioriteringarna har fastställts efter omfattande samråd där bidrag inkommit från en rad europeiska teknikplattformar och initiativ inom näringslivet på områden som nanoelektronik, mikrosystem, inbyggda system, mobilkommunikation och trådlös kommunikation, elektroniska medier, fotonik, robotteknik och programvara, tjänster och gridteknik, inbegripet, fri och öppen programvara. Hållbarhetsfrågor kommer också att beaktas, särskilt inom elektronik.

Verksamheter

Den roll som forskning om framtida och nya tekniker spelar är särskilt betydelsefull inom detta tema för att stödja spetsforskning inom centrala informations- och kommunikationstekniker och kombinationen av dessa med andra relevanta områden och ämnen; att främja nya idéer och radikalt nya användningssätt och att utforska nya alternativ för färdplaner för IKT-forskning, bl.a. utforskning av kvanteffekter, systemintegration och intelligenta system.

| — | Huvudsektorer inom IKT






  — | Nanoelektronik, fotonik och integrerade mikro/nanosystem: vidga gränserna för miniatyrisering, integrering, variation, lagring och täthet; öka prestanda och tillverkningsmöjligheter till lägre kostnader; underlätta inlemmandet av IKT i olika tillämpningar; gränssnitt; grundforskning som kräver att nya koncept utforskas. |
| --- | --- | --- |

—

Huvudsektorer inom IKT

—

Nanoelektronik, fotonik och integrerade mikro/nanosystem: vidga gränserna för miniatyrisering, integrering, variation, lagring och täthet; öka prestanda och tillverkningsmöjligheter till lägre kostnader; underlätta inlemmandet av IKT i olika tillämpningar; gränssnitt; grundforskning som kräver att nya koncept utforskas.

| — | Allmänt utbredda kommunikationsnät med obegränsad kapacitet: allmän tillgång via heterogena nät – fasta, mobila, och trådlösa nät samt sändningsnät som sträcker sig från individnivå till regional och global nivå – som möjliggör skarvlös leverans av allt mer omfattande datamängder och tjänster oavsett tid och plats. |
| --- | --- |

—

Allmänt utbredda kommunikationsnät med obegränsad kapacitet: allmän tillgång via heterogena nät – fasta, mobila, och trådlösa nät samt sändningsnät som sträcker sig från individnivå till regional och global nivå – som möjliggör skarvlös leverans av allt mer omfattande datamängder och tjänster oavsett tid och plats.

| — | Inbyggda system, databehandling och kontroll: kraftfulla, säkra och distribuerade, tillförlitliga och effektiva system och produkter för databehandling, lagring och kommunikation som är inbyggda i föremål och fysisk infrastruktur och som kan känna av, kontrollera och anpassa sig till sin miljö; driftskompatibilitet mellan diskreta och kontinuerliga system. |
| --- | --- |

—

Inbyggda system, databehandling och kontroll: kraftfulla, säkra och distribuerade, tillförlitliga och effektiva system och produkter för databehandling, lagring och kommunikation som är inbyggda i föremål och fysisk infrastruktur och som kan känna av, kontrollera och anpassa sig till sin miljö; driftskompatibilitet mellan diskreta och kontinuerliga system.

| — | Programvara, gridteknik, säkerhet och driftsäkerhet: dynamiska, anpassningsbara, funktionssäkra och pålitliga programvaror och tjänster, plattformar för programvaror och tjänster, komplexa system samt ny processarkitektur, även som hjälpfunktion. |
| --- | --- |

—

Programvara, gridteknik, säkerhet och driftsäkerhet: dynamiska, anpassningsbara, funktionssäkra och pålitliga programvaror och tjänster, plattformar för programvaror och tjänster, komplexa system samt ny processarkitektur, även som hjälpfunktion.

| — | Kunskapssystem, kognitiva system och system för inlärning: semantiska system; fånga och utnyttja kunskap som finns inbyggd i webb- och multimedieinnehåll; bio-inspirerade artificiella system som uppfattar, förstår, lär och utvecklas, och agerar självständigt; inlärning genom användarvänliga maskiner och genom människor på grundval av en ökad förståelse av människans uppfattningsförmåga. |
| --- | --- |

—

Kunskapssystem, kognitiva system och system för inlärning: semantiska system; fånga och utnyttja kunskap som finns inbyggd i webb- och multimedieinnehåll; bio-inspirerade artificiella system som uppfattar, förstår, lär och utvecklas, och agerar självständigt; inlärning genom användarvänliga maskiner och genom människor på grundval av en ökad förståelse av människans uppfattningsförmåga.

| — | Simulering, visualisering, interaktion och blandade verkligheter: verktyg för innovativ design och kreativitet när det gäller produkter, tjänster och digitala medier och för naturlig, språkanpassad och kontextrik interaktion och kommunikation. |
| --- | --- |

—

Simulering, visualisering, interaktion och blandade verkligheter: verktyg för innovativ design och kreativitet när det gäller produkter, tjänster och digitala medier och för naturlig, språkanpassad och kontextrik interaktion och kommunikation.

| — | Nya perspektiv inom IKT som bygger på andra ämnesområden inom vetenskap och teknik, inbegripet insikter hämtade från matematik och, fysik, bioteknik, material- och biovetenskap, för miniatyrisering av IKT-tillämpningar till storlekar som är kompatibla och interagerar med levande organismer, för förbättring av systemteknik och informationsbehandling och deras användarvänlighet och för modellering och simulering av den levande världen. |
| --- | --- |

—

Nya perspektiv inom IKT som bygger på andra ämnesområden inom vetenskap och teknik, inbegripet insikter hämtade från matematik och, fysik, bioteknik, material- och biovetenskap, för miniatyrisering av IKT-tillämpningar till storlekar som är kompatibla och interagerar med levande organismer, för förbättring av systemteknik och informationsbehandling och deras användarvänlighet och för modellering och simulering av den levande världen.

| — | Integrering av teknik






  — | Individnivå: utrustning för personkommunikation och databehandling, tillbehör, ”wearables”, implantat; gränssnitt för dessa och sammankoppling av dem med tjänster och resurser. |
| --- | --- | --- |

—

Integrering av teknik

—

Individnivå: utrustning för personkommunikation och databehandling, tillbehör, ”wearables”, implantat; gränssnitt för dessa och sammankoppling av dem med tjänster och resurser.

| — | Hemmiljö: kommunikation, övervakning, kontroll, assistans; skarvlös kompatibilitet och användning av all utrustning; interaktiva digitala innehåll och tjänster. |
| --- | --- |

—

Hemmiljö: kommunikation, övervakning, kontroll, assistans; skarvlös kompatibilitet och användning av all utrustning; interaktiva digitala innehåll och tjänster.

| — | Robotsystem: avancerade autonoma system; kognition, kontroll, aktionsförmåga, naturlig interaktion och naturligt samarbete; miniatyrisering, humanoid teknik. |
| --- | --- |

—

Robotsystem: avancerade autonoma system; kognition, kontroll, aktionsförmåga, naturlig interaktion och naturligt samarbete; miniatyrisering, humanoid teknik.

| — | Intelligent infrastruktur: verktyg som gör infrastruktur som är av avgörande betydelse för vardagslivet mer effektiv och användarvänlig, lättare att anpassa och underhålla, mer slitstark och mindre felkänslig. |
| --- | --- |

—

Intelligent infrastruktur: verktyg som gör infrastruktur som är av avgörande betydelse för vardagslivet mer effektiv och användarvänlig, lättare att anpassa och underhålla, mer slitstark och mindre felkänslig.

| — | Forskning om tillämpningar






  — | IKT för att anta samhällets utmaningar: nya system, nya material, strukturer, tekniker och tjänster på områden av samhällsintresse för förbättring av kvalitet, effektivitet, tillgång och täckning, inbegripet tillgänglighet för funktionshindrade; användarvänliga tillämpningar, integrering av ny teknik och nya initiativ t.ex. IT-stöd i boende:






  — | Hälsa: bättre förebyggande av sjukdomar och tillhandahållande av hälso- och sjukvård, tidig diagnos, behandling och individanpassning; autonomi, säkerhet, övervakning och rörlighet för patienterna; möjlighet till hälsoinformation för ny kunskap och förvaltning. |
| --- | --- | --- | --- |

—

Forskning om tillämpningar

—

IKT för att anta samhällets utmaningar: nya system, nya material, strukturer, tekniker och tjänster på områden av samhällsintresse för förbättring av kvalitet, effektivitet, tillgång och täckning, inbegripet tillgänglighet för funktionshindrade; användarvänliga tillämpningar, integrering av ny teknik och nya initiativ t.ex. IT-stöd i boende:

—

Hälsa: bättre förebyggande av sjukdomar och tillhandahållande av hälso- och sjukvård, tidig diagnos, behandling och individanpassning; autonomi, säkerhet, övervakning och rörlighet för patienterna; möjlighet till hälsoinformation för ny kunskap och förvaltning.

| — | Att förbättra integration och medverkan på lika villkor och förhindra digitala klyftor; tekniska hjälpmedel för äldre personer och personer med funktionshinder; design för alla. |
| --- | --- |

—

Att förbättra integration och medverkan på lika villkor och förhindra digitala klyftor; tekniska hjälpmedel för äldre personer och personer med funktionshinder; design för alla.

| — | Mobilitet: intelligenta IKT-baserade transportsystem, fordon och intelligenta servicelösningar för turism som gör det möjligt för människor och varor att transporteras säkert, ekologiskt, bekvämt och effektivt. |
| --- | --- |

—

Mobilitet: intelligenta IKT-baserade transportsystem, fordon och intelligenta servicelösningar för turism som gör det möjligt för människor och varor att transporteras säkert, ekologiskt, bekvämt och effektivt.

| — | Till gagn för miljön, riskhantering och en hållbar utveckling, att förebygga eller minska sårbarheten och begränsa konsekvenserna av naturkatastrofer, industriolyckor och mänsklig verksamhet i samband med ekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

—

Till gagn för miljön, riskhantering och en hållbar utveckling, att förebygga eller minska sårbarheten och begränsa konsekvenserna av naturkatastrofer, industriolyckor och mänsklig verksamhet i samband med ekonomisk utveckling.

| — | För myndigheter på alla nivåer: effektivitet, öppenhet och ansvarighet, för en offentlig förvaltning i världsklass och förbindelser med medborgare och näringsliv till stöd för demokratin, möjlighet till tillgång till information för alla. |
| --- | --- |

—

För myndigheter på alla nivåer: effektivitet, öppenhet och ansvarighet, för en offentlig förvaltning i världsklass och förbindelser med medborgare och näringsliv till stöd för demokratin, möjlighet till tillgång till information för alla.

| — | IKT för innehåll, kreativitet och personlig utveckling:






  — | Nya synsätt vad beträffar medier och nya former av innehåll, inbegripet underhållning; utveckling av och tillgång till interaktivt digitalt innehåll; rikare upplevelser hos användarna; kostnadseffektiv leverans av innehåll; förvaltning av digitala rättigheter; hybridmedier. |
| --- | --- | --- |

—

IKT för innehåll, kreativitet och personlig utveckling:

—

Nya synsätt vad beträffar medier och nya former av innehåll, inbegripet underhållning; utveckling av och tillgång till interaktivt digitalt innehåll; rikare upplevelser hos användarna; kostnadseffektiv leverans av innehåll; förvaltning av digitala rättigheter; hybridmedier.

| — | Teknikunderstött lärande; anpassningsbara och kontextrelaterade utbildningslösningar; aktivt lärande. |
| --- | --- |

—

Teknikunderstött lärande; anpassningsbara och kontextrelaterade utbildningslösningar; aktivt lärande.

| — | IKT-baserade system för stöd avseende tillgången till och användningen av digitala kulturella och vetenskapliga resurser och tillgångar över tiden i en flerspråkig/mångkulturell miljö. |
| --- | --- |

—

IKT-baserade system för stöd avseende tillgången till och användningen av digitala kulturella och vetenskapliga resurser och tillgångar över tiden i en flerspråkig/mångkulturell miljö.

| — | IKT till stöd för näringsliv och industri:






  — | Nya former av dynamiska samverkande affärsprocesser i nätverk, digitala ekosystem, bland annat för som göra små och medelstora organisationer och sammanslutningar delaktiga; optimerad arbetsorganisation och arbetsmiljöer kännetecknade av samarbete, exempelvis kunskapsspridning och interaktiva tjänster (t.ex. för turism). |
| --- | --- | --- |

—

IKT till stöd för näringsliv och industri:

—

Nya former av dynamiska samverkande affärsprocesser i nätverk, digitala ekosystem, bland annat för som göra små och medelstora organisationer och sammanslutningar delaktiga; optimerad arbetsorganisation och arbetsmiljöer kännetecknade av samarbete, exempelvis kunskapsspridning och interaktiva tjänster (t.ex. för turism).

| — | Tillverkning, inbegripet traditionell industri: snabb och anpassningsbar design, produktion och leverans av starkt kundanpassade varor, digital och virtuell produktion; verktyg för modellering, simulering, optimering och presentation; integrerade IKT-produkter i miniatyrformat. |
| --- | --- |

—

Tillverkning, inbegripet traditionell industri: snabb och anpassningsbar design, produktion och leverans av starkt kundanpassade varor, digital och virtuell produktion; verktyg för modellering, simulering, optimering och presentation; integrerade IKT-produkter i miniatyrformat.

| — | IKT för förtroende och tillit: identitetshantering; autentisering och tillståndsgivning; teknik för att öka skyddet av privatlivet; förvaltning av rättigheter och tillgångar; skydd mot digitala hot. |
| --- | --- |

—

IKT för förtroende och tillit: identitetshantering; autentisering och tillståndsgivning; teknik för att öka skyddet av privatlivet; förvaltning av rättigheter och tillgångar; skydd mot digitala hot.

4.   Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik

Syfte

Att förbättra den europeiska industrins konkurrenskraft och generera kunskap för att säkerställa dess omställning från en resursintensiv till en kunskapsintensiv industri genom att generera gradvisa kunskapsförändringar och genom tillämpning av avgörande kunskap för nya tillämpningar i gränsområdet mellan olika tekniker och ämnesområden. Detta kommer att vara till gagn både för nya högteknologiska industrier och högvärdiga, kunskapsbaserade traditionella industrier varvid man särskilt inriktar sig på att på lämpligt sätt sprida resultaten från FoTU till små och medelstora företag. Denna verksamhet berör i första hand möjliggörande teknik som påverkar samtliga industrisektorer och många andra teman inom sjunde ramprogrammet.

Bakgrund

De allt större svårigheterna inom många branscher verkar inte längre vara begränsade till traditionella sektorer med hög arbetskraftsintensitet utan börjar även märkas inom mellanliggande sektorer, vilka utgör etablerat starka områden för den europeiska industrin, liksom även inom vissa högteknologiska sektorer. En stark industriell bas måste bibehållas genom att kunskapsinnehållet i den befintliga industrin stärks och en stark kunskapsbaserad och kunskapsintensiv industri skapas i Europa, där utnyttjandet av grundforskning för industriella tillämpningar betonas. Detta innebär också att den befintliga basen av små och medelstora företag moderniseras och att nya kunskapsdrivna små och medelstora företag startas och växer som ett resultat av spridningen av kunskap och expertis genom program för samarbete.

Den framtida industrins konkurrenskraft kommer till stor del att vila på nanoteknik och dess tillämpningar. Den FoTU inom nanovetenskap och nanoteknik som påbörjats på många områden kan påskynda omvandlingen av den europeiska industrin. EU har en erkänt ledande roll inom t.ex. nanovetenskap, nanoteknik, material och produktionsteknik och den måste stärkas för att EU:s ställning i ett sammanhang med stor konkurrens på global nivå skall kunna säkras och förbättras.

Material med nya egenskaper är en förutsättning för den europeiska industrins framtida konkurrenskraft och grunden för tekniska framsteg på många områden.

De för industrin relevanta forskningsprioriteringarna och integreringen av dem i tillämpningar inom olika sektorer kan fastställas genom verksamheter som europeiska teknikplattformar på t.ex. områdena nanoelektronik, kraftproduktion, tillverkning, stål, kemi, energi, transportindustri, konstruktion, arbetarskydd, textil, keramik, skogsbruksbaserad industri och nanomedicin. Detta kommer att bidra till att gemensamma prioriteringar och mål för forskningen kan fastställas. Dessutom kommer frågor av relevans för politiska strategier, reglering, standardisering och följdverkningar att tas upp, genom att man på ett flexibelt sätt tillgodoser behov av nya strategier under sjunde ramprogrammets löptid.

Verksamheter

| — | Nanovetenskap, nanoteknik






  — | Utveckling av ny kunskap om fenomen som är beroende av gränssnitt och storlek; kontroll på nanonivå av materialegenskaper för nya tillämpningar; integrering av teknik på nanonivå, inbegripet övervakning och avkänning; självaggregerande egenskaper; nanomotorer; nanomaskiner och nanosystem; metoder och verktyg för karakterisering och hantering i nanodimensioner; nanoteknik och högprecisionsteknik inom kemi för tillverkning av grundmaterial och grundkomponenter; studier och framställning av komponenter med nanometerprecision; inverkan på människors säkerhet, hälsa och på miljön; metrologi, övervakning och avkänning, nomenklatur och standarder; utforskande av nya koncept och angreppssätt för tillämpningar inom olika sektorer, inbegripet integrering och sammansmältning av ny teknik. Inom ramen för verksamheten kommer man även att undersöka nanoteknikens inverkan på samhället och nanovetenskapens och nanoteknikens betydelse för lösningar av samhällsproblem. |
| --- | --- | --- |

—

Nanovetenskap, nanoteknik

—

Utveckling av ny kunskap om fenomen som är beroende av gränssnitt och storlek; kontroll på nanonivå av materialegenskaper för nya tillämpningar; integrering av teknik på nanonivå, inbegripet övervakning och avkänning; självaggregerande egenskaper; nanomotorer; nanomaskiner och nanosystem; metoder och verktyg för karakterisering och hantering i nanodimensioner; nanoteknik och högprecisionsteknik inom kemi för tillverkning av grundmaterial och grundkomponenter; studier och framställning av komponenter med nanometerprecision; inverkan på människors säkerhet, hälsa och på miljön; metrologi, övervakning och avkänning, nomenklatur och standarder; utforskande av nya koncept och angreppssätt för tillämpningar inom olika sektorer, inbegripet integrering och sammansmältning av ny teknik. Inom ramen för verksamheten kommer man även att undersöka nanoteknikens inverkan på samhället och nanovetenskapens och nanoteknikens betydelse för lösningar av samhällsproblem.

| — | Material






  — | Utveckling av ny kunskap om ytor och material med hög prestanda för nya produkter och processer, samt reparationer av dessa; kunskapsbaserade material med skräddarsydda egenskaper och förutsägbara prestanda; mer tillförlitlig design och simulering; datormodellering; större komplexitet; förenlighet med miljön; integrering av nano-, mikro- och makrofunktioner i industrin inom kemiteknik och materialbearbetning; nya nanomaterial inbegripet nanokompositer, bio- och hybridmaterial, inbegripet design och kontroll av deras bearbetning, egenskaper och prestanda. |
| --- | --- | --- |

—

Material

—

Utveckling av ny kunskap om ytor och material med hög prestanda för nya produkter och processer, samt reparationer av dessa; kunskapsbaserade material med skräddarsydda egenskaper och förutsägbara prestanda; mer tillförlitlig design och simulering; datormodellering; större komplexitet; förenlighet med miljön; integrering av nano-, mikro- och makrofunktioner i industrin inom kemiteknik och materialbearbetning; nya nanomaterial inbegripet nanokompositer, bio- och hybridmaterial, inbegripet design och kontroll av deras bearbetning, egenskaper och prestanda.

| — | Ny produktion






  — | Skapa förutsättningar och tillgångar för hållbar kunskapsintensiv produktion, inbegripet konstruktion, utveckling och validering av nya paradigm som svarar mot framväxande behov inom industrin och främja moderniseringen av Europas industriella bas; utveckling av generiska produktionstillgångar för anpassningsbar kunskapsbaserad produktion i nätverk; utveckling av nya tekniska koncept där sammansmältningen av tekniker (t.ex. nanoteknik, mikroteknik, bioteknik, geoteknik, informationsteknik, optisk teknik, kognitiv teknik och de tekniska kraven för dessa) utnyttjas för nästa generation nya eller förnyade produkter och tjänster med högt mervärde samt anpassning till nya behov; användning av produktionstekniker med hög kapacitet. |
| --- | --- | --- |

—

Ny produktion

—

Skapa förutsättningar och tillgångar för hållbar kunskapsintensiv produktion, inbegripet konstruktion, utveckling och validering av nya paradigm som svarar mot framväxande behov inom industrin och främja moderniseringen av Europas industriella bas; utveckling av generiska produktionstillgångar för anpassningsbar kunskapsbaserad produktion i nätverk; utveckling av nya tekniska koncept där sammansmältningen av tekniker (t.ex. nanoteknik, mikroteknik, bioteknik, geoteknik, informationsteknik, optisk teknik, kognitiv teknik och de tekniska kraven för dessa) utnyttjas för nästa generation nya eller förnyade produkter och tjänster med högt mervärde samt anpassning till nya behov; användning av produktionstekniker med hög kapacitet.

| — | Integrering av teknik för industriella tillämpningar






  — | Integrering av ny kunskap, nano- och mikroteknik, material och produktion i tillämpningar inom och mellan flera sektorer, t.ex. hälsa, livsmedel, konstruktion och byggnader, transport, energi, information och kommunikation, kemi, miljö, textil och beklädnad, skodon, skogsbruksindustri, stål samt maskinindustri. |
| --- | --- | --- |

—

Integrering av teknik för industriella tillämpningar

—

Integrering av ny kunskap, nano- och mikroteknik, material och produktion i tillämpningar inom och mellan flera sektorer, t.ex. hälsa, livsmedel, konstruktion och byggnader, transport, energi, information och kommunikation, kemi, miljö, textil och beklädnad, skodon, skogsbruksindustri, stål samt maskinindustri.

5.   Energi

Syfte

Att anpassa dagens energisystem till ett som är mer hållbart, mindre beroende av importerat bränsle och som bygger på många olika energikällor, i synnerhet förnybara energikällor, energibärare och rena källor; förbättrad energieffektivitet, bland annat genom rationaliserad användning och lagring av energi; hantering av de allt större utmaningarna i fråga om försörjningstrygghet och klimatförändring, samtidigt som den europeiska industrins konkurrenskraft ökas.

Bakgrund

Energisystemen står inför stora utmaningar. Det finns ett akut behov av att fastställa och utveckla lämpliga lösningar i tid på grund av den alarmerande utvecklingen av den globala efterfrågan på energi, de begränsade reserverna av konventionell olja och naturgas och behovet av att kraftigt begränsa utsläppen av växthusgaser i syfte att dämpa de förödande konsekvenserna av klimatförändringarna, de skadligt fluktuerande oljepriserna (som framför allt skadar transportsektorn, som är starkt oljeberoende) och av den geopolitiska instabiliteten i försörjningsregionerna. Energiforskning utgör ett viktigt bidrag för att se till att energipriserna för våra medborgare och vår industri är överkomliga. Forskning och demonstration krävs för att de mest miljövänliga och kostnadseffektiva teknikerna och åtgärderna skall kunna tillhandahållas så att EU kan uppfylla målen inom ramen för Kyotoprotokollet och nya mål därefter och genomföra sina energipolitiska åtaganden i enlighet med grönboken från 2000 om trygg energiförsörjning (7), 2005 års grönbok om energieffektivitet (8) och grönboken från 2006 En europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning (9).

Europa har blivit världsledande på en rad tekniska områden inom energiproduktion och energieffektivitet. Europa är en pionjär när det gäller modern teknik för förnybar energi, exempelvis solenergi, bio- och vindenergi. EU är också en global konkurrent i fråga om teknik för kraftproduktion och kraftdistribution och har en stark forskningskapacitet på området avskiljning och bindning av koldioxid. Denna position utmanas emellertid nu genom stark konkurrens (i synnerhet från USA och Japan). Europa måste därför behålla och utveckla sin ledande ställning vilket kräver betydande ansträngningar och internationellt samarbete.

Att radikalt omvandla energisystemen till tillförlitliga, konkurrenskraftiga och hållbara energisystem med lägre eller inga koldioxidutsläpp kräver ny teknik som är förknippad med alltför höga risker och osäkra vinster för att privata företag skall göra alla de investeringar som krävs för forskning, utveckling, demonstration och uppbyggnad. Den offentliga sektorn bör därför spela en nyckelroll när det gäller att mobilisera privata investeringar, och europeiska insatser och resurser bör kombineras på ett sammanhängande och mer effektivt sätt så att man skall kunna konkurrera med ekonomier som gör stora och regelbundna investeringar i liknande teknik. Europeiska teknikplattformar har stor betydelse i detta avseende genom att på ett samordnat sätt uppbåda de forskningsinsatser som krävs. De verksamheter som skall vara ett stöd till att uppfylla målet beskrivs nedan. En särskild verksamhet avseende kunskap för energipolitiskt beslutsfattande ingår. Den kan också vara ett stöd i samband med uppkommande behov av nya strategier, t.ex. i fråga om den europeiska energipolitikens roll i utvecklingen av internationella åtgärder mot klimatförändringar och instabilitet eller avbrott med avseende på energiförsörjning och energipris.

Verksamheter

| — | Vätgas och bränsleceller
  Integrerad åtgärd för utveckling av en stark teknisk grund för en konkurrenskraftig industri för bränsleceller och vätgas i EU, för stationära och portabla tillämpningar och transporttillämpningar. Den europeiska teknikplattformen för vätgas och bränsleceller bidrar till denna verksamhet genom förslag till en integrerad strategi för forskning och utbyggnad. |
| --- | --- |

—

Vätgas och bränsleceller

Integrerad åtgärd för utveckling av en stark teknisk grund för en konkurrenskraftig industri för bränsleceller och vätgas i EU, för stationära och portabla tillämpningar och transporttillämpningar. Den europeiska teknikplattformen för vätgas och bränsleceller bidrar till denna verksamhet genom förslag till en integrerad strategi för forskning och utbyggnad.

| — | Produktion av förnybar el
  Teknik för att generellt öka verkningsgraden, kostnadseffektiviteten och tillförlitligheten, och pressa ner kostnaden för produktion av el från inhemska förnybara energikällor; inbegripet avfall utveckling och demonstration av teknik som passar olika regionala förutsättningar. |
| --- | --- |

—

Produktion av förnybar el

Teknik för att generellt öka verkningsgraden, kostnadseffektiviteten och tillförlitligheten, och pressa ner kostnaden för produktion av el från inhemska förnybara energikällor; inbegripet avfall utveckling och demonstration av teknik som passar olika regionala förutsättningar.

| — | Produktion av förnybart bränsle
  Integrerade system för bränsleproduktion och teknik för omvandling – att utveckla och pressa ner kostnaden per enhet för fasta, flytande och gasformiga bränslen (inbegripet vätgas) som framställts med förnybara energikällor, inklusive biomassa och avfall, med kostnadseffektiv produktion, lagring, distribution och användning av koldioxidneutrala bränslen som målsättning, i synnerhet biobränslen för transportsektorn och elproduktionen. |
| --- | --- |

—

Produktion av förnybart bränsle

Integrerade system för bränsleproduktion och teknik för omvandling – att utveckla och pressa ner kostnaden per enhet för fasta, flytande och gasformiga bränslen (inbegripet vätgas) som framställts med förnybara energikällor, inklusive biomassa och avfall, med kostnadseffektiv produktion, lagring, distribution och användning av koldioxidneutrala bränslen som målsättning, i synnerhet biobränslen för transportsektorn och elproduktionen.

| — | Förnybara energikällor för uppvärmning och kylning
  Forskning, utveckling och demonstration avseende teknik och utrustning, inbegripet lagringsteknik, för att öka effektiviteten och minska kostnaderna för aktiv och passiv uppvärmning och kylning med hjälp av förnybara energikällor, samtidigt som man ser till att de kan användas under olika regionala förutsättningar, om det finns tillräckligt stor potential för detta. |
| --- | --- |

—

Förnybara energikällor för uppvärmning och kylning

Forskning, utveckling och demonstration avseende teknik och utrustning, inbegripet lagringsteknik, för att öka effektiviteten och minska kostnaderna för aktiv och passiv uppvärmning och kylning med hjälp av förnybara energikällor, samtidigt som man ser till att de kan användas under olika regionala förutsättningar, om det finns tillräckligt stor potential för detta.

| — | Teknik för avskiljning och lagring av koldioxid för kraftproduktion utan utsläpp
  Forskning, utveckling och demonstration avseende teknik för att kraftigt minska miljöpåverkan från användningen av fossila bränslen med sikte på mycket effektiva och kostnadseffektiva kraft- och/eller värmeverk nästan utan utsläpp på grundval av teknik för avskiljning och lagring av koldioxid, särskilt underjordisk lagring. |
| --- | --- |

—

Teknik för avskiljning och lagring av koldioxid för kraftproduktion utan utsläpp

Forskning, utveckling och demonstration avseende teknik för att kraftigt minska miljöpåverkan från användningen av fossila bränslen med sikte på mycket effektiva och kostnadseffektiva kraft- och/eller värmeverk nästan utan utsläpp på grundval av teknik för avskiljning och lagring av koldioxid, särskilt underjordisk lagring.

| — | Ren kolteknik
  Forskning, utveckling och demonstration avseende teknik för att avsevärt förbättra kraftverkens effektivitet, tillförlitlighet och kostnadsbild genom utveckling och demonstration av ren teknik för omvandling av kol och annat fast bränsle som även producerar sekundära energibärare (inbegripet väte) och flytande eller gasformiga bränslen. Verksamheten kommer på lämpligt sätt att kopplas till teknik för avskiljning och lagring av koldioxid eller samanvändning av biomassa. |
| --- | --- |

—

Ren kolteknik

Forskning, utveckling och demonstration avseende teknik för att avsevärt förbättra kraftverkens effektivitet, tillförlitlighet och kostnadsbild genom utveckling och demonstration av ren teknik för omvandling av kol och annat fast bränsle som även producerar sekundära energibärare (inbegripet väte) och flytande eller gasformiga bränslen. Verksamheten kommer på lämpligt sätt att kopplas till teknik för avskiljning och lagring av koldioxid eller samanvändning av biomassa.

| — | Intelligenta energinät
  Forskning, utveckling och demonstration om hur effektiviteten, säkerheten, tillförlitligheten och kvaliteten hos system och nät för el och gas i Europa kan ökas, bland annat inom ramen för en mer integrerad europeisk energimarknad, genom att t.ex. omvandla de befintliga elnäten till ett interaktivt (kunder/operatörer) servicenät, utveckla energilagringsalternativ och undanröja hinder för storskalig utbyggnad och effektiv integrering av distribuerade och förnybara energikällor. |
| --- | --- |

—

Intelligenta energinät

Forskning, utveckling och demonstration om hur effektiviteten, säkerheten, tillförlitligheten och kvaliteten hos system och nät för el och gas i Europa kan ökas, bland annat inom ramen för en mer integrerad europeisk energimarknad, genom att t.ex. omvandla de befintliga elnäten till ett interaktivt (kunder/operatörer) servicenät, utveckla energilagringsalternativ och undanröja hinder för storskalig utbyggnad och effektiv integrering av distribuerade och förnybara energikällor.

| — | Energieffektivitet och energibesparingar
  Forskning, utveckling och demonstration avseende nya idéer, optimering av beprövade idéer och tekniker för att förbättra energieffektiviteten och möjliggöra ytterligare besparingar av slut- och primärenergiförbrukningen med avseende på byggnader (även belysning), transport, tjänster och industri under deras livscykel. Detta omfattar även integrering av strategier och teknik för energieffektivitet (inbegripet kraftvärmeproduktion och kombinerad produktion av olika energiformer), användning av teknik för ny och förnybar energi och åtgärder och anordningar för styrning av efterfrågan på energi samt demonstration av byggnader med minimal klimatpåverkan. |
| --- | --- |

—

Energieffektivitet och energibesparingar

Forskning, utveckling och demonstration avseende nya idéer, optimering av beprövade idéer och tekniker för att förbättra energieffektiviteten och möjliggöra ytterligare besparingar av slut- och primärenergiförbrukningen med avseende på byggnader (även belysning), transport, tjänster och industri under deras livscykel. Detta omfattar även integrering av strategier och teknik för energieffektivitet (inbegripet kraftvärmeproduktion och kombinerad produktion av olika energiformer), användning av teknik för ny och förnybar energi och åtgärder och anordningar för styrning av efterfrågan på energi samt demonstration av byggnader med minimal klimatpåverkan.

| — | Kunskaper för energipolitiskt beslutsfattande
  Utveckling av verktyg, metoder och modeller för bedömning av de viktigaste ekonomiska och sociala frågorna i samband med energiteknik och fastställande av kvantifierbara mål och scenarier på medellång och lång sikt (även tillhandahållande av vetenskapligt stöd till utformning av politik). |
| --- | --- |

—

Kunskaper för energipolitiskt beslutsfattande

Utveckling av verktyg, metoder och modeller för bedömning av de viktigaste ekonomiska och sociala frågorna i samband med energiteknik och fastställande av kvantifierbara mål och scenarier på medellång och lång sikt (även tillhandahållande av vetenskapligt stöd till utformning av politik).

6.   Miljö (inbegripet klimatförändringar)

Syfte

Hållbar förvaltning av miljön och dess resurser genom ökad kunskap om samspelet mellan klimat biosfär, ekosystem och mänsklig aktivitet, och genom utveckling av ny teknik, nya verktyg och nya tjänster för att globala miljöfrågor skall kunna hanteras på ett integrerat sätt. Tonvikten kommer att ligga på prognostisering av förändringar i klimat-, eko-, jord- och oceansystem, på redskap och teknik för övervakning, förebyggande, begränsning och anpassning av påverkan på och risker för miljö och hälsa samt redskap och teknik för hållbarheten hos naturlig och av människan skapad miljö.

Bakgrund

Miljöproblem sträcker sig över nationsgränser och kräver ett samordnat angreppssätt på europeisk och ofta global nivå. Jordens naturresurser och den miljö som människan skapat är hårt ansträngda av en växande befolkning, urbanisering, byggande, en kontinuerlig expansion av jordbruks-, vattenbruks-, fiske-, transport- och energisektorerna liksom av klimatförändringar och uppvärmning i lokal, regional och global omfattning. Europa måste inleda ett nytt hållbart förhållande till miljön och samtidigt förbättra konkurrenskraften och stärka den europeiska industrin. Med tanke på den storlek, omfattning och höga komplexitet som kännetecknar miljöforskningen krävs samarbete på EU-nivå för att en kritisk massa skall kunna uppnås. Därigenom underlättas gemensam planering, användande av anknutna kompatibla databaser och utveckling av sammanhängande och storskaliga system för observation och prognostisering. Forskningen bör inriktas på behovet av datahanterings- och informationstjänster samt problem när det gäller dataöverföring, integration och mappning.

Forskning på EU-nivå krävs för genomförande av internationella åtaganden, t.ex. FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCC) och Kyotoprotokollet till denna, FN-konventionen om biologisk mångfald, FN-konventionen för bekämpning av ökenspridning, Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar, målen från världstoppmötet om hållbar utveckling 2002, inbegripet EU:s vatteninitiativ, och för bidrag till Mellanstatliga panelen för klimatförändringar och initiativet för jordobservation.

Dessutom finns omfattande forskningsbehov till följd av befintliga och nya strategier på EU-nivå, genomförandet av sjätte miljöhandlingsprogrammet och därmed förknippade temainriktade strategier (t.ex. EU:s marina strategi), handlingsplanerna, programmen och direktiven om miljöteknik och miljö och hälsa samt ramverket för vatten och Natura 2000.

EU måste stärka sin ställning på världsmarknaden för miljöteknik. Sådan teknik bidrar till en hållbar konsumtion och produktion som i sin tur bidrar till att skapa en hållbar tillväxt, genom att tillhandahålla miljöeffektiva lösningar på miljöproblem av olika omfattning, och till att skydda vårt kultur- och naturarv. Miljökrav stimulerar innovation och kan leda till affärsmöjligheter och förbättrad konkurrenskraft, samtidigt som en mer hållbar framtid garanteras de kommande generationerna. Europeiska teknikplattformar för vattenförsörjning och renhållning och för hållbar kemiindustri bekräftar behovet av åtgärder på EU-nivå. Forskningsagendorna för dessa teknikplattformar beaktas i verksamheterna nedan. Andra plattformar (t.ex. för konstruktion och för skogsbruk) tar delvis itu med frågor kring miljöteknik, och dessa beaktas också. Socioekonomiska frågor påverkar särskilt starkt utvecklingen av miljövänlig teknik, införandet på marknaden och den efterföljande tillämpningen av denna, t.ex. när det gäller förvaltningen av vattenresurser. I verksamheten måste hänsyn tas till de socioekonomiska aspekterna av politiken och den tekniska utvecklingen när det är relevant för ämnet.

En rad verksamheter räknas upp nedan (10). Många av dessa är av direkt relevans för behoven av strategier. Kompletterande stöd kan emellertid tillhandahållas för uppkommande behov av nya strategier, t.ex. avseende konsekvensbedömningar av EU-strategiers hållbarhet, uppföljningen av åtgärderna efter Kyoto om klimatförändringar och ny miljöpolitik, t.ex. i samband med den europeiska markstrategin och politik, standarder och regler på det maritima området.

Verksamheter

| — | Klimatförändring, förorening och risker






  — | Påfrestningar på miljö och klimat: Klimatsystemets och jordsystemets funktion, inbegripet polarområdena; anpassningsåtgärder och begränsande åtgärder; föroreningar i luft, mark och vatten; förändringar i atmosfärens sammansättning och vattnets kretslopp; det globala och regionala samspelet mellan klimat och atmosfär, markyta, is och hav samt konsekvenser för biologisk mångfald och ekosystem, inbegripet effekter av den stigande havsnivån på kustområden och konsekvenser för särskilt känsliga områden. |
| --- | --- | --- |

—

Klimatförändring, förorening och risker

—

Påfrestningar på miljö och klimat: Klimatsystemets och jordsystemets funktion, inbegripet polarområdena; anpassningsåtgärder och begränsande åtgärder; föroreningar i luft, mark och vatten; förändringar i atmosfärens sammansättning och vattnets kretslopp; det globala och regionala samspelet mellan klimat och atmosfär, markyta, is och hav samt konsekvenser för biologisk mångfald och ekosystem, inbegripet effekter av den stigande havsnivån på kustområden och konsekvenser för särskilt känsliga områden.

| — | Miljö och hälsa: Samspel mellan miljöpåverkande faktorer och människors hälsa, inbegripet kartläggning av källor, forskning om biologisk övervakning för miljörelaterad hälsa, inomhusluftens kvalitet och kopplingar till inomhusmiljöer, stadsmiljö, utsläpp från bilar samt påverkande faktorer och framväxande riskfaktorer; integrerade metoder för riskbedömning av farliga ämnen, bl.a. alternativ till djurförsök; kvantifiering och kostnads-nyttoanalys av miljörelaterade hälsorisker och indikatorer för förebyggande strategier. |
| --- | --- |

—

Miljö och hälsa: Samspel mellan miljöpåverkande faktorer och människors hälsa, inbegripet kartläggning av källor, forskning om biologisk övervakning för miljörelaterad hälsa, inomhusluftens kvalitet och kopplingar till inomhusmiljöer, stadsmiljö, utsläpp från bilar samt påverkande faktorer och framväxande riskfaktorer; integrerade metoder för riskbedömning av farliga ämnen, bl.a. alternativ till djurförsök; kvantifiering och kostnads-nyttoanalys av miljörelaterade hälsorisker och indikatorer för förebyggande strategier.

| — | Naturbetingade risker: Förbättra prognoser och integrerade bedömningar av faror, sårbarhet och risker med avseende på katastrofer i samband med geologiska risker (t.ex. jordbävningar, vulkanutbrott och tsunamier) och klimatet (t.ex. stormar, torka, översvämningar, skogsbränder, jordskred, laviner och andra extrema förhållanden) samt deras konsekvenser; utveckla system för tidig varning och förbättra strategierna för prevention, begränsning och hantering av sådana risker, även inom ramen för en strategi som täcker flera risker. |
| --- | --- |

—

Naturbetingade risker: Förbättra prognoser och integrerade bedömningar av faror, sårbarhet och risker med avseende på katastrofer i samband med geologiska risker (t.ex. jordbävningar, vulkanutbrott och tsunamier) och klimatet (t.ex. stormar, torka, översvämningar, skogsbränder, jordskred, laviner och andra extrema förhållanden) samt deras konsekvenser; utveckla system för tidig varning och förbättra strategierna för prevention, begränsning och hantering av sådana risker, även inom ramen för en strategi som täcker flera risker.

| — | Hållbar förvaltning av resurser






  — | Bevarande och hållbar förvaltning av naturresurser och resurser som skapats av människan samt biologisk mångfald: ekosystem; förvaltning av vattenresurser; avfallshantering och förebyggande av avfall; skydd och förvaltning av den biologiska mångfalden, inbegripet kontroll av invasiva främmande arter, mark, skydd av havsbotten, laguner och kustområden, åtgärder mot ökenspridning och jordförstöring, bevarande av landskapet; hållbar användning och förvaltning av skog; hållbar förvaltning och planering av stadsmiljöer, inbegripet post-industrialiserade områden; datahantering och informationstjänster; bedömning och framsyn avseende naturliga processer. |
| --- | --- | --- |

—

Hållbar förvaltning av resurser

—

Bevarande och hållbar förvaltning av naturresurser och resurser som skapats av människan samt biologisk mångfald: ekosystem; förvaltning av vattenresurser; avfallshantering och förebyggande av avfall; skydd och förvaltning av den biologiska mångfalden, inbegripet kontroll av invasiva främmande arter, mark, skydd av havsbotten, laguner och kustområden, åtgärder mot ökenspridning och jordförstöring, bevarande av landskapet; hållbar användning och förvaltning av skog; hållbar förvaltning och planering av stadsmiljöer, inbegripet post-industrialiserade områden; datahantering och informationstjänster; bedömning och framsyn avseende naturliga processer.

| — | Förvaltning av marina miljöer: Effekter av mänsklig aktivitet på den marina miljön och dess resurser; förorening och övergödning i innanhav och kustområden; ekosystem till havs; bedömning av trender avseende den biologiska mångfalden i marina miljöer, processer i ekosystem och av havsströmmarna; havsbottnens geologi. Utveckling av strategier, koncept och redskap för ett hållbart utnyttjande av havet och dess resurser. |
| --- | --- |

—

Förvaltning av marina miljöer: Effekter av mänsklig aktivitet på den marina miljön och dess resurser; förorening och övergödning i innanhav och kustområden; ekosystem till havs; bedömning av trender avseende den biologiska mångfalden i marina miljöer, processer i ekosystem och av havsströmmarna; havsbottnens geologi. Utveckling av strategier, koncept och redskap för ett hållbart utnyttjande av havet och dess resurser.

| — | Miljöteknik






  — | Miljöteknik för observation, simulering, prevention, begränsning, anpassning, sanering och återställande av den naturliga miljön och den miljö som skapats av människan: avseende vatten, klimat, luft, marin miljö, stads- och landsbygdsmiljö, mark, avfallshantering, återvinning, rena produktionsprocesser och hållbara produkter, kemikaliesäkerhet. |
| --- | --- | --- |

—

Miljöteknik

—

Miljöteknik för observation, simulering, prevention, begränsning, anpassning, sanering och återställande av den naturliga miljön och den miljö som skapats av människan: avseende vatten, klimat, luft, marin miljö, stads- och landsbygdsmiljö, mark, avfallshantering, återvinning, rena produktionsprocesser och hållbara produkter, kemikaliesäkerhet.

| — | Skydd, bevarande och framhävande av kulturarvet, inbegripet den mänskliga livsmiljön: bättre bedömningar av skador på kulturarvet, utveckling av innovativa strategier för bevarande, främja integreringen av kulturarvet i stadsmiljön. |
| --- | --- |

—

Skydd, bevarande och framhävande av kulturarvet, inbegripet den mänskliga livsmiljön: bättre bedömningar av skador på kulturarvet, utveckling av innovativa strategier för bevarande, främja integreringen av kulturarvet i stadsmiljön.

| — | Utvärdering, kontroll och test av teknik: Metoder och verktyg för utvärdering av processer, teknik och produkter med avseende på miljörisk och livscykel, inbegripet alternativa testmetoder, i synnerhet metoder för att testa industrikemikalier utan användning av djur; stöd till plattformar för hållbar kemiindustri, teknik för skogsbrukssektorn, vattenförsörjning och renhållning (11); vetenskapliga och tekniska aspekter av ett framtida europeiskt program för kontroll och test av miljöteknik, som komplement till tredje parts utvärderingsinstrument. |
| --- | --- |

—

Utvärdering, kontroll och test av teknik: Metoder och verktyg för utvärdering av processer, teknik och produkter med avseende på miljörisk och livscykel, inbegripet alternativa testmetoder, i synnerhet metoder för att testa industrikemikalier utan användning av djur; stöd till plattformar för hållbar kemiindustri, teknik för skogsbrukssektorn, vattenförsörjning och renhållning (11); vetenskapliga och tekniska aspekter av ett framtida europeiskt program för kontroll och test av miljöteknik, som komplement till tredje parts utvärderingsinstrument.

| — | Verktyg för observation och analys av jorden






  — | System för observation av jord och hav samt övervakningsmetoder för miljön och hållbar utveckling: Bidra till utveckling och integrering av observationssystem för frågor kring miljö och hållbarhet inom ramen för GEOSS (i vilket GMES har en komplementär betydelse); kompatibilitet mellan system och optimering av information för att kunna förstå, modellera och förutsäga miljöfenomen för utvärdering, kartläggning och förvaltning av naturresurser. |
| --- | --- | --- |

—

Verktyg för observation och analys av jorden

—

System för observation av jord och hav samt övervakningsmetoder för miljön och hållbar utveckling: Bidra till utveckling och integrering av observationssystem för frågor kring miljö och hållbarhet inom ramen för GEOSS (i vilket GMES har en komplementär betydelse); kompatibilitet mellan system och optimering av information för att kunna förstå, modellera och förutsäga miljöfenomen för utvärdering, kartläggning och förvaltning av naturresurser.

| — | Prognosmetoder och analysverktyg för hållbar utveckling med beaktande av olika observationsnivåer: Göra modeller av kopplingarna mellan ekonomi, miljö och samhälle, där marknadsbaserade instrument, yttre faktorer och gränsvärden ingår samt utveckla kunskapsbasen och metoderna för konsekvensbedömningar av hållbarheten på nyckelområden, exempelvis markanvändning och marina frågor; stadsutveckling, sociala och ekonomiska spänningar förknippade med klimatförändring. |
| --- | --- |

—

Prognosmetoder och analysverktyg för hållbar utveckling med beaktande av olika observationsnivåer: Göra modeller av kopplingarna mellan ekonomi, miljö och samhälle, där marknadsbaserade instrument, yttre faktorer och gränsvärden ingår samt utveckla kunskapsbasen och metoderna för konsekvensbedömningar av hållbarheten på nyckelområden, exempelvis markanvändning och marina frågor; stadsutveckling, sociala och ekonomiska spänningar förknippade med klimatförändring.

7.   Transport (inbegripet flygteknik)

Syfte

Att på grundval av tekniska och operativa framsteg och den europeiska transportpolitiken med respekt för miljön och naturresurserna utveckla integrerade, säkrare, miljövänligare och intelligentare alleuropeiska transportsystem till gagn för alla medborgare, samhälle och klimatpolitik; den konkurrenskraft som den europeiska industrin uppnått på den globala marknaden skall även säkras och utvecklas ytterligare.

Bakgrund

En av Europas starka sidor är transporter – lufttransportsektorn står för 2,6 % av EU:s BNP (3,1 miljoner arbetstillfällen) och yttransportsektorn för 11 % av denna (sysselsätter omkring 16 miljoner människor). Transportsektorn svarar dock även för 25 % av samtliga koldioxidutsläpp i EU och det är därför absolut nödvändigt att göra systemet mer miljövänligt för att skapa mer hållbara transportmönster och göra systemet förenligt med tillväxttalen, vilket framgår av vitboken ”Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden” (12).

EU:s utvidgning (som innebär att markytan ökar med 25 % och befolkningen med 20 %) och ekonomiska utveckling medför nya utmaningar för transporten av människor och varor på ett effektivt, kostnadseffektivt och hållbart sätt. Transporter är också av direkt betydelse för andra stora politikområden, t.ex. handel, konkurrens, sysselsättning, miljö, sammanhållning, energi, säkerhet och den inre marknaden.

FoTU-investeringar inom EU:s transportindustri är en förutsättning för att garantera tekniska konkurrensfördelar på globala marknader. (13) Verksamhet på europeisk nivå kommer även att stimulera omstruktureringen av industrin, inbegripet integreringen av försörjningskedjan och i synnerhet små och medelstora företag.

De forskningsagendor som utvecklats inom ramen för de europeiska teknikplattformarna (14) bekräftar behovet av ett nytt perspektiv för transportsystem som beaktar samverkan mellan fordon eller fartyg, transportnät eller infrastrukturer och användningen av transporttjänster, vilken bara kan utvecklas på europeisk nivå. Kostnaderna för FoTU på alla dessa områden stiger avsevärt och samverkan på EU-nivå är därför avgörande för att skapa en kritisk massa av olika FoTU-aktörer som kan ta itu med de storleksmässiga och tvärvetenskapliga utmaningarna på ett kostnadseffektivt sätt. Samtidigt kan de politiska, tekniska och socioekonomiska utmaningarna antas när det gäller framtidens ”rena och säkra fordon”, kompatibilitet och intermodalitet inom framför allt transporter på vattenvägar och järnvägstransporter, överkomlighet, säkerhet, kapacitet, trygghet och miljöpåverkan i en utvidgad union. Att utveckla teknik till stöd för Galileo och detta systems tillämpningar kommer också att vara avgörande för genomförandet av europeiska strategier.

De teman och verksamheter som beskrivs nedan är mycket relevanta för industrin, och de politiska beslutsfattarnas behov kommer även att beaktas på ett integrerat sätt vilket omfattar ekonomiska, sociala och miljörelaterade aspekter av transportpolitiken. Dessutom kommer stöd att tillhandahållas så att befintliga och nya politiska behov kan uppfyllas, t.ex. utvecklingen av sjöfartspolitiken eller genomförandet av ett europeiskt gemensamt luftrum.

Verksamheter

| — | Flygteknik och lufttransport






  — | Miljövänligare lufttransporter: minskade utsläpp, inbegripet växthusgaser, och mindre bullerstörningar genom utveckling av motorer och alternativa bränslen, strukturer och ny konstruktion av luftfartyg, inklusive rotorfarkoster, flygplatsverksamhet och trafikledning. |
| --- | --- | --- |

—

Flygteknik och lufttransport

—

Miljövänligare lufttransporter: minskade utsläpp, inbegripet växthusgaser, och mindre bullerstörningar genom utveckling av motorer och alternativa bränslen, strukturer och ny konstruktion av luftfartyg, inklusive rotorfarkoster, flygplatsverksamhet och trafikledning.

| — | Ökad tidseffektivitet: effektivare driftstider med fokus på innovativa lufttrafikledningssystem i linje med ett effektivt genomförande av politiken för det gemensamma luftrummet där luft-, mark- och rymdaspekter integreras, inbegripet trafikflöden och större autonomi för luftfartyg. |
| --- | --- |

—

Ökad tidseffektivitet: effektivare driftstider med fokus på innovativa lufttrafikledningssystem i linje med ett effektivt genomförande av politiken för det gemensamma luftrummet där luft-, mark- och rymdaspekter integreras, inbegripet trafikflöden och större autonomi för luftfartyg.

| — | Garantera tillfredsställelse och säkerhet för kunderna: förbättra komforten för passagerarna, innovativa tjänster under flygningen och effektivare handhavande av passagerarna; förbättring av alla aspekter som rör säkerheten under lufttransporter; större urval av luftfartyg, från sådana vars kropp har större tvärsnittsomkrets (wide body-flygplan) till mindre luftfartyg som är lämpliga för olika tillämpningar (bl.a. regionala tillämpningar). |
| --- | --- |

—

Garantera tillfredsställelse och säkerhet för kunderna: förbättra komforten för passagerarna, innovativa tjänster under flygningen och effektivare handhavande av passagerarna; förbättring av alla aspekter som rör säkerheten under lufttransporter; större urval av luftfartyg, från sådana vars kropp har större tvärsnittsomkrets (wide body-flygplan) till mindre luftfartyg som är lämpliga för olika tillämpningar (bl.a. regionala tillämpningar).

| — | Ökad kostnadseffektivitet: minskning av kostnaderna för produktutveckling, tillverknings- och driftskostnader med inriktning mot innovativa och underhållsfria luftfartyg, som inte kräver reparationer och översyn, ökad användning av automatisering och simulering. |
| --- | --- |

—

Ökad kostnadseffektivitet: minskning av kostnaderna för produktutveckling, tillverknings- och driftskostnader med inriktning mot innovativa och underhållsfria luftfartyg, som inte kräver reparationer och översyn, ökad användning av automatisering och simulering.

| — | Skydd av luftfartyg och passagerare: förbättrade skyddsåtgärder för resenärer, besättning, luftfartyg och lufttransportsystem, t.ex. förbättrade metoder för databehandling och identifiering, skydd av luftfartyg mot attacker, förbättrad utformning av luftfartyg med avseende på säkerheten. |
| --- | --- |

—

Skydd av luftfartyg och passagerare: förbättrade skyddsåtgärder för resenärer, besättning, luftfartyg och lufttransportsystem, t.ex. förbättrade metoder för databehandling och identifiering, skydd av luftfartyg mot attacker, förbättrad utformning av luftfartyg med avseende på säkerheten.

| — | Bana väg för framtidens lufttransporter: ta itu med utmaningarna på längre sikt genom mer radikala, miljöeffektiva, tillgängliga och innovativa kombinationer av teknik som kan leda till avsevärda framsteg inom lufttransportsektorn. |
| --- | --- |

—

Bana väg för framtidens lufttransporter: ta itu med utmaningarna på längre sikt genom mer radikala, miljöeffektiva, tillgängliga och innovativa kombinationer av teknik som kan leda till avsevärda framsteg inom lufttransportsektorn.

| — | Hållbar yttransport (på järnväg, väg och vatten)






  — | Miljövänligare yttransporter: minskning av miljöföroreningar och buller, inbegripet växthusgaser; minskning av transporters påverkan på klimatförändringen genom att minska utsläppen med hjälp av tekniska och samhällsekonomiska medel samt utbildning av användare; utveckling av rena och effektiva motorer och framdrivningsmetoder, inbegripet hybridteknik och användande av alternativa bränslen för transporttillämpningar, särskilt väte och bränsleceller, med beaktande av sådana faktorer som kostnads- och energieffektivitet; strategier för uttjänta fordon och fartyg. |
| --- | --- | --- |

—

Hållbar yttransport (på järnväg, väg och vatten)

—

Miljövänligare yttransporter: minskning av miljöföroreningar och buller, inbegripet växthusgaser; minskning av transporters påverkan på klimatförändringen genom att minska utsläppen med hjälp av tekniska och samhällsekonomiska medel samt utbildning av användare; utveckling av rena och effektiva motorer och framdrivningsmetoder, inbegripet hybridteknik och användande av alternativa bränslen för transporttillämpningar, särskilt väte och bränsleceller, med beaktande av sådana faktorer som kostnads- och energieffektivitet; strategier för uttjänta fordon och fartyg.

| — | Uppmuntra och öka byte av transportslag och få bort stockningar i transportkorridorer: utveckling av hållbara innovativa, intermodala och driftskompatibla regionala och nationella nät, infrastrukturer och system för transport och logistik i Europa; internalisering av kostnader; informationsutbyte mellan fordon/fartyg och transportinfrastruktur; optimering av infrastrukturkapacitet; strategier för byte av transportslag för att främja användningen av energieffektiva transportmedel. |
| --- | --- |

—

Uppmuntra och öka byte av transportslag och få bort stockningar i transportkorridorer: utveckling av hållbara innovativa, intermodala och driftskompatibla regionala och nationella nät, infrastrukturer och system för transport och logistik i Europa; internalisering av kostnader; informationsutbyte mellan fordon/fartyg och transportinfrastruktur; optimering av infrastrukturkapacitet; strategier för byte av transportslag för att främja användningen av energieffektiva transportmedel.

| — | Garantera hållbar rörlighet i städer för samtliga medborgare inbegripet de mindre gynnade: innovativa organisationsscheman, däribland rena och säkra fordon och transportmedel som förorenar i lägre grad, nya typer av kollektivtrafik av hög kvalitet och rationalisering av privata transporter, kommunikationsinfrastruktur, integrering av stadsplanering och stadstransporter, med hänsyn till deras samband med tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

—

Garantera hållbar rörlighet i städer för samtliga medborgare inbegripet de mindre gynnade: innovativa organisationsscheman, däribland rena och säkra fordon och transportmedel som förorenar i lägre grad, nya typer av kollektivtrafik av hög kvalitet och rationalisering av privata transporter, kommunikationsinfrastruktur, integrering av stadsplanering och stadstransporter, med hänsyn till deras samband med tillväxt och sysselsättning.

| — | Ökad säkerhet och trygghet: som en del i transportsystemet, i transporter för förare, passagerare, besättning, cyklister och fotgängare samt för frakt, i konstruktionen och driften av fordon, fartyg och infrastrukturer och inom hela transportsystemet. |
| --- | --- |

—

Ökad säkerhet och trygghet: som en del i transportsystemet, i transporter för förare, passagerare, besättning, cyklister och fotgängare samt för frakt, i konstruktionen och driften av fordon, fartyg och infrastrukturer och inom hela transportsystemet.

| — | Ökad konkurrenskraft: bättre processer för utformning; utveckling av avancerad teknik för framdrivning och fordon och fartyg; innovativa och kostnadseffektiva produktionssystem och metoder för infrastrukturutveckling och underhåll; integrativa strukturer. |
| --- | --- |

—

Ökad konkurrenskraft: bättre processer för utformning; utveckling av avancerad teknik för framdrivning och fordon och fartyg; innovativa och kostnadseffektiva produktionssystem och metoder för infrastrukturutveckling och underhåll; integrativa strukturer.

| — | Stöd till det europeiska globala satellitnavigeringssystemet (Galileo och Egnos): tjänster för exakt navigering och tidmätning för användning inom en rad sektorer; effektiv användning av satellitnavigering och stöd till utformningen av andra generationens teknik och tillämpningar. |
| --- | --- |

—

Stöd till det europeiska globala satellitnavigeringssystemet (Galileo och Egnos): tjänster för exakt navigering och tidmätning för användning inom en rad sektorer; effektiv användning av satellitnavigering och stöd till utformningen av andra generationens teknik och tillämpningar.

8.   Samhällsvetenskap och humaniora

Syfte

Att utveckla en djupgående och delad förståelse för de komplexa och inbördes relaterade socioekonomiska utmaningar Europa står inför, t.ex. tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft, social sammanhållning, sociala, kulturella och utbildningsrelaterade utmaningar i ett utvidgat EU samt hållbarhet, demografiska förändringar, migration och integration, livskvalitet och ömsesidigt beroende på global nivå, särskilt i syfte att skapa en bättre kunskapsbas för politik på de berörda områdena.

Bakgrund

Forskningsbasen inom samhällsvetenskap, om sociokulturella frågor och inom humaniora i Europa är stark och av hög kvalitet. De många olika angreppssätt som finns i EU inom de ekonomiska, sociala, politiska och kulturella områdena utgör en mycket gynnsam grund för forskning inom dessa områden på EU-nivå. Den forskningssamverkan som avser europeiska socioekonomiska och sociokulturella frågor på de nämnda områdena har ett högt europeiskt mervärde. För det första är de berörda frågorna och utmaningarna av högsta prioritet på europeisk nivå och de tas upp i gemenskapens politik. För det andra är den komparativa forskningen inom EU eller andra länder ett synnerligen effektivt verktyg och medför viktiga möjligheter till lärande i olika länder och regioner.

För det tredje har forskning på EU-nivå speciella fördelar genom att en europatäckande datainsamling kan utvecklas och flera perspektiv kan användas vilket krävs för förståelsen av komplexa frågor. Avslutningsvis kommer utvecklingen av en genuint europeisk socioekonomisk kunskapsbas för dessa utmaningar att på ett avgörande sätt bidra till att främja förståelsen av dem i hela Europeiska unionen och framför allt de europeiska medborgarnas förståelse av dessa utmaningar.

De verksamheter som skall stödjas anges nedan och de förväntas bidra avsevärt till att förbättra utformningen, genomförandet, effekterna och utvärderingen av politiken och fastställande av lagstiftningsåtgärder på ett stort antal områden, t.ex. ekonomi, det sociala området, kultur, utbildning, jämställdhet, företag, internationell handel, konsumenter, yttre förbindelser, vetenskap och teknik, strategier för officiell statistik samt upprättandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Dessutom kommer möjligheter att ges för inriktning på nya socioekonomiska utmaningar och forskning om nya eller oförutsedda politiska behov. Även de sociala plattformarna kan användas för diskussioner av framtida forskningsagendor.

Verksamheter

| — | Tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft i ett kunskapssamhälle: utveckla och integrera forskning om frågor som rör tillväxt, socioekonomisk stabilitet, sysselsättning och konkurrenskraft, inbegripet områden som innovation, utbildning, bland annat livslångt lärande, och betydelsen av vetenskaplig eller annan kunskap och immateriella tillgångar på global nivå, ungdom och ungdomspolitik, anpassning av arbetsmarknadspolitiken samt nationella institutionella sammanhang. |
| --- | --- |

—

Tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft i ett kunskapssamhälle: utveckla och integrera forskning om frågor som rör tillväxt, socioekonomisk stabilitet, sysselsättning och konkurrenskraft, inbegripet områden som innovation, utbildning, bland annat livslångt lärande, och betydelsen av vetenskaplig eller annan kunskap och immateriella tillgångar på global nivå, ungdom och ungdomspolitik, anpassning av arbetsmarknadspolitiken samt nationella institutionella sammanhang.

| — | Kombinera ekonomiska, sociala och miljörelaterade mål i ett europeiskt perspektiv: ta itu med de två viktiga och besläktade frågorna om de europeiska socioekonomiska modellernas fortsatta utveckling och ekonomisk, social och regional sammanhållning i ett utvidgat EU, med beaktande av hållbarheten och miljöskyddet, hållbar stadsplanering, samverkan mellan miljö, energi och samhälle samt städernas och storstadsregionernas roll liksom den europeiska politikens och lagstiftningens socioekonomiska inverkan. |
| --- | --- |

—

Kombinera ekonomiska, sociala och miljörelaterade mål i ett europeiskt perspektiv: ta itu med de två viktiga och besläktade frågorna om de europeiska socioekonomiska modellernas fortsatta utveckling och ekonomisk, social och regional sammanhållning i ett utvidgat EU, med beaktande av hållbarheten och miljöskyddet, hållbar stadsplanering, samverkan mellan miljö, energi och samhälle samt städernas och storstadsregionernas roll liksom den europeiska politikens och lagstiftningens socioekonomiska inverkan.

| — | Viktigare tendenser i samhället och följderna av dem: t.ex. demografiska förändringar, inbegripet åldrandet och dess effekter på pensionssystemen, migration och integration; analys av konsekvenserna av demografiska förändringar när det gäller stadsplanering; livsstilar, arbete, familjer, möjligheterna att förena yrkes- och familjeliv, jämställdhetsfrågor, handikappfrågor, hälsa och livskvalitet; ekonomiskt konsumentskydd; ojämlikhet; kriminalitet; näringslivets roll i samhället, befolkningsmångfald, etnicitet, religiös mångfald; kulturell interaktion, multikulturella frågor och frågor som rör skyddet av de grundläggande rättigheterna och kampen mot all slags diskriminering. |
| --- | --- |

—

Viktigare tendenser i samhället och följderna av dem: t.ex. demografiska förändringar, inbegripet åldrandet och dess effekter på pensionssystemen, migration och integration; analys av konsekvenserna av demografiska förändringar när det gäller stadsplanering; livsstilar, arbete, familjer, möjligheterna att förena yrkes- och familjeliv, jämställdhetsfrågor, handikappfrågor, hälsa och livskvalitet; ekonomiskt konsumentskydd; ojämlikhet; kriminalitet; näringslivets roll i samhället, befolkningsmångfald, etnicitet, religiös mångfald; kulturell interaktion, multikulturella frågor och frågor som rör skyddet av de grundläggande rättigheterna och kampen mot all slags diskriminering.

| — | Europa i världen: att förstå interaktion, tvärkulturella förbindelser och inbördes beroenden under förändring mellan regionerna i världen, inbegripet utvecklingsregioner, och deras konsekvenser; hantering av nya hot och risker utan att negativt påverka mänskliga rättigheter, frihet och välbefinnande samt fredsarbete. |
| --- | --- |

—

Europa i världen: att förstå interaktion, tvärkulturella förbindelser och inbördes beroenden under förändring mellan regionerna i världen, inbegripet utvecklingsregioner, och deras konsekvenser; hantering av nya hot och risker utan att negativt påverka mänskliga rättigheter, frihet och välbefinnande samt fredsarbete.

| — | Medborgaren i Europeiska unionen: i samband med det utvidgade EU:s framtida utveckling ta itu med frågor som rör hur en känsla av demokratiskt egenansvar och aktivt deltagande skall kunna skapas hos Europas folk; effektivt och demokratiskt styre på alla nivåer, inbegripet ekonomisk och rättslig styrning och det civila samhällets roll; forskning för att utveckla en gemensam förståelse och respekt för Europas mångfalder och gemensamma drag när det gäller kultur, religioner, kulturarv, institutioner och rättssystem, historia, språk och värderingar som byggstenar i vår europeiska multikulturella identitet och arv. |
| --- | --- |

—

Medborgaren i Europeiska unionen: i samband med det utvidgade EU:s framtida utveckling ta itu med frågor som rör hur en känsla av demokratiskt egenansvar och aktivt deltagande skall kunna skapas hos Europas folk; effektivt och demokratiskt styre på alla nivåer, inbegripet ekonomisk och rättslig styrning och det civila samhällets roll; forskning för att utveckla en gemensam förståelse och respekt för Europas mångfalder och gemensamma drag när det gäller kultur, religioner, kulturarv, institutioner och rättssystem, historia, språk och värderingar som byggstenar i vår europeiska multikulturella identitet och arv.

| — | Socioekonomiska och vetenskapliga indikatorer: användande av dessa i politiken samt genomförande och uppföljning av denna, förbättring av befintliga indikatorer, tekniker för att analysera dem och utveckling av nya i detta syfte och för utvärdering av forskningsprogram, inbegripet indikatorer grundade på officiell statistik. |
| --- | --- |

—

Socioekonomiska och vetenskapliga indikatorer: användande av dessa i politiken samt genomförande och uppföljning av denna, förbättring av befintliga indikatorer, tekniker för att analysera dem och utveckling av nya i detta syfte och för utvärdering av forskningsprogram, inbegripet indikatorer grundade på officiell statistik.

| — | Framsynsaktiviteter avseende viktiga vetenskapliga, tekniska och därmed sammanhängande socioekonomiska frågor som t.ex. framtida demografiska tendenser och globaliseringen av kunskap, spridningen av kunskap och utvecklingen av forskningssystem, samt den framtida utvecklingen inom viktiga forskningsområden och vetenskapliga områden. |
| --- | --- |

—

Framsynsaktiviteter avseende viktiga vetenskapliga, tekniska och därmed sammanhängande socioekonomiska frågor som t.ex. framtida demografiska tendenser och globaliseringen av kunskap, spridningen av kunskap och utvecklingen av forskningssystem, samt den framtida utvecklingen inom viktiga forskningsområden och vetenskapliga områden.

9.   Rymdforskning

Syfte

Stödja ett europeiskt rymdprogram med inriktning på tillämpningar som global övervakning för miljö och säkerhet (GMES), till nytta för medborgarna och för den europeiska rymdindustrins konkurrenskraft. Detta kommer att bidra till utvecklingen av en europeisk rymdpolitik som kompletterar de insatser som görs av medlemsstaterna och av andra nyckelaktörer, inbegripet Europeiska rymdorganisationen (ESA).

Bakgrund

På detta område kan gemenskapen bidra till att förbättra fastställandet av gemensamma mål på grundval av användarnas krav och politiska mål, samordna verksamheterna, undvika dubbelarbete, maximera kompatibiliteten, förbättra kostnadseffektiviteten samt till att utforma standarder. Offentliga myndigheter och beslutsfattare är viktiga potentiella användare, och den europeiska industrin kommer även att gynnas av en väldefinierad europeisk rymdstrategi som genomförs med hjälp av ett europeiskt rymdprogram med visst stöd från de föreslagna åtgärderna för forskning och teknisk utveckling. Åtgärder på europeisk nivå behövs också för att stödja gemenskapens politiska mål, t.ex. inom områdena jordbruk, skogsbruk, fiske, miljö, hälsa, telekommunikationer, säkerhet och transport, samt för att se till att Europa är en respekterad partner i det regionala och internationella samarbetet.

Under de senaste fyrtio åren har en teknisk kompetens av högsta kvalitet byggts upp i Europa, både nationellt och genom ESA. Att upprätthålla en konkurrenskraftig industri (inbegripet tillverkare, tjänsteleverantörer och operatörer) kräver ny forskning och teknik. Rymdtillämpningar gynnar medborgarna i stor utsträckning genom tekniska spin-off-effekter, och är oumbärliga i ett högteknologiskt samhälle.

Nedanstående verksamheter syftar till att effektivt utforska rymdresurser (i samordning med in situ-tillgångar, däribland luftburna tillgångar) för genomförande av tillämpningar som GMES och hur de kan bidra till brottsbekämpningsaspekterna inom gemenskapens politik; utforskning av rymden med möjligheter till internationellt samarbete och stora tekniska genombrott liksom kostnadseffektiva projekt; utnyttjande och utforskning av rymden med stöd av verksamheter som garanterar Europeiska unionens strategiska roll. Dessa verksamheter kommer att kompletteras med andra åtgärder som ingår i ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation samt i utbildningsprogrammet. De politiska fördelarna av verksamheterna nedan kommer också att bli maximala, bland annat genom tillhandahållande av ytterligare stöd för behov av nya strategier som kan uppkomma, t.ex. rymdbaserade lösningar till stöd för utvecklingsländer, användande av verktyg för rymdobservation och metoder för att stödja utvecklingen inom gemenskapens politik.

Verksamheter

| — | Rymdbaserade tillämpningar i det europeiska samhällets tjänst






  — | GMES: utveckling av system – satellitbaserade och in situ – för övervakning och för tidig varning, bland annat för medborgarnas säkerhet, och satellitbaserad teknik för förvaltning av miljön och säkerheten (inbegripet hantering av naturkatastrofer) och integreringen av dessa med komponenter på mark, fartyg och i luften; stöd till integrering, harmonisering, användning och leverans av data (både satellitbaserade och in situ, inbegripet markbaserade, fartygsburna och luftburna) och tjänster för GMES. |
| --- | --- | --- |

—

Rymdbaserade tillämpningar i det europeiska samhällets tjänst

—

GMES: utveckling av system – satellitbaserade och in situ – för övervakning och för tidig varning, bland annat för medborgarnas säkerhet, och satellitbaserad teknik för förvaltning av miljön och säkerheten (inbegripet hantering av naturkatastrofer) och integreringen av dessa med komponenter på mark, fartyg och i luften; stöd till integrering, harmonisering, användning och leverans av data (både satellitbaserade och in situ, inbegripet markbaserade, fartygsburna och luftburna) och tjänster för GMES.

| — | Innovativa tjänster för satellitkommunikation som är skarvlöst integrerade i de globala näten för elektronisk kommunikation för medborgare och företag inom användningsområden som omfattar räddningstjänst, e-förvaltning, telemedicin, distansundervisning, sök och räddning, turism och fritid, personlig navigering, trafikledning, jordbruk och skogsbruk, meteorologi och vanliga användare. |
| --- | --- |

—

Innovativa tjänster för satellitkommunikation som är skarvlöst integrerade i de globala näten för elektronisk kommunikation för medborgare och företag inom användningsområden som omfattar räddningstjänst, e-förvaltning, telemedicin, distansundervisning, sök och räddning, turism och fritid, personlig navigering, trafikledning, jordbruk och skogsbruk, meteorologi och vanliga användare.

| — | Utveckling av teknik och system för övervakning för att minska sårbarheten hos rymdbaserade tjänster och för att bidra till övervakningen av rymden. |
| --- | --- |

—

Utveckling av teknik och system för övervakning för att minska sårbarheten hos rymdbaserade tjänster och för att bidra till övervakningen av rymden.

| — | Tillämpningar av rymdbaserade system för riskförebyggande arbete och riskhantering och för alla typer av nödsituationer samt förbättring av konvergensen med icke rymdbaserade system. |
| --- | --- |

—

Tillämpningar av rymdbaserade system för riskförebyggande arbete och riskhantering och för alla typer av nödsituationer samt förbättring av konvergensen med icke rymdbaserade system.

| — | Utforskning av rymden






  — | Tillhandahålla FoTU-stöd och skapa största möjliga vetenskapligt mervärde genom synergi med initiativ från ESA och nationella rymdorgan på området rymdutforskning; underlätta tillgång till vetenskapliga uppgifter. |
| --- | --- | --- |

—

Utforskning av rymden

—

Tillhandahålla FoTU-stöd och skapa största möjliga vetenskapligt mervärde genom synergi med initiativ från ESA och nationella rymdorgan på området rymdutforskning; underlätta tillgång till vetenskapliga uppgifter.

| — | Stöd för att samordna arbetet med att utveckla rymdburna teleskop och detektorer samt dataanalys i rymdforskningen. |
| --- | --- |

—

Stöd för att samordna arbetet med att utveckla rymdburna teleskop och detektorer samt dataanalys i rymdforskningen.

| — | FoTU för att stärka närvaro i rymden






  — | Rymdforskning och rymdutveckling för långsiktiga behov, inbegripet rymdtransporter; forskningsverksamhet i syfte att öka konkurrenskraften inom den europeiska sektorn för rymdteknik och dess kostnadseffektivitet. |
| --- | --- | --- |

—

FoTU för att stärka närvaro i rymden

—

Rymdforskning och rymdutveckling för långsiktiga behov, inbegripet rymdtransporter; forskningsverksamhet i syfte att öka konkurrenskraften inom den europeiska sektorn för rymdteknik och dess kostnadseffektivitet.

| — | Rymdforskning, inbegripet biomedicin, biovetenskap och fysik i rymden. |
| --- | --- |

—

Rymdforskning, inbegripet biomedicin, biovetenskap och fysik i rymden.

10.   Säkerhetsforskning

Syfte

Att utveckla teknik och kunskap för att bygga upp de resurser som behövs för att garantera skydd för medborgarna mot hot som t.ex. terrorism, naturkatastrofer och brottslighet, och samtidigt respektera de grundläggande mänskliga rättigheterna, bland annat integriteten; säkerställa att tillgänglig teknik används optimalt och samordnat på ett sätt som gynnar den civila säkerheten i Europa samt att stimulera samarbetet mellan tillhandahållare och användare av civila säkerhetslösningar, samtidigt som konkurrenskraften hos den europeiska säkerhetsindustrin förbättras och uppdragsinriktade forskningsresultat uppnås i syfte att minska luckor i säkerheten.

Bakgrund

Säkerhet i Europa är en förutsättning för välstånd och frihet. EU:s säkerhetsstrategi Ett säkert Europa i en bättre värld som antagits av Europeiska rådet tar upp behovet av en övergripande säkerhetsstrategi som omfattar både civila och försvarsrelaterade säkerhetsåtgärder.

Säkerhetsrelaterad forskning är en betydelsefull byggsten för att uppnå en hög säkerhetsnivå inom området med frihet, säkerhet och rättvisa. Den kommer även att bidra till utvecklingen av teknik och resurser till stöd för annan gemenskapspolitik på områden som transport, räddningstjänst, energi och miljö och hälsa. Med hänsyn till säkerhetsforskningens särskilda karaktär krävs särskilda genomförandebestämmelser för denna.

Den befintliga säkerhetsrelaterade forskningsverksamheten i Europa lider av splittring, brist på kritisk massa när det gäller omfattning och räckvidd samt bristande förbindelser och kompatibilitet. Europa måste se till att insatserna blir mer enhetliga genom att utveckla effektiva institutionella lösningar och genom att uppmana olika nationella och internationella aktörer att samarbeta och samordna sina insatser för att undvika dubbelarbete och för att undersöka alla möjligheter till synergi. Säkerhetsforskningen på gemenskapsnivå kommer fortsatt uteslutande ha en civil inriktning och fokusera på verksamheter med tydligt nationellt mervärde. Som en följd av detta kommer civil säkerhetsforskning inom ramen för det sjunde ramprogrammet att stärka den europeiska säkerhetsindustrins konkurrenskraft. Eftersom det finns teknik med dubbla användningsområden kommer det för att garantera komplementaritet att krävas nära samordning med Europeiska försvarsbyråns verksamheter.

Säkerhetsforskningens tonvikt skall ligga på den europeiska förmågan när det gäller övervakning av samt spridning av information och kunskap om hot och tillbud samt system för bättre bedömning och kontroll av situationer genom bättre användning av allmänna IKT-system vid olika operationer.

De icke-militära verksamheter som beskrivs nedan kommer att komplettera och integrera den teknik- och systeminriktade forskning som är relevant för den civila säkerheten och som genomförs inom ramen för andra teman. De kommer att vara uppdragsorienterade och utveckla teknik och resurser i enlighet med vad som krävs av de särskilda säkerhetsuppdragen. De är flexibelt utformade för att kunna anpassas till ännu okända framtida säkerhetshot och därmed sammanhängande, eventuellt uppkommande behov av strategier, genom att stimulera idéutbyte och användande av befintlig teknik för den civila säkerhetssektorn. Den europeiska säkerhetsforskningen kommer också att uppmuntra utvecklingen av teknik med flera syften för att så mycket som möjligt bredda tillämpningen av sådan teknik.

Verksamheter

| — | Medborgarsäkerhet: utveckling av tekniska lösningar för räddningstjänst, bland annat biosäkerhet och skydd mot risker förorsakade av brottslighet och terroristattacker. |
| --- | --- |

—

Medborgarsäkerhet: utveckling av tekniska lösningar för räddningstjänst, bland annat biosäkerhet och skydd mot risker förorsakade av brottslighet och terroristattacker.

| — | Säkerhet i infrastrukturer och tjänster: analysera och säkra befintliga och framtida offentliga och privata kritiska nätverksuppbyggda infrastrukturer (t.ex. för transport, energi och IKT), system och tjänster (inbegripet finansiella och administrativa tjänster). |
| --- | --- |

—

Säkerhet i infrastrukturer och tjänster: analysera och säkra befintliga och framtida offentliga och privata kritiska nätverksuppbyggda infrastrukturer (t.ex. för transport, energi och IKT), system och tjänster (inbegripet finansiella och administrativa tjänster).

| — | Intelligent övervakning och gränssäkerhet: med inriktning på teknik och resurser för att öka ändamålsenlighet och effektivitet i alla system, utrustning, verktyg och processer samt metoder för snabb identifiering som krävs för att förbättra säkerheten vid Europas land- och kustgränser, inbegripet gränskontroll och övervakning. |
| --- | --- |

—

Intelligent övervakning och gränssäkerhet: med inriktning på teknik och resurser för att öka ändamålsenlighet och effektivitet i alla system, utrustning, verktyg och processer samt metoder för snabb identifiering som krävs för att förbättra säkerheten vid Europas land- och kustgränser, inbegripet gränskontroll och övervakning.

| — | Återställa säkerhet och trygghet vid kriser: forskning inriktad på teknik som ger en översikt över och stöd för olika katastrofhanteringsinsatser (t.ex. räddningstjänst, humanitära insatser och räddningsinsatser) och på frågor om t.ex. planering, samordning och kommunikation mellan olika organisationer, delade strukturer och mänskliga faktorer. |
| --- | --- |

—

Återställa säkerhet och trygghet vid kriser: forskning inriktad på teknik som ger en översikt över och stöd för olika katastrofhanteringsinsatser (t.ex. räddningstjänst, humanitära insatser och räddningsinsatser) och på frågor om t.ex. planering, samordning och kommunikation mellan olika organisationer, delade strukturer och mänskliga faktorer.

Följande mera övergripande teman skall tjäna som stöd för ovanstående fyra områden:

| — | Säkerhetssystems integrering, interconnectivit och driftskompatibilitet: Underrättelseverksamhet, informationsinsamling och civil säkerhet, med inriktning på teknik för ökad kompatibilitet mellan system, utrustning, tjänster och processer, inbegripet strukturer för information om brottsbekämpning, brandbekämpning, civilförsvar och sjukvård samt tillförlitlighet, organisatoriska aspekter, skydd av sekretess och integritet avseende information och spårbarhet för alla transaktioner och all behandling. |
| --- | --- |

—

Säkerhetssystems integrering, interconnectivit och driftskompatibilitet: Underrättelseverksamhet, informationsinsamling och civil säkerhet, med inriktning på teknik för ökad kompatibilitet mellan system, utrustning, tjänster och processer, inbegripet strukturer för information om brottsbekämpning, brandbekämpning, civilförsvar och sjukvård samt tillförlitlighet, organisatoriska aspekter, skydd av sekretess och integritet avseende information och spårbarhet för alla transaktioner och all behandling.

| — | Säkerhet och samhälle: uppdragsorienterad forskning med inriktning på socioekonomiska analyser, framtagande av scenarier och verksamheter som rör: den kulturella, sociala, politiska och ekonomiska dimensionen av säkerheten, kommunikationen med samhället, betydelsen av mänskliga värden och beslutsfattande, terrorismens psykologi och dess sociala miljö medborgarnas uppfattning om säkerhet, etik, integritetsskydd, framsyn på samhällsområdet och systematisk riskanalys. Forskningen kommer även att omfatta teknik som bättre skyddar integritet och frihet samt sårbarhet och nya hot, liksom hantering och konsekvensbedömning av eventuella konsekvenser. |
| --- | --- |

—

Säkerhet och samhälle: uppdragsorienterad forskning med inriktning på socioekonomiska analyser, framtagande av scenarier och verksamheter som rör: den kulturella, sociala, politiska och ekonomiska dimensionen av säkerheten, kommunikationen med samhället, betydelsen av mänskliga värden och beslutsfattande, terrorismens psykologi och dess sociala miljö medborgarnas uppfattning om säkerhet, etik, integritetsskydd, framsyn på samhällsområdet och systematisk riskanalys. Forskningen kommer även att omfatta teknik som bättre skyddar integritet och frihet samt sårbarhet och nya hot, liksom hantering och konsekvensbedömning av eventuella konsekvenser.

| — | Samordning och strukturering av säkerhetsforskningen: samordning av europeiska och internationella insatser för säkerhetsforskning och utveckling av synergi mellan civil forskning, säkerhets- och försvarsforskning, förbättring av rättsliga förutsättningar och uppmuntran till optimal användning av befintliga infrastrukturer. |
| --- | --- |

—

Samordning och strukturering av säkerhetsforskningen: samordning av europeiska och internationella insatser för säkerhetsforskning och utveckling av synergi mellan civil forskning, säkerhets- och försvarsforskning, förbättring av rättsliga förutsättningar och uppmuntran till optimal användning av befintliga infrastrukturer.

II.   Idéer

Syfte

Detta program skall öka dynamiken, kreativiteten och excellensen inom europeisk forskning vid kunskapens gränser. Detta görs genom stöd till forskarstyrda forskningsprojekt som genomförs inom alla områden av enskilda forskarlag som konkurrerar på europeisk nivå. Projekten kommer att finansieras på grundval av förslag från forskare både inom den privata och den offentliga sektorn till ämnen som de själva väljer, och utvärderas med excellens som enda kriterium genom inbördes utvärdering. En viktig aspekt av detta program är överföring och spridning av forskningsresultaten.

Bakgrund

Forskarstyrd spetsforskning, inom ramen för den verksamhet som allmänt betecknas som ”grundforskning” är en viktig drivkraft för välstånd och sociala framsteg eftersom den skapar nya möjligheter för vetenskapliga och tekniska framsteg och bidrar till att alstra ny kunskap som leder till framtida tillämpningar och marknader.

Trots många insatser och hög nivå på många områden utnyttjar Europa inte på bästa sätt sin forskningspotential och sina resurser och det finns ett akut behov av större kapacitet att utveckla kunskap och omvandla denna kunskap till ekonomiska och sociala värden och tillväxt.

En konkurrenskraftig finansieringsstruktur (utöver och inte som ersättning för nationell finansiering) på europeisk nivå för spetsforskning utförd av enskilda forskarlag, som kan vara nationella eller transnationella, är ett nyckelinslag i det europeiska området för forskningsverksamhet och kompletterar annan verksamhet på gemenskapsnivå och nationell nivå. Den kommer att bidra till att göra Europa mer dynamiskt och attraktivt för de mest framstående forskarna från både Europa och tredjeländer samt för industriinvesteringar

Verksamheter

Denna åtgärd kommer att ägnas åt de mest lovande och produktiva forskningsområdena och de bästa möjligheterna till vetenskapliga och tekniska framsteg, inom och mellan ämnesområden, inbegripet ingenjörsvetenskap, samhällsvetenskap och humaniora. Den kommer att genomföras oberoende av temainriktningarna i andra delar i sjunde ramprogrammet och den nya generationen av forskare och nya grupper såväl som etablerade forskarlag kommer att uppmärksammas.

Gemenskapsverksamheten inom spetsforskningen kommer att genomföras av ett europeiskt forskningsråd bestående av ett oberoende vetenskapligt råd med stöd av en särskild genomförandestruktur som är liten och kostnadseffektiv. Förvaltningen av forskningsrådet skall skötas av personal som har anställts särskilt för detta ändamål, inbegripet tjänstemän från EU-institutionerna, och kommer endast att omfatta de faktiska administrativa behoven för att garantera den stabilitet och kontinuitet som krävs för en effektiv förvaltning.

Det vetenskapliga rådet kommer att bestå av företrädare för det europeiska forskarsamhället vilka skall garantera en mångfald av forskningsområden på högsta nivå och handla i egenskap av enskilda personer, oberoende av politiska eller andra intressen. De skall utses för en tid av fyra år, som får förlängas en gång, enligt ett rotationssystem som skall garantera kontinuiteten i det vetenskapliga rådets arbete.

Det vetenskapliga rådet kommer bl.a. att fastställa en övergripande vetenskaplig strategi, ha full kontroll över beslut om vilken typ av forskning som skall finansieras och fungera som garant för verksamhetens kvalitet ur ett vetenskapligt perspektiv. Dess uppgifter skall framför allt omfatta utvecklingen av det årliga arbetsprogrammet, inrättandet av förfarandet för inbördes utvärdering samt övervakning och kvalitetskontroll av programmets genomförande ur ett vetenskapligt perspektiv. Det skall fastställa en uppförandekod som bland annat skall behandla förebyggande av intressekonflikter.

Ansvaret för alla aspekter av genomförandet av programmet skall ligga på den särskilda genomförandestrukturen, i enlighet med det årliga arbetsprogrammet. Genomförandet av den inbördes utvärderingen och urvalsförfarandet i enlighet med de principer som fastställts av det vetenskapliga rådet, samt säkerställandet av den finansiella och vetenskapliga förvaltningen av bidragen kommer framför allt att ske inom ramen för denna struktur.

Det europeiska forskningsrådets kostnader för administration och personal (med avseende på det vetenskapliga rådet och den särskilda genomförandestrukturen) skall vara förenliga med principen om en liten och kostnadseffektiv förvaltning; de administrativa utgifterna skall hållas så låga som det är möjligt samtidigt som nödvändiga resurser för ett högkvalitativt genomförande skall säkerställas.

Kommissionen skall stå som garant för forskningsrådet oinskränkta oberoende och integritet. Den skall se till att forskningsrådet handlar i enlighet med principerna om vetenskaplig excellens, oberoende, effektivitet och öppenhet och att det noga följer de metoder för strategi och genomförande som det vetenskapliga rådet har fastställt. I samarbete med det vetenskapliga rådet skall kommissionen utarbeta en årsrapport om forskningsrådets verksamhet och måluppfyllelse som skall överlämnas till Europaparlamentet och rådet.

Det europeiska forskningsrådet skall få genomföra egna strategiska studier i syfte att förbereda och stödja verksamheten. Det skall särskilt få samråda med europeiska, mellanstatliga och nationella initiativ för att planera sin verksamhet med hänsyn till annan forskning på europeisk och nationell nivå.

Genomförandet och förvaltningen av verksamheten kommer att kontinuerligt ses över och utvärderas för att bedöma resultaten och anpassa och förbättra förfarandena på grundval av erfarenheterna. I samband med den preliminära utvärdering som avses i artikel 7.2 kommer även en oberoende översyn av europeiska forskningsrådets strukturer och mekanismer att genomföras mot bakgrund av kriterierna vetenskaplig excellens, autonomi, effektivitet och öppenhet och med deltagande fullt ut av det vetenskapliga rådet. Översynen kommer uttryckligen att omfatta en genomgång av fördelar och nackdelar med en struktur som grundas på ett genomförande organ och en struktur grundad på artikel 171 i fördraget. På grundval av denna översyn bör dessa strukturer och mekanismer i förekommande fall ändras. Kommissionen kommer att säkerställa att allt nödvändigt förberedelsearbete genomförs och läggs fram för Europaparlamentet och rådet så snart som möjligt inför den övergång som krävs till ändrade strukturer. I den lägesrapport som avses i artikel 7.2 och som skall föregå den preliminära utvärderingen skall de inledande slutsatserna lämnas om hur forskningsrådet fungerar.

III.   Människor

Syfte

Att kvantitativt och kvalitativt stärka den mänskliga potentialen för forskning och teknik i Europa genom att uppmuntra människor att slå in på forskarbanan, uppmuntra europeiska forskare att stanna i Europa och att locka forskare från hela världen till Europa genom att göra Europa mer attraktivt för de mest framstående forskarna. Med utgångspunkt i erfarenheterna från Marie Curie-åtgärderna i tidigare ramprogram kommer detta att göras genom en sammanhängande uppsättning Marie Curie-åtgärder och med särskild hänsyn till åtgärdernas europeiska mervärde för det europeiska området för forskningsverksamhet. Dessa åtgärder riktas till forskare inom alla stadier av karriären, från grundläggande forskarutbildning, särskilt avsedd för unga till livslångt lärande och karriärutveckling inom den offentliga och den privata sektorn. Insatser skall även göras för att öka de kvinnliga forskarnas deltagande genom att lika möjligheter främjas i alla Marie Curie-åtgärder, genom att åtgärderna utformas så att det säkerställs att forskare kan finna en lämplig balans mellan arbetsliv och privatliv och genom att underlätta för dem som återupptar forskarkarriären efter ett avbrott.

Bakgrund

Rik tillgång på högt kvalificerade forskare är en nödvändig förutsättning för vetenskaplig utveckling och för att stödja innovativ verksamhet, men också en viktig faktor för att locka och behålla offentliga och privata forskningsinvesteringar. Mot bakgrund av den ökande globala konkurrensen är utvecklingen av en öppen europeisk arbetsmarknad för forskare, fri från alla former av diskriminering, och diversifieringen av kunskaper och karriärvägar för forskare av avgörande betydelse för att en fördelaktig rörlighet för forskare och deras kunskaper skall kunna stödjas, både inom Europa och globalt. Det skall införas särskilda åtgärder för att uppmuntra forskare i början av karriären och erbjuda stöd i början av den vetenskapliga karriären samt åtgärder för att minska kompetensflykten, till exempel bidrag för återintegrering.

Rörlighet, både över nationsgränser och mellan sektorer, samt stimulans av industriellt deltagande och öppnande av forskningskarriärer och akademiska poster på europeisk nivå är viktiga komponenter för det europeiska området för forskningsverksamhet, och nödvändiga för att den europeiska forskningskapaciteten och de europeiska forskningsresultaten skall kunna stärkas. Internationell konkurrens mellan forskare kommer fortfarande att spela en central roll när det gäller att säkerställa forskning av högsta kvalitet inom denna verksamhet. Att öka forskarnas rörlighet och stärka resurserna för de institutioner som drar till sig forskare internationellt kommer att främja spetsforskningsenheter i hela Europeiska unionen Det kommer att sörjas för lämplig samordning med övriga delar av sjunde ramprogrammet för att garantera utbildning och rörlighet inom nya forsknings- och teknikområden, och synergieffekter med annan gemenskapspolitik, t.ex. för utbildning, sammanhållning och sysselsättning, kommer att eftersträvas. Inom programdelen Vetenskap i samhället i det särskilda programmet Kapacitet planeras åtgärder som knyter den vetenskapliga utbildningen till karriärer liksom forsknings- och samordningsåtgärder för nya metoder inom den vetenskapliga utbildningen.

Verksamheter

| — | Grundutbildning för forskare i syfte att förbättra deras karriärmöjligheter, inom både offentlig och privat sektor, bland annat genom att bredda deras vetenskapliga och allmänna kunskaper, däribland dem som avser tekniköverföring och entreprenörskap, och locka fler unga människor till vetenskapliga yrkesbanor. Genomförandet kommer att ske genom Marie Curie-nätverk där huvudsyftet är att undvika splittring av och på europeisk nivå stärka forskarnas grundutbildning och karriärutveckling. Stöd planeras för att de bästa av de forskare som befinner sig i början av sin karriär skall kunna delta i etablerade forskarlag. Medlemmarna i gränsöverskridande nätverk måste utnyttja sina kompletterande kunskaper med hjälp av integrerade utbildningsprogram. Stödet kommer att omfatta rekrytering av forskare i början av sin yrkesbana, anordnande av utbildning som även är öppen för forskare utanför nätverket och högre ämbeten och/eller positioner inom industrin för kunskapsöverföring och övervakning. |
| --- | --- |

—

Grundutbildning för forskare i syfte att förbättra deras karriärmöjligheter, inom både offentlig och privat sektor, bland annat genom att bredda deras vetenskapliga och allmänna kunskaper, däribland dem som avser tekniköverföring och entreprenörskap, och locka fler unga människor till vetenskapliga yrkesbanor. Genomförandet kommer att ske genom Marie Curie-nätverk där huvudsyftet är att undvika splittring av och på europeisk nivå stärka forskarnas grundutbildning och karriärutveckling. Stöd planeras för att de bästa av de forskare som befinner sig i början av sin karriär skall kunna delta i etablerade forskarlag. Medlemmarna i gränsöverskridande nätverk måste utnyttja sina kompletterande kunskaper med hjälp av integrerade utbildningsprogram. Stödet kommer att omfatta rekrytering av forskare i början av sin yrkesbana, anordnande av utbildning som även är öppen för forskare utanför nätverket och högre ämbeten och/eller positioner inom industrin för kunskapsöverföring och övervakning.

| — | Livslångt lärande och karriärutveckling för att stödja erfarna forskares karriärutveckling. I syfte att komplettera eller förvärva ny kunskap och kompetens eller öka den tvärvetenskapliga rörligheten och/eller rörligheten mellan sektorer skall stöd ges till forskare med särskilda behov av ytterligare/kompletterande kompetens och kunskap, till forskare som återupptar en forskarkarriär efter ett uppehåll, och för (åter)integrering av forskare i en forskningstjänst på längre sikt i Europa, inbegripet i deras ursprungsland efter gränsöverskridande/internationell erfarenhet av rörlighet. Denna åtgärd kommer att genomföras både genom individuella stipendier som tilldelas direkt på gemenskapsnivå och genom medfinansiering av regionala, nationella eller internationella program, om kriterierna för europeiskt mervärde, insyn och öppenhet uppfylls. |
| --- | --- |

—

Livslångt lärande och karriärutveckling för att stödja erfarna forskares karriärutveckling. I syfte att komplettera eller förvärva ny kunskap och kompetens eller öka den tvärvetenskapliga rörligheten och/eller rörligheten mellan sektorer skall stöd ges till forskare med särskilda behov av ytterligare/kompletterande kompetens och kunskap, till forskare som återupptar en forskarkarriär efter ett uppehåll, och för (åter)integrering av forskare i en forskningstjänst på längre sikt i Europa, inbegripet i deras ursprungsland efter gränsöverskridande/internationell erfarenhet av rörlighet. Denna åtgärd kommer att genomföras både genom individuella stipendier som tilldelas direkt på gemenskapsnivå och genom medfinansiering av regionala, nationella eller internationella program, om kriterierna för europeiskt mervärde, insyn och öppenhet uppfylls.

Inledningsvis skall medfinansieringen genomföras i en kontrollerad omfattning som ger möjlighet att skaffa nödvändiga erfarenheter.

| — | Partnerskap och förbindelser mellan industrin och den akademiska världen: Stödet till program för samarbete på längre sikt mellan organisationer från den akademiska världen och industrin, i synnerhet små och medelstora företag, bland annat traditionell tillverkningsindustri, syftar till stimulera rörligheten mellan olika sektorer och att öka spridningen av kunskap med hjälp av gemensamma partnerskap för forskning med stöd av rekrytering av erfarna forskare till partnerskapet, utbyte av personal mellan båda sektorerna och anordnande av evenemang. |
| --- | --- |

—

Partnerskap och förbindelser mellan industrin och den akademiska världen: Stödet till program för samarbete på längre sikt mellan organisationer från den akademiska världen och industrin, i synnerhet små och medelstora företag, bland annat traditionell tillverkningsindustri, syftar till stimulera rörligheten mellan olika sektorer och att öka spridningen av kunskap med hjälp av gemensamma partnerskap för forskning med stöd av rekrytering av erfarna forskare till partnerskapet, utbyte av personal mellan båda sektorerna och anordnande av evenemang.

| — | Den internationella dimensionen – att öka den europeiska forskningens kvalitet genom att locka forskningstalanger från länder utanför Europa och främja ömsesidigt gynnsamt forskningssamarbete med forskare från länder utanför Europa. Detta kommer att ske med hjälp av internationella stipendier för forskare från EU och associerade länder (med en inbyggd fas för obligatoriskt återvändande), internationella stipendier för forskare från tredjeland och partnerskap för stöd till forskarutbyte. Gemensamma initiativ för europeiska organisationer och organisationer i EU:s grannländer och länder med vilka gemenskapen har ett vetenskapligt och tekniskt avtal med kommer också att stödjas. Verksamheten kommer att omfatta åtgärder för att motverka risken för kompetensflykt från utvecklingsländer och tillväxtekonomier samt åtgärder för att upprätta nätverk med europeiska forskare som är verksamma utomlands. Dessa åtgärder kommer att genomföras i linje med de internationella verksamheterna inom programmen ”samarbete” och ”kapacitet”. |
| --- | --- |

—

Den internationella dimensionen – att öka den europeiska forskningens kvalitet genom att locka forskningstalanger från länder utanför Europa och främja ömsesidigt gynnsamt forskningssamarbete med forskare från länder utanför Europa. Detta kommer att ske med hjälp av internationella stipendier för forskare från EU och associerade länder (med en inbyggd fas för obligatoriskt återvändande), internationella stipendier för forskare från tredjeland och partnerskap för stöd till forskarutbyte. Gemensamma initiativ för europeiska organisationer och organisationer i EU:s grannländer och länder med vilka gemenskapen har ett vetenskapligt och tekniskt avtal med kommer också att stödjas. Verksamheten kommer att omfatta åtgärder för att motverka risken för kompetensflykt från utvecklingsländer och tillväxtekonomier samt åtgärder för att upprätta nätverk med europeiska forskare som är verksamma utomlands. Dessa åtgärder kommer att genomföras i linje med de internationella verksamheterna inom programmen ”samarbete” och ”kapacitet”.

| — | Särskilda åtgärder till stöd för upprättandet av en verklig europeisk arbetsmarknad för forskare genom att hindren för rörlighet undanröjs och karriärmöjligheterna för forskare i Europa förbättras. Stimulansåtgärder för offentliga institutioner som främjar sina forskares rörlighet, kvalitet och yrkesprofil kommer också att stödjas. Dessutom kommer priser att instiftas för att höja allmänhetens medvetenhet om Marie Curie-åtgärderna och målen för dessa. |
| --- | --- |

—

Särskilda åtgärder till stöd för upprättandet av en verklig europeisk arbetsmarknad för forskare genom att hindren för rörlighet undanröjs och karriärmöjligheterna för forskare i Europa förbättras. Stimulansåtgärder för offentliga institutioner som främjar sina forskares rörlighet, kvalitet och yrkesprofil kommer också att stödjas. Dessutom kommer priser att instiftas för att höja allmänhetens medvetenhet om Marie Curie-åtgärderna och målen för dessa.

IV.   Kapacitet

Denna del av sjunde ramprogrammet kommer att förbättra forsknings- och innovationskapacitet i hela Europa och se till att den utnyttjas på ett optimalt sätt. Målet kommer att uppnås på följande sätt:

| — | Effektivast tänkbara användning och utveckling av forskningsinfrastruktur. |
| --- | --- |

—

Effektivast tänkbara användning och utveckling av forskningsinfrastruktur.

| — | De små och medelstora företagens innovativa kapacitet och deras möjligheter att dra nytta av forskningen skall stärkas. |
| --- | --- |

—

De små och medelstora företagens innovativa kapacitet och deras möjligheter att dra nytta av forskningen skall stärkas.

| — | Stöd till utveckling av regionala forskningsstyrda kluster. |
| --- | --- |

—

Stöd till utveckling av regionala forskningsstyrda kluster.

| — | Forskningspotentialen i EU:s konvergensregioner och yttersta randområden skall frigöras. |
| --- | --- |

—

Forskningspotentialen i EU:s konvergensregioner och yttersta randområden skall frigöras.

| — | Vetenskap och samhälle skall närmas så att vetenskap och teknik kan integreras i det europeiska samhället på ett harmoniskt sätt. |
| --- | --- |

—

Vetenskap och samhälle skall närmas så att vetenskap och teknik kan integreras i det europeiska samhället på ett harmoniskt sätt.

| — | Stöd till en samstämmig utveckling av forskningspolitiken. |
| --- | --- |

—

Stöd till en samstämmig utveckling av forskningspolitiken.

| — | Övergripande insatser och åtgärder skall vidtas för att stödja det internationella samarbetet. |
| --- | --- |

—

Övergripande insatser och åtgärder skall vidtas för att stödja det internationella samarbetet.

FORSKNINGSINFRASTRUKTUR

Syfte

Att optimera användning och utveckling av Europas bästa forskningsinfrastruktur, och bidra till att på alla vetenskapliga och tekniska områden skapa ny forskningsinfrastruktur av intresse för hela Europa och som Europas forskarsamhälle behöver för att förbli ledande i forskningsutvecklingen och som kan vara till hjälp för industrin att förstärka sin kunskapsbas och sitt tekniska kunnande.

Bakgrund

Forskningsinfrastrukturerna spelar en allt större roll för utveckling och utnyttjande av kunskap och teknik. Betydelsen av sådana infrastrukturer är redan väl erkänd på t.ex. energi-, rymd- och partikelfysikområdena och ökar på andra områden. Forskningens kärna utgörs av till exempel strålkällor, databaser för genomik och samhällsvetenskap, observatorier för miljö- och rymdstudier, system för bildframställning eller renrum för studier och utveckling av nya material eller nanoelektronik. Detta är dyrt och kräver att en bred sakkunskap utvecklas och bör användas och utnyttjas av en stor del av Europas vetenskapsmän och kundföretag.

Utarbetandet av en europeisk strategi för forskningsinfrastruktur, bland annat datorer, kommunikationsbaserade e-infrastrukturer och virtuella infrastrukturer, och verksamheter inom denna sektor på unionsnivå kan utgöra ett värdefullt bidrag till att öka den europeiska forskningspotentialen och användandet av den samt att bidra till utvecklingen av det europeiska området för forskningsverksamhet.

Samtidigt som medlemsstaternas roll fortsatt kommer att vara central för utvecklingen och finansieringen av infrastrukturer kan och bör gemenskapen agera katalysator och hävstång genom att bidra till att bredare och effektivare tillträde till och användning av befintliga infrastrukturer i de olika medlemsstaterna garanteras, genom att på ett samordnat sätt stimulera utvecklingen av dessa infrastrukturer, och deras nätverk, och genom att främja ny forskningsinfrastruktur av europeiskt intresse på medellång och lång sikt. I detta avseende spelar Europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (Esfri) en avgörande roll när det gäller att fastställa behov och en färdplan för europeiska forskningsinfrastrukturer.

Verksamheter

Verksamheter på detta område kommer att genomföras inom hela det vetenskapliga och tekniska området. Genomförandet kommer att ske i nära samarbete med verksamheter inom de tematiska områdena så att all verksamhet på europeisk nivå och inom gemenskapsramen motsvarar de behov som finns av forskningsinfrastruktur inom de olika områdena, inbegripet internationellt samarbete.

Följande verksamheter kommer att genomföras:

| — | Stöd till befintliga infrastrukturer för forskning






  — | Integrerad verksamhet för att på en europeisk skala bättre strukturera utnyttjandet av forskningsinfrastrukturen inom ett givet område samt främja en samordnad användning och utveckling av denna, särskilt genom transnationellt tillträde så att europeiska forskare, även forskare från industrin och små och medelstora företag, garanteras tillgång till högpresterande infrastrukturer för forskning och kan bedriva sin forskning, oberoende av var infrastrukturen finns. |
| --- | --- | --- |

—

Stöd till befintliga infrastrukturer för forskning

—

Integrerad verksamhet för att på en europeisk skala bättre strukturera utnyttjandet av forskningsinfrastrukturen inom ett givet område samt främja en samordnad användning och utveckling av denna, särskilt genom transnationellt tillträde så att europeiska forskare, även forskare från industrin och små och medelstora företag, garanteras tillgång till högpresterande infrastrukturer för forskning och kan bedriva sin forskning, oberoende av var infrastrukturen finns.

| — | Utveckling av e-infrastruktur för forskning genom att främja fortsatt utveckling och global sammanlänkning av högeffektiv grid- och kommunikationsinfrastruktur med hög kapacitet, stärka den europeiska datakapaciteten; där det är lämpligt uppmuntra användningen samt öka den globala betydelsen och höja förtroendenivån genom att utnyttja resultaten från infrastrukturerna för Geant och Grid och på grundval av öppna standarder för driftskompatibilitet. |
| --- | --- |

—

Utveckling av e-infrastruktur för forskning genom att främja fortsatt utveckling och global sammanlänkning av högeffektiv grid- och kommunikationsinfrastruktur med hög kapacitet, stärka den europeiska datakapaciteten; där det är lämpligt uppmuntra användningen samt öka den globala betydelsen och höja förtroendenivån genom att utnyttja resultaten från infrastrukturerna för Geant och Grid och på grundval av öppna standarder för driftskompatibilitet.

| — | Stöd till ny infrastruktur för forskning






  — | Inrättande av ny infrastruktur och omfattande modernisering av befintlig infrastruktur med huvudsaklig inriktning på de förberedande faserna för att främja framväxten av nya forskningsresurser, i enlighet med principen om ”variabel geometri” som huvudsakligen bygger på det arbete som utförts av Esfri (15). |
| --- | --- | --- |

—

Stöd till ny infrastruktur för forskning

—

Inrättande av ny infrastruktur och omfattande modernisering av befintlig infrastruktur med huvudsaklig inriktning på de förberedande faserna för att främja framväxten av nya forskningsresurser, i enlighet med principen om ”variabel geometri” som huvudsakligen bygger på det arbete som utförts av Esfri (15).

| — | Förberedande studier genom en ”bottom-up”-strategi för ansökningsomgångar i syfte att främja skapandet av ny forskningsinfrastruktur med finansiering av forskningspriser och genomförandestudier för ny infrastruktur. |
| --- | --- |

—

Förberedande studier genom en ”bottom-up”-strategi för ansökningsomgångar i syfte att främja skapandet av ny forskningsinfrastruktur med finansiering av forskningspriser och genomförandestudier för ny infrastruktur.

De infrastrukturprojekt som föreslås för finansiering i detta avseende kommer att väljas ut enligt i synnerhet följande kriterier:

| — | De befintliga mekanismerna klarar inte att uppnå målet. |
| --- | --- |

—

De befintliga mekanismerna klarar inte att uppnå målet.

| — | Mervärdet av gemenskapens ekonomiska stöd. |
| --- | --- |

—

Mervärdet av gemenskapens ekonomiska stöd.

| — | Förmågan natt erbjuda en tjänst för att tillmötesgå behov hos användare från (det akademiska och industriella) vetenskapssamfundet i hela Europa, med bland annat ett mervärde för det europeiska området för forskningsverksamhet. |
| --- | --- |

—

Förmågan natt erbjuda en tjänst för att tillmötesgå behov hos användare från (det akademiska och industriella) vetenskapssamfundet i hela Europa, med bland annat ett mervärde för det europeiska området för forskningsverksamhet.

| — | Vetenskaplig excellens. |
| --- | --- |

—

Vetenskaplig excellens.

| — | Internationell relevans. |
| --- | --- |

—

Internationell relevans.

| — | Bidraget till kapacitet för teknisk utveckling. |
| --- | --- |

—

Bidraget till kapacitet för teknisk utveckling.

| — | Bidraget till utveckling av ”forskningsstyrda spetsforskningskluster”. |
| --- | --- |

—

Bidraget till utveckling av ”forskningsstyrda spetsforskningskluster”.

| — | Den tekniska och organisatoriska genomförbarheten. |
| --- | --- |

—

Den tekniska och organisatoriska genomförbarheten.

| — | Möjligheterna till europeiskt partnerskap samt kraftfulla finansiella och andra åtaganden från medlemsstaterna och andra större aktörer, samt den eventuella användningen av EIB-lån och strukturfonderna. |
| --- | --- |

—

Möjligheterna till europeiskt partnerskap samt kraftfulla finansiella och andra åtaganden från medlemsstaterna och andra större aktörer, samt den eventuella användningen av EIB-lån och strukturfonderna.

| — | Beräkningen av uppbyggnads- och driftskostnader. |
| --- | --- |

—

Beräkningen av uppbyggnads- och driftskostnader.

När det gäller uppbyggnad av ny infrastruktur bör i lämpliga fall potentialen till vetenskaplig excellens i konvergensregionerna och de yttersta randområdena beaktas. Det skall säkerställas att gemenskapens finansiella instrument, särskilt sjunde ramprogrammet och strukturfonder samordnas på ett effektivt sätt.

FORSKNING TILL FÖRMÅN FÖR SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG

Syften

Att stärka europeiska små och medelstora företags innovationsförmåga och deras bidrag till utveckling av nya teknikbaserade produkter och marknader genom att hjälpa dem att lägga ut forskning på entreprenad, öka deras forskningsansträngningar, utvidga deras nätverk, bättre utnyttja forskningsresultat och förvärva tekniskt kunnande för att överbrygga klyftan mellan forskning och innovation.

Bakgrund

De små och medelstora företagen är kärnan i europeiskt näringsliv. De bör vara en nyckelkomponent i innovationssystemet och i omvandlingen av kunskap till nya produkter, processer och tjänster. Europas små och medelstora företag står inför ökad konkurrens både på den inre marknaden och världsmarknaden och måste öka sitt kunnande och sin forskningsintensitet, bättre dra nytta av forskning, utöka sin verksamhet på större marknader och internationalisera sina kunskapsnätverk. De flesta åtgärder i medlemsstaterna som avser små och medelstora företag varken främjar eller stödjer gränsöverskridande forskningssamarbete eller tekniköverföring. Det krävs åtgärder på EU-nivå för att komplettera och förbättra effekterna av åtgärder på nationell och regional nivå. Utöver åtgärderna nedan kommer i hela sjunde ramprogrammet små och medelstora företags deltagande att uppmuntras och underlättas och hänsyn kommer att tas till företagens behov.

Verksamheter

Särskilda åtgärder för till stöd till små och medelstora företag tas fram för små och medelstora företag eller sammanslutningar av sådana företag som behöver lägga ut forskning på entreprenad, främst låg- och medelteknologiska små och medelstora företag med liten eller obefintlig forskningskapacitet. Även forskningsintensiva små och medelstora företag får delta som leverantörer av forskningstjänster eller lägga ut forskning på entreprenad för att komplettera sin huvudsakliga forskningskapacitet. Åtgärder kommer att vidtas på hela det vetenskapliga och tekniska området med användning av en ”bottom-up”-strategi. Åtgärderna kommer att omfatta stöd för demonstration och annan verksamhet som syftar till att underlätta utnyttjandet av forskningsresultat, varvid komplementariteten med programmet för konkurrenskraft och innovation skall säkerställas. Ekonomiska medel kommer att tilldelas genom följande två ordningar:

| — | Forskning för små och medelstora företag: För att stödja små grupper av innovativa små och medelstora företag att lösa vanliga eller kompletterande tekniska problem. |
| --- | --- |

—

Forskning för små och medelstora företag: För att stödja små grupper av innovativa små och medelstora företag att lösa vanliga eller kompletterande tekniska problem.

| — | Forskning för sammanslutningar av små och medelstora företag: Att stödja sammanslutningar av små och medelstora företag och grupperingar av sådana företag för att utveckla tekniska lösningar på problem som är vanligt förekommande hos många små och medelstora företag i särskilda industrisektorer eller segment av värdekedjan. |
| --- | --- |

—

Forskning för sammanslutningar av små och medelstora företag: Att stödja sammanslutningar av små och medelstora företag och grupperingar av sådana företag för att utveckla tekniska lösningar på problem som är vanligt förekommande hos många små och medelstora företag i särskilda industrisektorer eller segment av värdekedjan.

Inriktningen kommer tydligt att ligga vid stöd till forskningsprojekt. Stöd kommer dessutom att beviljas till nationella system för finansiellt stöd till små och medelstora företag eller sammanslutningar av små och medelstora företag som utformar förslag till åtgärder enligt Forskning till förmån för små och medelstora företag. Vid genomförandet av gemenskapens ramprogram för forskning och teknisk utveckling kommer man att säkerställa komplementaritet och synergi med åtgärderna inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation.

Genom programmet för konkurrenskraft och innovation kommer de små och medelstora företagens deltagande i ramprogrammet att främjas och underlättas tack vare programmets övergripande tjänster till stöd för näringsliv och innovation. Komplementaritet och synergi med andra gemenskapsprogram kommer att säkerställas.

KUNSKAPSREGIONER

Syften

Att stärka de europeiska regionernas forskningspotential, särskilt genom att uppmuntra och stödja utvecklingen i hela Europa av forskningsstyrda kluster med deltagande av universitet, forskningscentrum, företag och regionala myndigheter.

Bakgrund

Regionernas betydelse som viktiga aktörer för forskning och utveckling i EU erkänns allt mer. Forskningspolitik och forskningsverksamhet på regional nivå är ofta beroende av kluster med deltagande av både offentliga och privata aktörer. Pilotåtgärden Kunskapsregioner visade hur dynamisk denna utveckling har blivit och behovet av att stödja och stimulera utvecklingen av sådana strukturer.

Åtgärderna på detta område kommer att göra det möjligt för Europas regioner att förbättra sin förmåga att investera i FoTU och genomföra forskningsverksamhet, samtidigt som de i största möjliga utsträckning utnyttjar möjligheterna för sina operatörer att framgångsrikt delta i europeiska forskningsprojekt och underlättar upprättandet av kluster, vilket kommer att främja den regionala utvecklingen i Europa. Åtgärderna kommer att underlätta skapandet av regionala kluster som bidrar till att utveckla det europeiska området för forskningsverksamhet.

Verksamheter

Det nya initiativet Kunskapsregioner kommer att involvera och föra samman regionala aktörer som är verksamma inom forskning: t.ex. universitet, forskningscentrum, industri, offentliga myndigheter (regionala myndigheter eller regionala utvecklingsorgan). Projekten kommer att omfatta gemensamma analyser av de regionala klustrens forskning (i samordning med annan bredare verksamhet som rör de regionala innovationsklustren) och utarbetande av en rad instrument för särskild forskning, inbegripet genom mentorsverksamhet för regioner som inte har satsat så mycket på forskning, utförd av regioner som utvecklats mer på detta område och stöd till framväxande kunskapsregioner.

Detta kommer att innefatta åtgärder som syftar till att förbättra forskningsnätverken och tillträdet till finansiering av forskning samt en bättre integration och kontakt mellan aktörer och institutioner inom forskningen i de regionala ekonomierna. Denna verksamhet kommer att genomföras i nära förbindelse med gemenskapens regionalpolitik (strukturfonderna) och sjunde ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation samt utbildningsprogrammen.

I samband med den särskilda verksamheten Kunskapsregioner kommer man att eftersträva synergieffekter med gemenskapens regionalpolitik och med relevanta nationella och regionala program, särskilt för konvergensregioner och de yttersta randområdena.

FORSKNINGSPOTENTIAL

Syfte

Att stimulera förverkligandet av den utvidgade unionens hela forskningspotential genom att frigöra och utveckla befintlig eller ny excellens i EU:s konvergensregioner och yttersta randområden (16), samt bidra till att stärka forskarnas förmåga att framgångsrikt delta i forskningsverksamhet på gemenskapsnivå.

Bakgrund

Europa utnyttjar inte till fullo sin forskningspotential, i synnerhet inte i mindre gynnade områden långt bort från den europeiska kärnan för forskning och industriell utveckling. För att hjälpa forskare och institutioner, både inom den offentliga och den privata sektorn, i dessa regioner att bidra till den samlade europeiska forskningsinsatsen och samtidigt dra nytta av den kunskap och de erfarenheter som finns i andra europeiska regioner, syftar denna åtgärd till att skapa villkor som gör det möjligt för dessa forskare och institutioner att utnyttja hela sin potential och kommer att bidra till att fullt ut förverkliga ett europeiskt område för forskningsverksamhet i den utvidgade unionen. Åtgärden kommer att bygga vidare på avslutade och befintliga åtgärder, såsom de europeiska spetsforskningsenheterna inom det femte ramprogrammet i de dåvarande anslutnings- och kandidatländerna och Marie Curie-gäststipendiet för kunskapsöverföring.

Verksamheter

Åtgärden på detta område kommer att innebära stöd till följande:

| — | Gränsöverskridande utbyte av forskare mellan utvalda organisationer i konvergensregionerna och en eller flera partnerorganisationer; stöd till utvalda centrum för befintlig eller ny excellens för rekrytering av erfarna forskare från andra länder. |
| --- | --- |

—

Gränsöverskridande utbyte av forskare mellan utvalda organisationer i konvergensregionerna och en eller flera partnerorganisationer; stöd till utvalda centrum för befintlig eller ny excellens för rekrytering av erfarna forskare från andra länder.

| — | Förvärvande och utveckling av forskningsutrustning och utveckling av en omgivning som gör det möjligt att fullt ut utnyttja den intellektuella potential som finns på de utvalda centrumen för befintlig eller ny excellens i konvergensregionerna. |
| --- | --- |

—

Förvärvande och utveckling av forskningsutrustning och utveckling av en omgivning som gör det möjligt att fullt ut utnyttja den intellektuella potential som finns på de utvalda centrumen för befintlig eller ny excellens i konvergensregionerna.

| — | Anordnande av workshopar och konferenser för att underlätta kunskapsöverföring; informationskampanjer och initiativ med syfte att sprida och överföra forskningsresultat i och till andra länder och på internationella marknader. |
| --- | --- |

—

Anordnande av workshopar och konferenser för att underlätta kunskapsöverföring; informationskampanjer och initiativ med syfte att sprida och överföra forskningsresultat i och till andra länder och på internationella marknader.

| — | Utvärderingsmekanismer som gör det möjligt för alla forskningscentrum i konvergensregioner att få internationell oberoende expertutvärdering av nivån på deras allmänna forskningskvalitet och infrastrukturer. |
| --- | --- |

—

Utvärderingsmekanismer som gör det möjligt för alla forskningscentrum i konvergensregioner att få internationell oberoende expertutvärdering av nivån på deras allmänna forskningskvalitet och infrastrukturer.

Man kommer att sträva efter starka synergieffekter med gemenskapens regionalpolitik. Genom åtgärderna under denna rubrik kommer behov och möjligheter att fastställas för stärkande av forskningskapacitet för nya och befintliga spetsforskningscentrum i konvergensregioner som kan tillgodoses av struktur- och sammanhållningsfonderna.

Man kommer också att sträva efter synergieffekter med ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation för att i samarbete med industrin främja den kommersiella användningen av FoTU på regional nivå.

VETENSKAP I SAMHÄLLET

Syfte

I syfte att bygga ett öppet, effektivt och demokratiskt europeiskt kunskapsbaserat samhälle är målet att stimulera en harmonisk integration av de vetenskapliga och tekniska ansträngningarna samt tillhörande forskningspolitik i det europeiska sociala nätet, genom att på alleuropeisk nivå uppmuntra reflexion och debatt om vetenskap och teknik och om hur de förhåller sig till samhälls- och kulturlivets hela spektrum.

Bakgrund

Vetenskap och teknik får allt större betydelse för vårt dagliga liv. Trots att de är produkter av social verksamhet och har formats av sociala och kulturella faktorer befinner sig vetenskap och teknik långt ifrån en stor del av allmänhetens och beslutsfattarnas vardag och förblir föremål för missförstånd. Omtvistade frågor som rör ny teknik bör behandlas av samhället på grundval av en upplyst debatt som leder till sunda val och beslut.

Verksamheter

Det omfattande och integrerade initiativet på detta område kommer att innefatta stöd till följande:

| — | Förstärkning och förbättring av det europeiska vetenskapssystemet och behandling av följande frågor: förbättrat utnyttjande av vetenskapliga utlåtanden och vetenskaplig expertis för utformning av politik (inklusive riskhantering) samt förbättrad övervakning av effekterna av dessa; framtiden för vetenskapliga publikationer; åtgärder för att de delar av allmänheten som så önskar skall få ökad möjlighet att ta del av vetenskapliga publikationer; skydd av vetenskapliga områden som riskerar att utnyttjas i felaktigt syfte samt frågor om bedrägeri, förtroende och självreglering. |
| --- | --- |

—

Förstärkning och förbättring av det europeiska vetenskapssystemet och behandling av följande frågor: förbättrat utnyttjande av vetenskapliga utlåtanden och vetenskaplig expertis för utformning av politik (inklusive riskhantering) samt förbättrad övervakning av effekterna av dessa; framtiden för vetenskapliga publikationer; åtgärder för att de delar av allmänheten som så önskar skall få ökad möjlighet att ta del av vetenskapliga publikationer; skydd av vetenskapliga områden som riskerar att utnyttjas i felaktigt syfte samt frågor om bedrägeri, förtroende och självreglering.

| — | Ett bredare engagemang från forskare och hela allmänheten, även det organiserade civila samhället, i vetenskapliga frågor för att förekomma och klargöra politiska och samhälleliga frågor, inbegripet etiska frågor. |
| --- | --- |

—

Ett bredare engagemang från forskare och hela allmänheten, även det organiserade civila samhället, i vetenskapliga frågor för att förekomma och klargöra politiska och samhälleliga frågor, inbegripet etiska frågor.

| — | Reflexion och debatt om vetenskap och teknik och deras plats i samhället, med utgångspunkt i ämnen som vetenskapens och teknikens historia, sociologi och filosofi. |
| --- | --- |

—

Reflexion och debatt om vetenskap och teknik och deras plats i samhället, med utgångspunkt i ämnen som vetenskapens och teknikens historia, sociologi och filosofi.

| — | Genusforskning, inbegripet integrering av jämställdhetsperspektivet i alla forskningsområden och främjande av kvinnors roll i forskningen och i vetenskapliga beslutsorgan. |
| --- | --- |

—

Genusforskning, inbegripet integrering av jämställdhetsperspektivet i alla forskningsområden och främjande av kvinnors roll i forskningen och i vetenskapliga beslutsorgan.

| — | Skapande av en omgivning präglad av öppenhet som stimulerar ungdomars nyfikenhet på vetenskapen genom att förstärka den vetenskapliga undervisningen på alla nivåer, bl.a. skolor, samt främjande av intresse för och fullt deltagande i vetenskaplig verksamhet bland unga, oavsett deras bakgrund. |
| --- | --- |

—

Skapande av en omgivning präglad av öppenhet som stimulerar ungdomars nyfikenhet på vetenskapen genom att förstärka den vetenskapliga undervisningen på alla nivåer, bl.a. skolor, samt främjande av intresse för och fullt deltagande i vetenskaplig verksamhet bland unga, oavsett deras bakgrund.

| — | Förstärkt betydelse av den forskning som bedrivs vid universitet och andra högskolor samt dessa universitets och högskolors engagemang i globaliseringens utmaningar. |
| --- | --- |

—

Förstärkt betydelse av den forskning som bedrivs vid universitet och andra högskolor samt dessa universitets och högskolors engagemang i globaliseringens utmaningar.

| — | Förbättrad interkommunikation och ömsesidig förståelse mellan den vetenskapliga världen och den bredare publiken av beslutsfattare, medier och allmänheten, genom att hjälpa vetenskapsmän att på ett bättre sätt informera om och presentera sitt arbete och genom att stödja vetenskaplig information, vetenskapliga publikationer och vetenskapliga medier. |
| --- | --- |

—

Förbättrad interkommunikation och ömsesidig förståelse mellan den vetenskapliga världen och den bredare publiken av beslutsfattare, medier och allmänheten, genom att hjälpa vetenskapsmän att på ett bättre sätt informera om och presentera sitt arbete och genom att stödja vetenskaplig information, vetenskapliga publikationer och vetenskapliga medier.

Verksamheterna kommer att ta sig uttryck i bl.a. forskningsprojekt, studier, nätverk och utbyten, offentliga evenemang och initiativ, priser, undersökningar och uppgiftsinsamling. I många fall kommer detta att innebära internationella partnerskap med organisationer från tredjeländer.

STÖD TILL EN ENHETLIG UTVECKLING AV FORSKNINGSPOLITIKEN

Syfte

Att förbättra effektiviteten och samstämmigheten mellan medlemsstaternas och gemenskapens forskningspolitik och deras samordning med annan politik, öka den offentliga forskningens genomslagskraft och dess kopplingar till industrin, och stärka det offentliga stödet och dess hävstångseffekt på privata aktörers investeringar.

Bakgrund

Att öka investeringarna i forskning och utveckling upp till treprocentsmålet och att förbättra deras effektivitet är en av de viktigaste prioriteringarna i Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. Att utveckla effektiva strategier för att påverka offentliga och privata investeringar i forskning är således av stor vikt för de offentliga myndigheterna med tanke på behovet att påskynda övergången till en konkurrenskraftig kunskapsbaserad ekonomi. Detta kräver en anpassningsförmåga vad gäller forskningspolitiken, användning av ett större antal instrument, samordning av ansträngningarna över gränserna och användning av andra strategier för att skapa bättre ramvillkor för forskningen.

Verksamheter

Verksamheterna under denna rubrik kommer att komplettera den samordning som sker inom ramen för samarbetsprogrammet och kommer att inriktas på att förbättra samstämmigheten och genomslagskraften av den politik som förs och de initiativ som tas regionalt, nationellt och på gemenskapsnivå (t.ex. finansieringsprogram, lagstiftning, rekommendationer och riktlinjer). Verksamheterna kommer att vara följande:

| — | Övervakning och analys av forskningsrelaterad offentlig politik och strategier för industrin, inbegripet konsekvenserna av dessa, samt utveckling av indikatorer som skall tillhandahålla information och bevis till stöd för utformning, genomförande, utvärdering och gränsöverskridande samordning av strategier. |
| --- | --- |

—

Övervakning och analys av forskningsrelaterad offentlig politik och strategier för industrin, inbegripet konsekvenserna av dessa, samt utveckling av indikatorer som skall tillhandahålla information och bevis till stöd för utformning, genomförande, utvärdering och gränsöverskridande samordning av strategier.

| — | Att på frivillig grund stärka samordningen av forskningspolitiken via verksamheter för att stödja genomförandet av den öppna samordningsmetoden och ”bottom-up” –gränsöverskridande samarbetsinitiativ på nationell eller regional nivå i frågor av allmänt intresse. |
| --- | --- |

—

Att på frivillig grund stärka samordningen av forskningspolitiken via verksamheter för att stödja genomförandet av den öppna samordningsmetoden och ”bottom-up” –gränsöverskridande samarbetsinitiativ på nationell eller regional nivå i frågor av allmänt intresse.

INTERNATIONELLT SAMARBETE

Europeiska gemenskapen behöver en kraftfull och konsekvent internationell politik för vetenskap och teknik för att kunna bli konkurrenskraftig och spela en ledande internationell roll. Alla internationella insatser som utförs i de olika programmen inom sjunde ramprogrammet kommer att genomföras inom ramen för en övergripande strategi för internationellt samarbete.

Den internationella politiken har följande tre av varandra beroende mål:

| — | Att stödja Europas konkurrenskraft genom strategiska partnerskap med tredjeländer på utvalda vetenskapsområden och genom att knyta de bästa vetenskapsmännen från tredjeland till arbete i och med Europa. |
| --- | --- |

—

Att stödja Europas konkurrenskraft genom strategiska partnerskap med tredjeländer på utvalda vetenskapsområden och genom att knyta de bästa vetenskapsmännen från tredjeland till arbete i och med Europa.

| — | Att underlätta kontakterna med partner i tredjeländer i syfte att ge ökad tillgång till forskning som utförs på annat håll i världen. |
| --- | --- |

—

Att underlätta kontakterna med partner i tredjeländer i syfte att ge ökad tillgång till forskning som utförs på annat håll i världen.

| — | Att åtgärda särskilda problem som tredjeländer står inför eller som är av global natur, på grundval av gemensamt intresse och till ömsesidig nytta. |
| --- | --- |

—

Att åtgärda särskilda problem som tredjeländer står inför eller som är av global natur, på grundval av gemensamt intresse och till ömsesidig nytta.

Samarbetet med tredjeland inom ramen för sjunde ramprogrammet kommer främst att avse följande grupper av länder:

| — | Kandidatländer. |
| --- | --- |

—

Kandidatländer.

| — | EU:s grannländer, partnerländer i Medelhavsregionen, länder på västra Balkan (17) och länderna i Östeuropa och Centralasien (18). |
| --- | --- |

—

EU:s grannländer, partnerländer i Medelhavsregionen, länder på västra Balkan (17) och länderna i Östeuropa och Centralasien (18).

| — | Utvecklingsländer, med inriktning på varje lands eller berörd regions särskilda behov. (19) |
| --- | --- |

—

Utvecklingsländer, med inriktning på varje lands eller berörd regions särskilda behov. (19)

| — | Tillväxtekonomier. |
| --- | --- |

—

Tillväxtekonomier.

De tematiska internationella samarbetsåtgärderna kommer att genomföras inom ramen för programmet Samarbete. Internationella åtgärder på området för mänskliga resurser genomförs inom ramen för programmet Människor.

Inom ramen för programmet Kapacitet kommer man att genomföra övergripande stödåtgärder och stödåtgärder som inte inriktar sig på sådana specifika ämnen eller tvärvetenskapliga områden som omfattas av programmet Samarbete, och dessa kan i ett fåtal fall kompletteras med särskilda samarbetsåtgärder av ömsesidigt intresse. Ansträngningar kommer att göras för att förbättra de nationella verksamheternas samstämmighet genom stöd till samordning av nationella program för internationellt vetenskapligt samarbete. Med tanke på den erfarenhet som INTAS samlat och med utgångspunkt i dess arbete inom ramen för samarbetet med de östeuropeiska och centralasiatiska länderna, kommer kontinuitetsskapande verksamhet att bedrivas inom detta program och programmen Samarbete och Människor.

Övergripande samordning av de internationella samarbetsåtgärder som vidtas inom ramen för sjunde ramprogrammets olika delprogram samt med övriga gemenskapsinstrument kommer att garanteras.

GEMENSAMMA FORSKNINGSCENTRETS (GFC) ICKE-NUKLEÄRA ÅTGÄRDER

Syfte

Att ge kundinriktat vetenskapligt och tekniskt stöd till gemenskapens politiska process, garantera stöd till genomförande och övervakning av befintlig politik och reagera på nya politiska krav.

Bakgrund

GFC:s oberoende av särintressen, såväl privata som nationella i kombination med dess tekniska expertis gör det möjligt att underlätta kommunikation och uppnå konsensus mellan olika aktörer (industriella sammanslagningar, aktionsgrupper för miljöfrågor, medlemsstaternas behöriga myndigheter, andra forskningscentrum osv.) och politiker, särskilt på gemenskapsnivå. Med hjälp av vetenskapligt och tekniskt stöd bidrar GFC till att göra gemenskapens politiska process mer effektiv, öppen och grundad på sund vetenskap. Den forskning som utförs vid GFC bör när så är lämpligt samordnas med den forskning som bedrivs enligt de tematiska prioriteringarna i det särskilda programmet Samarbete, så att överlappning och dubbelarbete kan undvikas.

Nyttan av och trovärdigheten i GFC:s stöd till gemenskapspolitiken är nära kopplat till den vetenskapliga expertisens kvalitet och integrering i det internationella vetenskapssamfundet. GFC kommer därför att fortsätta att investera i forskning och nätverkssamarbete med andra spetsforskningsenheter på relevanta områden. GFC kommer att delta i indirekta åtgärder på alla områden med särskild inriktning på gemensamma vetenskapliga referenssystem, nätverk, utbildning och rörlighet, forskningsinfrastruktur och deltagande i teknikplattformar och samordningsinstrument, om det har lämplig expertis för att åstadkomma mervärde.

GFC kommer aktivt att främja integrationen av de nya medlemsstaterna och kandidatländerna i sin verksamhet så att de når upp till samma nivå som för de femton gamla medlemsstaterna.

Verksamheter

GFC kommer att prioritera områden som är av strategisk betydelse för unionen och där GFC kan tillföra ett högt mervärde. Gemenskapspolitiken kommer även i fortsättningen att ges vetenskapligt och tekniskt stöd på kärnområden som hållbar utveckling, klimatförändring, livsmedel, energi, transport, kemikalier, alternativ till djurförsök, forskningspolitik, informationsteknik, referensmetoder och -material, bioteknik, risker, faror och socioekonomisk inverkan. Tillväxten kommer att ske på områden med stor betydelse för gemenskapen.

| — | Välstånd i ett kunskapsintensivt samhälle






  — | Att genomföra och utveckla avancerade ekonometriska modeller och analystekniker i samband med fastställande och övervakning av politik t.ex. uppföljningen av Lissabonstategin, inre marknaden och gemenskapens forsknings- och utbildningspolitik. |
| --- | --- | --- |

—

Välstånd i ett kunskapsintensivt samhälle

—

Att genomföra och utveckla avancerade ekonometriska modeller och analystekniker i samband med fastställande och övervakning av politik t.ex. uppföljningen av Lissabonstategin, inre marknaden och gemenskapens forsknings- och utbildningspolitik.

| — | Att utveckla modeller för att på ett ansvarigt sätt finna en ny balans mellan hållbarhetsmålen och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

—

Att utveckla modeller för att på ett ansvarigt sätt finna en ny balans mellan hållbarhetsmålen och konkurrenskraft.

| — | Att ge vetenskapligt/tekniskt stöd för utarbetandet av förfaranden för riskbedömning och riskhantering som verktyg för europeiskt beslutsfattande. |
| --- | --- |

—

Att ge vetenskapligt/tekniskt stöd för utarbetandet av förfaranden för riskbedömning och riskhantering som verktyg för europeiskt beslutsfattande.

| — | Solidaritet och en ansvarsfull hantering av resurser






  — | Att bli ett erkänt referenscentrum för vetenskap och teknik när det gäller ett hållbart jordbruk med inriktning på livsmedelskvalitet, spårbarhet och säkerhet (inbegripet genmodifierat livsmedel och foder), rumslig planering och tvärvillkor samt för att stödja genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- | --- |

—

Solidaritet och en ansvarsfull hantering av resurser

—

Att bli ett erkänt referenscentrum för vetenskap och teknik när det gäller ett hållbart jordbruk med inriktning på livsmedelskvalitet, spårbarhet och säkerhet (inbegripet genmodifierat livsmedel och foder), rumslig planering och tvärvillkor samt för att stödja genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken.

| — | Att ge vetenskapligt och tekniskt stöd till den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

—

Att ge vetenskapligt och tekniskt stöd till den gemensamma fiskeripolitiken.

| — | Att öka tillhandahållandet av harmoniserade europeiska georefererade uppgifter och rumsliga informationssystem (stöd till Inspire) och att fortsätta att utveckla nya förhållningssätt till global övervakning av miljö och resurser (stöd till GMES). |
| --- | --- |

—

Att öka tillhandahållandet av harmoniserade europeiska georefererade uppgifter och rumsliga informationssystem (stöd till Inspire) och att fortsätta att utveckla nya förhållningssätt till global övervakning av miljö och resurser (stöd till GMES).

| — | Att tillhandahålla expertis och spela en central roll i GMES-forskningen och i utvecklingen av nya tillämpningar på detta område. |
| --- | --- |

—

Att tillhandahålla expertis och spela en central roll i GMES-forskningen och i utvecklingen av nya tillämpningar på detta område.

| — | Att stödja genomförandet av EU:s handlingsplan om miljö och hälsa, samt ge stöd till pågående verksamheter för att upprätta ett integrerat system i gemenskapen för miljö- och hälsoinformation. |
| --- | --- |

—

Att stödja genomförandet av EU:s handlingsplan om miljö och hälsa, samt ge stöd till pågående verksamheter för att upprätta ett integrerat system i gemenskapen för miljö- och hälsoinformation.

| — | Att främja och stärka utveckling och validering av alternativa strategier, särskilt metoder där djur inte används, på alla relevanta forskningsområden (säkerhetsbedömning, testning av vaccin, hälsoforskning och biomedicinsk forskning). |
| --- | --- |

—

Att främja och stärka utveckling och validering av alternativa strategier, särskilt metoder där djur inte används, på alla relevanta forskningsområden (säkerhetsbedömning, testning av vaccin, hälsoforskning och biomedicinsk forskning).

| — | Frihet, säkerhet och rättvisa






  — | Att utveckla verksamheter som bidrar till att upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa särskilt när det gäller skydd mot terrorism, organiserad brottslighet och bedrägerier, gränssäkerhet samt förhindrande av betydande risker i samarbete med relevanta organ. |
| --- | --- | --- |

—

Frihet, säkerhet och rättvisa

—

Att utveckla verksamheter som bidrar till att upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa särskilt när det gäller skydd mot terrorism, organiserad brottslighet och bedrägerier, gränssäkerhet samt förhindrande av betydande risker i samarbete med relevanta organ.

| — | Att stödja gemenskapens reaktioner på naturkatastrofer och tekniska katastrofer. |
| --- | --- |

—

Att stödja gemenskapens reaktioner på naturkatastrofer och tekniska katastrofer.

| — | Europa som partner i världen






  — | Att stärka stödet till gemenskapens externa politik på särskilda områden som den yttre dimensionen av inre säkerhet, utvecklingssamarbete och humanitärt stöd. |
| --- | --- | --- |

—

Europa som partner i världen

—

Att stärka stödet till gemenskapens externa politik på särskilda områden som den yttre dimensionen av inre säkerhet, utvecklingssamarbete och humanitärt stöd.

---

(1)  I hela sjunde ramprogrammet skall mikroföretag anses ingå i beteckningen ”små och medelstora företag”.

(2)  Särskilt med verksamheter som genomförs av den mellanstatliga strukturen Eureka (Europeiska programmet för forskningssamordning). Dessutom kan de erfarenheter som gjorts vid kluster inom Eureka vara relevanta för gemensamma teknikinitiativ på liknande områden.

(3)  Här ingår även finansiellt stöd för administration och samordningsverksamhet inom COST.

(4)  Begreppet ”bioekonomi” innefattar all industri och alla ekonomiska sektorer där biologiska resurser produceras, förvaltas eller på annat sätt utnyttjas och därmed relaterade tjänster, leverantörer eller konsumtionsindustri som t.ex. jordbruk, livsmedel, fiske, skogsbruk osv.

(5)  Biovetenskap och bioteknik – En strategi för Europa – KOM(2002) 27.

(6)  Kompletterande forskning om hållbar förvaltning och bevarande av naturresurserna ingår i temat ”Miljö (även klimatförändringar)”.

(7)  KOM(2000) 769.

(8)  KOM(2005) 265.

(9)  KOM(2006) 105.

(10)  Kompletterande forskning om produktion och användning av biologiska resurser ingår i temat ”Livsmedel, jordbruk och bioteknik”.

(11)  Forskningsagendorna för relevanta europeiska teknikplattformar beaktas i de olika verksamheterna.

(12)  KOM(2001) 0370.

(13)  Den europeiska flygteknikindustrin investerar 14 % av omsättningen i forskning, den europeiska bilindustrin nästan 5 %. Konkurrensfördelen hos EU:s varvsindustri bygger helt och hållet på FoTU.

(14)  ACARE: Advisory Council for Aeronautics Research in Europe. ACARE inledde verksamheten 2001 och är det första praktiska exemplet på en teknikplattform; ERRAC: European Rail Research Advisory Council; ERTRAC: European Road Transport Research Advisory Council; teknikplattformen WATERBORNE.

(15)  Esfri startade i april 2002. Inom Esfri verkar företrädare från EU:s 25 medlemsstater och som har utsetts av de ministrar som ansvarar för forskning, och en företrädare för kommissionen. De länder som är associerade med ramprogrammet för forskning inbjöds att delta 2004.

(16)  Konvergensregioner är de regioner som anges i artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden och om upphävande av förordning (EG) nr 1260/1999 (EUT L 210, 31.7.2006, s. 25 till 78). Detta inbegriper regioner som omfattas av konvergensmålet, regioner som kan få stöd ur Sammanhållningsfonden och randområden.

(17)  Utom associerade kandidatländer.

(18)  Tidigare kallade de nya oberoende staterna: Armenien, Azerbajdzjan, Vitryssland, Georgien, Kazakstan, Kirgizistan, Moldavien, Ryssland, Tadzjikistan, Turkmenistan, Ukraina och Uzbekistan.

(19)  Det noteras att det finns både utvecklingsländer och tillväxtekonomier i Latinamerika.

---

BILAGA II

PRELIMINÄR FÖRDELNING MELLAN PROGRAMMEN

Den preliminära fördelningen mellan programmen är följande (i miljoner EUR):

| Samarbete (1), (2) | 32 365 |
| --- | --- |
| Hälsa | 6 050 |
| Livsmedel, jordbruk och bioteknik | 1 935 |
| Informations- och kommunikationsteknik | 9 110 |
| Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktion | 3 500 |
| Energi | 2 300 |
| Miljö (inbegripet klimatförändringar) | 1 900 |
| Transport (inbegripet flygteknik) | 4 180 |
| Samhällsvetenskap och humaniora | 610 |
| Rymdforskning | 1 430 |
| Säkerhetsforskning | 1 350 |
| Idéer | 7 460 |
| Människor | 4 728 |
| Kapacitet | 4 217 |
| Forskningsinfrastruktur | 1 850 |
| Forskning till förmån för små och medelstora företag | 1 336 |
| Kunskapsregioner | 126 |
| Forskningspotential | 370 |
| Vetenskap i samhället | 280 |
| Enhetlig utveckling av forskningspolitiken | 70 |
| Internationellt samarbete | 185 |
| Gemensamma forskningscentrets icke-nukleära åtgärder | 1 751 |
| Totalt | 50 521 |

Samarbete (1), (2)

32 365

Hälsa

6 050

Livsmedel, jordbruk och bioteknik

1 935

Informations- och kommunikationsteknik

9 110

Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktion

3 500

Energi

2 300

Miljö (inbegripet klimatförändringar)

1 900

Transport (inbegripet flygteknik)

4 180

Samhällsvetenskap och humaniora

610

Rymdforskning

1 430

Säkerhetsforskning

1 350

Idéer

7 460

Människor

4 728

Kapacitet

4 217

Forskningsinfrastruktur

1 850

Forskning till förmån för små och medelstora företag

1 336

Kunskapsregioner

126

Forskningspotential

370

Vetenskap i samhället

280

Enhetlig utveckling av forskningspolitiken

70

Internationellt samarbete

185

Gemensamma forskningscentrets icke-nukleära åtgärder

1 751

Totalt

50 521

Särskilda bestämmelser när det gäller finansieringsfaciliteten med riskdelning

I de preliminära budgetarna för programmen ”Samarbete” och ”Kapacitet” ingår bidrag till Europeiska investeringsbanken (EIB) för upprättande av den finansieringsfacilitet med riskdelning som avses i bilaga III. I rådets beslut om antagande av bidragande särskilda program skall fastställas bl.a. de genomförandesystem enligt vilket kommissionen skall besluta om omfördelning till annan verksamhet inom ramprogrammet, av gemenskapens bidrag till finansieringsfaciliteten med riskdelning och de inkomster det genererar som inte används av EIB.

Sjunde ramprogrammet kommer att bidra med ett belopp på upp till en miljard EUR till finansieringsfaciliteten med riskdelning vilket skall motsvaras av ett lika stort belopp från EIB. Det skall komma från programmen ”Samarbete” (högst 800 miljoner EUR genom proportionellt bidrag från alla prioriterade temaområden utom samhällsvetenskap och humaniora) och programmet ”Kapacitet” (högst 200 miljoner EUR från budgetposten för forskningsinfrastruktur).

Beloppet skall gradvis ställas till EIB:s förfogande med hänsyn till efterfrågan.

För att säkerställa ett snabbt inledande med nödvändiga resurser kommer ett belopp på ungefär 500 miljoner EUR att gradvis tilldelas i budgeten under tidsperioden fram till den preliminära utvärdering av sjunde ramprogrammet som avses i artikel 7.2 i detta beslut. Resultaten av den preliminära utvärderingen kommer att beaktas när beloppet för resten av tidsperioden tilldelas.

---

(1)  Även gemensamma teknikinitiativ (med finansiell plan etc.) och den del av samordningen och det internationella samarbetet som skall finansieras inom ramen för temana.

(2)  Målsättningen är att minst 15 % av den tillgängliga finansieringen inom programdelen ”samarbete” skall gå till små och medelstora företag.

---

BILAGA III

FINANSIERINGSSYSTEM

Indirekta åtgärder

Verksamheter som får stöd av sjunde ramprogrammet kommer att finansieras genom en rad finansieringssystem. Systemen kommer att användas enskilt eller i kombination för att finansiera åtgärder som genomförts genom ramprogrammet.

Besluten om särskilda program, arbetsprogram och ansökningsomgångar kommer i lämpliga fall att innehålla uppgifter om följande:

| — | Typ(er) av finansiering som används för olika åtgärder. |
| --- | --- |

—

Typ(er) av finansiering som används för olika åtgärder.

| — | Deltagarkategori (t.ex. forskningsorganisationer, universitet, industri, små och medelstora företag, offentliga myndigheter) som kan få stöd. |
| --- | --- |

—

Deltagarkategori (t.ex. forskningsorganisationer, universitet, industri, små och medelstora företag, offentliga myndigheter) som kan få stöd.

| — | Typ av verksamhet (t.ex. forskning och teknisk utveckling, demonstration, förvaltning, utbildning, spridning och annan verksamhet i samband med dessa) som kan finansieras genom vart och ett av systemen. |
| --- | --- |

—

Typ av verksamhet (t.ex. forskning och teknisk utveckling, demonstration, förvaltning, utbildning, spridning och annan verksamhet i samband med dessa) som kan finansieras genom vart och ett av systemen.

Om olika typer av finansieringssystem kan användas får det i arbetsprogrammet anges vilken typ av finansiering som skall användas för det ämne som inbjudan att lämna förslag gäller.

Finansieringssystemen är följande:

| a) | Stöd till åtgärder som primärt genomförs på grundval av ansökningsomgångar:






  1. | Samarbetsprojekt
  Stöd till forskningsprojekt som genomförs av konsortier med deltagare från olika länder och som syftar till att utveckla nytt kunnande, ny teknik, produkter, demonstration eller gemensamma forskningsresurser. Projektens omfattning, tillämpningsområde och interna organisation kan variera från område till område och från ämne till ämne. Projekten kan variera mellan små eller medelstora inriktade forskningsprojekt och stora integrerade projekt för att nå ett fastställt mål. Projekten kan även vara inriktade på särskilda grupper, t.ex. små och medelstora företag. |
| --- | --- | --- |

a)

Stöd till åtgärder som primärt genomförs på grundval av ansökningsomgångar:

1.

Samarbetsprojekt

Stöd till forskningsprojekt som genomförs av konsortier med deltagare från olika länder och som syftar till att utveckla nytt kunnande, ny teknik, produkter, demonstration eller gemensamma forskningsresurser. Projektens omfattning, tillämpningsområde och interna organisation kan variera från område till område och från ämne till ämne. Projekten kan variera mellan små eller medelstora inriktade forskningsprojekt och stora integrerade projekt för att nå ett fastställt mål. Projekten kan även vara inriktade på särskilda grupper, t.ex. små och medelstora företag.

| 2. | Expertnätverk
  Stöd till det gemensamma verksamhetsprogram som genomförs av ett antal forskningsorganisationer som integrerar sin verksamhet på ett visst område och som genomförs av forskningsteam i samarbete under lång tid. För att detta gemensamma verksamhetsprogram skall genomföras krävs ett formellt åtagande från de organisationer som bidrar med en del av sina resurser och verksamheter. |
| --- | --- |

2.

Expertnätverk

Stöd till det gemensamma verksamhetsprogram som genomförs av ett antal forskningsorganisationer som integrerar sin verksamhet på ett visst område och som genomförs av forskningsteam i samarbete under lång tid. För att detta gemensamma verksamhetsprogram skall genomföras krävs ett formellt åtagande från de organisationer som bidrar med en del av sina resurser och verksamheter.

| 3. | Samordnings- och stödåtgärder
  Stöd till verksamhet som syftar till att samordna eller stödja forskningsverksamhet och forskningspolitik (nätverksbyggande, utbyten, transnationell tillgång till forskningsinfrastruktur, studier, konferenser etc.). Dessa åtgärder får också genomföras på annat sätt än genom ansökningsomgångar. |
| --- | --- |

3.

Samordnings- och stödåtgärder

Stöd till verksamhet som syftar till att samordna eller stödja forskningsverksamhet och forskningspolitik (nätverksbyggande, utbyten, transnationell tillgång till forskningsinfrastruktur, studier, konferenser etc.). Dessa åtgärder får också genomföras på annat sätt än genom ansökningsomgångar.

| 4. | Stöd till spetsforskning
  Stöd till projekt som genomförs av enskilda nationella eller transnationella forskarlag. Detta system kommer att användas för att stödja forskarstyrda spetsforskningsprojekt som finansieras inom ramen för det europeiska forskningsrådet. |
| --- | --- |

4.

Stöd till spetsforskning

Stöd till projekt som genomförs av enskilda nationella eller transnationella forskarlag. Detta system kommer att användas för att stödja forskarstyrda spetsforskningsprojekt som finansieras inom ramen för det europeiska forskningsrådet.

| 5. | Stöd till forskarnas utbildning och karriärutveckling
  Stöd till forskarnas utbildning och karriärutveckling, främst för genomförande av Marie Curie-åtgärder. |
| --- | --- |

5.

Stöd till forskarnas utbildning och karriärutveckling

Stöd till forskarnas utbildning och karriärutveckling, främst för genomförande av Marie Curie-åtgärder.

| 6. | Forskning till förmån för särskilda grupper (särskilt små och medelstora företag)
  Stöd till forskningsprojekt där större delen av forskningen och den tekniska utvecklingen bedrivs av universitet, forskningscentrum eller andra rättsliga enheter till förmån för särskilda grupper, särskilt små och medelstora företag eller sammanslutningar av sådana. Ansträngningar kommer att göras för att frigöra ytterligare medel från EIB och andra finansiella organisationer. |
| --- | --- |

6.

Forskning till förmån för särskilda grupper (särskilt små och medelstora företag)

Stöd till forskningsprojekt där större delen av forskningen och den tekniska utvecklingen bedrivs av universitet, forskningscentrum eller andra rättsliga enheter till förmån för särskilda grupper, särskilt små och medelstora företag eller sammanslutningar av sådana. Ansträngningar kommer att göras för att frigöra ytterligare medel från EIB och andra finansiella organisationer.

| b) | För att stödja åtgärder som genomförs på grundval av rådets och Europaparlamentets beslut (eller av rådet i samråd med Europaparlamentet) på förslag från kommissionen kommer gemenskapen att ge ekonomiskt stöd till storskaliga initiativ med finansiering från flera håll.






  — | Ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen till ett gemensamt genomförande av tydligt fastställda nationella forskningsprogram, på grundval av artikel 169 i fördraget. Det kommer att behövas en särskild genomförandestruktur för gemensamt genomförande. Gemenskapsstödet kommer att betalas ut förutsatt att det finns en finansieringsplan, grundad på formella åtaganden från behöriga nationella myndigheter. |
| --- | --- | --- |

b)

För att stödja åtgärder som genomförs på grundval av rådets och Europaparlamentets beslut (eller av rådet i samråd med Europaparlamentet) på förslag från kommissionen kommer gemenskapen att ge ekonomiskt stöd till storskaliga initiativ med finansiering från flera håll.

—

Ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen till ett gemensamt genomförande av tydligt fastställda nationella forskningsprogram, på grundval av artikel 169 i fördraget. Det kommer att behövas en särskild genomförandestruktur för gemensamt genomförande. Gemenskapsstödet kommer att betalas ut förutsatt att det finns en finansieringsplan, grundad på formella åtaganden från behöriga nationella myndigheter.

| — | Ekonomiskt bidrag från gemenskapen till gemensamma teknikinitiativ för att uppnå mål som inte kan uppnås genom de finansieringsmetoder som fastställs i a ovan. De gemensamma teknikinitiativen kommer att omfatta en kombination av olika typer av finansiering från olika källor, både privata och offentliga, från både EU och medlemsländerna. Finansieringen kan se ut på olika sätt och kan tilldelas och erhållas genom flera olika mekanismer: stöd från ramprogrammet, lån från Europeiska investeringsbanken, stöd genom riskkapital. Beslut om och genomförande av gemensamma teknikinitiativ får ske på grundval av artikel 171 i fördraget (även skapande av gemensamma företag) eller genom besluten om särskilda program. Gemenskapsstöd kommer att betalas ut förutsatt att det finns en övergripande finansieringsteknisk plan, grundad på formella åtaganden från alla berörda parter. |
| --- | --- |

—

Ekonomiskt bidrag från gemenskapen till gemensamma teknikinitiativ för att uppnå mål som inte kan uppnås genom de finansieringsmetoder som fastställs i a ovan. De gemensamma teknikinitiativen kommer att omfatta en kombination av olika typer av finansiering från olika källor, både privata och offentliga, från både EU och medlemsländerna. Finansieringen kan se ut på olika sätt och kan tilldelas och erhållas genom flera olika mekanismer: stöd från ramprogrammet, lån från Europeiska investeringsbanken, stöd genom riskkapital. Beslut om och genomförande av gemensamma teknikinitiativ får ske på grundval av artikel 171 i fördraget (även skapande av gemensamma företag) eller genom besluten om särskilda program. Gemenskapsstöd kommer att betalas ut förutsatt att det finns en övergripande finansieringsteknisk plan, grundad på formella åtaganden från alla berörda parter.

| — | Ekonomiskt bidrag från gemenskapen för utveckling av nya infrastrukturer av europeiskt intresse. Beslut om detta stöd får fattas på grundval av artikel 171 i fördraget eller genom beslut om särskilda program. Nya infrastrukturer kommer att utvecklas med hjälp av en kombination av olika typer av finansiering från olika källor: nationell finansiering, ramprogrammet, strukturfonderna, lån från Europeiska investeringsbanken och annat. Gemenskapsstöd kommer att betalas ut förutsatt att det finns en övergripande finansiell plan, grundad på åtaganden från alla berörda parter. |
| --- | --- |

—

Ekonomiskt bidrag från gemenskapen för utveckling av nya infrastrukturer av europeiskt intresse. Beslut om detta stöd får fattas på grundval av artikel 171 i fördraget eller genom beslut om särskilda program. Nya infrastrukturer kommer att utvecklas med hjälp av en kombination av olika typer av finansiering från olika källor: nationell finansiering, ramprogrammet, strukturfonderna, lån från Europeiska investeringsbanken och annat. Gemenskapsstöd kommer att betalas ut förutsatt att det finns en övergripande finansiell plan, grundad på åtaganden från alla berörda parter.

Gemenskapen kommer att genomföra de finansieringssystem som anges i a ovan i överensstämmelse med bestämmelserna i den förordning som skall antas enligt artikel 167 i fördraget, relevanta instrument om statligt stöd, särskilt gemenskapens ram för statligt stöd till forskning och utveckling, samt internationella bestämmelser på området. I enlighet med denna internationella ram måste man kunna anpassa den finansiella medverkans omfattning och form från fall till fall, särskilt om annan offentlig finansiering är tillgänglig, inbegripet annan gemenskapsfinansiering, t.ex. EIB.

Förutom att ge direkt ekonomiskt stöd till deltagare i FoTU-åtgärder kommer gemenskapen att förbättra deras möjligheter till skuldsanering genom finansieringsfaciliteten med riskdelning genom ett bidrag till EIB. Gemenskapsbidraget måste användas av EIB som en riskdelningspartner för att bidra till inbetalning och kapitaltilldelning för låne- och garantifinansiering från sina egna medel. Gemenskapens budget kommer inte att belastas ytterligare. I enlighet med närmare föreskrifter som skall fastställas i den förordning som antas enligt artikel 167 i fördraget och rådets beslut om antagande av särskilda program kommer denna mekanism att möjliggöra för EIB att öka beloppet för finansiering av europeiska FoTU-åtgärder (t.ex. gemensamma teknikinitiativ, stora projekt, inbegripet Eureka-projekt, och ny forskningsinfrastruktur samt projekt som drivs av små och medelstora företag) för att bidra till att avhjälpa marknadsbrister.

Om deltagarna i en indirekt åtgärd är etablerade i en region som släpar efter i utvecklingen (konvergensregioner och de yttersta randområdena (1)) kommer kompletterande stöd att betalas ut från strukturfonderna om så är möjligt och lämpligt. Om organisationer från kandidatländerna medverkar kan ytterligare bidrag från de finansiella föranslutningsinstrumenten beviljas på liknande villkor. När det gäller åtgärder i delen forskningsinfrastrukturer i programmet kapacitet i sjunde ramprogrammet kommer närmare bestämmelser om finansiering av dessa att fastställas i syfte att se till att det finns effektiv komplementaritet mellan gemenskapens forskningsfinansiering och andra gemenskapsinstrument och nationella instrument, särskilt strukturfonderna.

Direkta åtgärder

Gemenskapen kommer att inleda verksamhet som genomförs av Gemensamma forskningscentret, och som kommer att benämnas direkta åtgärder.

---

(1)  Konvergensregioner är de regioner som anges i artikel 5 i förslaget till rådets förordning (EG) nr 1083/2006. Detta innefattar regioner som omfattas av konvergensmålet, regioner som kan få stöd ur Sammanhållningsfonden och yttersta randområden.

---

RÅDETS MOTIVERING

I.   INLEDNING

| 1. | Den 15 april 2005 överlämnade kommissionen till Europaparlamentet och rådet sina förslag till ett beslut om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) samt till ett beslut om sjunde ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2007–2011) (1). |
| --- | --- |

1.

Den 15 april 2005 överlämnade kommissionen till Europaparlamentet och rådet sina förslag till ett beslut om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) samt till ett beslut om sjunde ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2007–2011) (1).

| 2. | Detta förslag grundas på artikel 166.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Detta förslag grundas på artikel 166.1 i EG-fördraget.

| 3. | Ekonomiska och sociala kommittén yttrade sig den 15 december 2005 (2). Regionkommittén yttrade sig den 17 november 2005 (3). |
| --- | --- |

3.

Ekonomiska och sociala kommittén yttrade sig den 15 december 2005 (2). Regionkommittén yttrade sig den 17 november 2005 (3).

| 4. | Europaparlamentet yttrade sig om förslaget den 15 juni 2006 (4). |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet yttrade sig om förslaget den 15 juni 2006 (4).

| 5. | Rådet antog sin gemensamma ståndpunkt om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) den 25 september 2006 i enlighet med artikel 251 i fördraget. (5) |
| --- | --- |

5.

Rådet antog sin gemensamma ståndpunkt om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) den 25 september 2006 i enlighet med artikel 251 i fördraget. (5)

II.   FÖRSLAGETS BAKGRUND OCH SYFTE

| a) | Enligt avdelning XVIII i EG-fördraget (artiklarna 163-173) skall gemenskapen genomföra verksamhet inom forskning och teknisk utveckling, särskilt följande:






  — | Enligt artikel 163.1 i EG-fördraget skall gemenskapen ha som mål att stärka den vetenskapliga och teknologiska grunden för gemenskapsindustrin, att främja utvecklingen av dennas internationella konkurrensförmåga och att underlätta alla forskningsinsatser som anses nödvändiga enligt andra kapitel i detta fördrag. |
| --- | --- | --- |

a)

Enligt avdelning XVIII i EG-fördraget (artiklarna 163-173) skall gemenskapen genomföra verksamhet inom forskning och teknisk utveckling, särskilt följande:

—

Enligt artikel 163.1 i EG-fördraget skall gemenskapen ha som mål att stärka den vetenskapliga och teknologiska grunden för gemenskapsindustrin, att främja utvecklingen av dennas internationella konkurrensförmåga och att underlätta alla forskningsinsatser som anses nödvändiga enligt andra kapitel i detta fördrag.

| — | Enligt artikel 165.1 i EG-fördraget skall gemenskapen och medlemsstaterna samordna sin verksamhet inom forskning och teknisk utveckling för att säkerställa det inbördes sammanhanget mellan medlemsstaternas politik och gemenskapens politik. |
| --- | --- |

—

Enligt artikel 165.1 i EG-fördraget skall gemenskapen och medlemsstaterna samordna sin verksamhet inom forskning och teknisk utveckling för att säkerställa det inbördes sammanhanget mellan medlemsstaternas politik och gemenskapens politik.

| — | Enligt artikel 166.1 i EG-fördraget skall alla gemenskapens verksamheter inom forskning och teknisk utveckling anges i ett flerårigt ramprogram (det gällande sjätte ramprogrammet löper ut 2006). |
| --- | --- |

—

Enligt artikel 166.1 i EG-fördraget skall alla gemenskapens verksamheter inom forskning och teknisk utveckling anges i ett flerårigt ramprogram (det gällande sjätte ramprogrammet löper ut 2006).

| b) | Europeiska rådet i Lissabon i mars 2000, Santa Maria de Feira i juni 2000 och Stockholm i mars 2001 antog slutsatser i syfte att skyndsamt upprätta ett europeiskt område för forskningsverksamhet samt innovation i syfte att före 2010 bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning. Lissabonstrategin som startades på nytt 2005 och rapporten från högnivågruppen av oberoende experter med Esko Aho som ordförande och mandat från de europeiska stats- och regeringschefernas möte i Hampton Courts bekräftade strategins giltighet med avseende på vetenskaplig forskning, teknisk utveckling och innovation.
  För att uppfylla de mål som fastställs i fördraget och bidra till Lissabonprocessen genom att underlätta förverkligandet av ett europeiskt område för forskningsverksamhet och möjliggöra en öppen samordning så att ett lämpligt samarbete inom vetenskaplig och teknisk forskning inleds på nationell och europeisk nivå, föreslår kommissionen på denna grund att sjunde ramprogrammet bör ha följande nya variabler:






  — | Koncentration på ett utvalt antal prioriterade temaområden till vilka gemenskapsåtgärderna kan bidra med största möjliga värde och som, i några vederbörligen motiverade fall, kan ge stöd till en långsiktig agenda för strategisk forskning inom ramen för de gemensamma teknikinitiativen. |
| --- | --- | --- |

b)

Europeiska rådet i Lissabon i mars 2000, Santa Maria de Feira i juni 2000 och Stockholm i mars 2001 antog slutsatser i syfte att skyndsamt upprätta ett europeiskt område för forskningsverksamhet samt innovation i syfte att före 2010 bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning. Lissabonstrategin som startades på nytt 2005 och rapporten från högnivågruppen av oberoende experter med Esko Aho som ordförande och mandat från de europeiska stats- och regeringschefernas möte i Hampton Courts bekräftade strategins giltighet med avseende på vetenskaplig forskning, teknisk utveckling och innovation.

För att uppfylla de mål som fastställs i fördraget och bidra till Lissabonprocessen genom att underlätta förverkligandet av ett europeiskt område för forskningsverksamhet och möjliggöra en öppen samordning så att ett lämpligt samarbete inom vetenskaplig och teknisk forskning inleds på nationell och europeisk nivå, föreslår kommissionen på denna grund att sjunde ramprogrammet bör ha följande nya variabler:

—

Koncentration på ett utvalt antal prioriterade temaområden till vilka gemenskapsåtgärderna kan bidra med största möjliga värde och som, i några vederbörligen motiverade fall, kan ge stöd till en långsiktig agenda för strategisk forskning inom ramen för de gemensamma teknikinitiativen.

| — | Stöd till forskning vid kunskapens gränser, genom forskardriven grundforskning som utförs av de bästa forskningslagen i Europa genom bildandet av ett oberoende europeiskt forskningsråd. |
| --- | --- |

—

Stöd till forskning vid kunskapens gränser, genom forskardriven grundforskning som utförs av de bästa forskningslagen i Europa genom bildandet av ett oberoende europeiskt forskningsråd.

| — | Bättre utbildning och forskarutbildning, lättare tillgång till forskningsmöjligheter och bättre erkännande av forskarens bidrag till samhällets mål genom stärkande av politiken för mänskliga resurser inom ramprogrammet på grundval av de positiva erfarenheterna av Marie Curie-åtgärderna i samband med de tidigare ramprogrammen. |
| --- | --- |

—

Bättre utbildning och forskarutbildning, lättare tillgång till forskningsmöjligheter och bättre erkännande av forskarens bidrag till samhällets mål genom stärkande av politiken för mänskliga resurser inom ramprogrammet på grundval av de positiva erfarenheterna av Marie Curie-åtgärderna i samband med de tidigare ramprogrammen.

| — | Optimal användning och utveckling av europeiska forskningsinfrastrukturer, stöd till små och medelstora företags innovativa kapacitet och deras förmåga att dra nytta av forskningen, stöd till utveckling av regionala forskningsstyrda kluster, frigörande av forskningspotentialen i EU:s konvergensregioner och yttersta randområden, sammanförande av vetenskap och samhälle, stöd till en samstämmig utveckling av forskningspolitik nationellt och på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

—

Optimal användning och utveckling av europeiska forskningsinfrastrukturer, stöd till små och medelstora företags innovativa kapacitet och deras förmåga att dra nytta av forskningen, stöd till utveckling av regionala forskningsstyrda kluster, frigörande av forskningspotentialen i EU:s konvergensregioner och yttersta randområden, sammanförande av vetenskap och samhälle, stöd till en samstämmig utveckling av forskningspolitik nationellt och på gemenskapsnivå.

| — | Stärkande av den viktiga roll som det Gemensamma forskningscentret (GFC) har med att tillhandahålla ett kundinriktat vetenskapligt och tekniskt stöd för utformning, utveckling, genomförande och övervakning av gemenskapspolitiken, genom att fungera som ett oberoende referenscentrum för vetenskap och teknik i EU på de områden där det har särskild kompetens. |
| --- | --- |

—

Stärkande av den viktiga roll som det Gemensamma forskningscentret (GFC) har med att tillhandahålla ett kundinriktat vetenskapligt och tekniskt stöd för utformning, utveckling, genomförande och övervakning av gemenskapspolitiken, genom att fungera som ett oberoende referenscentrum för vetenskap och teknik i EU på de områden där det har särskild kompetens.

| — | Förenkling och rationalisering av genomförandet på grundval av förbättrade förvaltningsförfaranden. |
| --- | --- |

—

Förenkling och rationalisering av genomförandet på grundval av förbättrade förvaltningsförfaranden.

III.   ANALYS AV DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN

A.   Allmänna synpunkter

I rådets gemensamma ståndpunkt återspeglas i stor utsträckning både kommissionens förslag och Europaparlamentets yttrande när det gäller strukturen, det vetenskapliga och tekniska innehållet, sättet att genomföra ramprogrammet samt det finansiella beloppet och den preliminära fördelningen av detta.

Under sin behandling av kommissionens förslag strävade rådet efter att i största möjliga utsträckning införliva Europaparlamentets ändringar för att avspegla den betydande graden av konsensus mellan de båda lagstiftande organen, samtidigt som huvudinriktningen i kommissionens förslag respekteras. Rådet har därför följt vissa vägledande principer:

| 1. | Ramprogrammets betydelse som instrument för att uppnå viktiga gemenskapsmål erkänns, samtidigt som man håller i minnet att huvuddelen av de europeiska insatserna för forskning och teknisk utveckling finansieras av medlemsstaterna på nationell nivå. |
| --- | --- |

1.

Ramprogrammets betydelse som instrument för att uppnå viktiga gemenskapsmål erkänns, samtidigt som man håller i minnet att huvuddelen av de europeiska insatserna för forskning och teknisk utveckling finansieras av medlemsstaterna på nationell nivå.

| 2. | Det behövs en koncentrerad gemenskapsinsats för forskning för att skapa en kritisk massa av sakkunskap och europeiskt mervärde samtidigt som en tillräcklig, djupgående täckning av relevanta ämnen inom de teman som valts ut för gemenskapsforskningen säkerställs. |
| --- | --- |

2.

Det behövs en koncentrerad gemenskapsinsats för forskning för att skapa en kritisk massa av sakkunskap och europeiskt mervärde samtidigt som en tillräcklig, djupgående täckning av relevanta ämnen inom de teman som valts ut för gemenskapsforskningen säkerställs.

| 3. | De riktade insatserna behöver kompletteras inom viktiga tematiska forskningsområden genom ett flexibelt stöd till gemenskapens politikområden och genom att göra det möjligt att tillgodose uppkommande vetenskapliga och tekniska behov i en forskningsmiljö i snabb utveckling, samtidigt som lämpliga parametrar fastställs för denna flexibilitet så att den rättsliga klarheten säkerställs. |
| --- | --- |

3.

De riktade insatserna behöver kompletteras inom viktiga tematiska forskningsområden genom ett flexibelt stöd till gemenskapens politikområden och genom att göra det möjligt att tillgodose uppkommande vetenskapliga och tekniska behov i en forskningsmiljö i snabb utveckling, samtidigt som lämpliga parametrar fastställs för denna flexibilitet så att den rättsliga klarheten säkerställs.

| 4. | Ramprogrammet behöver genomföras med användning av instrument som är adekvata för att uppnå den kritiska massan av sakkunskap och europeiskt mervärde i forskningsverksamheten, samtidigt som en smidig övergång från det sjätte ramprogrammet säkerställs och möjligheten för alla berörda parter/enheter att delta i gemenskapsforskningen garanteras under förutsättning att kriteriet om vetenskaplig excellens är uppfyllt. |
| --- | --- |

4.

Ramprogrammet behöver genomföras med användning av instrument som är adekvata för att uppnå den kritiska massan av sakkunskap och europeiskt mervärde i forskningsverksamheten, samtidigt som en smidig övergång från det sjätte ramprogrammet säkerställs och möjligheten för alla berörda parter/enheter att delta i gemenskapsforskningen garanteras under förutsättning att kriteriet om vetenskaplig excellens är uppfyllt.

| 5. | Det är nödvändigt att lägga större vikt vid offentlig-privata partnerskap på alla nivåer, inklusive starkt förbättrat stöd till forskning och teknisk utveckling av små och medelstora företag samt långsiktiga strategiska forskningsagendor för hela industrisektorer i likhet med dem som fastställs i de europeiska teknikplattformarna samt – i några få omsorgsfullt utvalda fall – inrättande av gemensamma teknikinitiativ. |
| --- | --- |

5.

Det är nödvändigt att lägga större vikt vid offentlig-privata partnerskap på alla nivåer, inklusive starkt förbättrat stöd till forskning och teknisk utveckling av små och medelstora företag samt långsiktiga strategiska forskningsagendor för hela industrisektorer i likhet med dem som fastställs i de europeiska teknikplattformarna samt – i några få omsorgsfullt utvalda fall – inrättande av gemensamma teknikinitiativ.

| 6. | Det behövs klarhet, särskilt genom en tillräcklig detaljeringsgrad, både i fråga om det vetenskapliga och tekniska innehållet och finansieringen, samtidigt som man håller i minnet att ramprogrammet måste genomföras genom särskilda program som genom sin art kommer att tillhandahålla mer detaljerade genomförandebestämmelser. |
| --- | --- |

6.

Det behövs klarhet, särskilt genom en tillräcklig detaljeringsgrad, både i fråga om det vetenskapliga och tekniska innehållet och finansieringen, samtidigt som man håller i minnet att ramprogrammet måste genomföras genom särskilda program som genom sin art kommer att tillhandahålla mer detaljerade genomförandebestämmelser.

B.   Särskilda synpunkter

1.   De viktigaste ändringarna av kommissionens förslag

a)   Etiska frågor

När det gäller etiska frågor var rådet överens om den linje som Europaparlamentet föreslagit i sitt yttrande vid första behandlingen: regler avseende etik i det sjunde ramprogrammet och i synnerhet när det gäller embryonal stamcellsforskning anges nu tydligt i artikel 6 i beslutet om ramprogrammet. Dessutom har kommissionen förklarat att den kommer att behålla den praxis den valde under det sjätte ramprogrammet och utesluta verksamhet som innebär förstörelse av mänskliga embryon, inklusive för produktion av stamceller, från ekonomiskt stöd från gemenskapen enligt ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling.

b)   Vetenskapligt och tekniskt innehåll

i)   Samarbete

Rådet bibehöll i stort sett kommissionens förslag om det vetenskapliga och tekniska innehållet i de tematiska prioriteringarna, men klargjorde och utvidgade räckvidden i en del av dessa på följande sätt mot bakgrund av Europaparlamentets ändringar:

| — | Antalet prioriteringar ökades från nio till tio genom att säkerhetsforskning skildes från rymdforskning. |
| --- | --- |

—

Antalet prioriteringar ökades från nio till tio genom att säkerhetsforskning skildes från rymdforskning.

| — | Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt att säkerställa en effektiv samordning mellan temaområdena och prioriterade temaövergripande vetenskapliga områden, t.ex. skogsbruksforskning, kulturarv, havsforskning och havsteknik. |
| --- | --- |

—

Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt att säkerställa en effektiv samordning mellan temaområdena och prioriterade temaövergripande vetenskapliga områden, t.ex. skogsbruksforskning, kulturarv, havsforskning och havsteknik.

| — | För att stödja forskning som syftar till att kartlägga eller ytterligare utforska nya vetenskapliga och tekniska möjligheter på ett bestämt område samt i kombination med andra relevanta områden och ämnen, kommer framtida och framväxande teknik och oförutsedda politiska behov att behandlas öppet och flexibelt genom särskilt stöd till spontana förslag till forskningsprojekt, bland annat genom gemensamma ansökningsomgångar, för att främja nya idéer och radikalt nya användningssätt och utforska nya alternativ för färdplaner för forskning, i synnerhet sådana som är förknippade med utsikter till betydande genombrott. |
| --- | --- |

—

För att stödja forskning som syftar till att kartlägga eller ytterligare utforska nya vetenskapliga och tekniska möjligheter på ett bestämt område samt i kombination med andra relevanta områden och ämnen, kommer framtida och framväxande teknik och oförutsedda politiska behov att behandlas öppet och flexibelt genom särskilt stöd till spontana förslag till forskningsprojekt, bland annat genom gemensamma ansökningsomgångar, för att främja nya idéer och radikalt nya användningssätt och utforska nya alternativ för färdplaner för forskning, i synnerhet sådana som är förknippade med utsikter till betydande genombrott.

| — | Spridning och överföring av kunskap kommer att prioriteras för att underlätta användningen av resultaten inom industrin, bland beslutsfattare och i samhället, med lämpliga begränsningar i fråga om temat säkerhetsforskning på grund av verksamhetens konfidentiella natur. |
| --- | --- |

—

Spridning och överföring av kunskap kommer att prioriteras för att underlätta användningen av resultaten inom industrin, bland beslutsfattare och i samhället, med lämpliga begränsningar i fråga om temat säkerhetsforskning på grund av verksamhetens konfidentiella natur.

| — | Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt att säkerställa att små och medelstora företag deltar på lämpligt sätt. Målsättningen kommer därför, och i huvudsak i överensstämmelse med Europaparlamentets uppfattning, att vara att minst 15 % av de tillgängliga anslagen inom programdelen Samarbete skall gå till små och medelstora företag. Rådet godkände också de europeiska teknikplattformarnas roll men föreslog inte någon direktfinansiering av dessa med motiveringen att en projektbaserad metod är mer ändamålsenlig för att nå detta mål. |
| --- | --- |

—

Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt att säkerställa att små och medelstora företag deltar på lämpligt sätt. Målsättningen kommer därför, och i huvudsak i överensstämmelse med Europaparlamentets uppfattning, att vara att minst 15 % av de tillgängliga anslagen inom programdelen Samarbete skall gå till små och medelstora företag. Rådet godkände också de europeiska teknikplattformarnas roll men föreslog inte någon direktfinansiering av dessa med motiveringen att en projektbaserad metod är mer ändamålsenlig för att nå detta mål.

| — | När det gäller de gemensamma teknikinitiativen godtog rådet Europaparlamentets ändring med tillägg av kompletterande kriterier för inrättandet av initiativen. De gemensamma teknikinitiativens inriktning måste därför definieras tydligt, särskilt när det gäller ekonomiska åtaganden, varaktigheten av deltagarnas åtagande, regler för ingående och uppsägning av avtal och immateriella rättigheter. Dessutom kommer stora ansträngningar att göras för att säkerställa att initiativen fungerar på ett öppet sätt och att all tilldelning av gemenskapsmedel genom de gemensamma teknikinitiativen kommer att ske på grundval av ramprogrammets principer om excellens och konkurrens. |
| --- | --- |

—

När det gäller de gemensamma teknikinitiativen godtog rådet Europaparlamentets ändring med tillägg av kompletterande kriterier för inrättandet av initiativen. De gemensamma teknikinitiativens inriktning måste därför definieras tydligt, särskilt när det gäller ekonomiska åtaganden, varaktigheten av deltagarnas åtagande, regler för ingående och uppsägning av avtal och immateriella rättigheter. Dessutom kommer stora ansträngningar att göras för att säkerställa att initiativen fungerar på ett öppet sätt och att all tilldelning av gemenskapsmedel genom de gemensamma teknikinitiativen kommer att ske på grundval av ramprogrammets principer om excellens och konkurrens.

| — | Inom den första prioriteringen (hälsa) har för att tillmötesgå Europaparlamentets tveksamhet ett vidare synsätt godtagits, med bland annat postgenomisk forskning, nya preventiva verktyg för regenerativ medicin, nya frisättningsmetoder, modellering av komplexa system, åldersrelaterade sjukdomar (t.ex. demens), hepatit C och potentiella nya och på nytt framväxande epidemier t.ex. sars, reumatiska och muskuloskeletala sjukdomar, aspekter av palliativ medicin, patientsäkerhet och bättre användning av läkemedel bl.a. aspekter av läkemedelsövervakning och vetenskapligt beprövade kompletterande och alternativa läkemedel, forskning i hälsovårdssystem inklusive strategier för hemsjukvård samt bedömning av kostnaden, effektiviteten och fördelarna av olika ingrepp samt forskning om livsstil och miljöfaktorer och deras samverkan med medicinering. |
| --- | --- |

—

Inom den första prioriteringen (hälsa) har för att tillmötesgå Europaparlamentets tveksamhet ett vidare synsätt godtagits, med bland annat postgenomisk forskning, nya preventiva verktyg för regenerativ medicin, nya frisättningsmetoder, modellering av komplexa system, åldersrelaterade sjukdomar (t.ex. demens), hepatit C och potentiella nya och på nytt framväxande epidemier t.ex. sars, reumatiska och muskuloskeletala sjukdomar, aspekter av palliativ medicin, patientsäkerhet och bättre användning av läkemedel bl.a. aspekter av läkemedelsövervakning och vetenskapligt beprövade kompletterande och alternativa läkemedel, forskning i hälsovårdssystem inklusive strategier för hemsjukvård samt bedömning av kostnaden, effektiviteten och fördelarna av olika ingrepp samt forskning om livsstil och miljöfaktorer och deras samverkan med medicinering.

| — | Inom den andra prioriteringen (livsmedel, jordbruk och bioteknik) har målet breddats så att det innehåller miljörelaterade utmaningar, vattenbruk, kustrelaterade aspekter och svar på konsumenters särskilda kostbehov. Verksamheten har breddats så att den innehåller bioinformatik, hållbar användning av den biologiska mångfalden, landbaserade biologiska resurser inklusive jordens bördighet, växtskydd, epidemiologiska studier, foderrelaterade sjukdomar och andra hot mot livsmedelsproduktionens hållbarhet och säkerhet, bland annat klimatförändringar: fiskets roll har framhävts för att tillmötesgå önskemål från Europaparlamentet. |
| --- | --- |

—

Inom den andra prioriteringen (livsmedel, jordbruk och bioteknik) har målet breddats så att det innehåller miljörelaterade utmaningar, vattenbruk, kustrelaterade aspekter och svar på konsumenters särskilda kostbehov. Verksamheten har breddats så att den innehåller bioinformatik, hållbar användning av den biologiska mångfalden, landbaserade biologiska resurser inklusive jordens bördighet, växtskydd, epidemiologiska studier, foderrelaterade sjukdomar och andra hot mot livsmedelsproduktionens hållbarhet och säkerhet, bland annat klimatförändringar: fiskets roll har framhävts för att tillmötesgå önskemål från Europaparlamentet.

| — | Den tredje prioriteringen (informations- och kommunikationsteknik) har med de av Europaparlamentet föreslagna ändringarna som grund förstärkts, så att den inkluderar innovation och kreativitet när det gäller produkter, tjänster och förfaranden, en minskning av IT-klyftan och det sociala utanförskapet, behoven hos människor med särskilda behov, däribland den åldrande befolkningen, främjande av tillgänglighet och insyn när det gäller förvaltning och utvecklingsprocesser, förvaltning och kommunikation inom FoTU, innovativa, högvärdiga IKT-baserade produkter och tjänster, forskningsverksamhet inom IKT som grundas på en utvecklingsmodell med ”öppen källkod”, IKT-forskningsresultatens användning på olika sätt och för olika affärsmodeller, fotonik, fri och öppen programvara, hållbarhetsfrågor inom elektronik, utforskning av kvanteffekter, lagring, matematik, naturligt samarbete, förbättrat tillhandahållande av hälso- och sjukvård, möjlighet till hälsoinformation för förvaltning av kunskap, den ekologiska aspekten av mobilitet, tillgång till interaktivt digitalt innehåll; |
| --- | --- |

—

Den tredje prioriteringen (informations- och kommunikationsteknik) har med de av Europaparlamentet föreslagna ändringarna som grund förstärkts, så att den inkluderar innovation och kreativitet när det gäller produkter, tjänster och förfaranden, en minskning av IT-klyftan och det sociala utanförskapet, behoven hos människor med särskilda behov, däribland den åldrande befolkningen, främjande av tillgänglighet och insyn när det gäller förvaltning och utvecklingsprocesser, förvaltning och kommunikation inom FoTU, innovativa, högvärdiga IKT-baserade produkter och tjänster, forskningsverksamhet inom IKT som grundas på en utvecklingsmodell med ”öppen källkod”, IKT-forskningsresultatens användning på olika sätt och för olika affärsmodeller, fotonik, fri och öppen programvara, hållbarhetsfrågor inom elektronik, utforskning av kvanteffekter, lagring, matematik, naturligt samarbete, förbättrat tillhandahållande av hälso- och sjukvård, möjlighet till hälsoinformation för förvaltning av kunskap, den ekologiska aspekten av mobilitet, tillgång till interaktivt digitalt innehåll;

| — | tillgång till och användning av vetenskapliga resurser och tillgångar över tiden i en mångkulturell miljö, små och medelstora organisationers och sammanslutningars delaktighet, traditionell industri och optimering; dessutom har forskningen inom framtida och växande teknik, i motsats till kommissionens ursprungliga förslag, gjorts till en integrerad del i alla verksamheter under denna prioritering och inte bara vara en enda verksamhet under denna prioritering. |
| --- | --- |

—

tillgång till och användning av vetenskapliga resurser och tillgångar över tiden i en mångkulturell miljö, små och medelstora organisationers och sammanslutningars delaktighet, traditionell industri och optimering; dessutom har forskningen inom framtida och växande teknik, i motsats till kommissionens ursprungliga förslag, gjorts till en integrerad del i alla verksamheter under denna prioritering och inte bara vara en enda verksamhet under denna prioritering.

| — | Inom den fjärde prioriteringen (nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik) har bakgrunden breddats för att inkludera kraftproduktion, energi, keramik och nanomedicin. Verksamheterna har utökats till att omfatta tillverkning av grundmaterial och grundkomponenter, komponenter med nanometerprecision, övervakning och avkänning, nanokompositer, geoteknik och optisk teknik, skodon och stål. |
| --- | --- |

—

Inom den fjärde prioriteringen (nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik) har bakgrunden breddats för att inkludera kraftproduktion, energi, keramik och nanomedicin. Verksamheterna har utökats till att omfatta tillverkning av grundmaterial och grundkomponenter, komponenter med nanometerprecision, övervakning och avkänning, nanokompositer, geoteknik och optisk teknik, skodon och stål.

| — | Inom den femte prioriteringen (energi) har bakgrunden och verksamheterna förstärkts så att de omfattar fastställande av lämpliga lösningar i tid för energisystem på grund av de begränsade reserverna av konventionell olja och naturgas, överkomliga energipriser för medborgare och industrier, hänvisning till såväl 2005 års som 2006 års grönbok (6), Europa som världsledande på en rad tekniska områden inom energiproduktion och energieffektivitet, produktion av el från avfall, produktion av bränsle från biomassa och avfall, lagring, distribution och användning av koldioxidneutrala bränslen, särskilt biobränslen för elproduktion, mycket effektiva och kostnadseffektiva kraft- och/eller värmeverk nästan utan utsläpp särskilt på grundval av underjordisk lagring, utveckling och demonstration av teknik för omvandling av annat fast bränsle som även producerar sekundära energibärare och flytande eller gasformiga bränslen, utveckling av energilagringsalternativ, ytterligare besparingar av slut- och primärenergiförbrukningen med avseende på byggnader och transport, användning av teknik för ny och förnybar energi och åtgärder och anordningar för styrning av efterfrågan på energi, vetenskapligt stöd till utformning av politik. Det ansågs dessutom lämpligt beträffande kombinerad produktion av olika energiformer att i detta skede beroende på begränsade resurser införliva denna i verksamheten energieffektivitet och energibesparingar, och inte ha den som en separat verksamhet som Europaparlamentet har föreslagit. |
| --- | --- |

—

Inom den femte prioriteringen (energi) har bakgrunden och verksamheterna förstärkts så att de omfattar fastställande av lämpliga lösningar i tid för energisystem på grund av de begränsade reserverna av konventionell olja och naturgas, överkomliga energipriser för medborgare och industrier, hänvisning till såväl 2005 års som 2006 års grönbok (6), Europa som världsledande på en rad tekniska områden inom energiproduktion och energieffektivitet, produktion av el från avfall, produktion av bränsle från biomassa och avfall, lagring, distribution och användning av koldioxidneutrala bränslen, särskilt biobränslen för elproduktion, mycket effektiva och kostnadseffektiva kraft- och/eller värmeverk nästan utan utsläpp särskilt på grundval av underjordisk lagring, utveckling och demonstration av teknik för omvandling av annat fast bränsle som även producerar sekundära energibärare och flytande eller gasformiga bränslen, utveckling av energilagringsalternativ, ytterligare besparingar av slut- och primärenergiförbrukningen med avseende på byggnader och transport, användning av teknik för ny och förnybar energi och åtgärder och anordningar för styrning av efterfrågan på energi, vetenskapligt stöd till utformning av politik. Det ansågs dessutom lämpligt beträffande kombinerad produktion av olika energiformer att i detta skede beroende på begränsade resurser införliva denna i verksamheten energieffektivitet och energibesparingar, och inte ha den som en separat verksamhet som Europaparlamentet har föreslagit.

| — | Inom den sjätte prioriteringen (miljö, inbegripet klimatförändringar) följde rådet Europaparlamentets linje och utökade målet till att omfatta klimat och anpassning av påverkan på miljö samt bakgrunden till att omfatta byggande och fiske, hänvisningar till FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), FN:s konvention om kampen mot ökenspridning samt Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar, det bidrag som miljötekniken kan ge till hållbar konsumtion och produktion, naturarv och högre konkurrenskraft, samtidigt som en mer hållbar framtid säkerställs för kommande generationer. Verksamheternas omfattning har förtydligats och omfattar nu på ett tydligare sätt polarområdena, det globala och regionala samspelet, atmosfären, effekter av den stigande havsnivån på kustområden och konsekvenser för särskilt känsliga områden, förbättrade prognoser; torka, skogsbränder, jordskred, laviner och andra extrema förhållanden som en del av klimatkatastrofer, effekter av katastrofer i samband med geologiska risker och klimatet, förbättrade strategier för hanteringen av dessa risker, även inom ramen för en strategi som täcker flera risker, kontroll av invasiva främmande arter, laguner, bevarande av landskapet, hållbara produkter, skydd, bevarande och framhävande av kulturarvet, inbegripet den mänskliga livsmiljön, alternativa testmetoder, särskilt användningen av metoder för att testa industrikemikalier utan att använda djur, tredje parts utvärderingsinstrument, utvärdering, utnyttjande och förvaltning av naturresurser samt beaktande av olika observationsnivåer. |
| --- | --- |

—

Inom den sjätte prioriteringen (miljö, inbegripet klimatförändringar) följde rådet Europaparlamentets linje och utökade målet till att omfatta klimat och anpassning av påverkan på miljö samt bakgrunden till att omfatta byggande och fiske, hänvisningar till FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), FN:s konvention om kampen mot ökenspridning samt Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar, det bidrag som miljötekniken kan ge till hållbar konsumtion och produktion, naturarv och högre konkurrenskraft, samtidigt som en mer hållbar framtid säkerställs för kommande generationer. Verksamheternas omfattning har förtydligats och omfattar nu på ett tydligare sätt polarområdena, det globala och regionala samspelet, atmosfären, effekter av den stigande havsnivån på kustområden och konsekvenser för särskilt känsliga områden, förbättrade prognoser; torka, skogsbränder, jordskred, laviner och andra extrema förhållanden som en del av klimatkatastrofer, effekter av katastrofer i samband med geologiska risker och klimatet, förbättrade strategier för hanteringen av dessa risker, även inom ramen för en strategi som täcker flera risker, kontroll av invasiva främmande arter, laguner, bevarande av landskapet, hållbara produkter, skydd, bevarande och framhävande av kulturarvet, inbegripet den mänskliga livsmiljön, alternativa testmetoder, särskilt användningen av metoder för att testa industrikemikalier utan att använda djur, tredje parts utvärderingsinstrument, utvärdering, utnyttjande och förvaltning av naturresurser samt beaktande av olika observationsnivåer.

| — | Den sjunde prioriteringen (transport, inbegripet flygteknik) har förbättrats så att den omfattar fördelar för alla medborgare, transporternas betydelse för miljön,, kompatibilitet och intermodalitet inom transporter på vattenvägar, mindre luftfartyg för olika tillämpningar, innovativt underhåll, reparationer och översyn, tillgängliga kombinationer av teknik, hållbar yttransport, transporttillämpningar, särskilt väte och bränsleceller, med beaktande av sådana faktorer som kostnads- och energieffektivitet, logistik, transportmedel som förorenar i lägre grad, infrastrukturunderhåll samt Egnos. |
| --- | --- |

—

Den sjunde prioriteringen (transport, inbegripet flygteknik) har förbättrats så att den omfattar fördelar för alla medborgare, transporternas betydelse för miljön,, kompatibilitet och intermodalitet inom transporter på vattenvägar, mindre luftfartyg för olika tillämpningar, innovativt underhåll, reparationer och översyn, tillgängliga kombinationer av teknik, hållbar yttransport, transporttillämpningar, särskilt väte och bränsleceller, med beaktande av sådana faktorer som kostnads- och energieffektivitet, logistik, transportmedel som förorenar i lägre grad, infrastrukturunderhåll samt Egnos.

| — | Den åttonde prioriteringen (samhällsvetenskap och humaniora) har utvidgats till att omfatta demografiska förändringar, fastställande av lagstiftningsåtgärder på det kulturella, vetenskapliga och tekniska området samt i fråga om jämställdhet; immateriella tillgångar; regional sammanhållning; den europeiska politikens och lagstiftningens socioekonomiska inverkan; möjligheterna att förena yrkes- och familjeliv; handikappfrågor; ojämlikhet; etnicitet och religiös mångfald; utvecklingsregioner; fredsarbete; det utvidgade EU:s framtida utveckling; det civila samhällets roll; samt spridningen av kunskap. |
| --- | --- |

—

Den åttonde prioriteringen (samhällsvetenskap och humaniora) har utvidgats till att omfatta demografiska förändringar, fastställande av lagstiftningsåtgärder på det kulturella, vetenskapliga och tekniska området samt i fråga om jämställdhet; immateriella tillgångar; regional sammanhållning; den europeiska politikens och lagstiftningens socioekonomiska inverkan; möjligheterna att förena yrkes- och familjeliv; handikappfrågor; ojämlikhet; etnicitet och religiös mångfald; utvecklingsregioner; fredsarbete; det utvidgade EU:s framtida utveckling; det civila samhällets roll; samt spridningen av kunskap.

| — | Inom den nionde prioriteringen (rymdforskning) har bakgrunden utvidgats till att omfatta skogsbruk; hälsa; tekniska spin-off-effekter och rymdtillämpningars oumbärlighet i ett högteknologiskt samhälle; effektiv utforskning av rymdresurser i samordning med in situ-tillgångar, däribland luftburna tillgångar; samt kostnadseffektiva projekt. Verksamheterna har utvidgats till att omfatta in situ-övervakning; stöd till integrering och harmonisering av data för global övervakning för miljö och säkerhet (GMES) (både satellitbaserade och in situ, inbegripet markbaserade, fartygsburna och luftburna); utveckling av rymdbaserade system för riskförebyggande arbete och riskhantering och för alla typer av nödsituationer samt förbättring av konvergensen med icke rymdbaserade system; skapande av största möjliga vetenskapliga mervärde genom synergi med initiativ från ESA och nationella rymdorgan på området rymdutforskning och underlättande av tillgång till dessa vetenskapliga uppgifter; samordning av arbetet med att utveckla rymdburna teleskop och detektorer samt dataanalys i rymdforskningen; samt biomedicin. |
| --- | --- |

—

Inom den nionde prioriteringen (rymdforskning) har bakgrunden utvidgats till att omfatta skogsbruk; hälsa; tekniska spin-off-effekter och rymdtillämpningars oumbärlighet i ett högteknologiskt samhälle; effektiv utforskning av rymdresurser i samordning med in situ-tillgångar, däribland luftburna tillgångar; samt kostnadseffektiva projekt. Verksamheterna har utvidgats till att omfatta in situ-övervakning; stöd till integrering och harmonisering av data för global övervakning för miljö och säkerhet (GMES) (både satellitbaserade och in situ, inbegripet markbaserade, fartygsburna och luftburna); utveckling av rymdbaserade system för riskförebyggande arbete och riskhantering och för alla typer av nödsituationer samt förbättring av konvergensen med icke rymdbaserade system; skapande av största möjliga vetenskapliga mervärde genom synergi med initiativ från ESA och nationella rymdorgan på området rymdutforskning och underlättande av tillgång till dessa vetenskapliga uppgifter; samordning av arbetet med att utveckla rymdburna teleskop och detektorer samt dataanalys i rymdforskningen; samt biomedicin.

| — | Inom den tionde prioriteringen (säkerhetsforskning) har syftet utvidgats till att omfatta naturkatastrofer och integritet. Den breddade bakgrunden innefattar stöd till gemenskapspolitiken på hälsoområdet, och säkerhetsforskningens tonvikt skall ligga på den europeiska förmågan när det gäller övervakning av samt spridning av information och kunskap om hot och tillbud samt system för bättre bedömning och kontroll av situationer genom bättre användning av allmänna IKT-system vid olika operationer. Verksamheten har utvidgats till att omfatta metoder för snabb identifiering; återställande av trygghet vid kriser; tillhandahållande av en översikt över och stöd för olika katastrofhanteringsinsatser; säkerhetssystems interkonnektivitet; underrättelseverksamhet, informationsinsamling och civil säkerhet; samt uppdragsorienterad forskning som rör den kulturella, sociala, politiska och ekonomiska dimensionen av säkerheten, betydelsen av mänskliga värden och beslutsfattande, terrorismens psykologi och dess sociala miljö. |
| --- | --- |

—

Inom den tionde prioriteringen (säkerhetsforskning) har syftet utvidgats till att omfatta naturkatastrofer och integritet. Den breddade bakgrunden innefattar stöd till gemenskapspolitiken på hälsoområdet, och säkerhetsforskningens tonvikt skall ligga på den europeiska förmågan när det gäller övervakning av samt spridning av information och kunskap om hot och tillbud samt system för bättre bedömning och kontroll av situationer genom bättre användning av allmänna IKT-system vid olika operationer. Verksamheten har utvidgats till att omfatta metoder för snabb identifiering; återställande av trygghet vid kriser; tillhandahållande av en översikt över och stöd för olika katastrofhanteringsinsatser; säkerhetssystems interkonnektivitet; underrättelseverksamhet, informationsinsamling och civil säkerhet; samt uppdragsorienterad forskning som rör den kulturella, sociala, politiska och ekonomiska dimensionen av säkerheten, betydelsen av mänskliga värden och beslutsfattande, terrorismens psykologi och dess sociala miljö.

ii)   Idéer

Rådet har följt Europaparlamentets linje om att möjliggöra ett snabbt inrättande av det europeiska forskningsrådet bestående av ett oberoende vetenskapligt råd och en särskild genomförandestruktur. Genom att bygga vidare på Europaparlamentets ändringar har rådet utvidgat texten ytterligare för att säkerställa att det europeiska forskningsrådets förvaltning skall skötas av personal som har anställts särskilt för detta ändamål; att det vetenskapliga rådet skall garantera en mångfald av forskningsområden och skall utses för en tid av fyra år, som får förlängas en gång, enligt ett rotationssystem; att det vetenskapliga rådet även kommer att fastställa en övergripande vetenskaplig strategi, ha full kontroll över beslut om vilken typ av forskning som skall finansieras samt fastställa en uppförandekod som bland annat skall behandla förebyggande av intressekonflikter; att forskningsrådets kostnader för administration och personal skall vara förenliga med principen om en liten och kostnadseffektiv förvaltning; att kommissionen skall se till att forskningsrådet handlar i enlighet med principerna om vetenskaplig excellens, oberoende, effektivitet och öppenhet samt skall utarbeta en årsrapport om forskningsrådets verksamhet och måluppfyllelse som skall överlämnas till Europaparlamentet och rådet; samt att forskningsrådet skall få genomföra egna strategiska studier i syfte att förbereda och stödja verksamheten.

När det gäller det europeiska forskningsrådets struktur har rådet har emellertid valt ett mer flexibelt tillvägagångssätt än Europaparlamentet. Ett beslut om en eventuell ändring av forskningsrådets struktur bör därför fattas först efter den preliminära utvärderingen av ramprogrammet, vilken planeras äga rum senast under 2010, varvid en oberoende översyn av europeiska forskningsrådets strukturer uttryckligen kommer att omfatta en genomgång av fördelar och nackdelar med strukturer som ett genomförande organ eller ett organ som grundar sig på artikel 171 i fördraget, mot bakgrund av kriterierna vetenskaplig excellens, autonomi, effektivitet och öppenhet.

iii)   Människor

Rådet har godkänt det stora flertalet av Europaparlamentets ändringar. Detta program omfattar nu en hänvisning till tillvaratagande av erfarenheterna från Marie Curie-åtgärderna i tidigare ramprogram och deras effekter på det europeiska området för forskningsverksamhet; utbildning särskilt avsedd för unga; ökat deltagande av kvinnliga forskare; en öppen europeisk arbetsmarknad för forskare som är fri från alla former av diskriminering; särskilda åtgärder för att uppmuntra forskare i början av karriären och erbjuda stöd i början av den vetenskapliga karriären samt åtgärder för att minska kompetensflykten; främjande av spetsforskningsenheter i hela Europeiska unionen; synergieffekter med annan gemenskapspolitik samt breddande av vetenskapliga och allmänna kunskaper, däribland dem som avser tekniköverföring och entreprenörskap.

iv)   Kapacitet

Rådet, som i stort sett bibehållit kommissionens förslag, har beslutat att inkludera samstämmig politikutveckling som en separat verksamhet inom denna del av ramprogrammet snarare än att behålla den som en övergripande del av annan verksamhet i ”kapacitets”-programmet.

Mot bakgrund av Europaparlamentets ändringar har rådet vidare förtydligat räckvidden för viss annan verksamhet enligt följande:

| — | Inom verksamheten ”forskningsinfrastruktur” avser syftet nuutvecklingen av det europeiska området för forskningsverksamhet. Tillämpningsområdet för verksamhet som gäller befintlig infrastruktur har förtydligats och omfattar tillgång till högpresterande infrastrukturer även för forskare från industrin och från små och medelstora företag; utveckling av global sammanlänkning samt öppna standarder för driftskompatibilitet. När det gäller ny infrastruktur bör gemenskapens verksamhet huvudsakligen inriktas på det inledande skedet med hänsyn till att medlemsstaterna kommer att behålla en avgörande roll för utvecklingen och finansieringen av denna. Beträffande finansieringskriteriet har rådet utvidgat förteckningen till att omfatta bidrag till kapaciteten för teknisk utveckling och till utvecklingen av ”forskningsstyrda spetsforskningskluster” samt möjligheten att använda EIB-lån och strukturfonderna. |
| --- | --- |

—

Inom verksamheten ”forskningsinfrastruktur” avser syftet nuutvecklingen av det europeiska området för forskningsverksamhet. Tillämpningsområdet för verksamhet som gäller befintlig infrastruktur har förtydligats och omfattar tillgång till högpresterande infrastrukturer även för forskare från industrin och från små och medelstora företag; utveckling av global sammanlänkning samt öppna standarder för driftskompatibilitet. När det gäller ny infrastruktur bör gemenskapens verksamhet huvudsakligen inriktas på det inledande skedet med hänsyn till att medlemsstaterna kommer att behålla en avgörande roll för utvecklingen och finansieringen av denna. Beträffande finansieringskriteriet har rådet utvidgat förteckningen till att omfatta bidrag till kapaciteten för teknisk utveckling och till utvecklingen av ”forskningsstyrda spetsforskningskluster” samt möjligheten att använda EIB-lån och strukturfonderna.

| — | När det gäller verksamheten ”forskning till förmån för små och medelstora företag” har rådet gått på Europaparlamentets linje genom att infoga överbryggande av klyftan mellan forskning och innovation; bättre tillvaratagande av forskning; forskningsleverantörer; komplementaritet med ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation och andra gemenskapsprogram; med anledning av Europaparlamentets ändring har stöd till nationella forskningspriser lagts till, samtidigt som dess räckvidd har begränsats till att utarbeta förslag till åtgärder inom ”forskning till förmån för små och medelstora företag”, eftersom rådet menar att forskningsprojekt bör stå klart i centrum. |
| --- | --- |

—

När det gäller verksamheten ”forskning till förmån för små och medelstora företag” har rådet gått på Europaparlamentets linje genom att infoga överbryggande av klyftan mellan forskning och innovation; bättre tillvaratagande av forskning; forskningsleverantörer; komplementaritet med ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation och andra gemenskapsprogram; med anledning av Europaparlamentets ändring har stöd till nationella forskningspriser lagts till, samtidigt som dess räckvidd har begränsats till att utarbeta förslag till åtgärder inom ”forskning till förmån för små och medelstora företag”, eftersom rådet menar att forskningsprojekt bör stå klart i centrum.

| — | När det gäller verksamheten ”kunskapsregioner” har rådet utvidgat räckvidden till att omfatta underlättande av upprättandet och skapandet av regionala kluster som bidrar till att utveckla det europeiska området för forskningsverksamhet; stöd till framväxande kunskapsregioner; förhållandet till strukturfonderna; samt synergieffekter med andra gemenskapsprogram samt relevanta nationella och regionala program. |
| --- | --- |

—

När det gäller verksamheten ”kunskapsregioner” har rådet utvidgat räckvidden till att omfatta underlättande av upprättandet och skapandet av regionala kluster som bidrar till att utveckla det europeiska området för forskningsverksamhet; stöd till framväxande kunskapsregioner; förhållandet till strukturfonderna; samt synergieffekter med andra gemenskapsprogram samt relevanta nationella och regionala program.

| — | När det gäller verksamheten ”forskningspotential” har åtgärderna fastställts till att omfatta synergier med programmet för konkurrenskraft och innovation för att främja den regionala kommersialiseringen av FoTU i samarbete med industrin. |
| --- | --- |

—

När det gäller verksamheten ”forskningspotential” har åtgärderna fastställts till att omfatta synergier med programmet för konkurrenskraft och innovation för att främja den regionala kommersialiseringen av FoTU i samarbete med industrin.

| — | Inom verksamheten ”vetenskap i samhället” har rådet breddat åtgärderna till att omfatta åtgärder för att göra vetenskapliga publikationer mer tillgängliga för de delar av allmänheten som vill konsultera dem; främjande av kvinnors roll inom forskning och i vetenskapliga beslutsorgan, skapande av en öppen miljö som väcker nyfikenheten på vetenskap hos unga människor; främjande av unga människors fulla deltagande i vetenskaplig verksamhet, förbättrad interkommunikation och ömsesidig förståelse mellan den vetenskapliga världen och en bredare publik; bättre presentation av vetenskapligt arbete; stöd till vetenskapliga publikationer. |
| --- | --- |

—

Inom verksamheten ”vetenskap i samhället” har rådet breddat åtgärderna till att omfatta åtgärder för att göra vetenskapliga publikationer mer tillgängliga för de delar av allmänheten som vill konsultera dem; främjande av kvinnors roll inom forskning och i vetenskapliga beslutsorgan, skapande av en öppen miljö som väcker nyfikenheten på vetenskap hos unga människor; främjande av unga människors fulla deltagande i vetenskaplig verksamhet, förbättrad interkommunikation och ömsesidig förståelse mellan den vetenskapliga världen och en bredare publik; bättre presentation av vetenskapligt arbete; stöd till vetenskapliga publikationer.

| — | Inom verksamheten ”internationellt samarbete” har rådet planerat att verksamhet som för närvarande utförs av INTAS, som kommer att avslutas mot utgången av 2006, kommer att infogas i detta program och även i de särskilda programmen Samarbete och Människor. Rådet har också utvidgad målet till att omfatta underlättade kontakter med partner i tredjeländer för att ge bättre tillgång till forskning som utförs på annat håll i världen; verksamheten kommer också att omfatta särskilda samarbetsåtgärder av ömsesidigt intresse. |
| --- | --- |

—

Inom verksamheten ”internationellt samarbete” har rådet planerat att verksamhet som för närvarande utförs av INTAS, som kommer att avslutas mot utgången av 2006, kommer att infogas i detta program och även i de särskilda programmen Samarbete och Människor. Rådet har också utvidgad målet till att omfatta underlättade kontakter med partner i tredjeländer för att ge bättre tillgång till forskning som utförs på annat håll i världen; verksamheten kommer också att omfatta särskilda samarbetsåtgärder av ömsesidigt intresse.

v)   Gemensamma forskningscentrets icke-nukleära åtgärder

Rådet klargjorde den logiska grunden för att införa samordning av verksamheterna i denna del med den forskning som bedrivs inom teman i det särskilda programmet Samarbete, för att undvika överlappning och dubblering. Verksamheterna har utvidgats till att omfatta vetenskapligt/tekniskt stöd till utvecklingen av riskbedömning och förvaltningsförfaranden som ett verktyg för den europeiska beslutsprocessen, expertis och en roll i den forskning som rör global övervakning för miljö och säkerhet (GMES) och i utvecklingen av nya tillämpningar inom detta område samt utveckling och validering av alternativa strategier, och särskilt metoder där djur inte används, inom alla relevanta forskningsområden.

c)   Totalbelopp och fördelning av anslagen

Till följd av slutsatserna i det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomiskt förvaltning (7), måste det ursprungliga budgetförslaget för sjunde ramprogrammet på 72 726 miljoner EUR minskas med bibehållen lämplig fokus och kritisk massa. Rådet har bibehållit kommissionens ändrade förslag om ett högsta totalbelopp på 50 521 miljoner EUR i enlighet med yttrandet från Europaparlamentet. Rådet har dock föreslagit justeringar i beloppets fördelning enligt följande:

| — | I den del som gäller Samarbete har rådet följt inriktningen i Europaparlamentets ändringsförslag om att öka finansieringen för de temaområden som har stor potential att förbättra den europeiska konkurrenskraften, särskilt när det gäller den första (hälsa), femte (energi) och åttonde prioriteringen (samhällsvetenskap och humaniora), men inte i samma utsträckning. Till följd av uppdelningen av temat Säkerhets- och rymdforskning i två separata prioriteringar, beslöt rådet att öronmärka 80 miljoner EUR mindre för säkerhets- än för rymdforskning, eftersom rådet anser att gemenskapens kompetens på detta område fortfarande är begränsad. |
| --- | --- |

—

I den del som gäller Samarbete har rådet följt inriktningen i Europaparlamentets ändringsförslag om att öka finansieringen för de temaområden som har stor potential att förbättra den europeiska konkurrenskraften, särskilt när det gäller den första (hälsa), femte (energi) och åttonde prioriteringen (samhällsvetenskap och humaniora), men inte i samma utsträckning. Till följd av uppdelningen av temat Säkerhets- och rymdforskning i två separata prioriteringar, beslöt rådet att öronmärka 80 miljoner EUR mindre för säkerhets- än för rymdforskning, eftersom rådet anser att gemenskapens kompetens på detta område fortfarande är begränsad.

| — | Inom området Kapacitet följde rådet den inriktning som valts av Europaparlamentet för att begränsa den förslagna finansieringen av ”forskningsinfrastruktur” och i stället väsentligt öka finansieringen av ”forskning till förmån för små och medelstora företag”. Rådet anser dock att verksamhet inom området Kapacitet utgör en väsentlig beståndsdel av ramprogrammet eftersom den stöder nyckelaspekter av den europeiska forsknings- och innovationskapaciteten. Den krymptes därför avsevärt mycket mindre än vad Europaparlamentet tänkt sig. |
| --- | --- |

—

Inom området Kapacitet följde rådet den inriktning som valts av Europaparlamentet för att begränsa den förslagna finansieringen av ”forskningsinfrastruktur” och i stället väsentligt öka finansieringen av ”forskning till förmån för små och medelstora företag”. Rådet anser dock att verksamhet inom området Kapacitet utgör en väsentlig beståndsdel av ramprogrammet eftersom den stöder nyckelaspekter av den europeiska forsknings- och innovationskapaciteten. Den krymptes därför avsevärt mycket mindre än vad Europaparlamentet tänkt sig.

| — | Beträffande Idéer och Människor behöll rådet finansieringen såsom kommissionen föreslagit, och följde alltså inte Europaparlamentets ändringsförslag där finansieringen för båda dessa delar av ramprogrammet ökades på bekostnad av Kapacitet. |
| --- | --- |

—

Beträffande Idéer och Människor behöll rådet finansieringen såsom kommissionen föreslagit, och följde alltså inte Europaparlamentets ändringsförslag där finansieringen för båda dessa delar av ramprogrammet ökades på bekostnad av Kapacitet.

2.   Rådets ståndpunkt beträffande Europaparlamentets ändringar

I rådets gemensamma ståndpunkt har ett stort antal av Europaparlamentets ändringar (232 av de 326 ändringar som föreslagits) införlivats helt, beträffande sakinnehållet eller delvis, ibland i ändrad form eller på ett annat ställe, och ofta i den form som kommissionen föreslagit i sitt ändrade förslag, såsom skisserats ovan.

| a) | Rådets gemensamma ståndpunkt innefattar följande ändringar, fullständigt eller vad sakinnehållet beträffar:






  — | 1, 3, 4, 11, 12, 14, 15, 18, 24, 26, 32, 35, 39, 43, 44, 47, 52, 58, 59, 66, 76, 88, 93, 95, 97, 121, 126, 130, 132, 137, 142, 146, 148, 149, 153, 162, 173, 174, 180, 181, 182, 183, 189, 190, 192, 193, 198, 201, 209, 214, 215, 216, 221, 224, 225, 226, 227, 230, 231, 232, 233, 234, 235, 236, 237, 243, 245, 246, 251, 256, 262, 264, 266, 273, 284, 288, 289, 294, 295, 296, 297, 302, 303, 304, 309, 324; |
| --- | --- | --- |

a)

Rådets gemensamma ståndpunkt innefattar följande ändringar, fullständigt eller vad sakinnehållet beträffar:

—

1, 3, 4, 11, 12, 14, 15, 18, 24, 26, 32, 35, 39, 43, 44, 47, 52, 58, 59, 66, 76, 88, 93, 95, 97, 121, 126, 130, 132, 137, 142, 146, 148, 149, 153, 162, 173, 174, 180, 181, 182, 183, 189, 190, 192, 193, 198, 201, 209, 214, 215, 216, 221, 224, 225, 226, 227, 230, 231, 232, 233, 234, 235, 236, 237, 243, 245, 246, 251, 256, 262, 264, 266, 273, 284, 288, 289, 294, 295, 296, 297, 302, 303, 304, 309, 324;

| b) | Rådet införlivade följande ändringar i princip eller delvis:






  — | 2, 5, 6, 16, 17, 19, 20, 25, 27, 30, 31, 33, 34, 40, 42, 45, 46, 50, 53, 60, 63, 67, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 89, 90, 94, 96, 98, 99, 101, 104, 106, 107, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 119, 120, 122, 123, 124, 125, 127, 128, 129, 131, 136, 138, 140, 141, 154, 155, 156, 157, 158, 159, 160, 163, 165, 166, 167, 168, 169, 170, 171, 172, 175, 177, 178, 179, 184, 185, 186, 187, 188, 195, 196, 197, 199, 200, 202, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 210, 211, 213, 222, 223, 228, 238, 239, 240, 241, 242, 244, 248, 253, 255, 257, 268, 269, 272, 274, 275, 276, 278, 280, 286, 287, 291, 293, 298, 299, 300, 313, 315, 334, 350, 351, 359, 361, 362; |
| --- | --- | --- |

b)

Rådet införlivade följande ändringar i princip eller delvis:

—

2, 5, 6, 16, 17, 19, 20, 25, 27, 30, 31, 33, 34, 40, 42, 45, 46, 50, 53, 60, 63, 67, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 89, 90, 94, 96, 98, 99, 101, 104, 106, 107, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 119, 120, 122, 123, 124, 125, 127, 128, 129, 131, 136, 138, 140, 141, 154, 155, 156, 157, 158, 159, 160, 163, 165, 166, 167, 168, 169, 170, 171, 172, 175, 177, 178, 179, 184, 185, 186, 187, 188, 195, 196, 197, 199, 200, 202, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 210, 211, 213, 222, 223, 228, 238, 239, 240, 241, 242, 244, 248, 253, 255, 257, 268, 269, 272, 274, 275, 276, 278, 280, 286, 287, 291, 293, 298, 299, 300, 313, 315, 334, 350, 351, 359, 361, 362;

| c) | Rådet följde kommissionen och införlivade inte följande ändringar:






  — | 7, 8, 9, 10, 13, 21, 22, 23, 28, 29, 36, 37, 38, 41, 48, 49, 51, 54, 55, 56, 57, 61, 62, 64, 65, 74, 83, 91, 92, 100, 102, 103, 105, 108, 116, 117, 118, 133, 134, 135, 139, 143, 144, 145, 147, 150, 151, 152, 161, 164, 176, 191, 194, 212, 217, 218, 219, 220, 229, 247, 249, 250, 252, 254, 258, 259, 260, 261, 263, 265, 267, 270, 271, 277, 279, 281, 282, 283, 285, 290, 292, 301, 305, 306, 307, 308, 310, 311, 312, 314, 320, 347, 349, 360. |
| --- | --- | --- |

c)

Rådet följde kommissionen och införlivade inte följande ändringar:

—

7, 8, 9, 10, 13, 21, 22, 23, 28, 29, 36, 37, 38, 41, 48, 49, 51, 54, 55, 56, 57, 61, 62, 64, 65, 74, 83, 91, 92, 100, 102, 103, 105, 108, 116, 117, 118, 133, 134, 135, 139, 143, 144, 145, 147, 150, 151, 152, 161, 164, 176, 191, 194, 212, 217, 218, 219, 220, 229, 247, 249, 250, 252, 254, 258, 259, 260, 261, 263, 265, 267, 270, 271, 277, 279, 281, 282, 283, 285, 290, 292, 301, 305, 306, 307, 308, 310, 311, 312, 314, 320, 347, 349, 360.

IV.   SLUTSATS

När rådet fastställde sin gemensamma ståndpunkt beaktades till fullo kommissionens förslag och Europaparlamentets yttrande vid första behandlingen. Ett större antal ändringsförslag har helt eller delvis införlivats i den gemensamma ståndpunkten för att tillmötesgå merparten av Europarlamentets synpunkter. Rådet anser att den gemensamma ståndpunkten utgör en väl avvägd text och emotser konstruktiva diskussioner med Europaparlamentet så att sjunde ramprogrammet inom kort skall kunna antas, liksom även dess genomförandeåtgärder (t.ex. regler för deltagande, särskilda program).

---

(1)  Dok. 8087/05 RECH 80 ATO 45 COMPET 68 CODEC 266 – KOM (2005) 119 slutlig.

(2)  EUT C 65, 17.03.2006, s. 9.

(3)  EUT C 115, 16.05.2006, s. 20.

(4)  Dok. P6_TA-PROV(2006)0265.

(5)  Rådet har också träffat en politisk överenskommelse om rådets beslut om sjunde ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2007–2011). Det slutliga antagandet av detta beslut kommer att äga rum samtidigt med det slutliga antagandet av beslutet om Europeiska gemenskapens ramprogram. Utkastet till texten har överlämnats till Europaparlamentet för kännedom.

(6)  2005 års grönbok om energieffektivitet (KOM(2005)265), 2006 års grönbok En europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning (KOM(2006) 105).

(7)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

| 12.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 301/51 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 301/51

---

GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 28/2006

antagen av rådet den 23 oktober 2006

inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 av den ... om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete

(2006/C 301 E/02)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 179.1,

med beaktande av kommissionens förslag,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (1), och

av följande skäl:

| (1) | I syfte att effektivisera gemenskapens bistånd till tredjeländer har det utarbetats en ny ram med bestämmelser om hur stödinsatser skall planeras och tillhandahållas. Genom rådets förordning (EG) nr 2085/2006 (2) upprättas ett instrument för stöd inför anslutningen (nedan kallat ”föranslutningsinstrumentet”) för gemenskapens stöd till kandidatländer och potentiella kandidatländer. Genom förordning (EG) nr [...] (3) fastställs allmänna bestämmelser för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument. Genom rådets förordning (EG) nr [...] (4) upprättas ett finansieringsinstrument för samarbete med industriländer och andra höginkomstländer och territorier. Genom förordning (EG) nr [...] upprättas ett stabilitetsinstrument (5). Genom förordning (EG) nr [...] upprättas ett instrument för samarbete på kärnsäkerhetsområdet (6). Genom förordning (EG) nr [...] (7) upprättas ett finansiellt instrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter över hela världen. Rådets förordning (EG) nr 1257/96 (8) gäller humanitärt bistånd. I den här förordningen upprättas ett finansiellt instrument för utvecklingssamarbete som direkt understöder gemenskapens politik för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

(1)

I syfte att effektivisera gemenskapens bistånd till tredjeländer har det utarbetats en ny ram med bestämmelser om hur stödinsatser skall planeras och tillhandahållas. Genom rådets förordning (EG) nr 2085/2006 (2) upprättas ett instrument för stöd inför anslutningen (nedan kallat ”föranslutningsinstrumentet”) för gemenskapens stöd till kandidatländer och potentiella kandidatländer. Genom förordning (EG) nr [...] (3) fastställs allmänna bestämmelser för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument. Genom rådets förordning (EG) nr [...] (4) upprättas ett finansieringsinstrument för samarbete med industriländer och andra höginkomstländer och territorier. Genom förordning (EG) nr [...] upprättas ett stabilitetsinstrument (5). Genom förordning (EG) nr [...] upprättas ett instrument för samarbete på kärnsäkerhetsområdet (6). Genom förordning (EG) nr [...] (7) upprättas ett finansiellt instrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter över hela världen. Rådets förordning (EG) nr 1257/96 (8) gäller humanitärt bistånd. I den här förordningen upprättas ett finansiellt instrument för utvecklingssamarbete som direkt understöder gemenskapens politik för utvecklingssamarbete.

| (2) | Gemenskapen för en politik för utvecklingssamarbete som syftar till att förverkliga målen om fattigdomsbekämpning, hållbar ekonomisk och social utveckling samt en harmonisk och successiv integration av utvecklingsländerna i världsekonomin. |
| --- | --- |

(2)

Gemenskapen för en politik för utvecklingssamarbete som syftar till att förverkliga målen om fattigdomsbekämpning, hållbar ekonomisk och social utveckling samt en harmonisk och successiv integration av utvecklingsländerna i världsekonomin.

| (3) | Gemenskapen driver en samarbetspolitik som gynnar samarbete, partnerskap och gemensamma åtaganden mellan ekonomiska aktörer i gemenskapen och partnerländerna och partnerregionerna, och främjar dialogen mellan politiska, ekonomiska och sociala partner inom relevanta sektorer. |
| --- | --- |

(3)

Gemenskapen driver en samarbetspolitik som gynnar samarbete, partnerskap och gemensamma åtaganden mellan ekonomiska aktörer i gemenskapen och partnerländerna och partnerregionerna, och främjar dialogen mellan politiska, ekonomiska och sociala partner inom relevanta sektorer.

| (4) | Vägledande för gemenskapens politik för utvecklingssamarbete och för dess internationella åtgärder är de millennieutvecklingsmål som Förenta nationernas generalförsamling antog den 8 september 2000, bland annat utrotande av extrem fattigdom och svält, samt de huvudsakliga mål och principer som gemenskapen och dess medlemsstater har godkänt inom ramen för Förenta nationerna och andra behöriga internationella organisationer på området för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

(4)

Vägledande för gemenskapens politik för utvecklingssamarbete och för dess internationella åtgärder är de millennieutvecklingsmål som Förenta nationernas generalförsamling antog den 8 september 2000, bland annat utrotande av extrem fattigdom och svält, samt de huvudsakliga mål och principer som gemenskapen och dess medlemsstater har godkänt inom ramen för Förenta nationerna och andra behöriga internationella organisationer på området för utvecklingssamarbete.

| (5) | För att utvecklingspolitiken skall vara konsekvent är det viktigt att gemenskapsstrategier som inte rör utveckling bistår utvecklingsländerna i deras insatser för att nå millennieutvecklingsmålen i enlighet med artikel 178 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. |
| --- | --- |

(5)

För att utvecklingspolitiken skall vara konsekvent är det viktigt att gemenskapsstrategier som inte rör utveckling bistår utvecklingsländerna i deras insatser för att nå millennieutvecklingsmålen i enlighet med artikel 178 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

| (6) | Ett politiskt klimat som garanterar fred, säkerhet, stabilitet och respekt för de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna, demokratins principer, rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning och jämställdhet mellan kvinnor och män är av grundläggande betydelse för en långsiktig utveckling. |
| --- | --- |

(6)

Ett politiskt klimat som garanterar fred, säkerhet, stabilitet och respekt för de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna, demokratins principer, rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning och jämställdhet mellan kvinnor och män är av grundläggande betydelse för en långsiktig utveckling.

| (7) | Sunda och hållbara ekonomiska strategier är en förutsättning för utveckling. |
| --- | --- |

(7)

Sunda och hållbara ekonomiska strategier är en förutsättning för utveckling.

| (8) | Medlemmarna i Världshandelsorganisationen (WTO) åtog sig vid den fjärde ministerkonferensen i Doha att integrera handeln i utvecklingsstrategierna och att tillhandahålla handelsrelaterat tekniskt och kapacitetsuppbyggande bistånd samt att genomföra nödvändiga åtgärder som syftar till att underlätta tekniköverföring genom handel, stärka förhållandet mellan utländska direktinvesteringar och handel och samverkan mellan handel och miljö, och att hjälpa utvecklingsländerna att delta i nya handelsförhandlingar och vid genomförandet av resultaten av dessa. |
| --- | --- |

(8)

Medlemmarna i Världshandelsorganisationen (WTO) åtog sig vid den fjärde ministerkonferensen i Doha att integrera handeln i utvecklingsstrategierna och att tillhandahålla handelsrelaterat tekniskt och kapacitetsuppbyggande bistånd samt att genomföra nödvändiga åtgärder som syftar till att underlätta tekniköverföring genom handel, stärka förhållandet mellan utländska direktinvesteringar och handel och samverkan mellan handel och miljö, och att hjälpa utvecklingsländerna att delta i nya handelsförhandlingar och vid genomförandet av resultaten av dessa.

| (9) | I den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: ”Europeiskt samförstånd” (9) av den 20 december 2005, med senare ändringar, fastställs gemenskapens allmänna handlingsram på utvecklingsområdet. Den bör styra planeringen och genomförandet av utvecklingsbiståndet och samarbetsstrategierna. |
| --- | --- |

(9)

I den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: ”Europeiskt samförstånd” (9) av den 20 december 2005, med senare ändringar, fastställs gemenskapens allmänna handlingsram på utvecklingsområdet. Den bör styra planeringen och genomförandet av utvecklingsbiståndet och samarbetsstrategierna.

| (10) | Utvecklingssamarbetet bör genomföras genom geografiska och tematiska program. Geografiska program bör stödja utvecklingen i och stärka samarbetet med länder och regioner i Latinamerika, Asien, Centralasien, Mellanöstern och Sydafrika. |
| --- | --- |

(10)

Utvecklingssamarbetet bör genomföras genom geografiska och tematiska program. Geografiska program bör stödja utvecklingen i och stärka samarbetet med länder och regioner i Latinamerika, Asien, Centralasien, Mellanöstern och Sydafrika.

| (11) | Gemenskapen och dess medlemsstater har ingått avtal om partnerskap och samarbete med en del av dessa partnerländer och partnerregioner i syfte att ge ett betydelsefullt bidrag till partnerländernas långsiktiga utveckling och till deras folks välstånd. De grundsatser som avtalen om partnerskap och samarbete bygger på är gemensamma och allmängiltiga värderingar när det gäller respekt för och främjande av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt respekt för demokratins principer och rättsstatsprincipen. I detta sammanhang bör uppmärksamhet även riktas på rätten till ett anständigt arbete och funktionshindrades rättigheter. Kontinuerliga och fördjupade bilaterala förbindelser mellan gemenskapen och partnerländerna och befästande av de multilaterala institutionerna är viktiga faktorer när det gäller att bidra på ett betydelsefullt sätt till världsekonomins jämvikt och utveckling och även för att stärka gemenskapens och dess partnerländers och partnerregioners roll och plats i världen. |
| --- | --- |

(11)

Gemenskapen och dess medlemsstater har ingått avtal om partnerskap och samarbete med en del av dessa partnerländer och partnerregioner i syfte att ge ett betydelsefullt bidrag till partnerländernas långsiktiga utveckling och till deras folks välstånd. De grundsatser som avtalen om partnerskap och samarbete bygger på är gemensamma och allmängiltiga värderingar när det gäller respekt för och främjande av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt respekt för demokratins principer och rättsstatsprincipen. I detta sammanhang bör uppmärksamhet även riktas på rätten till ett anständigt arbete och funktionshindrades rättigheter. Kontinuerliga och fördjupade bilaterala förbindelser mellan gemenskapen och partnerländerna och befästande av de multilaterala institutionerna är viktiga faktorer när det gäller att bidra på ett betydelsefullt sätt till världsekonomins jämvikt och utveckling och även för att stärka gemenskapens och dess partnerländers och partnerregioners roll och plats i världen.

| (12) | Även om främst utvecklingsländerna bör bistås genom de tematiska programmen, bör även två stödmottagande länder samt de utomeuropeiska länder och territorier vilkas egenskaper inte motsvarar kraven för mottagare av offentligt utvecklingsbistånd (ODA) enligt kommittén för utvecklingsbistånd inom Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD/DAC) och som inte omfattas av artikel 2.4 andra stycket första strecksatsen ha rätt att omfattas av de tematiska programmen enligt de villkor som fastställs i denna förordning. Gemenskapen bör finansiera de tematiska programmen i länder, territorier och regioner som har rätt till stöd inom ramen för ett geografiskt program enligt förordningen, till stöd enligt förordning (EG) nr [...] eller till geografiskt samarbete i enlighet med Europeiska utvecklingsfonden (EUF). I rådets beslut 2001/822/EG av den 27 november 2001 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen (ULT-beslut) (10), som gäller till och med den 31 december 2011, fastställs villkoren för utomeuropeiska länders och territoriers rätt att omfattas av tematiska åtgärder inom utvecklingsbiståndet, finansierade genom Europeiska unionens allmänna budget, vilka inte ändras genom den här förordningen. |
| --- | --- |

(12)

Även om främst utvecklingsländerna bör bistås genom de tematiska programmen, bör även två stödmottagande länder samt de utomeuropeiska länder och territorier vilkas egenskaper inte motsvarar kraven för mottagare av offentligt utvecklingsbistånd (ODA) enligt kommittén för utvecklingsbistånd inom Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD/DAC) och som inte omfattas av artikel 2.4 andra stycket första strecksatsen ha rätt att omfattas av de tematiska programmen enligt de villkor som fastställs i denna förordning. Gemenskapen bör finansiera de tematiska programmen i länder, territorier och regioner som har rätt till stöd inom ramen för ett geografiskt program enligt förordningen, till stöd enligt förordning (EG) nr [...] eller till geografiskt samarbete i enlighet med Europeiska utvecklingsfonden (EUF). I rådets beslut 2001/822/EG av den 27 november 2001 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen (ULT-beslut) (10), som gäller till och med den 31 december 2011, fastställs villkoren för utomeuropeiska länders och territoriers rätt att omfattas av tematiska åtgärder inom utvecklingsbiståndet, finansierade genom Europeiska unionens allmänna budget, vilka inte ändras genom den här förordningen.

| (13) | De tematiska programmen bör tillföra ett specifikt mervärde och komplettera programmen av geografisk karaktär, som utgör huvudramen för gemenskapens samarbete med tredjeländer. Utvecklingssamarbete som genomförs genom tematiska program bör vara underordnat de geografiska program som fastställs i den här förordningen och i förordning nr [...] samt samarbetet inom ramen för EUF. De avser ett särskilt verksamhetsområde som berör en grupp av partnerländer som inte valts ut på geografisk grundval eller samarbetsåtgärder riktade till olika regioner eller grupper av partnerländer eller en internationell operation som inte är geografiskt specifik. De har också stor betydelse för att utveckla gemenskapens politik utåt och ombesörja sektoriell överensstämmelse och synlighet. |
| --- | --- |

(13)

De tematiska programmen bör tillföra ett specifikt mervärde och komplettera programmen av geografisk karaktär, som utgör huvudramen för gemenskapens samarbete med tredjeländer. Utvecklingssamarbete som genomförs genom tematiska program bör vara underordnat de geografiska program som fastställs i den här förordningen och i förordning nr [...] samt samarbetet inom ramen för EUF. De avser ett särskilt verksamhetsområde som berör en grupp av partnerländer som inte valts ut på geografisk grundval eller samarbetsåtgärder riktade till olika regioner eller grupper av partnerländer eller en internationell operation som inte är geografiskt specifik. De har också stor betydelse för att utveckla gemenskapens politik utåt och ombesörja sektoriell överensstämmelse och synlighet.

| (14) | De tematiska programmen bör stödja åtgärder på området mänsklig och social utveckling, miljö och hållbar förvaltning av naturresurser, inklusive energi, icke-statliga aktörer och lokala myndigheter, tryggad livsmedelsförsörjning samt migration och asylfrågor. Innehållet i de tematiska programmen har utarbetats på grundval av motsvarande meddelanden från kommissionen till Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

(14)

De tematiska programmen bör stödja åtgärder på området mänsklig och social utveckling, miljö och hållbar förvaltning av naturresurser, inklusive energi, icke-statliga aktörer och lokala myndigheter, tryggad livsmedelsförsörjning samt migration och asylfrågor. Innehållet i de tematiska programmen har utarbetats på grundval av motsvarande meddelanden från kommissionen till Europaparlamentet och rådet.

| (15) | Det tematiska programmet om miljön och hållbar förvaltning av resurserna, inklusive energin, bör bland annat främja den internationella miljöförvaltningen och gemenskapens miljö- och energipolitik utanför gemenskapen. |
| --- | --- |

(15)

Det tematiska programmet om miljön och hållbar förvaltning av resurserna, inklusive energin, bör bland annat främja den internationella miljöförvaltningen och gemenskapens miljö- och energipolitik utanför gemenskapen.

| (16) | Det tematiska programmet om migration och asyl bör bidra till att förverkliga målet i slutsatserna från Europeiska rådet i Bryssel av den 15 och 16 december 2005, nämligen att i förbindelserna med tredjeländer intensifiera gemenskapens ekonomiska bidrag på områden som rör eller har anknytning till migration. |
| --- | --- |

(16)

Det tematiska programmet om migration och asyl bör bidra till att förverkliga målet i slutsatserna från Europeiska rådet i Bryssel av den 15 och 16 december 2005, nämligen att i förbindelserna med tredjeländer intensifiera gemenskapens ekonomiska bidrag på områden som rör eller har anknytning till migration.

| (17) | Gemenskapens politik för tryggad livsmedelsförsörjning har utvecklats mot stöd till strategier för tryggad livsmedelsförsörjning på bred bas på nationell, regional och global nivå, varvid livsmedelsbiståndet begränsas till humanitära situationer och livsmedelskriser och störande inverkan på den lokala produktionen och de lokala marknaderna undviks, och måste ta hänsyn till länder som är strukturellt sårbara och ytterst beroende av stöd till tryggad livsmedelsförsörjning i syfte att undvika en hastig minskning av gemenskapsbiståndet till dessa länder. |
| --- | --- |

(17)

Gemenskapens politik för tryggad livsmedelsförsörjning har utvecklats mot stöd till strategier för tryggad livsmedelsförsörjning på bred bas på nationell, regional och global nivå, varvid livsmedelsbiståndet begränsas till humanitära situationer och livsmedelskriser och störande inverkan på den lokala produktionen och de lokala marknaderna undviks, och måste ta hänsyn till länder som är strukturellt sårbara och ytterst beroende av stöd till tryggad livsmedelsförsörjning i syfte att undvika en hastig minskning av gemenskapsbiståndet till dessa länder.

| (18) | I linje med rådets slutsatser av den 24 maj 2005 bör man stödja åtgärder för att förbättra reproduktiv och sexuell hälsa i utvecklingsländer och för att se till att de därtill hörande rättigheterna respekteras; ekonomiskt stöd och lämplig sakkunskap bör ställas till förfogande i syfte att främja en helhetssyn på och erkännande av reproduktiv och sexuell hälsa och rättigheter enligt handlingsplanen från den internationella konferensen om befolkning och utveckling (ICPD), vilket innefattar tryggt moderskap och allmän tillgång till ett allsidigt utbud av säkra och tillförlitliga vårdformer och tjänster avseende reproduktiv och sexuell hälsa. När samarbetsåtgärder genomförs, skall besluten från ICPD i förekommande fall följas. |
| --- | --- |

(18)

I linje med rådets slutsatser av den 24 maj 2005 bör man stödja åtgärder för att förbättra reproduktiv och sexuell hälsa i utvecklingsländer och för att se till att de därtill hörande rättigheterna respekteras; ekonomiskt stöd och lämplig sakkunskap bör ställas till förfogande i syfte att främja en helhetssyn på och erkännande av reproduktiv och sexuell hälsa och rättigheter enligt handlingsplanen från den internationella konferensen om befolkning och utveckling (ICPD), vilket innefattar tryggt moderskap och allmän tillgång till ett allsidigt utbud av säkra och tillförlitliga vårdformer och tjänster avseende reproduktiv och sexuell hälsa. När samarbetsåtgärder genomförs, skall besluten från ICPD i förekommande fall följas.

| (19) | För att följa upp Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 266/2006 av den 15 februari 2006 om fastställande av kompletterande åtgärder för de länder som omfattas av sockerprotokollet och som påverkas av reformen av EU:s sockerordning (11), bör även AVS-länder som omfattas av sockerprotokollet och som påverkas av reformen av den gemensamma marknaden för socker erhålla stöd i syfte att bidra till deras anpassningsprocess. |
| --- | --- |

(19)

För att följa upp Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 266/2006 av den 15 februari 2006 om fastställande av kompletterande åtgärder för de länder som omfattas av sockerprotokollet och som påverkas av reformen av EU:s sockerordning (11), bör även AVS-länder som omfattas av sockerprotokollet och som påverkas av reformen av den gemensamma marknaden för socker erhålla stöd i syfte att bidra till deras anpassningsprocess.

| (20) | Vid genomförandet av gemenskapens utvecklingspolitik är ett mer verkningsfullt bistånd, förstärkt komplementaritet och ökad harmonisering, anpassning och samordning av förfarandena, både mellan gemenskapen och dess medlemsstater och i förbindelserna med andra givare och utvecklingsaktörer, väsentliga faktorer för att säkra samstämmighet och relevans i biståndet och samtidigt göra det möjligt att minska de kostnader som partnerländerna måste bära, vilket godkändes i förklaringen om biståndets effektivitet som antogs av högnivåforumet om biståndets effektivitet som hölls i Paris den 2 mars 2005. |
| --- | --- |

(20)

Vid genomförandet av gemenskapens utvecklingspolitik är ett mer verkningsfullt bistånd, förstärkt komplementaritet och ökad harmonisering, anpassning och samordning av förfarandena, både mellan gemenskapen och dess medlemsstater och i förbindelserna med andra givare och utvecklingsaktörer, väsentliga faktorer för att säkra samstämmighet och relevans i biståndet och samtidigt göra det möjligt att minska de kostnader som partnerländerna måste bära, vilket godkändes i förklaringen om biståndets effektivitet som antogs av högnivåforumet om biståndets effektivitet som hölls i Paris den 2 mars 2005.

| (21) | För att uppnå målen för denna förordning är det nödvändigt att föra en differentierad strategi som baserar sig på utvecklingssituationerna och utvecklingsbehoven och som stöder partnerländerna och partnerregionerna genom särskilda, skräddarsydda program utgående från deras egna behov, strategier, prioriteringar och tillgångar. |
| --- | --- |

(21)

För att uppnå målen för denna förordning är det nödvändigt att föra en differentierad strategi som baserar sig på utvecklingssituationerna och utvecklingsbehoven och som stöder partnerländerna och partnerregionerna genom särskilda, skräddarsydda program utgående från deras egna behov, strategier, prioriteringar och tillgångar.

| (22) | Nyckeln till en framgångsrik utvecklingspolitik ligger i att partnerländerna får ett egenansvar för utvecklingsstrategierna. Största möjliga medverkan från alla samhällssektorer, inklusive personer med funktionshinder och andra utsatta grupper, bör därför uppmuntras. För att främja egenansvar, effektivitet och öppenhet bör givarnas samarbetsstrategier och deras tillvägagångssätt när det gäller att genomföra insatser så långt möjligt anpassas till partnerländernas. |
| --- | --- |

(22)

Nyckeln till en framgångsrik utvecklingspolitik ligger i att partnerländerna får ett egenansvar för utvecklingsstrategierna. Största möjliga medverkan från alla samhällssektorer, inklusive personer med funktionshinder och andra utsatta grupper, bör därför uppmuntras. För att främja egenansvar, effektivitet och öppenhet bör givarnas samarbetsstrategier och deras tillvägagångssätt när det gäller att genomföra insatser så långt möjligt anpassas till partnerländernas.

| (23) | Med hänsyn till nödvändigheten att se till att på ett effektivt sätt överbrygga klyftan mellan humanitärt katastrofbistånd och långsiktigt utvecklingsbistånd bör åtgärder som berättigar till bistånd enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr [...] i princip inte finansieras inom ramen för den här förordningen, utom om det är nödvändigt att trygga kontinuiteten i samarbetet från kriser till stabila utvecklingsförhållanden. |
| --- | --- |

(23)

Med hänsyn till nödvändigheten att se till att på ett effektivt sätt överbrygga klyftan mellan humanitärt katastrofbistånd och långsiktigt utvecklingsbistånd bör åtgärder som berättigar till bistånd enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr [...] i princip inte finansieras inom ramen för den här förordningen, utom om det är nödvändigt att trygga kontinuiteten i samarbetet från kriser till stabila utvecklingsförhållanden.

| (24) | Övergång till obundet bistånd i linje med bästa praxis enligt OECD/DAC är en avgörande faktor när det gäller att öka det mervärde som biståndet tillför och stärka den lokal förmågan. Regler för deltagande i anbudsinfordringar och tilldelningar av bidragskontrakt och regler avseende ursprung för varor bör fastställas i överensstämmelse med den utveckling som under senare tid skett inom Europeiska Unionen i fråga om övergång till obundet bistånd. |
| --- | --- |

(24)

Övergång till obundet bistånd i linje med bästa praxis enligt OECD/DAC är en avgörande faktor när det gäller att öka det mervärde som biståndet tillför och stärka den lokal förmågan. Regler för deltagande i anbudsinfordringar och tilldelningar av bidragskontrakt och regler avseende ursprung för varor bör fastställas i överensstämmelse med den utveckling som under senare tid skett inom Europeiska Unionen i fråga om övergång till obundet bistånd.

| (25) | Biståndet bör förvaltas i enlighet med reglerna om externt bistånd i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (12) med lämpliga bestämmelser i syfte att skydda gemenskapens ekonomiska intressen. Fortsatta insatser bör göras för att förbättra genomförandet av utvecklingssamarbetet så att man uppnår en sund balans mellan de tilldelade finansiella resurserna och absorptionsförmågan och minskar de utestående åtagandena. |
| --- | --- |

(25)

Biståndet bör förvaltas i enlighet med reglerna om externt bistånd i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (12) med lämpliga bestämmelser i syfte att skydda gemenskapens ekonomiska intressen. Fortsatta insatser bör göras för att förbättra genomförandet av utvecklingssamarbetet så att man uppnår en sund balans mellan de tilldelade finansiella resurserna och absorptionsförmågan och minskar de utestående åtagandena.

| (26) | I denna förordning fastställs en finansieringsram för perioden 2007-2013 som utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (13). |
| --- | --- |

(26)

I denna förordning fastställs en finansieringsram för perioden 2007-2013 som utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (13).

| (27) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (14). Programplaneringsdokument och vissa särskilda genomförandeåtgärder bör antas i enlighet med förvaltningsförfarandet. |
| --- | --- |

(27)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (14). Programplaneringsdokument och vissa särskilda genomförandeåtgärder bör antas i enlighet med förvaltningsförfarandet.

| (28) | Eftersom målen för denna förordning, nämligen det föreslagna samarbetet med utvecklingsländer, -territorier och -regioner som inte är medlemsstater i gemenskapen och inte kan komma i fråga för gemenskapsstöd inom ramen för förordning (EG) nr 1085/2006, eller förordning (EG) nr [...] inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av den planerade åtgärdens omfattning, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen anta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(28)

Eftersom målen för denna förordning, nämligen det föreslagna samarbetet med utvecklingsländer, -territorier och -regioner som inte är medlemsstater i gemenskapen och inte kan komma i fråga för gemenskapsstöd inom ramen för förordning (EG) nr 1085/2006, eller förordning (EG) nr [...] inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av den planerade åtgärdens omfattning, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen anta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (29) | Denna förordning gör det nödvändigt att upphäva den aktuella uppsättningen förordningar med tanke på omorganisationen av instrumenten för yttre åtgärder, särskilt när det gäller utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

(29)

Denna förordning gör det nödvändigt att upphäva den aktuella uppsättningen förordningar med tanke på omorganisationen av instrumenten för yttre åtgärder, särskilt när det gäller utvecklingssamarbete.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   Gemenskapen skall finansiera åtgärder som syftar till att främja samarbete med de utvecklingsländer, territorier och regioner som upptas i förteckningen över stödmottagare från kommittén för utvecklingsbistånd inom Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD/DAC) och som anges i bilaga I (nedan kallade ”partnerländer och partnerregioner”). Kommissionen skall ändra bilaga I i enlighet med OECD/DAC:s regelbundna översyner av sin förteckning över stödmottagare samt underrätta Europaparlamentet och rådet om detta.

2.   Gemenskapen skall finansiera tematiska program i länder, territorier och regioner som har rätt till stöd inom ramen för ett geografiskt program i denna förordning enligt artiklarna 5-10, till stöd enligt förordning nr [...] eller till geografiskt samarbete inom ramen för Europeiska utvecklingsfonden (EUF).

3.   Enligt denna förordning definieras region som ett geografiskt område som omfattar mer än ett utvecklingsland.

AVDELNING I

MÅL OCH ALLMÄNNA PRINCIPER

Artikel 2

Mål

1.   Det främsta och övergripande målet för ett sådant samarbete enligt denna förordning skall vara att utrota fattigdomen i partnerländer och partnerregioner inom ramen för en hållbar utveckling och även att uppnå millennieutvecklingsmålen och främja demokrati, god samhällsstyrning och respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen. I överensstämmelse med detta mål skall samarbetet med partnerländer och partnerregioner

| — | befästa och stödja demokrati, rättsstatsprincipen, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, god samhällsstyrning, jämställdhet samt därmed sammanhängande principer i internationell rätt, |
| --- | --- |

—

befästa och stödja demokrati, rättsstatsprincipen, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, god samhällsstyrning, jämställdhet samt därmed sammanhängande principer i internationell rätt,

| — | främja en hållbar utveckling - inklusive politiska, ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter - i partnerländer och partnerregioner, särskilt i de mest missgynnade bland dem, |
| --- | --- |

—

främja en hållbar utveckling - inklusive politiska, ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter - i partnerländer och partnerregioner, särskilt i de mest missgynnade bland dem,

| — | uppmuntra till en smidig och successiv integration av dem i världsekonomin, |
| --- | --- |

—

uppmuntra till en smidig och successiv integration av dem i världsekonomin,

| — | bidra till utformningen av internationella åtgärder för att bevara och förbättra miljön och en hållbar förvaltning av jordens naturresurser i syfte att garantera en hållbar utveckling, inbegripet åtgärder mot klimatförändring och förlust av biologisk mångfald, och |
| --- | --- |

—

bidra till utformningen av internationella åtgärder för att bevara och förbättra miljön och en hållbar förvaltning av jordens naturresurser i syfte att garantera en hållbar utveckling, inbegripet åtgärder mot klimatförändring och förlust av biologisk mångfald, och

| — | stärka förbindelserna mellan gemenskapen och partnerländerna och partnerregionerna. |
| --- | --- |

—

stärka förbindelserna mellan gemenskapen och partnerländerna och partnerregionerna.

2.   Gemenskapens samarbete enligt denna förordning skall vara förenligt med de åtaganden och de mål på området för utvecklingssamarbete som gemenskapen har godkänt inom ramen för Förenta nationerna och andra behöriga internationella organisationer på detta område.

3.   Gemenskapens utvecklingspolitik, såsom den fastställs i avdelning XX i fördraget, skall utgöra den rättsliga ramen för samarbetet med partnerländer och partnerregioner. Den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: ”Europeiskt samförstånd” av den 20 december 2005 och senare ändringar av denna skall utgöra allmän ram, riktlinjer och fokus för att styra genomförandet av gemenskapens samarbete med partnerländer och partnerregioner enligt denna förordning.

4.   De åtgärder som avses i artikel 1.1 skall utformas på ett sådant sätt att de uppfyller de kriterier för officiellt utvecklingsbistånd (ODA) som OECD/DAC har infört.

De program som avses i artikel 1.2 skall utformas på ett sådant sätt att de uppfyller de kriterier för officiellt utvecklingsbistånd som OECD/DAC har infört, såvida inte

| — | stödmottagaren har sådana egenskaper att annat krävs, eller |
| --- | --- |

—

stödmottagaren har sådana egenskaper att annat krävs, eller

| — | det genom programmet genomförs ett globalt initiativ, en prioritering i gemenskapspolitiken, en internationell förpliktelse eller ett internationellt åtagande för gemenskapen i enlighet med artikel 11.2 och åtgärden inte har sådana egenskaper att dessa kriterier uppfylls. |
| --- | --- |

—

det genom programmet genomförs ett globalt initiativ, en prioritering i gemenskapspolitiken, en internationell förpliktelse eller ett internationellt åtagande för gemenskapen i enlighet med artikel 11.2 och åtgärden inte har sådana egenskaper att dessa kriterier uppfylls.

Minst 90 % av de beräknade utgifterna inom de tematiska programmen skall utformas så att de uppfyller de kriterier för officiellt utvecklingsbistånd som OECD/DAC har infört, utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 2.4 andra stycket första strecksatsen.

5.   Gemenskapens bistånd enligt denna förordning skall inte användas för att finansiera upphandling av vapen eller ammunition och operationer som har militära eller försvarsrelaterade konsekvenser.

6.   Åtgärder som omfattas av och som är bidragsberättigade enligt förordning (EG) nr [...], särskilt artikel 4, skall i princip inte finansieras inom ramen för denna förordning, utom om det är nödvändigt att trygga kontinuiteten i samarbetet från kris till stabila utvecklingsförhållanden.

Utan att det påverkar behovet att trygga kontinuiteten i samarbetet från kriser till stabila utvecklingsförhållanden skall åtgärder som omfattas av och är bidragsberättigade enligt rådets förordning (EG) nr 1257/96 av den 20 juni 1996 om humanitärt bistånd (15) inte finansieras inom ramen för denna förordning.

Artikel 3

Allmänna principer

1.   Gemenskapen bygger på värderingar som demokrati, rättsstatsprincipen, respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och skall genom dialog och samarbete utveckla och befästa partnerländernas och partnerregionernas uppslutning kring dessa värderingar.

2.   Vid genomförandet av denna förordning skall en differentierad strategi som baserar sig på utvecklingssituationerna och utvecklingsbehoven tillämpas så att partnerländerna eller partnerregionerna tillhandahålls särskilt, skräddarsytt samarbete utgående från deras egna behov, strategier, prioriteringar och tillgångar.

De minst utvecklade länderna och låginkomstländerna skall prioriteras när det gäller den övergripande resursfördelningen i syfte att uppnå millennieutvecklingsmålen. Adekvat uppmärksamhet bör ägnas stödet till utveckling som gynnar fattiga i medelinkomstländer, särskilt medelinkomstländer i den nedre delen av skalan, av vilka många har likartade problem som låginkomstländerna.

3.   Följande frågor av övergripande karaktär skall integreras i alla program: främjande av de mänskliga rättigheterna, jämställdhet mellan kvinnor och män, demokrati, god samhällsstyrning, barns och ursprungsbefolkningars rättigheter, miljöhållbarhet och kamp mot hiv/aids. Vidare skall särskild uppmärksamhet ägnas åt att stärka rättsstatsprincipen, förbättra tillgången till rättsväsendet och stödja det civila samhället samt främja dialog, delaktighet, försoning och institutionsuppbyggnad.

4.   Gemenskapen skall beakta de mål som fastställs i avdelning XX i fördraget och i artikel 2 i denna förordning inom alla politikområden som kan påverka partnerländer och partnerregioner. När det gäller åtgärder som finansieras enligt denna förordning skall gemenskapen också sträva efter att säkerställa överensstämmelse med andra områden av dess yttre åtgärder. Detta skall säkerställas vid utformningen av politiken, den strategiska planeringen och programplaneringen samt vid genomförandet av åtgärderna.

5.   Gemenskapen och medlemsstaterna skall förbättra samarbetet och komplementariteten i sin politik för utvecklingssamarbete genom att ta fasta på partnerländernas och partnerregionernas prioriteringar på landsnivå och regional nivå. Gemenskapens politik för utvecklingssamarbete skall vara ett komplement till medlemsstaternas politik.

6.   Kommissionen och medlemsstaterna skall eftersträva regelbundna och täta informationsutbyten, inbegripet med andra givare, och främja bättre samordning och komplementaritet mellan givarna genom att arbeta för gemensam flerårsprogramplanering grundad på partnerländernas strategier för fattigdomsbekämpning eller jämförbara strategier och partnerländernas egna budgetförfaranden, genom gemensamma genomförandemekanismer, bland annat utbyte av analyser, genom gemensamma uppdrag för alla givare och genom användning av samfinansieringsarrangemang.

7.   Inom sina respektive behörighetsområden skall gemenskapen och medlemsstaterna främja en multilateral metod avseende globala utmaningar samt främja samarbete med multilaterala eller regionala organisationer och organ, såsom de internationella finansinstituten och FN:s organ, fonder och program samt andra bilaterala givare.

8.   Gemenskapen skall främja ett effektivt samarbete med partnerländer och partnerregioner i enlighet med bästa internationella praxis. Den skall främja följande:

| a) | En utvecklingsprocess som leds av partnerlandet och i vilken detta har egenansvar. Gemenskapen skall successivt anpassa sitt stöd till partnerländernas nationella utvecklingsstrategier, reformpolitik och förfaranden. Gemenskapen skall bidra till att stärka processen med ömsesidig ansvarsskyldighet mellan partnerregeringar och givare och främja lokal expertis och lokal sysselsättning. |
| --- | --- |

a)

En utvecklingsprocess som leds av partnerlandet och i vilken detta har egenansvar. Gemenskapen skall successivt anpassa sitt stöd till partnerländernas nationella utvecklingsstrategier, reformpolitik och förfaranden. Gemenskapen skall bidra till att stärka processen med ömsesidig ansvarsskyldighet mellan partnerregeringar och givare och främja lokal expertis och lokal sysselsättning.

| b) | Utvecklingsstrategier som omfattar alla och i vilka alla kan delta och bred medverkan av alla samhällssegment i utvecklingsprocessen och den nationella dialogen, inbegripet den politiska dialogen. |
| --- | --- |

b)

Utvecklingsstrategier som omfattar alla och i vilka alla kan delta och bred medverkan av alla samhällssegment i utvecklingsprocessen och den nationella dialogen, inbegripet den politiska dialogen.

| c) | Effektiva metoder och instrument för samarbete i enlighet med artikel 25 i linje med bästa praxis inom OECD/DAC och anpassade till de särskilda förhållandena i varje partnerland eller partnerregion, med tonvikten lagd på programbaserade tillvägagångssätt, tillhandahållande av förutsebar biståndsfinansiering, utveckling och användning av landsspecifika system och på resultatbaserade utvecklingsstrategier, inklusive i förekommande fall mål och indikatorer för millennieutvecklingen. |
| --- | --- |

c)

Effektiva metoder och instrument för samarbete i enlighet med artikel 25 i linje med bästa praxis inom OECD/DAC och anpassade till de särskilda förhållandena i varje partnerland eller partnerregion, med tonvikten lagd på programbaserade tillvägagångssätt, tillhandahållande av förutsebar biståndsfinansiering, utveckling och användning av landsspecifika system och på resultatbaserade utvecklingsstrategier, inklusive i förekommande fall mål och indikatorer för millennieutvecklingen.

| d) | Bättre genomslag för politiska strategier och programplanering genom samordning och harmonisering mellan givare i syfte att minska överlappningar och dubbelarbete, förbättra komplementariteten och stödja initiativ som omfattar alla givare. Samordningen skall ske i de partnerländer och partnerregioner som tillämpar överenskomna riktlinjer och principer för bästa praxis när det gäller samordning och effektivt stöd. |
| --- | --- |

d)

Bättre genomslag för politiska strategier och programplanering genom samordning och harmonisering mellan givare i syfte att minska överlappningar och dubbelarbete, förbättra komplementariteten och stödja initiativ som omfattar alla givare. Samordningen skall ske i de partnerländer och partnerregioner som tillämpar överenskomna riktlinjer och principer för bästa praxis när det gäller samordning och effektivt stöd.

| e) | En profil som beaktar millenieutvecklingsmålen i landstrategidokumenten och i den fleråriga programplaneringen. |
| --- | --- |

e)

En profil som beaktar millenieutvecklingsmålen i landstrategidokumenten och i den fleråriga programplaneringen.

9.   Kommissionen skall informera och regelbundet utbyta synpunkter med Europaparlamentet.

10.   Kommissionen skall eftersträva regelbundna informationsutbyten med det civila samhället.

AVDELNING II

GEOGRAFISKA OCH TEMATISKA PROGRAM

Artikel 4

Genomförande av gemenskapens bistånd

I överensstämmelse med det övergripande syftet och tillämpningsområdet, målen och de allmänna principerna för denna förordning skall gemenskapsbiståndet genomföras genom de geografiska och tematiska programmen i artiklarna 5-16 samt programmet i artikel 17.

Artikel 5

Geografiska program

1.   Geografiska program skall omfatta samarbete på alla relevanta verksamhetsområden med partnerländer eller partnerregioner som valts ut på geografisk grundval.

2.   I överensstämmelse med det övergripande syftet och räckvidden, målen och de allmänna principerna för denna förordning skall gemenskapsbiståndet till länderna i Latinamerika, Asien, Centralasien och Mellanöstern enligt bilaga I och till Sydafrika inbegripa åtgärder inom följande samarbetsområden:

| a) | Stöd till genomförandet av strategier för fattigdomsutrotning och uppnående av millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

a)

Stöd till genomförandet av strategier för fattigdomsutrotning och uppnående av millennieutvecklingsmålen.

Mänsklig utveckling

| b) | Hantering av befolkningens väsentliga behov med särskild uppmärksamhet på primärutbildning och hälsovård, särskilt genom följande:
  Hälsoområdet:






  i) | Ökning av tillgången till och tillhandahållandet av hälso- och sjukvårdstjänster för låginkomstgupper och marginaliserade grupper inom befolkningen, inbegripet kvinnor och barn, personer som tillhör grupper vilka utsätts för diskriminering på grund av etnisk tillhörighet, religion eller någon annan diskriminering samt personer med funktionshinder, med särskild fokus på de berörda millennieutvecklingsmålen, nämligen minskning av barnadödligheten, förbättring av mödra- och barnavården och den sexuella och reproduktiva hälsan samt rättigheterna enligt agendan för den internationella konferensen om befolkning och utveckling i Kairo, där fattigdomsrelaterade sjukdomar tas upp, särskilt hiv/aids, tuberkulos och malaria. |
| --- | --- | --- |

b)

Hantering av befolkningens väsentliga behov med särskild uppmärksamhet på primärutbildning och hälsovård, särskilt genom följande:

Hälsoområdet:

i)

Ökning av tillgången till och tillhandahållandet av hälso- och sjukvårdstjänster för låginkomstgupper och marginaliserade grupper inom befolkningen, inbegripet kvinnor och barn, personer som tillhör grupper vilka utsätts för diskriminering på grund av etnisk tillhörighet, religion eller någon annan diskriminering samt personer med funktionshinder, med särskild fokus på de berörda millennieutvecklingsmålen, nämligen minskning av barnadödligheten, förbättring av mödra- och barnavården och den sexuella och reproduktiva hälsan samt rättigheterna enligt agendan för den internationella konferensen om befolkning och utveckling i Kairo, där fattigdomsrelaterade sjukdomar tas upp, särskilt hiv/aids, tuberkulos och malaria.

| ii) | Förstärkning av hälso- och sjukvårdssystemen för att förhindra personalbrist inom hälso- och sjukvårdssektorn. |
| --- | --- |

ii)

Förstärkning av hälso- och sjukvårdssystemen för att förhindra personalbrist inom hälso- och sjukvårdssektorn.

| iii) | Förbättrade resurser särskilt inom folkhälso-, forsknings- och utvecklingsområdena. |
| --- | --- |

iii)

Förbättrade resurser särskilt inom folkhälso-, forsknings- och utvecklingsområdena.

Utbildning:

| iv) | Prioritering inom primärutbildningen av att uppnå en primärutbildning av god kvalitet med åtföljande yrkesutbildning och av att minska skillnaderna när det gäller tillgången till utbildning; främjande av obligatorisk och kostnadsfri utbildning upp till 15 års ålder för att bekämpa alla former av barnarbete. |
| --- | --- |

iv)

Prioritering inom primärutbildningen av att uppnå en primärutbildning av god kvalitet med åtföljande yrkesutbildning och av att minska skillnaderna när det gäller tillgången till utbildning; främjande av obligatorisk och kostnadsfri utbildning upp till 15 års ålder för att bekämpa alla former av barnarbete.

| v) | Strävan att senast 2015 få till stånd en allmän primärutbildning och att avskaffa könsskillnader inom utbildningen: |
| --- | --- |

v)

Strävan att senast 2015 få till stånd en allmän primärutbildning och att avskaffa könsskillnader inom utbildningen:

| vi) | Främjande av yrkesutbildning, högre utbildning, livslångt lärande, kulturellt, vetenskapligt och tekniskt samarbete, akademiskt och kulturellt utbyte samt ökad ömsesidig förståelse mellan partnerländerna och partnerregionerna och gemenskapen. |
| --- | --- |

vi)

Främjande av yrkesutbildning, högre utbildning, livslångt lärande, kulturellt, vetenskapligt och tekniskt samarbete, akademiskt och kulturellt utbyte samt ökad ömsesidig förståelse mellan partnerländerna och partnerregionerna och gemenskapen.

Social sammanhållning och sysselsättning

| c) | Främjande av den sociala sammanhållningen som prioriterad strategi i förbindelserna mellan gemenskapen och partnerländerna, med fokus på anständigt arbete och social- och skattepolitiska åtgärder, för att på så sätt bekämpa fattigdom, bristande jämställdhet, arbetslöshet och utslagning av sårbara och marginaliserade grupper. |
| --- | --- |

c)

Främjande av den sociala sammanhållningen som prioriterad strategi i förbindelserna mellan gemenskapen och partnerländerna, med fokus på anständigt arbete och social- och skattepolitiska åtgärder, för att på så sätt bekämpa fattigdom, bristande jämställdhet, arbetslöshet och utslagning av sårbara och marginaliserade grupper.

| d) | Bekämpande av alla former av diskriminering på grund av grupptillhörighet och främjande och skydd av jämställdhet, ursprungsbefolkningars och barns rättigheter, inklusive stöd till genomförandet av FN:s konvention om barnets rättigheter, samt åtgärder för att ta itu med de problem som gatubarn och barn som utför arbete som är riskfyllt och/eller hindrar heltidsutbildning. |
| --- | --- |

d)

Bekämpande av alla former av diskriminering på grund av grupptillhörighet och främjande och skydd av jämställdhet, ursprungsbefolkningars och barns rättigheter, inklusive stöd till genomförandet av FN:s konvention om barnets rättigheter, samt åtgärder för att ta itu med de problem som gatubarn och barn som utför arbete som är riskfyllt och/eller hindrar heltidsutbildning.

| e) | Stärkande av den institutionella ramen för att främja och underlätta grundandet av små och medelstora företag i syfte att stimulera skapandet av arbetstillfällen. |
| --- | --- |

e)

Stärkande av den institutionella ramen för att främja och underlätta grundandet av små och medelstora företag i syfte att stimulera skapandet av arbetstillfällen.

Styrelseformer, demokrati, mänskliga rättigheter och stöd till institutionella reformer:

| f) | Främjande och skydd av de grundläggande friheterna och de mänskliga rättigheterna. stärkande av demokratin, rättstatsprincipen, tillgång till rättsväsendet, god samhällsstyrning, inklusive åtgärder för att bekämpa korruption, vilka kan omfatta men inte uteslutande sker genom kapacitetsuppbyggnad och stärkande av den interinstitutionella och rättsliga ramen, särskilt när det gäller nationell förvaltning, utformning och genomförande av strategier och förvaltning av de offentliga finanserna och de nationella resurserna på ett sätt som medger insyn. |
| --- | --- |

f)

Främjande och skydd av de grundläggande friheterna och de mänskliga rättigheterna. stärkande av demokratin, rättstatsprincipen, tillgång till rättsväsendet, god samhällsstyrning, inklusive åtgärder för att bekämpa korruption, vilka kan omfatta men inte uteslutande sker genom kapacitetsuppbyggnad och stärkande av den interinstitutionella och rättsliga ramen, särskilt när det gäller nationell förvaltning, utformning och genomförande av strategier och förvaltning av de offentliga finanserna och de nationella resurserna på ett sätt som medger insyn.

| g) | Stärkande av ett aktivt civilt samhälle, inklusive organisationer i det civila samhället som företräder människor som lever i fattigdom samt främjande av dialog medborgarna emellan, delaktighet och försoning samt institutionsuppbyggnad. |
| --- | --- |

g)

Stärkande av ett aktivt civilt samhälle, inklusive organisationer i det civila samhället som företräder människor som lever i fattigdom samt främjande av dialog medborgarna emellan, delaktighet och försoning samt institutionsuppbyggnad.

| h) | Främjande av samarbete och politiska reformer på området säkerhet och rättsväsen, särskilt i fråga om asyl och migration, kampen mot narkotika och annan olaglig handel, inklusive människohandel, korruption och penningtvätt. |
| --- | --- |

h)

Främjande av samarbete och politiska reformer på området säkerhet och rättsväsen, särskilt i fråga om asyl och migration, kampen mot narkotika och annan olaglig handel, inklusive människohandel, korruption och penningtvätt.

| i) | Främjande av samarbete och politiska reformer på området migration och asyl med partnerländer och främjande av initiativ för kapacitetsuppbyggnad för att säkerställa utformning och genomförande av en utvecklingsvänlig migrationspolitik för att ta itu med underliggande orsakerna till migration. |
| --- | --- |

i)

Främjande av samarbete och politiska reformer på området migration och asyl med partnerländer och främjande av initiativ för kapacitetsuppbyggnad för att säkerställa utformning och genomförande av en utvecklingsvänlig migrationspolitik för att ta itu med underliggande orsakerna till migration.

| j) | Stöd till effektiv multilateralism, särskilt genom att följa och effektivt genomföra internationell rätt och multilaterala avtal på området för utveckling. |
| --- | --- |

j)

Stöd till effektiv multilateralism, särskilt genom att följa och effektivt genomföra internationell rätt och multilaterala avtal på området för utveckling.

Handel och regional integration

| k) | Bistånd till partnerländer och partnerregioner i fråga om handel, investering och regional integration, inklusive tekniskt bistånd samt kapacitetsuppbyggnad, för att utforma och genomföra en sund handelspolitik, främja en mer stimulerande affärsmiljö, sund ekonomisk och finansiell politik och utveckling av den privata sektorn för att partnerländer och partnerregioner skall kunna dra nytta av sin integration i världsekonomin och för att stödja social rättvisa och tillväxt som gynnar de fattiga. |
| --- | --- |

k)

Bistånd till partnerländer och partnerregioner i fråga om handel, investering och regional integration, inklusive tekniskt bistånd samt kapacitetsuppbyggnad, för att utforma och genomföra en sund handelspolitik, främja en mer stimulerande affärsmiljö, sund ekonomisk och finansiell politik och utveckling av den privata sektorn för att partnerländer och partnerregioner skall kunna dra nytta av sin integration i världsekonomin och för att stödja social rättvisa och tillväxt som gynnar de fattiga.

| l) | Stöd till anslutning till Världshandelsorganisationen (WTO) och genomförande av WTO-avtalen genom tekniskt bistånd och kapacitetsuppbyggnad, särskilt genomförandet av avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (TRIPs-avtalet), främst på folkhälsoområdet. |
| --- | --- |

l)

Stöd till anslutning till Världshandelsorganisationen (WTO) och genomförande av WTO-avtalen genom tekniskt bistånd och kapacitetsuppbyggnad, särskilt genomförandet av avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (TRIPs-avtalet), främst på folkhälsoområdet.

| m) | Stöd till ekonomiskt samarbete och handelssamarbete och stärkande av investeringsförbindelser mellan gemenskapen och partnerländer och partnerregioner, inklusive åtgärder för att främja och se till att privata aktörer, bland annat lokala och europeiska företag, bidrar till en socialt ansvarsfull och hållbar ekonomisk utveckling, inklusive respekt för Internationella arbetsorganisationens (ILO) viktigaste arbetsnormer samt åtgärder för att främja lokal kapacitetsuppbyggnad. |
| --- | --- |

m)

Stöd till ekonomiskt samarbete och handelssamarbete och stärkande av investeringsförbindelser mellan gemenskapen och partnerländer och partnerregioner, inklusive åtgärder för att främja och se till att privata aktörer, bland annat lokala och europeiska företag, bidrar till en socialt ansvarsfull och hållbar ekonomisk utveckling, inklusive respekt för Internationella arbetsorganisationens (ILO) viktigaste arbetsnormer samt åtgärder för att främja lokal kapacitetsuppbyggnad.

Miljön och hållbar utveckling av naturresurser

| n) | Främjande av hållbar utveckling genom miljöskydd och hållbar förvaltning av naturresurser, inbegripet skydd av biologisk mångfald och skogar samt åtgärder för bevarande och hållbar förvaltning av skogar med lokalsamhällenas och de skogsberoende befolkningarnas aktiva delaktighet. |
| --- | --- |

n)

Främjande av hållbar utveckling genom miljöskydd och hållbar förvaltning av naturresurser, inbegripet skydd av biologisk mångfald och skogar samt åtgärder för bevarande och hållbar förvaltning av skogar med lokalsamhällenas och de skogsberoende befolkningarnas aktiva delaktighet.

| o) | Stöd till förbättringar av stadsmiljön, |
| --- | --- |

o)

Stöd till förbättringar av stadsmiljön,

| p) | Främjande av hållbara produktions- och konsumtionsmönster samt säker och hållbar förvaltning av kemikalier och avfall, med beaktande av deras inverkan på hälsan. |
| --- | --- |

p)

Främjande av hållbara produktions- och konsumtionsmönster samt säker och hållbar förvaltning av kemikalier och avfall, med beaktande av deras inverkan på hälsan.

| q) | Säkerställande av respekt för och stöd till genomförandet av internationella miljöavtal, t.ex. konventionen om biologisk mångfald, FN:s konvention för bekämpning av ökenspridning och FN:s ramkonvention om klimatförändringar i linje med EU:s handlingsplan avseende klimatförändringar, och protokollen till dessa och senare ändringar. |
| --- | --- |

q)

Säkerställande av respekt för och stöd till genomförandet av internationella miljöavtal, t.ex. konventionen om biologisk mångfald, FN:s konvention för bekämpning av ökenspridning och FN:s ramkonvention om klimatförändringar i linje med EU:s handlingsplan avseende klimatförändringar, och protokollen till dessa och senare ändringar.

| r) | Utveckling av kapaciteten för olycksberedskap och förhindrande av naturkatastrofer. |
| --- | --- |

r)

Utveckling av kapaciteten för olycksberedskap och förhindrande av naturkatastrofer.

Vatten och energi

| s) | Stöd till hållbar integrerad vattenresursförvaltning, med särskild betoning på allmän tillgång till tjänligt dricksvatten och renhållning i linje med millennieutvecklingsmålen samt hållbar och effektiv användning av vattenresurserna, även för ändamål inom jordbruk och industri. |
| --- | --- |

s)

Stöd till hållbar integrerad vattenresursförvaltning, med särskild betoning på allmän tillgång till tjänligt dricksvatten och renhållning i linje med millennieutvecklingsmålen samt hållbar och effektiv användning av vattenresurserna, även för ändamål inom jordbruk och industri.

| t) | Främjande av ökad användning av hållbar energiteknik. |
| --- | --- |

t)

Främjande av ökad användning av hållbar energiteknik.

Infrastruktur, kommunikation och transport

| u) | Bidrag till utvecklingen av ekonomisk infrastruktur, bland annat stöd till regional integration, och främjande av ökad användning av informations- och kommunikationsteknik. |
| --- | --- |

u)

Bidrag till utvecklingen av ekonomisk infrastruktur, bland annat stöd till regional integration, och främjande av ökad användning av informations- och kommunikationsteknik.

Landsbygdsutveckling, fysisk planering, jordbruk och tryggad livsmedelsförsörjning

| v) | Stöd till hållbar landsbygdsutveckling, inklusive decentralisering och ökad delaktighet, särskilt för att garantera en tryggad livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

v)

Stöd till hållbar landsbygdsutveckling, inklusive decentralisering och ökad delaktighet, särskilt för att garantera en tryggad livsmedelsförsörjning.

Situationer efter kriser och svaga stater

| w) | Återuppbyggnad och återanpassning på medellång och lång sikt av regioner och länder som drabbats av konflikter, katastrofer som orsakats av människor och naturkatastrofer, bland annat stöd till minröjningsåtgärder, demobiliserings- och återanpassningsåtgärder, samtidigt som kontinuiteten mellan katastrofbistånd, återanpassning och utveckling tryggas i enlighet med artikel 2.6, varvid gemenskapens och medlemsstaternas kompetens beaktas. |
| --- | --- |

w)

Återuppbyggnad och återanpassning på medellång och lång sikt av regioner och länder som drabbats av konflikter, katastrofer som orsakats av människor och naturkatastrofer, bland annat stöd till minröjningsåtgärder, demobiliserings- och återanpassningsåtgärder, samtidigt som kontinuiteten mellan katastrofbistånd, återanpassning och utveckling tryggas i enlighet med artikel 2.6, varvid gemenskapens och medlemsstaternas kompetens beaktas.

| x) | Genomförande av åtgärder på medellång och lång sikt vilka syftar till självförsörjning och integrering eller återanpassning av befolkningsgrupper som tvingats lämna sin hembygd och säkerställer att det förs en integrerad och konsekvent strategi som beaktar balansen mellan humanitärt bistånd, återanpassning, stöd till befolkningsgrupper som tvingats lämna sin hembygd och utvecklingssamarbete. Gemenskapens åtgärder skall underlätta övergången från nödsituation till utvecklingsfas, uppmuntra den socioekonomiska integreringen eller återanpassningen av berörda befolkningsgrupper och uppmuntra inrättandet eller stärkandet av demokratiska strukturer och befolkningens roll i utvecklingsprocessen. |
| --- | --- |

x)

Genomförande av åtgärder på medellång och lång sikt vilka syftar till självförsörjning och integrering eller återanpassning av befolkningsgrupper som tvingats lämna sin hembygd och säkerställer att det förs en integrerad och konsekvent strategi som beaktar balansen mellan humanitärt bistånd, återanpassning, stöd till befolkningsgrupper som tvingats lämna sin hembygd och utvecklingssamarbete. Gemenskapens åtgärder skall underlätta övergången från nödsituation till utvecklingsfas, uppmuntra den socioekonomiska integreringen eller återanpassningen av berörda befolkningsgrupper och uppmuntra inrättandet eller stärkandet av demokratiska strukturer och befolkningens roll i utvecklingsprocessen.

| y) | I svaga eller sönderfallande stater stöd till tillhandahållande av grundläggande tjänster och uppbyggnad av legitima, effektiva och stabila offentliga institutioner. |
| --- | --- |

y)

I svaga eller sönderfallande stater stöd till tillhandahållande av grundläggande tjänster och uppbyggnad av legitima, effektiva och stabila offentliga institutioner.

| z) | Hantering av utvecklingsutmaningar som är gemensamma för gemenskapen och dess partner, särskilt stöd till sektoriell dialog, genomförande av bilaterala avtal och andra åtgärdsområden som är förenliga med denna förordnings tillämpningsområde. |
| --- | --- |

z)

Hantering av utvecklingsutmaningar som är gemensamma för gemenskapen och dess partner, särskilt stöd till sektoriell dialog, genomförande av bilaterala avtal och andra åtgärdsområden som är förenliga med denna förordnings tillämpningsområde.

Artikel 6

Latinamerika

Gemenskapens bistånd till Latinamerika skall stödja åtgärder som är förenliga med artikel 5 och med det övergripande syftet och räckvidden, målen och de allmänna principerna för denna förordning. Ökad uppmärksamhet skall ägnas följande samarbetsområden som återspeglar den specifika situationen i Latinamerika:

| a) | Främjande av social sammanhållning som gemensamt mål och prioriterad strategi i förbindelserna mellan gemenskapen och Latinamerika och därigenom bekämpning av fattigdom, bristande jämställdhet och utslagning. Särskilt uppmärksamhet skall ägnas social välfärd och skattepolitik, produktiva investeringar för fler och bättre arbetstillfällen, strategier för att bekämpa diskriminering och framställning och konsumtion av samt olaglig handel med narkotika och förbättringar inom grundläggande sociala tjänster, särskilt hälsovård och utbildning. |
| --- | --- |

a)

Främjande av social sammanhållning som gemensamt mål och prioriterad strategi i förbindelserna mellan gemenskapen och Latinamerika och därigenom bekämpning av fattigdom, bristande jämställdhet och utslagning. Särskilt uppmärksamhet skall ägnas social välfärd och skattepolitik, produktiva investeringar för fler och bättre arbetstillfällen, strategier för att bekämpa diskriminering och framställning och konsumtion av samt olaglig handel med narkotika och förbättringar inom grundläggande sociala tjänster, särskilt hälsovård och utbildning.

| b) | Stimulans till ökad regional integration, bland annat stöd till olika processer för regional integration och sammankoppling av nätverksinfrastruktur, samtidigt som komplementaritet med andra åtgärder som stöds av Europeiska investeringsbanken (EIB)och andra institutioner ombesörjs. |
| --- | --- |

b)

Stimulans till ökad regional integration, bland annat stöd till olika processer för regional integration och sammankoppling av nätverksinfrastruktur, samtidigt som komplementaritet med andra åtgärder som stöds av Europeiska investeringsbanken (EIB)och andra institutioner ombesörjs.

| c) | Stöd till förstärkning av god samhällsstyrning och offentliga institutioner och skydd för de mänskliga rättigheterna, inklusive barns och ursprungsbefolkningars rättigheter. |
| --- | --- |

c)

Stöd till förstärkning av god samhällsstyrning och offentliga institutioner och skydd för de mänskliga rättigheterna, inklusive barns och ursprungsbefolkningars rättigheter.

| d) | Stöd till inrättandet av ett gemensamt europeiskt och latinamerikanskt område för högre utbildning. |
| --- | --- |

d)

Stöd till inrättandet av ett gemensamt europeiskt och latinamerikanskt område för högre utbildning.

| e) | Främjande av hållbar utveckling i alla dess dimensioner med särskild uppmärksamhet på skydd av skogarna och den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

e)

Främjande av hållbar utveckling i alla dess dimensioner med särskild uppmärksamhet på skydd av skogarna och den biologiska mångfalden.

Artikel 7

Asien

Gemenskapens bistånd till Asien skall stödja åtgärder som är förenliga med artikel 5 och med det övergripande syftet och tillämpningsområdet, målen och de allmänna principerna i denna förordning. Ökad uppmärksamhet skall ägnas följande samarbetsområden som återspeglar den specifika situationen i Asien:

| a) | Strävan att uppnå millennieutvecklingsmålen när det gäller hälsovård, bland annat hiv/aids och utbildning, bland annat genom politiska reformer och sektoriell reform. |
| --- | --- |

a)

Strävan att uppnå millennieutvecklingsmålen när det gäller hälsovård, bland annat hiv/aids och utbildning, bland annat genom politiska reformer och sektoriell reform.

| b) | Behandling av frågor om styrelseformer, särskilt i svaga stater, för att bidra till att bygga upp legitima, effektiva och stabila offentliga institutioner och ett aktivt och organiserat civilt samhälle och öka skyddet för de mänskliga rättigheterna, bland annat barns rättigheter. |
| --- | --- |

b)

Behandling av frågor om styrelseformer, särskilt i svaga stater, för att bidra till att bygga upp legitima, effektiva och stabila offentliga institutioner och ett aktivt och organiserat civilt samhälle och öka skyddet för de mänskliga rättigheterna, bland annat barns rättigheter.

| c) | Stimulans till ökad regional integration och ökat samarbete genom stöd till olika processer för regional integration och dialog. |
| --- | --- |

c)

Stimulans till ökad regional integration och ökat samarbete genom stöd till olika processer för regional integration och dialog.

| d) | Bidrag till kontrollen av epidemier och zoonoser samt till återuppbyggnad av de drabbade sektorerna. |
| --- | --- |

d)

Bidrag till kontrollen av epidemier och zoonoser samt till återuppbyggnad av de drabbade sektorerna.

| e) | Främjande av hållbar utveckling i alla dess dimensioner, med särskild uppmärksamhet på skydd av skogar och biologisk mångfald. |
| --- | --- |

e)

Främjande av hållbar utveckling i alla dess dimensioner, med särskild uppmärksamhet på skydd av skogar och biologisk mångfald.

| f) | Bekämpning av framställning och konsumtion av samt olaglig handel med narkotika och av annan olaglig handel. |
| --- | --- |

f)

Bekämpning av framställning och konsumtion av samt olaglig handel med narkotika och av annan olaglig handel.

Artikel 8

Centralasien

Gemenskapens bistånd till Centralasien skall stödja åtgärder som är förenliga med artikel 5 och med det övergripande syftet och tillämpningsområdet, målen och de allmänna principerna i denna förordning. Ökad uppmärksamhet skall ägnas följande samarbetsområden som återspeglar den specifika situationen i Centralasien:

| a) | Främjande av konstitutionella reformer och lagstiftningsmässig, administrativ och regleringsmässig tillnärmning till gemenskapen, bland annat förstärkande av de nationella institutioner och organ som är ansvariga för det faktiska genomförandet av politiken på områden som omfattas av partnerskaps- och samarbetsavtalen, såsom valorgan, parlament, reform av den offentliga förvaltningen och förvaltning av de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

a)

Främjande av konstitutionella reformer och lagstiftningsmässig, administrativ och regleringsmässig tillnärmning till gemenskapen, bland annat förstärkande av de nationella institutioner och organ som är ansvariga för det faktiska genomförandet av politiken på områden som omfattas av partnerskaps- och samarbetsavtalen, såsom valorgan, parlament, reform av den offentliga förvaltningen och förvaltning av de offentliga finanserna.

| b) | Främjande av utvecklingen av marknadsekonomi och partnerländernas integration i WTO samtidigt som de sociala aspekterna av övergången åtgärdas. |
| --- | --- |

b)

Främjande av utvecklingen av marknadsekonomi och partnerländernas integration i WTO samtidigt som de sociala aspekterna av övergången åtgärdas.

| c) | Stöd till effektiv gränsförvaltning och gränsöverskridande samarbete för att främja hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling i gränsområdena. |
| --- | --- |

c)

Stöd till effektiv gränsförvaltning och gränsöverskridande samarbete för att främja hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling i gränsområdena.

| d) | Bekämpning av framställning och konsumtion av samt olaglig handel med narkotika och av annan olaglig handel. |
| --- | --- |

d)

Bekämpning av framställning och konsumtion av samt olaglig handel med narkotika och av annan olaglig handel.

| e) | Kamp mot hiv/aids. |
| --- | --- |

e)

Kamp mot hiv/aids.

| f) | Främjande av regionalt samarbete samt dialog och integration också med länder som omfattas av förordning nr [...] och andra gemenskapsinstrument, särskilt främjande av samarbete inom miljöområdet (särskilt vatten och renhållning), utbildnings-, energi- och transportsektorerna, bland annat trygghet och säkerhet när det gäller internationell energiförsörjning och transportoperationer, när det gäller sammankopplingar, nätverk och deras operatörer, förnybara energikällor, energieffektivitet. |
| --- | --- |

f)

Främjande av regionalt samarbete samt dialog och integration också med länder som omfattas av förordning nr [...] och andra gemenskapsinstrument, särskilt främjande av samarbete inom miljöområdet (särskilt vatten och renhållning), utbildnings-, energi- och transportsektorerna, bland annat trygghet och säkerhet när det gäller internationell energiförsörjning och transportoperationer, när det gäller sammankopplingar, nätverk och deras operatörer, förnybara energikällor, energieffektivitet.

Artikel 9

Mellanöstern

Gemenskapsbiståndet till Mellanöstern skall stödja åtgärder som är förenliga med artikel 5 och med det övergripande syftet och räckvidden, målen och de allmänna principerna i denna förordning. Ökad uppmärksamhet skall ägnas följande samarbetsområden som återspeglar den specifika situationen i Mellanöstern:

| a) | Stimulans till social sammanhållning för att säkerställa social rättvisa, särskilt i fråga om användningen av de inhemska nationella resurserna och för att säkerställa politisk jämställdhet särskilt genom att främja de mänskliga rättigheterna, bland annat jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

a)

Stimulans till social sammanhållning för att säkerställa social rättvisa, särskilt i fråga om användningen av de inhemska nationella resurserna och för att säkerställa politisk jämställdhet särskilt genom att främja de mänskliga rättigheterna, bland annat jämställdhet mellan kvinnor och män.

| b) | Främjande av ekonomisk diversifiering, utveckling av marknadsekonomi och partnerländernas integrering i WTO. |
| --- | --- |

b)

Främjande av ekonomisk diversifiering, utveckling av marknadsekonomi och partnerländernas integrering i WTO.

| c) | Främjande av regionalt samarbete, dialog och integration också med länder som omfattas av förordning nr [...] och andra gemenskapsinstrument genom stöd till integrationsinsatser i regionen, till exempel i fråga om ekonomi, energi, transport och flyktingar. |
| --- | --- |

c)

Främjande av regionalt samarbete, dialog och integration också med länder som omfattas av förordning nr [...] och andra gemenskapsinstrument genom stöd till integrationsinsatser i regionen, till exempel i fråga om ekonomi, energi, transport och flyktingar.

| d) | Stöd till ingåendet av internationella avtal och effektivt genomförande av internationell rätt, särskilt FN:s resolutioner och multilaterala konventioner. |
| --- | --- |

d)

Stöd till ingåendet av internationella avtal och effektivt genomförande av internationell rätt, särskilt FN:s resolutioner och multilaterala konventioner.

| e) | Behandling av frågor om styrelseformer, särskilt i svaga stater, för att bidra till att bygga upp legitima, effektiva och stabila offentliga institutioner och ett aktivt och organiserat civilt samhälle och öka skyddet för de mänskliga rättigheterna, bland annat barns rättigheter. |
| --- | --- |

e)

Behandling av frågor om styrelseformer, särskilt i svaga stater, för att bidra till att bygga upp legitima, effektiva och stabila offentliga institutioner och ett aktivt och organiserat civilt samhälle och öka skyddet för de mänskliga rättigheterna, bland annat barns rättigheter.

Artikel 10

Sydafrika

Gemenskapsbiståndet till Sydafrika skall stödja åtgärder som är förenliga med artikel 5 och med det övergripande syftet och tillämpningsområdet, målen och de allmänna principerna i denna förordning. Ökad uppmärksamhet skall ägnas följande samarbetsområden som återspeglar den specifika situationen i Sydafrika:

| a) | Stöd till befästande av ett demokratiskt samhälle, god samhällsstyrning och en stat som styrs av rättsstatsprincipen och bidrar till stabilitet och integration i regionen och på kontinenten. |
| --- | --- |

a)

Stöd till befästande av ett demokratiskt samhälle, god samhällsstyrning och en stat som styrs av rättsstatsprincipen och bidrar till stabilitet och integration i regionen och på kontinenten.

| b) | Tillhandahållande av stöd till anpassningsinsatser som det finns anledning till i regionen genom upprättande av frihandelsområden enligt avtalet om handel, utveckling och samarbete mellan gemenskapen och Sydafrika (16) och andra regionala arrangemang. |
| --- | --- |

b)

Tillhandahållande av stöd till anpassningsinsatser som det finns anledning till i regionen genom upprättande av frihandelsområden enligt avtalet om handel, utveckling och samarbete mellan gemenskapen och Sydafrika (16) och andra regionala arrangemang.

| c) | Stöd till kampen mot fattigdom, bristande jämlikhet och utslagning, bland genom hantering av de grundläggande behoven hos tidigare missgynnade folkgrupper. |
| --- | --- |

c)

Stöd till kampen mot fattigdom, bristande jämlikhet och utslagning, bland genom hantering av de grundläggande behoven hos tidigare missgynnade folkgrupper.

| d) | Hantering av hiv/aids-pandemin och dess konsekvenser för det sydafrikanska samhället. |
| --- | --- |

d)

Hantering av hiv/aids-pandemin och dess konsekvenser för det sydafrikanska samhället.

Artikel 11

Tematiska program

1.   Tematiska program skall vara underordnade de program som avses i artiklarna 5-10 och omfatta ett bestämt ämne eller område som berör flera partnerländer vilka valts ut på någon annan grundval än geografisk eller omfattar samarbetsverksamhet som riktar sig till olika regioner eller grupper av partnerländer, eller skall avse en internationell åtgärd utan särskild geografisk inriktning.

2.   I överensstämmelse med det övergripande syftet och tillämpningsområdet, målen och de allmänna principerna för denna förordning skall de åtgärder som vidtas inom ramen för de tematiska programmen ge ett mervärde till, komplettera och vara samordnade med åtgärder som finansieras inom ramen för de geografiska programmen. Följande principer skall gälla för dessa åtgärder:

| a) | Gemenskapens politiska mål kan inte uppnås på ett lämpligt eller effektivt sätt genom geografiska program och det tematiska programmet genomförs av eller via en mellanhandsorganisation, t.ex. icke-statliga organisationer, andra icke-statliga aktörer, internationella organisationer eller multilaterala mekanismer. Detta omfattar även globala initiativ till stöd för millennieutvecklingsmålen, hållbar utveckling eller globala allmänna nyttigheter och åtgärder i medlemsstaterna och anslutningsländerna genom avvikelse från artikel 24 enligt det berörda tematiska programmet
  och/eller |
| --- | --- |

a)

Gemenskapens politiska mål kan inte uppnås på ett lämpligt eller effektivt sätt genom geografiska program och det tematiska programmet genomförs av eller via en mellanhandsorganisation, t.ex. icke-statliga organisationer, andra icke-statliga aktörer, internationella organisationer eller multilaterala mekanismer. Detta omfattar även globala initiativ till stöd för millennieutvecklingsmålen, hållbar utveckling eller globala allmänna nyttigheter och åtgärder i medlemsstaterna och anslutningsländerna genom avvikelse från artikel 24 enligt det berörda tematiska programmet

och/eller

| b) | åtgärderna är av följande art:






  — | Multiregionala och/eller övergripande åtgärder, inklusive pilotprojekt och innovativa strategier. |
| --- | --- | --- |

b)

åtgärderna är av följande art:

—

Multiregionala och/eller övergripande åtgärder, inklusive pilotprojekt och innovativa strategier.

| — | Åtgärder i de fall då det inte finns något avtal om åtgärden med partnerregeringen (partnerregeringarna). |
| --- | --- |

—

Åtgärder i de fall då det inte finns något avtal om åtgärden med partnerregeringen (partnerregeringarna).

| — | Åtgärder som är relevanta för ändamålet med ett visst tematiskt program som motsvarar en prioritering i gemenskapspolitiken eller en internationell förpliktelse eller ett internationellt åtagande för gemenskapen. |
| --- | --- |

—

Åtgärder som är relevanta för ändamålet med ett visst tematiskt program som motsvarar en prioritering i gemenskapspolitiken eller en internationell förpliktelse eller ett internationellt åtagande för gemenskapen.

| — | I förekommande fall åtgärder i de fall då det inte finns något geografiskt program eller detta har upphävts. |
| --- | --- |

—

I förekommande fall åtgärder i de fall då det inte finns något geografiskt program eller detta har upphävts.

Artikel 12

Att investera i människor

1.   Målet för gemenskapsstödet enligt det tematiska programmet ”Att investera i människor” skall vara att stödja åtgärder på områden som direkt påverkar människors levnadsstandard och välbefinnande enligt definitionen nedan, med inriktning på de fattigaste och minst utvecklade länderna och de mest missgynnade befolkningsgrupperna.

2.   För att de mål som avses i punkt 1 och som är förenliga med artikel 11 skall nås, skall programmet innehålla följande verksamhetsområden:

| a) | God hälsa för alla:






  i) | Bekämpa fattigdomsrelaterade sjukdomar med inriktning på de viktigaste smittsamma sjukdomarna enligt det europeiska handlingsprogrammet mot hiv/aids, malaria och tuberkulos, särskilt






  — | göra viktiga läkemedel och diagnostiska metoder för de tre sjukdomarna mera överkomliga i pris, i enlighet med bestämmelserna i Trips-avtalet, såsom dessa klargjorts i Dohaförklaringen om Trips-avtalet och folkhälsa, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

God hälsa för alla:

i)

Bekämpa fattigdomsrelaterade sjukdomar med inriktning på de viktigaste smittsamma sjukdomarna enligt det europeiska handlingsprogrammet mot hiv/aids, malaria och tuberkulos, särskilt

—

göra viktiga läkemedel och diagnostiska metoder för de tre sjukdomarna mera överkomliga i pris, i enlighet med bestämmelserna i Trips-avtalet, såsom dessa klargjorts i Dohaförklaringen om Trips-avtalet och folkhälsa,

| — | uppmuntra offentliga och privata investeringar i forskning kring och utveckling av nya behandlingsformer, nya läkemedel, särskilt vacciner, mikrobicider och nyskapande behandlingsmetoder, |
| --- | --- |

—

uppmuntra offentliga och privata investeringar i forskning kring och utveckling av nya behandlingsformer, nya läkemedel, särskilt vacciner, mikrobicider och nyskapande behandlingsmetoder,

| — | stödja globala initiativ för att bekämpa de viktigaste överförbara sjukdomarna som ett led i fattigdomsbekämpningen, däribland den globala fonden för bekämpning av hiv/aids, tuberkulos och malaria. |
| --- | --- |

—

stödja globala initiativ för att bekämpa de viktigaste överförbara sjukdomarna som ett led i fattigdomsbekämpningen, däribland den globala fonden för bekämpning av hiv/aids, tuberkulos och malaria.

| ii) | I linje med de principer som avtalats vid ICPD och ICPD + 5 Stödja åtgärder för att förbättra reproduktiv och sexuell hälsa i utvecklingsländer och för att säkerställa kvinnors, mäns och ungdomars rätt till god reproduktiv och sexuell hälsa samt ställa ekonomiskt stöd och lämplig sakkunskap till förfogande i syfte att främja en helhetssyn på och erkännande av reproduktiv och sexuell hälsa och rättigheter enligt ICPD:s handlingsplan, vilket skall innefatta tryggt moderskap och allmän tillgång till ett allsidigt utbud av säkra och tillförlitliga vårdformer och tjänster avseende reproduktiv och sexuell hälsa material, undervisning och information, inklusive information om alla former av familjeplaneringsmetoder, samt






  — | minska dödligheten och sjukligheten bland mödrar i samband med graviditet och förlossning, med särskild hänvisning till de länder och befolkningsgrupper som har den högsta dödligheten och sjukligheten. |
| --- | --- | --- |

ii)

I linje med de principer som avtalats vid ICPD och ICPD + 5 Stödja åtgärder för att förbättra reproduktiv och sexuell hälsa i utvecklingsländer och för att säkerställa kvinnors, mäns och ungdomars rätt till god reproduktiv och sexuell hälsa samt ställa ekonomiskt stöd och lämplig sakkunskap till förfogande i syfte att främja en helhetssyn på och erkännande av reproduktiv och sexuell hälsa och rättigheter enligt ICPD:s handlingsplan, vilket skall innefatta tryggt moderskap och allmän tillgång till ett allsidigt utbud av säkra och tillförlitliga vårdformer och tjänster avseende reproduktiv och sexuell hälsa material, undervisning och information, inklusive information om alla former av familjeplaneringsmetoder, samt

—

minska dödligheten och sjukligheten bland mödrar i samband med graviditet och förlossning, med särskild hänvisning till de länder och befolkningsgrupper som har den högsta dödligheten och sjukligheten.

| iii) | Förbättra rättvis tillgång till hälso- och sjukvårdspersonal, basvaror och hälso- och sjukvårdgenom att stödja.






  — | insatser för att ta itu med bristen på sjukvårdspersonal, |
| --- | --- | --- |

iii)

Förbättra rättvis tillgång till hälso- och sjukvårdspersonal, basvaror och hälso- och sjukvårdgenom att stödja.

—

insatser för att ta itu med bristen på sjukvårdspersonal,

| — | hälsoinformationssystem som kan alstra, mäta och analysera specifika prestationsuppgifter för att garantera bättre resultat i fråga om hälsa och utveckling och hållbara leveranssystem, |
| --- | --- |

—

hälsoinformationssystem som kan alstra, mäta och analysera specifika prestationsuppgifter för att garantera bättre resultat i fråga om hälsa och utveckling och hållbara leveranssystem,

| — | bättre vaccinerings- och immuniseringstäckning och främjande av bättre tillgång och åtkomst till befintliga eller nya vacciner, |
| --- | --- |

—

bättre vaccinerings- och immuniseringstäckning och främjande av bättre tillgång och åtkomst till befintliga eller nya vacciner,

| — | rättvisa mekanismer för att finansiera rättvis tillgång till hälsovård. |
| --- | --- |

—

rättvisa mekanismer för att finansiera rättvis tillgång till hälsovård.

| iv) | Eftersträva en lämplig avvägning mellan förebyggande åtgärder, behandling och vård, varvid förebyggande åtgärder skall tillmätas en avgörande betydelse, med insikten om att deras verkan blir större om de förenas med behandling och vård. |
| --- | --- |

iv)

Eftersträva en lämplig avvägning mellan förebyggande åtgärder, behandling och vård, varvid förebyggande åtgärder skall tillmätas en avgörande betydelse, med insikten om att deras verkan blir större om de förenas med behandling och vård.

| b) | Utbildning, kunskaper och färdigheter:






  i) | Rikta särskild uppmärksamhet på åtgärder som vidtas i samband med millennieutvecklingsmålen för att senast 2015 få till stånd en allmän primärutbildning samt handlingsprogrammet från toppmötet i Dakar om Utbildning för alla. |
| --- | --- | --- |

b)

Utbildning, kunskaper och färdigheter:

i)

Rikta särskild uppmärksamhet på åtgärder som vidtas i samband med millennieutvecklingsmålen för att senast 2015 få till stånd en allmän primärutbildning samt handlingsprogrammet från toppmötet i Dakar om Utbildning för alla.

| ii) | Grundutbildning, sekundärutbildning och högre utbildning samt yrkesutbildning för att förbättra tillgången till utbildning för alla barn och alltmer för kvinnor och män i alla åldrar i syfte att öka kunskaperna, färdigheterna och anställbarheten på arbetsmarknaden och bidra till aktivt medborgarskap och individens självförverkligande under hela livet. |
| --- | --- |

ii)

Grundutbildning, sekundärutbildning och högre utbildning samt yrkesutbildning för att förbättra tillgången till utbildning för alla barn och alltmer för kvinnor och män i alla åldrar i syfte att öka kunskaperna, färdigheterna och anställbarheten på arbetsmarknaden och bidra till aktivt medborgarskap och individens självförverkligande under hela livet.

| iii) | Främja grundutbildning av hög kvalitet med särskild fokus på att flickor, barn i konfliktdrabbade områden och barn från marginaliserade och mer utsatta socialgrupper ges tillträde till utbildningsprogrammen; främja obligatorisk och kostnadsfri utbildning upp till 15 års ålder för att bekämpa alla former av barnarbete. |
| --- | --- |

iii)

Främja grundutbildning av hög kvalitet med särskild fokus på att flickor, barn i konfliktdrabbade områden och barn från marginaliserade och mer utsatta socialgrupper ges tillträde till utbildningsprogrammen; främja obligatorisk och kostnadsfri utbildning upp till 15 års ålder för att bekämpa alla former av barnarbete.

| iv) | Utveckla metoder för att mäta utbildningsresultaten för att bättre utvärdera utbildningens kvalitet, särskilt när det gäller läs- och skrivkunnighet, matematiska färdigheter och grundläggande livskunskaper. |
| --- | --- |

iv)

Utveckla metoder för att mäta utbildningsresultaten för att bättre utvärdera utbildningens kvalitet, särskilt när det gäller läs- och skrivkunnighet, matematiska färdigheter och grundläggande livskunskaper.

| v) | Främja harmonisering mellan givare och anpassning för att främja allmän, obligatorisk och kostnadsfri utbildning av hög kvalitet genom internationella eller multinationella initiativ. |
| --- | --- |

v)

Främja harmonisering mellan givare och anpassning för att främja allmän, obligatorisk och kostnadsfri utbildning av hög kvalitet genom internationella eller multinationella initiativ.

| vi) | Stödja ett kunskapsbaserat samhälle för alla och bidra till att överbrygga den digitala klyftan och kunskaps- och informationsklyftorna. |
| --- | --- |

vi)

Stödja ett kunskapsbaserat samhälle för alla och bidra till att överbrygga den digitala klyftan och kunskaps- och informationsklyftorna.

| vii) | Förbättra kunskap och innovation genom vetenskap och teknik samt utveckling av och tillgång till elektroniska kommunikationsnät för att förbättra socioekonomisk tillväxt och hållbar utveckling i samverkan med den internationella dimensionen av EU:s forskningspolitik. |
| --- | --- |

vii)

Förbättra kunskap och innovation genom vetenskap och teknik samt utveckling av och tillgång till elektroniska kommunikationsnät för att förbättra socioekonomisk tillväxt och hållbar utveckling i samverkan med den internationella dimensionen av EU:s forskningspolitik.

| c) | Jämställdhet mellan kvinnor och män






  i) | Främja jämställdhet och kvinnors rättigheter och genomföra övergripande åtaganden enligt förklaringen och handlingsplanen från Peking och FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor med insatser för att






  — | stödja program som bidrar till att man uppnår målen enligt handlingsplanen från Peking med särskild tonvikt på jämställdhet mellan kvinnor och män när det gäller representationen vid samhällsstyrning och i politiska och sociala frågor samt andra åtgärder för att förbättra kvinnors delaktighet, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Jämställdhet mellan kvinnor och män

i)

Främja jämställdhet och kvinnors rättigheter och genomföra övergripande åtaganden enligt förklaringen och handlingsplanen från Peking och FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor med insatser för att

—

stödja program som bidrar till att man uppnår målen enligt handlingsplanen från Peking med särskild tonvikt på jämställdhet mellan kvinnor och män när det gäller representationen vid samhällsstyrning och i politiska och sociala frågor samt andra åtgärder för att förbättra kvinnors delaktighet,

| — | stärka den institutionella och operativa förmågan hos viktiga berörda parter, det civila samhällets organisationer, kvinnoorganisationer och kvinnonätverk i deras strävanden att främja jämställdhet mellan kvinnor och män samt ekonomisk och social delaktighet, inbegripet skapande av nätverk nord-syd och syd-syd samt upplysnings- och informationsverksamhet, |
| --- | --- |

—

stärka den institutionella och operativa förmågan hos viktiga berörda parter, det civila samhällets organisationer, kvinnoorganisationer och kvinnonätverk i deras strävanden att främja jämställdhet mellan kvinnor och män samt ekonomisk och social delaktighet, inbegripet skapande av nätverk nord-syd och syd-syd samt upplysnings- och informationsverksamhet,

| — | införa ett jämställdhetsperspektiv vid övervakning och uppbyggnad av den statistiska kapaciteten och i det syftet stödja bearbetning och spridning av könsuppdelade uppgifter och indikatorer liksom bearbetning och spridning av uppgifter och indikatorer om jämställdhet mellan kvinnor och män, |
| --- | --- |

—

införa ett jämställdhetsperspektiv vid övervakning och uppbyggnad av den statistiska kapaciteten och i det syftet stödja bearbetning och spridning av könsuppdelade uppgifter och indikatorer liksom bearbetning och spridning av uppgifter och indikatorer om jämställdhet mellan kvinnor och män,

| — | minska analfabetismen bland vuxna, med särskild tonvikt på kvinnors analfabetism. |
| --- | --- |

—

minska analfabetismen bland vuxna, med särskild tonvikt på kvinnors analfabetism.

| — | Åtgärder för att bekämpa våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att bekämpa våld mot kvinnor.

| d) | Andra aspekter av mänsklig och social utveckling






  i) | Kultur:






  — | Främja interkulturell dialog, kulturell mångfald och respekt för alla kulturers lika värde. |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Andra aspekter av mänsklig och social utveckling

i)

Kultur:

—

Främja interkulturell dialog, kulturell mångfald och respekt för alla kulturers lika värde.

| — | Främja internationellt samarbete för att stimulera kulturindustriernas bidrag till den ekonomiska tillväxten i utvecklingsländerna för att full ut utnyttja dess potential för bekämpning av fattigdomen, och även behandla frågor som marknadstillträde och immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

—

Främja internationellt samarbete för att stimulera kulturindustriernas bidrag till den ekonomiska tillväxten i utvecklingsländerna för att full ut utnyttja dess potential för bekämpning av fattigdomen, och även behandla frågor som marknadstillträde och immateriella rättigheter.

| — | Främja respekten för ursprungsbefolkningars och minoriteters sociala, kulturella och andliga värderingar för att stärka jämställdhet och rättvisa i multietniska samhällen i överensstämmelse med de allmänna mänskliga rättigheter som tillkommer alla, inbegripet ursprungsbefolkningar och personer som tillhör minoriteter. |
| --- | --- |

—

Främja respekten för ursprungsbefolkningars och minoriteters sociala, kulturella och andliga värderingar för att stärka jämställdhet och rättvisa i multietniska samhällen i överensstämmelse med de allmänna mänskliga rättigheter som tillkommer alla, inbegripet ursprungsbefolkningar och personer som tillhör minoriteter.

| — | Stödja kultur som en lovande ekonomisk sektor i ett utvecklings- och tillväxtperspektiv. |
| --- | --- |

—

Stödja kultur som en lovande ekonomisk sektor i ett utvecklings- och tillväxtperspektiv.

| ii) | Sysselsättning och social sammanhållning:






  — | Främja ett integrerat socialt och ekonomiskt synsätt och även främja produktiv sysselsättning, anständigt arbete för alla, social sammanhållning, utveckling av mänskliga resurser, rättvisa, social trygghet, kartlägga sysselsättningsfrågorna och förbättra kvaliteten på arbeten inom den informella sektorn och stärka arbetstagarorganisationerna i överensstämmelse med ILO-konventionerna och gemenskapens internationella åtaganden på dessa områden. |
| --- | --- | --- |

ii)

Sysselsättning och social sammanhållning:

—

Främja ett integrerat socialt och ekonomiskt synsätt och även främja produktiv sysselsättning, anständigt arbete för alla, social sammanhållning, utveckling av mänskliga resurser, rättvisa, social trygghet, kartlägga sysselsättningsfrågorna och förbättra kvaliteten på arbeten inom den informella sektorn och stärka arbetstagarorganisationerna i överensstämmelse med ILO-konventionerna och gemenskapens internationella åtaganden på dessa områden.

| — | Främja agendan för ”anständigt arbete för alla” som ett allmänt mål, inklusive genom globala och andra multinationella initiativ för att genomföra de internationellt överenskomna viktigaste ILO-arbetsnormerna, genom bedömningar av handelns betydelse för anständigt arbete samt varaktiga och passande mekanismer för en rättvis finansiering av effektivt fungerande sociala trygghetssystem med bredare täckningsområde. |
| --- | --- |

—

Främja agendan för ”anständigt arbete för alla” som ett allmänt mål, inklusive genom globala och andra multinationella initiativ för att genomföra de internationellt överenskomna viktigaste ILO-arbetsnormerna, genom bedömningar av handelns betydelse för anständigt arbete samt varaktiga och passande mekanismer för en rättvis finansiering av effektivt fungerande sociala trygghetssystem med bredare täckningsområde.

| — | Stödja initiativ som tar sikte på en förbättring av arbetsförhållandena och en anpassning till en friare handel, i vilket det även bör ingå att en sysselsättningsdimension tas med i utvecklingspolitiken i syfte att bidra till att sprida europeiska sociala värderingar. |
| --- | --- |

—

Stödja initiativ som tar sikte på en förbättring av arbetsförhållandena och en anpassning till en friare handel, i vilket det även bör ingå att en sysselsättningsdimension tas med i utvecklingspolitiken i syfte att bidra till att sprida europeiska sociala värderingar.

| — | Bidra till att främja globaliseringens positiva sociala dimension och lyfta fram EU:s erfarenhet. |
| --- | --- |

—

Bidra till att främja globaliseringens positiva sociala dimension och lyfta fram EU:s erfarenhet.

| iii) | Barn och ungdomar:






  — | Bekämpa alla former av barnarbete, handel med och våld mot barn och främja politik som tar hänsyn till barns och ungdomars särskilda utsatthet och potential, skydda deras rättigheter och intressen, utbildning, hälsa och utkomstmöjligheter och börja med deltagande och egenmakt. |
| --- | --- | --- |

iii)

Barn och ungdomar:

—

Bekämpa alla former av barnarbete, handel med och våld mot barn och främja politik som tar hänsyn till barns och ungdomars särskilda utsatthet och potential, skydda deras rättigheter och intressen, utbildning, hälsa och utkomstmöjligheter och börja med deltagande och egenmakt.

| — | Öka utvecklingsländernas intresse och förmåga att utarbeta politik som gagnar barn och ungdomar. |
| --- | --- |

—

Öka utvecklingsländernas intresse och förmåga att utarbeta politik som gagnar barn och ungdomar.

| — | Arbete för konkreta strategier och insatser för att gripa sig an särskilda problem och utmaningar som barn och ungdomar ställs inför och beakta barnens och ungdomarnas bästa vid alla relevanta åtgärder. Barns och ungdomars deltagande bör säkerställas. |
| --- | --- |

—

Arbete för konkreta strategier och insatser för att gripa sig an särskilda problem och utmaningar som barn och ungdomar ställs inför och beakta barnens och ungdomarnas bästa vid alla relevanta åtgärder. Barns och ungdomars deltagande bör säkerställas.

| — | Använda gemenskapens ställning som den viktigaste givaren av ODA bland de internationella institutionerna till att uppmana de multilaterala givarna att utöva påtryckningar till stöd för en politik som syftar till att avskaffa de värsta formerna av barnarbete, särskilt riskfyllda arbeten i syfte att bidra till att faktiskt avskaffa alla former av barnarbete, bekämpa handel med och våld mot barn samt främja den roll som barn och ungdomar har som aktörer ur ett utvecklingsperspektiv. |
| --- | --- |

—

Använda gemenskapens ställning som den viktigaste givaren av ODA bland de internationella institutionerna till att uppmana de multilaterala givarna att utöva påtryckningar till stöd för en politik som syftar till att avskaffa de värsta formerna av barnarbete, särskilt riskfyllda arbeten i syfte att bidra till att faktiskt avskaffa alla former av barnarbete, bekämpa handel med och våld mot barn samt främja den roll som barn och ungdomar har som aktörer ur ett utvecklingsperspektiv.

Artikel 13

Miljön och hållbar förvaltning av naturresurser, inklusive energi

1.   Målet för det tematiska programmet om miljön och hållbar förvaltning av naturresurser, inklusive vatten, samt energi, skall vara att integrera miljöskyddskrav i gemenskapens utvecklingspolitik och annan extern politik samt bidra till att främja gemenskapens miljö- och energipolitik utanför gemenskapen med tanke på gemenskapens och partnerländernas och partnerregionernas gemensamma intresse.

2.   För att de mål som avses i punkt 1 och är förenliga med artikel 11 skall nås, skall programmet innehålla följande verksamhetsområden:

| a) | Skapa förutsättningar för att hjälpa utvecklingsländerna att uppnå millennieutvecklingsmålet om miljöhållbarhet genom kapacitetsuppbyggnad för integrering av miljöhänsyn i utvecklingsländerna, stödja aktörer från det civila samhället, lokala myndigheter och rådgivande forum, miljöövervakning och miljöbedömning och utveckla nyskapande metoder och partnersamverkan för att utbyta erfarenheter och stärka samarbetet på dessa områden med viktiga länder. |
| --- | --- |

a)

Skapa förutsättningar för att hjälpa utvecklingsländerna att uppnå millennieutvecklingsmålet om miljöhållbarhet genom kapacitetsuppbyggnad för integrering av miljöhänsyn i utvecklingsländerna, stödja aktörer från det civila samhället, lokala myndigheter och rådgivande forum, miljöövervakning och miljöbedömning och utveckla nyskapande metoder och partnersamverkan för att utbyta erfarenheter och stärka samarbetet på dessa områden med viktiga länder.

| b) | Främja genomförandet av gemenskapsinitiativ och internationella och regionala åtaganden som man enats om och/eller åtaganden av gränsöverskridande karaktär, genom stöd till hållbar utveckling, inklusive verksamhet för att hantera nuvarande och framtida klimatförändringsfrågor, biologisk mångfald, ökenspridning, jordförstöring, fiske och marina resurser, iakttagande av miljökrav (när det gäller produkter och produktionsprocesser), sund kemikalie- och avfallshantering, kamp mot föroreningar, hållbar produktion och konsumtion och miljörelaterad migration. Detta omfattar även ansträngningar för att främja god skogsförvaltning och bekämpa olaglig skogsavverkning, särskilt genom Flegt, samt innovativa insatser för bevarande och hållbar förvaltning av skogar med lokalsamhällenas och de skogsberoende befolkningarnas aktiva medverkan.
  När det gäller vatten kommer det tematiska programmet att syfta till att upprätta en ram för långsiktigt skydd av vattenresurserna och främja hållbar vattenanvändning genom stöd till politisk samordning. |
| --- | --- |

b)

Främja genomförandet av gemenskapsinitiativ och internationella och regionala åtaganden som man enats om och/eller åtaganden av gränsöverskridande karaktär, genom stöd till hållbar utveckling, inklusive verksamhet för att hantera nuvarande och framtida klimatförändringsfrågor, biologisk mångfald, ökenspridning, jordförstöring, fiske och marina resurser, iakttagande av miljökrav (när det gäller produkter och produktionsprocesser), sund kemikalie- och avfallshantering, kamp mot föroreningar, hållbar produktion och konsumtion och miljörelaterad migration. Detta omfattar även ansträngningar för att främja god skogsförvaltning och bekämpa olaglig skogsavverkning, särskilt genom Flegt, samt innovativa insatser för bevarande och hållbar förvaltning av skogar med lokalsamhällenas och de skogsberoende befolkningarnas aktiva medverkan.

När det gäller vatten kommer det tematiska programmet att syfta till att upprätta en ram för långsiktigt skydd av vattenresurserna och främja hållbar vattenanvändning genom stöd till politisk samordning.

| c) | Integrera miljömålen bättre genom stöd till metodologiskt arbete, förbättra den miljöexpertis som finns inom gemenskapen för policy arbete, integration och innovativa åtgärder, samt främja samstämmighet. |
| --- | --- |

c)

Integrera miljömålen bättre genom stöd till metodologiskt arbete, förbättra den miljöexpertis som finns inom gemenskapen för policy arbete, integration och innovativa åtgärder, samt främja samstämmighet.

| d) | Stärka miljöförvaltningen och gemenskapens och stödja utarbetandet av internationella strategier genom att verka för samstämmighet mellan miljöpelaren och de övriga pelarna i internationell förvaltning av hållbar utveckling och genom att stödja regional och internationell miljöövervakning och miljöbedömning, tillhandahålla kompletterande stöd till sekretariaten för de multilaterala miljöavtalen, främja effektiva åtgärder för efterlevnad och verkställighet när det gäller de multilaterala miljöavtalen inklusive genom kapacitetsuppbyggnad, stödja internationella organisationer och processer, stödja det civila samhället och politiska tankesmedjor och effektivisera internationella förhandlingar. |
| --- | --- |

d)

Stärka miljöförvaltningen och gemenskapens och stödja utarbetandet av internationella strategier genom att verka för samstämmighet mellan miljöpelaren och de övriga pelarna i internationell förvaltning av hållbar utveckling och genom att stödja regional och internationell miljöövervakning och miljöbedömning, tillhandahålla kompletterande stöd till sekretariaten för de multilaterala miljöavtalen, främja effektiva åtgärder för efterlevnad och verkställighet när det gäller de multilaterala miljöavtalen inklusive genom kapacitetsuppbyggnad, stödja internationella organisationer och processer, stödja det civila samhället och politiska tankesmedjor och effektivisera internationella förhandlingar.

| e) | Stödja hållbara energialternativ i partnerländer och partnerregioner genom att integrera hållbar energi i utvecklingsplaner och utvecklingsstrategier, utveckla institutionellt stöd och tekniskt bistånd, inrätta en gynnsam rättslig och politisk ram för att locka till sig nya företag och investerare inom förnybar energi, låta energi spela en mer framträdande roll som ett sätt att åstadkomma inkomstgenerering för fattiga människor, främja nyskapande strategier för finansiering och uppmuntra regionalt samarbete mellan regeringar, icke-statliga organisationer och den privata sektorn på ovanstående områden. Gemenskapens strategiska insatser kommer att särskilt uppmuntra till användning av förnybara energikällor, ökad energieffektivitet, utformning av lämplig energilagstiftning i de berörda länderna och regionerna och ersättning av särskilt skadliga energikällor med andra mindre skadliga. |
| --- | --- |

e)

Stödja hållbara energialternativ i partnerländer och partnerregioner genom att integrera hållbar energi i utvecklingsplaner och utvecklingsstrategier, utveckla institutionellt stöd och tekniskt bistånd, inrätta en gynnsam rättslig och politisk ram för att locka till sig nya företag och investerare inom förnybar energi, låta energi spela en mer framträdande roll som ett sätt att åstadkomma inkomstgenerering för fattiga människor, främja nyskapande strategier för finansiering och uppmuntra regionalt samarbete mellan regeringar, icke-statliga organisationer och den privata sektorn på ovanstående områden. Gemenskapens strategiska insatser kommer att särskilt uppmuntra till användning av förnybara energikällor, ökad energieffektivitet, utformning av lämplig energilagstiftning i de berörda länderna och regionerna och ersättning av särskilt skadliga energikällor med andra mindre skadliga.

Artikel 14

Icke-statliga aktörer och lokala myndigheter inom utveckling

1.   Målet för gemenskapsstödet enligt det tematiska programmet om icke-statliga aktörer och lokala myndigheter inom utveckling skall vara att medfinansiera initiativ som föreslås och/eller genomförs av organisationer inom det civila samhället och lokala myndigheter från gemenskapen och partnerländer på utvecklingsområdet. Åtminstone 85 % av den beräknade finansieringen för det tematiska programmet skall tilldelas icke-statliga aktörer. Programmet skall genomföras i överensstämmelse med målet för denna förordning samt stärka icke-statliga aktörers och lokala myndigheters kapacitet vid det politiska beslutsfattandet för att:

| a) | Främja ett starkt samhälle för alla för att






  i) | gynna befolkning som är utom räckhåll för allmänna tjänster och resurser och som är utesluten från utformningen av politiken, |
| --- | --- | --- |

a)

Främja ett starkt samhälle för alla för att

i)

gynna befolkning som är utom räckhåll för allmänna tjänster och resurser och som är utesluten från utformningen av politiken,

| ii) | stärka kapaciteten hos det civila samhällets organisationer och lokala myndigheter i partnerländerna, så att de lättare kan vara med om att fastställa och genomföra strategier för fattigdomsminskning och hållbar utveckling samt |
| --- | --- |

ii)

stärka kapaciteten hos det civila samhällets organisationer och lokala myndigheter i partnerländerna, så att de lättare kan vara med om att fastställa och genomföra strategier för fattigdomsminskning och hållbar utveckling samt

| iii) | underlätta samspelet mellan statliga och icke-statliga aktörer i olika sammanhang samt stödja en ökad roll för lokala myndigheter vid decentraliseringsprocesser. |
| --- | --- |

iii)

underlätta samspelet mellan statliga och icke-statliga aktörer i olika sammanhang samt stödja en ökad roll för lokala myndigheter vid decentraliseringsprocesser.

| b) | Öka den europeiska medborgarens medvetenhet om utvecklingsfrågor och uppbåda ett aktivt stöd hos allmänheten i gemenskapen och de anslutande länderna för strategier för fattigdomsminskning och hållbar utveckling i partnerländer, för rättvisare förbindelser mellan industriländer och utvecklingsländer och stärka det civila samhällets och de lokala myndigheternas roll för dessa syften. |
| --- | --- |

b)

Öka den europeiska medborgarens medvetenhet om utvecklingsfrågor och uppbåda ett aktivt stöd hos allmänheten i gemenskapen och de anslutande länderna för strategier för fattigdomsminskning och hållbar utveckling i partnerländer, för rättvisare förbindelser mellan industriländer och utvecklingsländer och stärka det civila samhällets och de lokala myndigheternas roll för dessa syften.

| c) | Uppnå ett effektivare samarbete, gynna uppkomsten av synergieffekter och underlätta en strukturerad dialog mellan nätverk inom det civila samhället och sammanslutningar av lokala myndigheter inom deras organisationer och med gemenskapsinstitutioner. |
| --- | --- |

c)

Uppnå ett effektivare samarbete, gynna uppkomsten av synergieffekter och underlätta en strukturerad dialog mellan nätverk inom det civila samhället och sammanslutningar av lokala myndigheter inom deras organisationer och med gemenskapsinstitutioner.

2.   För att de mål som avses i punkt 1 och är förenliga med artikel 11 skall nås, skall programmet innehålla följande verksamhetsområden:

| a) | Insatser i utvecklingsländer och utvecklingsregioner som






  i) | stärker en utveckling och processer med deltagande och delaktighet från samtliga aktörers sida, särskilt utsatta och marginaliserade grupper, |
| --- | --- | --- |

a)

Insatser i utvecklingsländer och utvecklingsregioner som

i)

stärker en utveckling och processer med deltagande och delaktighet från samtliga aktörers sida, särskilt utsatta och marginaliserade grupper,

| ii) | stöder de berörda aktörernas kapacitetsutvecklingsprocesser på landsnivå, regionalt eller lokalt, |
| --- | --- |

ii)

stöder de berörda aktörernas kapacitetsutvecklingsprocesser på landsnivå, regionalt eller lokalt,

| iii) | främjar processer för ömsesidig förståelse, |
| --- | --- |

iii)

främjar processer för ömsesidig förståelse,

| iv) | underlättar medborgarnas aktiva engagemang för utvecklingsprocesser och förstärker deras kapacitet att vidta åtgärder. |
| --- | --- |

iv)

underlättar medborgarnas aktiva engagemang för utvecklingsprocesser och förstärker deras kapacitet att vidta åtgärder.

| b) | Öka allmänhetens medvetenhet om utvecklingsfrågor och i gemenskapen och de anslutande länderna främja utbildning för utveckling, förankra utvecklingspolitiken i europeiska samhällen, uppbåda ett större stöd hos allmänheten i gemenskapen och de anslutande länderna för åtgärder mot fattigdom och för rättvisare förbindelser mellan industriländer och utvecklingsländer, öka medvetenheten i gemenskapen för de problem och svårigheter som utvecklingsländerna och deras folk står inför och främja globaliseringens sociala dimension. |
| --- | --- |

b)

Öka allmänhetens medvetenhet om utvecklingsfrågor och i gemenskapen och de anslutande länderna främja utbildning för utveckling, förankra utvecklingspolitiken i europeiska samhällen, uppbåda ett större stöd hos allmänheten i gemenskapen och de anslutande länderna för åtgärder mot fattigdom och för rättvisare förbindelser mellan industriländer och utvecklingsländer, öka medvetenheten i gemenskapen för de problem och svårigheter som utvecklingsländerna och deras folk står inför och främja globaliseringens sociala dimension.

| c) | Samordning och kommunikation mellan nätverk inom det civila samhället och den lokala myndigheten, inom deras organisationer och mellan olika typer av intressenter som är aktiva i den europeiska och globala offentliga debatten om utveckling. |
| --- | --- |

c)

Samordning och kommunikation mellan nätverk inom det civila samhället och den lokala myndigheten, inom deras organisationer och mellan olika typer av intressenter som är aktiva i den europeiska och globala offentliga debatten om utveckling.

3.   Stöd till lokala myndigheter i partnerländer skall normalt genomföras inom ramen för landstrategidokument, utom om de lokala myndigheterna inte lämnar tillräckligt stöd, särskilt vid till exempel besvärliga partnerskap, svaga stater och efter konflikter.

Vid stöd till lokala myndigheter och deras sammanslutningar skall deras förmåga att bidra beaktas när gemenskapens medfinansiering beräknas.

Artikel 15

Tryggad livsmedelsförsörjning

1.   Målet för det tematiska programmet om tryggad livsmedelsförsörjning skall vara att förbättra den tryggade livsmedelsförsörjningen för de fattigaste och mest utsatta människorna och bidra till att millennieutvecklingsmålet avseende fattigdom och hunger uppnås genom en rad åtgärder som säkerställer generell konsekvens, komplementaritet och kontinuitet hos gemenskapens insatser, även när det gäller övergången från katastrofbistånd till utvecklingsbistånd.

2.   För att de mål som avses i punkt 1 och är förenliga med artikel 11 skall nås, skall programmet innehålla följande verksamhetsområden:

| a) | Bidra till tillhandahållandet av globala kollektiva nyttigheter, särskilt efterfrågestyrd forskning och teknisk innovation till gagn för de fattiga samt kapacitetsutveckling och vetenskapligt och tekniskt samarbete och partnersamverkan syd-syd och syd-nord. |
| --- | --- |

a)

Bidra till tillhandahållandet av globala kollektiva nyttigheter, särskilt efterfrågestyrd forskning och teknisk innovation till gagn för de fattiga samt kapacitetsutveckling och vetenskapligt och tekniskt samarbete och partnersamverkan syd-syd och syd-nord.

| b) | Stödja världsomspännande, kontinentala och regionala program som särskilt






  i) | stöder information om livsmedelsförsörjning och förvarning, |
| --- | --- | --- |

b)

Stödja världsomspännande, kontinentala och regionala program som särskilt

i)

stöder information om livsmedelsförsörjning och förvarning,

| ii) | stöder tryggad livsmedelsförsörjning inom specifika områden till exempel jordbruk, inklusive utformning av regional jordbrukspolitik och tillgång till mark, handel med jordbruksprodukter och förvaltning av naturresurser, |
| --- | --- |

ii)

stöder tryggad livsmedelsförsörjning inom specifika områden till exempel jordbruk, inklusive utformning av regional jordbrukspolitik och tillgång till mark, handel med jordbruksprodukter och förvaltning av naturresurser,

| iii) | främjar, stärker och utgör komplement till nationella strategier för tryggad livsmedelsförsörjning och fattigdomsminskning på kort, medellång och lång sikt samt |
| --- | --- |

iii)

främjar, stärker och utgör komplement till nationella strategier för tryggad livsmedelsförsörjning och fattigdomsminskning på kort, medellång och lång sikt samt

| iv) | stöder arbete i nätverk mellan experter och icke-statliga aktörer för att befordra den globala agendan för tryggad livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

iv)

stöder arbete i nätverk mellan experter och icke-statliga aktörer för att befordra den globala agendan för tryggad livsmedelsförsörjning.

| c) | Förespråka och främja agendan för tryggad livsmedelsförsörjning. Gemenskapen skall fortsätta att ta upp viktiga frågor om tryggad livsmedelsförsörjning i den internationella debatten och främja harmonisering, konsekvens och anpassning av utvecklingspartners och givares politik och metoder för att tillhandahålla bistånd. Särskilt det civila samhällets roll när det gäller tryggad livsmedelsförsörjning skall stärkas. |
| --- | --- |

c)

Förespråka och främja agendan för tryggad livsmedelsförsörjning. Gemenskapen skall fortsätta att ta upp viktiga frågor om tryggad livsmedelsförsörjning i den internationella debatten och främja harmonisering, konsekvens och anpassning av utvecklingspartners och givares politik och metoder för att tillhandahålla bistånd. Särskilt det civila samhällets roll när det gäller tryggad livsmedelsförsörjning skall stärkas.

| d) | Hantera osäker livsmedelsförsörjning i exceptionella övergångssituationer och i svaga stater och spela en central roll när det gäller att knyta samman katastrof-, återuppbyggnads- och utvecklingsbistånd. Det tematiska programmet skall






  i) | stödja insatser för att skydda, bevara och återställa produktionsmedel och sociala nyttigheter som är avgörande för en tryggad livsmedelsförsörjning, i syfte att möjliggöra ekonomisk integration och långsiktig återanpassning, samt |
| --- | --- | --- |

d)

Hantera osäker livsmedelsförsörjning i exceptionella övergångssituationer och i svaga stater och spela en central roll när det gäller att knyta samman katastrof-, återuppbyggnads- och utvecklingsbistånd. Det tematiska programmet skall

i)

stödja insatser för att skydda, bevara och återställa produktionsmedel och sociala nyttigheter som är avgörande för en tryggad livsmedelsförsörjning, i syfte att möjliggöra ekonomisk integration och långsiktig återanpassning, samt

| ii) | stödja krisförebyggande och krishantering för att begränsa sårbarheten vid påfrestningar och stärka människors motståndskraft. |
| --- | --- |

ii)

stödja krisförebyggande och krishantering för att begränsa sårbarheten vid påfrestningar och stärka människors motståndskraft.

| e) | Utveckla nyskapande politik, strategier och metoder för tryggad livsmedelsförsörjning och öka möjligheten att de reproduceras och sprids syd-syd. Insatsområden kan innefatta jordbruk, inklusive jordreform och markpolitik, hållbar utveckling av och tillgång till naturresurser, tryggad livsmedelsförsörjning med hänsyn till landsbygdsutveckling och lokal utveckling, inklusive infrastruktur, nutrition, demografi och arbetskraft, migration, hälsa och utbildning. Konsekvens och komplementaritet med andra gemenskapsprogram på dessa områden skall säkerställas. |
| --- | --- |

e)

Utveckla nyskapande politik, strategier och metoder för tryggad livsmedelsförsörjning och öka möjligheten att de reproduceras och sprids syd-syd. Insatsområden kan innefatta jordbruk, inklusive jordreform och markpolitik, hållbar utveckling av och tillgång till naturresurser, tryggad livsmedelsförsörjning med hänsyn till landsbygdsutveckling och lokal utveckling, inklusive infrastruktur, nutrition, demografi och arbetskraft, migration, hälsa och utbildning. Konsekvens och komplementaritet med andra gemenskapsprogram på dessa områden skall säkerställas.

Artikel 16

Migration och asyl

1.   Målet för det tematiska programmet för samarbete med tredjeländer om migration och asyl skall vara att stödja dem i deras ansträngningar att sörja för en bättre hantering av alla aspekter av migrationsströmmarna. Det tematiska programmet skall främst omfatta migration till gemenskapen, men även relevanta migrationsströmmar syd-syd skall beaktas.

2.   För att de mål som avses i punkt 1 och är förenliga med artikel 11 skall nås, skall programmet innehålla följande verksamhetsområden:

| a) | Stödja sambanden mellan migration och utveckling särskilt genom att uppmuntra bidrag från utflyttade befolkningsgrupper till ursprungslandets utveckling och öka värdet av att migranter återvänder; mildra kompetensflykten och främja cirkulationen av kompetenta migranter; underlätta migranters finansiella överföringar till sina ursprungsländer; stödja frivilligt återvändande och återanpassning av migranter samt skapa kapacitet för migrationshantering; befordra insatser för kapacitetsuppbyggnad för att hjälpa länderna vid utformningen av en utvecklingsvänlig migrationspolitik och bidra till deras kapacitet att gemensamt hantera migrationsströmmar. |
| --- | --- |

a)

Stödja sambanden mellan migration och utveckling särskilt genom att uppmuntra bidrag från utflyttade befolkningsgrupper till ursprungslandets utveckling och öka värdet av att migranter återvänder; mildra kompetensflykten och främja cirkulationen av kompetenta migranter; underlätta migranters finansiella överföringar till sina ursprungsländer; stödja frivilligt återvändande och återanpassning av migranter samt skapa kapacitet för migrationshantering; befordra insatser för kapacitetsuppbyggnad för att hjälpa länderna vid utformningen av en utvecklingsvänlig migrationspolitik och bidra till deras kapacitet att gemensamt hantera migrationsströmmar.

| b) | Främja en väl hanterad arbetskraftsinvandring, särskilt genom att informera om laglig migration och villkoren för inresa till och vistelse på gemenskapens medlemsstaters territorium; informera om möjligheterna till arbetskraftsinvandring och behoven i medlemsstaterna och om kvalifikationer för presumtiva migranter från tredjeländer; stödja utbildning före avresan för presumtiva lagliga migranter; främja fastställande och genomförande av rättsliga ramar för migrerande arbetstagare i tredjeländer. |
| --- | --- |

b)

Främja en väl hanterad arbetskraftsinvandring, särskilt genom att informera om laglig migration och villkoren för inresa till och vistelse på gemenskapens medlemsstaters territorium; informera om möjligheterna till arbetskraftsinvandring och behoven i medlemsstaterna och om kvalifikationer för presumtiva migranter från tredjeländer; stödja utbildning före avresan för presumtiva lagliga migranter; främja fastställande och genomförande av rättsliga ramar för migrerande arbetstagare i tredjeländer.

| c) | Bekämpa olaglig invandring och underlätta återtagande av olagliga invandrare, även mellan tredjeländer, och särskilt bekämpa människosmuggling och människohandel; motarbeta olaglig invandring och öka medvetenheten om de risker som är förknippade med den; förbättra kapaciteten i gränsområdena, viserings- och passhanteringen, inklusive dokumentsäkerheten och införandet av biometriska kännetecken, och upptäckt av förfalskade dokument; faktiskt genomföra återtagandeavtal som ingåtts med gemenskapen och skyldigheter i samband med internationella avtal; hjälpa tredjeländer att hantera olaglig invandring och att samordna politiken. |
| --- | --- |

c)

Bekämpa olaglig invandring och underlätta återtagande av olagliga invandrare, även mellan tredjeländer, och särskilt bekämpa människosmuggling och människohandel; motarbeta olaglig invandring och öka medvetenheten om de risker som är förknippade med den; förbättra kapaciteten i gränsområdena, viserings- och passhanteringen, inklusive dokumentsäkerheten och införandet av biometriska kännetecken, och upptäckt av förfalskade dokument; faktiskt genomföra återtagandeavtal som ingåtts med gemenskapen och skyldigheter i samband med internationella avtal; hjälpa tredjeländer att hantera olaglig invandring och att samordna politiken.

| d) | Skydda migranter, inklusive de mest utsatta, till exempel kvinnor och barn, mot exploatering och utanförskap genom åtgärder som utveckling av tredjeländernas migrationslagstiftning; stödja integrering och icke-diskriminering och åtgärder för att skydda migranter mot rasism och främlingsfientlighet; förebygga och bekämpa människosmuggling och människohandel och alla former av slaveri. |
| --- | --- |

d)

Skydda migranter, inklusive de mest utsatta, till exempel kvinnor och barn, mot exploatering och utanförskap genom åtgärder som utveckling av tredjeländernas migrationslagstiftning; stödja integrering och icke-diskriminering och åtgärder för att skydda migranter mot rasism och främlingsfientlighet; förebygga och bekämpa människosmuggling och människohandel och alla former av slaveri.

| e) | Främja asyl och internationellt skydd inklusive genom regionala skyddsprogram, särskilt genom att stärka den institutionella kapaciteten; stödja registrering av asylsökande och flyktingar; främja internationella normer och instrument för skydd av flyktingar; stödja förbättringen av mottagningsförhållanden och lokal integrering samt verka för hållbara lösningar. |
| --- | --- |

e)

Främja asyl och internationellt skydd inklusive genom regionala skyddsprogram, särskilt genom att stärka den institutionella kapaciteten; stödja registrering av asylsökande och flyktingar; främja internationella normer och instrument för skydd av flyktingar; stödja förbättringen av mottagningsförhållanden och lokal integrering samt verka för hållbara lösningar.

Artikel 17

AVS-länder som omfattas av sockerprotokollet

1.   AVS-länder som enligt förteckningen i bilaga III omfattas av sockerprotokollet och som påverkas av gemenskapens sockerreform skall komma i åtnjutande av ett program med kompletterande åtgärder. Syftet med gemenskapsbiståndet till dessa länder skall vara att stödja deras anpassningsprocess när de ställs inför nya villkor på sockermarknaden på grund av reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för socker. Gemenskapsbiståndet skall ta hänsyn till ländernas anpassningsstrategier, och särskild uppmärksamhet skall ägnas följande samarbetsområden:

| a) | Öka konkurrenskraften i socker- och sockerrörssektorn, när detta är en hållbar process, med beaktande av situationen för de olika intressenterna i produktionskedjan. |
| --- | --- |

a)

Öka konkurrenskraften i socker- och sockerrörssektorn, när detta är en hållbar process, med beaktande av situationen för de olika intressenterna i produktionskedjan.

| b) | Främja den ekonomiska diversifieringen i områden som är beroende av socker. |
| --- | --- |

b)

Främja den ekonomiska diversifieringen i områden som är beroende av socker.

| c) | Åtgärda vidare konsekvenser av anpassningsprocessen, som eventuellt rör men inte begränsas till sysselsättning och sociala tjänster, markutnyttjande och återställande av miljön, energisektorn, forskning och innovation samt makroekonomisk stabilitet. |
| --- | --- |

c)

Åtgärda vidare konsekvenser av anpassningsprocessen, som eventuellt rör men inte begränsas till sysselsättning och sociala tjänster, markutnyttjande och återställande av miljön, energisektorn, forskning och innovation samt makroekonomisk stabilitet.

2.   Inom ramen för det belopp som anges i bilaga IV skall kommissionen fastställa det högsta belopp som skall stå till förfogande för varje sockerprotokolland för finansiering av sådana åtgärder som avses i punkt 1 på grundval av varje lands behov, särskilt med hänsyn till de följder som reformen kan komma att få för sockersektorn i det berörda landet och till sockersektorns betydelse för ekonomin. Tilldelningskriterierna skall fastställas på grundval av uppgifter som avser produktionsår före 2004.

Ytterligare anvisningar rörande fördelningen av det samlade beloppet mellan biståndsmottagarna skall fastställas av kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 35.2.

AVDELNING III

PROGRAMPLANERING OCH FÖRDELNING AV MEDEL

Artikel 18

Allmän ram för programplanering och fördelning av medel

1.   När det gäller geografiska program skall kommissionen för varje partnerland eller partnerregion utarbeta ett strategidokument och ett flerårigt vägledande program i enlighet med artikel 19 och för varje partnerland eller partnerregion anta ett årligt handlingsprogram i enlighet med artikel 22.

När det gäller tematiska program skall kommissionen utarbeta tematiska strategidokument i enlighet med artikel 20 och anta handlingsprogram i enlighet med artikel 22.

Under exceptionella omständigheter får stödet från gemenskapen också ta formen av särskilda åtgärder som inte ingår i strategidokumenten och de fleråriga vägledande programmen, i enlighet med artikel 23.

2.   Kommissionen skall fastställa de fleråriga vägledande fördelningarna inom varje geografiskt program med användning av standardiserade, objektiva och öppna kriterier för fördelningen, med utgångspunkt i det berörda partnerlandets eller den berörda partnerregionens behov och resultat, varvid de särskilda svårigheterna för länder eller regioner som befinner sig i kris, konflikt eller är i riskzonen för katastrofer kommer att beaktas samtidigt med de olika programmens specifika karaktär.

Behovskriterierna inbegriper befolkning, inkomst per capita och fattigdomens utbredning, inkomstfördelning och den sociala utvecklingsnivån. Resultatkriterierna omfattar politiska, ekonomiska och sociala framsteg, framsteg med god samhällsstyrning och en effektiv användning av bistånd, särskilt hur ett land utnyttjar de begränsade resurser, i första hand egna resurser, som står till förfogande för utveckling.

3.   Kommissionen får inkludera en särskild fördelning av medel för att stärka samarbetet mellan regionerna i EU:s yttersta randområden och angränsande partnerländer och partnerregioner.

Artikel 19

Geografiska strategidokument och fleråriga vägledande program

1.   När strategidokument utarbetas och genomförs skall principer för effektivt bistånd tillämpas: nationellt egenansvar, partnerskap, samordning, harmonisering, anpassning till mottagarlandets eller regionala system och resultatorientering i enlighet med artikel 3.5-3.8.

2.   Strategidokument skall högst omfatta giltighetsperioden för denna förordning. Syftet skall vara att tillhandahålla en sammanhängande ram för samordningen mellan gemenskapen och partnerlandet eller partnerregionen i överensstämmelse med det övergripande syftet och tillämpningsområdet, målen, principerna samt de politiska föreskrifterna i och bilaga IV till denna förordning. Fleråriga vägledande program skall bygga på strategidokumenten.

Strategidokumenten skall ses över efter halva programtiden eller vid behov bli föremål för särskilda översyner, varvid i förekommande fall samma principer och tillvägagångssätt som de som fastställs i avtalen om partnerskap och samarbete med partnerländerna och partnerregionerna skall tillämpas.

3.   För att säkerställa ett tillräckligt egenansvar för processen hos det berörda landet eller den berörda regionen och underlätta stöd till nationella utvecklingsstrategier, särskilt strategier för att minska fattigdomen, skall strategidokumenten i princip grundas på en dialog med partnerlandet och partnerregionen i vilken också det civila samhället samt de regionala och lokala myndigheterna deltar.

4.   Fleråriga vägledande program skall utarbetas på grundval av strategidokumenten för varje partnerland eller partnerregion. De skall i möjligaste mån överenskommas med partnerlandet eller partnerregionen.

De fleråriga vägledande programmen skall ange de prioriterade områden som valts ut för gemenskapsfinansiering, de specifika målen, de förväntade resultaten och resultatindikatorerna.

Programmen skall också ange den vägledande fördelningen av medel, totalt och för varje prioriterat område, i lämpliga fall i form av ett intervall. Fördelningen skall överensstämma med den vägledande fördelning som återfinns i bilaga IV.

Programmen skall vid behov anpassas, varvid översynerna av strategidokumenten efter halva programtiden eller de eventuella särskilda översynerna skall beaktas.

Den fleråriga vägledande fördelningen av medel får ökas eller minskas till följd av översyner, särskilt mot bakgrund av särskilda behov, till exempel i situationer efter kriser eller när resultaten blivit exceptionella eller otillfredsställande.

5.   I krissituationer, situationer efter konflikter eller vid hot mot demokratin, rättsstaten, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna får ett särskilt förfarande för brådskande fall användas för en särskild översyn av landets eller regionens samarbetsstrategi. Sådana översyner får utmynna i en strategi för det enskilda landet eller den enskilda regionen för övergången till långsiktig utveckling och långsiktigt samarbete.

6.   I överensstämmelse med artikel 2.6 skall det genom denna strategi säkerställas att åtgärder som vidtas enligt denna förordning är samstämmiga med och inte överlappar åtgärder som är berättigade till finansiering enligt andra gemenskapsinstrument, särskilt förordning (EG) nr [...] och förordning (EG) nr 1257/96. När partnerländer eller grupper av partnerländer direkt berörs eller påverkas av en kris eller en situation efter en kris, skall det i de fleråriga vägledande programmen läggas särskild vikt vid förbättrad samordning mellan hjälpinsatser, återuppbyggnad och utveckling, i syfte att bistå dem vid övergången från nödsituation till utvecklingsfas; katastrofberedskap, katastrofförebyggande verksamhet och hanteringen av följderna av sådana katastrofer skall tillgodoses i program för länder och regioner som regelbundet är utsatta för naturkatastrofer.

7.   För att befordra regionalt samarbete får kommissionen, när den antar årliga handlingsprogram av den typ som avses i artikel 22 eller de särskilda åtgärder som avses i artikel 23 när det gäller samarbetsåtgärder i detta kapitel, besluta att sådana projekt eller program av regional eller gränsöverskridande art som genomförs med länder enligt bilaga V är stödberättigade, i enlighet med artikel 2.4 första stycket. Åtgärder för detta får vidtas i de strategidokument och de fleråriga vägledande program som aves i denna artikel och i artikel 20.

8.   Kommissionen och medlemsstaterna skall samråda med varandra och med övriga givare och utvecklingsaktörer inklusive företrädare för det civila samhället och de regionala och lokala myndigheterna i ett tidigt skede av programplaneringsprocessen i syfte att underlätta att deras samarbetsinsatser kompletterar varandra.

Artikel 20

Strategidokument för tematiska program

1.   Tematiska strategidokument skall högst omfatta giltighetsperioden för denna förordning. De skall ange gemenskapens strategi för det tema det gäller, gemenskapens prioriteringar, den internationella situationen och de viktigaste partnernas verksamhet. De skall vara förenliga med det övergripande syftet och tillämpningsområdet, målen, principerna samt de politiska föreskrifterna i och bilaga IV till denna förordning.

De tematiska strategidokumenten skall ange de prioriterade områden som valts ut för gemenskapsfinansiering, de specifika målen, de förväntade resultaten och resultatindikatorerna.

De tematiska strategidokumenten skall också innehålla uppgifter om den vägledande fördelningen av medel, totalt och för varje prioriterat område; detta kan i lämpliga fall ske i form av ett intervall.

Strategidokumenten skall ses över efter halva programtiden och vid behov bli föremål för särskilda översyner.

2.   Kommissionen och medlemsstaterna skall samråda med varandra och med övriga givare och utvecklingsaktörer inklusive företrädare för det civila samhället och de lokala myndigheterna i ett tidigt skede av programplaneringsprocessen i syfte att underlätta att deras samarbetsinsatser kompletterar varandra.

3.   Resurser och insatsprioriteringar skall fastställas för deltagande i globala initiativ.

Artikel 21

Antagande av strategidokument och fleråriga vägledande program

De strategidokument och fleråriga vägledande program som avses i artiklarna 19 och 20, eventuella översyner av dessa enligt artikel 19.2 och artikel 20.1 och de kompletterande åtgärder som avses i artikel 17 skall antas av kommissionen i enlighet med det förfarande som anges i artikel 35.2.

AVDELNING IV

GENOMFÖRANDE

Artikel 22

Antagande av årliga handlingsprogram

1.   Kommissionen skall anta årliga handlingsprogram som grundar sig på de strategidokument och fleråriga vägledande program som avses i artiklarna 19 och 20.

Kommissionen får undantagsvis, till exempel om något handlingsprogram ännu inte har antagits, besluta om åtgärder som inte ingår i de årliga handlingsprogrammen, på grundval av de strategidokument och fleråriga vägledande program som avses i artiklarna 19 och 20 och enligt samma regler och villkor som de som gäller för handlingsprogrammen.

2.   De årliga handlingsprogrammen skall ange de eftersträvade målen, insatsområdena, de förväntade resultaten, förvaltningsförfarandena samt det planerade totala finansieringsbeloppet. Handlingsprogrammen skall innehålla en beskrivning av de insatser som skall finansieras samt uppgift om de belopp som tilldelats för varje insats och en vägledande tidsplan för genomförandet. Målen skall vara mätbara och ha tidsbestämda riktmärken.

3.   De årliga handlingsprogrammen skall antas av kommissionen i överensstämmelse med det förfarandet som anges i artikel 35.2.

4.   Lämplig miljögranskning skall göras på projektnivå tillsammans med en miljökonsekvensbedömning (MKB) vid känsliga miljöprojekt, särskilt i samband med omfattande ny infrastruktur. I förekommande fall skall strategiska miljöbedömningar (SMB) användas då sektorsprogrammen genomförs. De berörda intressenternas delaktighet vid miljöbedömningarna och allmänhetens tillgång till resultaten skall säkerställas.

Artikel 23

Antagande av särskilda åtgärder som inte ingår i strategidokumenten eller de fleråriga vägledande programmen

1.   Vid sådana oförutsedda och vederbörligen motiverade behov eller omständigheter i samband med naturkatastrofer, interna strider eller kriser som inte kan finansieras enligt förordning (EG) nr [...] eller rådets förordning (EG) nr 1257/96 skall kommissionen anta särskilda åtgärder som inte anges i strategidokumenten och de fleråriga vägledande programmen (nedan kallade ”särskilda åtgärder”).

De särskilda åtgärderna får också användas för finansiering av åtgärder som syftar till att underlätta övergången från katastrofbistånd till insatser för långsiktig utveckling, inbegripet insatser som syftar till att befolkningen skall ha bättre beredskap inför återkommande kriser.

2.   De särskilda åtgärderna skall ange de eftersträvade målen, insatsområdena, de förväntade resultaten, förvaltningsförfarandena samt det totala finansieringsbeloppet. De särskilda åtgärderna skall innehålla en beskrivning av de insatser som skall finansieras samt uppgift om de belopp som tilldelats för varje insats och en vägledande tidsplan för genomförandet. De skall innefatta en definition av vilken typ av resultatindikatorer som måste övervakas när de särskilda åtgärderna genomförs.

3.   Om kostnaden för dessa åtgärder överstiger 10 miljoner EUR skall kommissionen anta dem enligt det förvaltningsförfarande som avses i artikel 35.2. När det gäller särskilda åtgärder under 10 miljoner EUR skall kommissionen översända beslutet om åtgärderna till medlemsstaterna och till Europaparlamentet för kännedom inom en månad efter antagandet av sitt beslut.

4.   Det förfarande som avses i artikel 35.2 behöver inte användas för ändringar av de särskilda åtgärderna, t.ex. tekniska anpassningar, förlängning av genomförandeperioden, omfördelning av medel inom ramen för den beräknade budgeten, ökning eller minskning av budgeten med ett belopp som understiger 20 % av den ursprungliga budgeten, förutsatt att ändringarna inte påverkar de ursprungliga mål som anges i kommissionens beslut. Alla sådana tekniska anpassningar skall anmälas till Europaparlamentet och till medlemsstaterna inom en månad.

Artikel 24

Stödberättigande

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 31 skall bland annat följande aktörer vara stödberättigade enligt denna förordning för genomförandet av de årliga handlingsprogram som avses i artikel 22 eller de särskilda åtgärder som avses i artikel 23:

| a) | Partnerländer och partnerregioner och deras institutioner. |
| --- | --- |

a)

Partnerländer och partnerregioner och deras institutioner.

| b) | Decentraliserade enheter i partnerländerna till exempel kommuner, provinser, län och regioner. |
| --- | --- |

b)

Decentraliserade enheter i partnerländerna till exempel kommuner, provinser, län och regioner.

| c) | Gemensamma organ som inrättats av partnerländerna eller partnerregionerna och gemenskapen. |
| --- | --- |

c)

Gemensamma organ som inrättats av partnerländerna eller partnerregionerna och gemenskapen.

| d) | Internationella organisationer, inbegripet regionala organisationer, samt organ, kontor och uppdrag inom ramen för FN-systemet, internationella och regionala finansiella institut och utvecklingsbanker, i den mån de bidrar till uppnåendet av denna förordnings mål. |
| --- | --- |

d)

Internationella organisationer, inbegripet regionala organisationer, samt organ, kontor och uppdrag inom ramen för FN-systemet, internationella och regionala finansiella institut och utvecklingsbanker, i den mån de bidrar till uppnåendet av denna förordnings mål.

| e) | Gemenskapens institutioner och organ, dock endast när det gäller genomförande av de kompletterande åtgärder som avses i artikel 26. |
| --- | --- |

e)

Gemenskapens institutioner och organ, dock endast när det gäller genomförande av de kompletterande åtgärder som avses i artikel 26.

| f) | EU:s byråer. |
| --- | --- |

f)

EU:s byråer.

| g) | Följande enheter eller organ i medlemsstaterna, partnerländerna och partnerregionerna eller varje annat tredjeland, i enlighet med reglerna om tillträde till gemenskapens externa bistånd i artikel 31, i den mån de bidrar till uppnåendet av denna förordnings mål:






  i) | Offentliga eller halvoffentliga organ, lokala myndigheter och organ samt grupper eller representativa sammanslutningar av sådana myndigheter eller organ. |
| --- | --- | --- |

g)

Följande enheter eller organ i medlemsstaterna, partnerländerna och partnerregionerna eller varje annat tredjeland, i enlighet med reglerna om tillträde till gemenskapens externa bistånd i artikel 31, i den mån de bidrar till uppnåendet av denna förordnings mål:

i)

Offentliga eller halvoffentliga organ, lokala myndigheter och organ samt grupper eller representativa sammanslutningar av sådana myndigheter eller organ.

| ii) | Bolag, företag och andra privata ekonomiska organisationer eller aktörer. |
| --- | --- |

ii)

Bolag, företag och andra privata ekonomiska organisationer eller aktörer.

| iii) | Finansiella institut som tillhandahåller, främjar och finansierar privata investeringar i partnerländerna och partnerregionerna. |
| --- | --- |

iii)

Finansiella institut som tillhandahåller, främjar och finansierar privata investeringar i partnerländerna och partnerregionerna.

| iv) | Icke-statliga aktörer enligt uppräkningen i punkt 2. |
| --- | --- |

iv)

Icke-statliga aktörer enligt uppräkningen i punkt 2.

| v) | Fysiska personer. |
| --- | --- |

v)

Fysiska personer.

2.   De icke-statliga, ideella aktörer som är berättigade till finansiellt stöd inom ramen för denna förordning med en oberoende och ansvarig ställning skall omfatta: icke-statliga organisationer, organisationer som företräder ursprungsbefolkningar, organisationer som företräder nationella och/eller etniska minoriteter, lokala köpmannaförbund och medborgargrupper, kooperativ, fackföreningar, organisationer som företräder ekonomiska och sociala intressen, organisationer som bekämpar korruption och bedrägerier och främjar god samhällsstyrning, medborgarrättsorganisationer och organisationer som bekämpar diskriminering, lokala organisationer (även nätverk) som är verksamma inom decentraliserat regionalt samarbete och regional integration, konsumentorganisationer, kvinnoorganisationer och ungdomsorganisationer, utbildningsorgan, kulturorganisationer, organisationer inom forskning och vetenskap, universitet, kyrkor och religiösa sammanslutningar och samfund, medier samt icke-statliga sammanslutningar och oberoende stiftelser, inklusive oberoende politiska stiftelser som kan bidra till genomförandet av denna förordnings mål.

Artikel 25

Finansieringsformer

1.   Gemenskapens finansiering får anta följande former:

| a) | Projekt och program. |
| --- | --- |

a)

Projekt och program.

| b) | Budgetstöd, om partnerlandets förvaltning av de offentliga utgifterna är tillräckligt öppen, tillförlitlig och effektiv och om det har införts väl definierade sektorstrategier eller makroekonomiska strategier som fått en positiv bedömning av sina viktigaste givare; inbegripet i tillämpliga fall de internationella finansiella instituten. Kommissionen skall konsekvent använda en metod som grundar sig på resultat och resultatindikatorer och skall tydligt ange och övervaka dess villkorskrav samt stödja partnerländernas ansträngningar att utveckla den parlamentariska kontrollen och revisionskapaciteten och öka insynen och allmänhetens tillgång till information. Ett villkor för utbetalningen av budgetstöd är att framstegen mot målen i form av effekter och resultat är tillfredsställande. |
| --- | --- |

b)

Budgetstöd, om partnerlandets förvaltning av de offentliga utgifterna är tillräckligt öppen, tillförlitlig och effektiv och om det har införts väl definierade sektorstrategier eller makroekonomiska strategier som fått en positiv bedömning av sina viktigaste givare; inbegripet i tillämpliga fall de internationella finansiella instituten. Kommissionen skall konsekvent använda en metod som grundar sig på resultat och resultatindikatorer och skall tydligt ange och övervaka dess villkorskrav samt stödja partnerländernas ansträngningar att utveckla den parlamentariska kontrollen och revisionskapaciteten och öka insynen och allmänhetens tillgång till information. Ett villkor för utbetalningen av budgetstöd är att framstegen mot målen i form av effekter och resultat är tillfredsställande.

| c) | Sektorstöd. |
| --- | --- |

c)

Sektorstöd.

| d) | I undantagsfall sektorspecifika eller generella importprogram vilka kan ta formen av:






  i) | sektorspecifika importprogram med stöd in natura, |
| --- | --- | --- |

d)

I undantagsfall sektorspecifika eller generella importprogram vilka kan ta formen av:

i)

sektorspecifika importprogram med stöd in natura,

| ii) | sektorspecifika importprogram med stöd i form av utländsk valuta för finansiering av import inom sektorn i fråga eller |
| --- | --- |

ii)

sektorspecifika importprogram med stöd i form av utländsk valuta för finansiering av import inom sektorn i fråga eller

| iii) | generella importprogram med stöd i form av utländsk valuta för finansiering av generell import av en rad olika produkter. |
| --- | --- |

iii)

generella importprogram med stöd i form av utländsk valuta för finansiering av generell import av en rad olika produkter.

| e) | Medel som på grundval av kommissionsprogram ställs till EIB:s eller andra finansiella mellanhänders förfogande för att tillhandahålla lån (särskilt för att stödja investeringar i och utveckling av den privata sektorn), riskkapital (i form av förlagslån eller villkorslån), eller för andra tillfälliga minoritetsinnehav i ett företags kapital eller för bidrag till garantifonder, i överensstämmelse med villkoren i artikel 32, i den mån som gemenskapens finansiella risk är begränsad till dessa medel. |
| --- | --- |

e)

Medel som på grundval av kommissionsprogram ställs till EIB:s eller andra finansiella mellanhänders förfogande för att tillhandahålla lån (särskilt för att stödja investeringar i och utveckling av den privata sektorn), riskkapital (i form av förlagslån eller villkorslån), eller för andra tillfälliga minoritetsinnehav i ett företags kapital eller för bidrag till garantifonder, i överensstämmelse med villkoren i artikel 32, i den mån som gemenskapens finansiella risk är begränsad till dessa medel.

| f) | Räntesubventioner, särskilt för lån på miljöområdet. |
| --- | --- |

f)

Räntesubventioner, särskilt för lån på miljöområdet.

| g) | Skuldlättnadsprogram i enlighet med internationellt överenskomna skuldlättnadsprogram. |
| --- | --- |

g)

Skuldlättnadsprogram i enlighet med internationellt överenskomna skuldlättnadsprogram.

| h) | Bidrag för att finansiera projekt som föreslås av de enheter och organ som avses i artikel 24.1 b, c, d, f och g.i-g.v. |
| --- | --- |

h)

Bidrag för att finansiera projekt som föreslås av de enheter och organ som avses i artikel 24.1 b, c, d, f och g.i-g.v.

| i) | Bidrag för att finansiera driftskostnader för de enheter och organ som avses i artikel 24.1 b, c, d, f, g.i, g.iii och g.iv. |
| --- | --- |

i)

Bidrag för att finansiera driftskostnader för de enheter och organ som avses i artikel 24.1 b, c, d, f, g.i, g.iii och g.iv.

| j) | Finansiering av program för partnersamverkan mellan å ena sidan medlemsstaternas, å andra sidan partnerländernas och partnerregionernas offentliga institutioner, lokala myndigheter, nationella offentligrättsliga organ samt privaträttsliga organ som anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter. |
| --- | --- |

j)

Finansiering av program för partnersamverkan mellan å ena sidan medlemsstaternas, å andra sidan partnerländernas och partnerregionernas offentliga institutioner, lokala myndigheter, nationella offentligrättsliga organ samt privaträttsliga organ som anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter.

| k) | Bidrag till internationella fonder, särskilt sådana som förvaltas av internationella eller regionala organisationer. |
| --- | --- |

k)

Bidrag till internationella fonder, särskilt sådana som förvaltas av internationella eller regionala organisationer.

| l) | Bidrag till nationella fonder som inrättats av partnerländerna och partnerregionerna i syfte att främja gemensam samfinansiering genom flera givare och bidrag till fonder som inrättats av en eller flera andra givare för gemensamt genomförande av projekt. |
| --- | --- |

l)

Bidrag till nationella fonder som inrättats av partnerländerna och partnerregionerna i syfte att främja gemensam samfinansiering genom flera givare och bidrag till fonder som inrättats av en eller flera andra givare för gemensamt genomförande av projekt.

| m) | Kapitalinvesteringar i internationella finansiella institut och regionala utvecklingsbanker. |
| --- | --- |

m)

Kapitalinvesteringar i internationella finansiella institut och regionala utvecklingsbanker.

| n) | Stöd i form av mänskliga och materiella resurser som krävs för att partnerländerna och partnerregionerna skall kunna administrera och på ett effektivt sätt övervaka projekt eller program. |
| --- | --- |

n)

Stöd i form av mänskliga och materiella resurser som krävs för att partnerländerna och partnerregionerna skall kunna administrera och på ett effektivt sätt övervaka projekt eller program.

2.   Stöd från gemenskapen får inte användas för att betala skatter, tullar eller andra pålagor i de stödmottagande länderna.

Artikel 26

Stödåtgärder

1.   Finansieringen från gemenskapen får täcka utgifter för berednings-, uppföljnings-, kontroll-, revisions- och utvärderingsåtgärder som är direkt nödvändiga för att genomföra denna förordning och förverkliga dess mål, t.ex. undersökningar, möten, informationsåtgärder, upplysningskampanjer, utbildningsåtgärder och publiceringsåtgärder, utgifter med anknytning till datornät som används för informationsutbyte samt varje annan nödvändig utgift för administrativt eller tekniskt bistånd som kommissionen kan behöva ta i anspråk för programmens förvaltning. Den skall också täcka utgifter vid kommissionens delegationer för administrativt bistånd som krävs för att förvalta åtgärder som finansieras inom ramen för denna förordning.

2.   Stödåtgärderna behöver inte nödvändigtvis omfattas av fleråriga vägledande program och får alltså finansieras även om de inte ingår i strategidokumenten och de fleråriga vägledande programmen. De får emellertid också finansieras inom ramen för de fleråriga vägledande programmen.

Stödåtgärder som inte omfattas av fleråriga vägledande program skall antas av kommissionen i enlighet med artikel 23.3 och 23.4.

Artikel 27

Samfinansiering

1.   De åtgärder som finansieras får bli föremål för samfinansiering, bland annat med följande parter:

| a) | Medlemsstaterna och deras regionala och lokala myndigheter, och särskilt deras offentliga och halvoffentliga organ. |
| --- | --- |

a)

Medlemsstaterna och deras regionala och lokala myndigheter, och särskilt deras offentliga och halvoffentliga organ.

| b) | Andra givarländer, särskilt deras offentliga och halvoffentliga organ. |
| --- | --- |

b)

Andra givarländer, särskilt deras offentliga och halvoffentliga organ.

| c) | Internationella och regionala organisationer, särskilt internationella och regionala finansiella institut. |
| --- | --- |

c)

Internationella och regionala organisationer, särskilt internationella och regionala finansiella institut.

| d) | Bolag, företag och andra privata organisationer eller kommersiella aktörer samt andra icke-statliga aktörer. |
| --- | --- |

d)

Bolag, företag och andra privata organisationer eller kommersiella aktörer samt andra icke-statliga aktörer.

| e) | Stödmottagande partnerländer och partnerregioner. |
| --- | --- |

e)

Stödmottagande partnerländer och partnerregioner.

2.   Vid parallell samfinansiering delas projektet eller programmet upp i flera tydligt identifierbara delprojekt som vart och ett finansieras av de olika parter som svarar för samfinansieringen, så att det alltid klart framgår för vilket slutligt ändamål medlen använts.

Vid gemensam samfinansiering fördelas den totala kostnaden för projektet eller programmet mellan de parter som svarar för samfinansieringen och medlen läggas samman så att finansieringskällan för en bestämd verksamhet inom ramen för projektet eller programmet inte kan identifieras.

3.   Vid gemensam samfinansiering får kommissionen ta emot och för de organ som avses i punkt 1 a, b och c förvalta medel som är avsedda för genomförande av gemensamma åtgärder. Sådana medel skall behandlas som inkomster som avsatts för särskilda ändamål, enligt artikel 18 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002.

Artikel 28

Förvaltningsformer

1.   Åtgärder som finansieras med stöd av denna förordning skall genomföras i enlighet med förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 och eventuella revideringar av denna.

2.   Kommissionen får vid samfinansiering och i andra vederbörligen motiverade fall besluta att överlåta uppgifter som omfattar myndighetsutövning, särskilt uppgifter som avser budgetgenomförande, till de organ som avses i artikel 54.2 c i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002.

3.   Vid decentraliserad förvaltning får kommissionen besluta att använda sig av det stödmottagande partnerlandets eller den stödmottagande partnerregionens förfaranden för upphandling eller förfaranden för beviljande av bidrag, efter verifiering av att de respekterar relevanta kriterier i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002, förutsatt att

| — | det mottagande partnerlandets eller den mottagande partnerregionens förfaranden följer principerna om insyn och öppenhet, proportionalitet, likabehandling och icke-diskriminering samt utesluter varje intressekonflikt, |
| --- | --- |

—

det mottagande partnerlandets eller den mottagande partnerregionens förfaranden följer principerna om insyn och öppenhet, proportionalitet, likabehandling och icke-diskriminering samt utesluter varje intressekonflikt,

| — | det mottagande partnerlandet eller den mottagande partnerregionen förbinder sig att regelbundet kontrollera att de åtgärder som finansieras genom Europeiska unionens allmänna budget har genomförts korrekt, vidta lämpliga åtgärder för att förebygga oegentligheter och bedrägeri och i förekommande fall vidta rättsliga åtgärder för att kräva tillbaka belopp som betalats ut på felaktiga grunder. |
| --- | --- |

—

det mottagande partnerlandet eller den mottagande partnerregionen förbinder sig att regelbundet kontrollera att de åtgärder som finansieras genom Europeiska unionens allmänna budget har genomförts korrekt, vidta lämpliga åtgärder för att förebygga oegentligheter och bedrägeri och i förekommande fall vidta rättsliga åtgärder för att kräva tillbaka belopp som betalats ut på felaktiga grunder.

Artikel 29

Budgetmässiga åtaganden

1.   Budgetmässiga åtaganden skall göras på grundval av beslut som fattats av kommissionen i enlighet med artiklarna 22.1, 23.1 och 26.1.

2.   Finansiering från gemenskapen får juridiskt sett ske inom ramen för följande:

| — | Finansieringsöverenskommelser. |
| --- | --- |

—

Finansieringsöverenskommelser.

| — | Överenskommelser om bidrag. |
| --- | --- |

—

Överenskommelser om bidrag.

| — | Upphandlingskontrakt. |
| --- | --- |

—

Upphandlingskontrakt.

| — | Arbetskontrakt. |
| --- | --- |

—

Arbetskontrakt.

Artikel 30

Skydd av gemenskapens ekonomiska intressen

1.   Varje överenskommelse som ingås med stöd av denna förordning skall innehålla bestämmelser om skydd av Europeiska gemenskapens ekonomiska intressen, särskilt med avseende på oegentligheter, bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (17), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (18) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (19).

2.   Det skall i överenskommelser uttryckligen anges att kommissionen och revisionsrätten skall ha rätt att utföra granskningar, inbegripet granskningar av handlingar eller på platsen, hos varje kontraktspart eller underentreprenör som mottagit gemenskapsmedel. Det skall i överenskommelsen också uttryckligen anges att kommissionen skall ha rätt att genomföra kontroller och inspektioner på platsen i enlighet med förordning (Euratom, EG) nr 2185/96.

3.   I varje kontrakt som sluts som ett led i genomförandet av stödet skall kommissionens och revisionsrättens rätt enligt punkt 2 garanteras under och efter kontraktets genomförande.

Artikel 31

Deltagande i förfaranden för offentlig upphandling och förfaranden för beviljande av bidrag samt ursprungsregler

1.   Deltagandet vid tilldelning av upphandlings- eller bidragskontrakt som finansieras inom ramen för denna förordning skall stå öppet för alla fysiska personer som är medborgare i och alla juridiska personer som är etablerade i en medlemsstat i Europeiska gemenskapen, i ett officiellt kandidatland erkänt av Europeiska gemenskapen eller i en medlemsstat i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

Deltagande vid tilldelning av upphandlings- eller bidragskontrakt som finansieras inom ramen för ett geografiskt program enligt artiklarna 5–10 och skall vara öppet för alla fysiska personer som är medborgare i och alla juridiska personer som är etablerade i ett utvecklingsland som är berättigat enligt bilaga I.

Deltagande vid tilldelning av upphandlings- eller bidragskontrakt som finansieras inom ramen för ett tematiskt program enligt artiklarna 11–16 och det program som anges i artikel 17 skall vara öppet för alla fysiska personer som är medborgare i och alla juridiska personer som är etablerade i ett utvecklingsland enligt OECD/DAC:s definition av landet och enligt bilaga II, utöver fysiska och juridiska personer som är berättigade enligt det tematiska programmet eller det program som anges i artikel 17. Kommissionen skall offentliggöra och uppdatera bilaga II i samband med OECD/DAC:s förteckning över stödmottagare och informera rådet om detta.

2.   Deltagande vid tilldelning av upphandlings- eller bidragskontrakt som finansieras inom ramen för denna förordning skall också vara öppet för alla fysiska personer som är medborgare i och alla juridiska personer som är etablerade i ett annat land än de som avses i punkt 1, i de fall där ömsesidigt tillträde till deras externa bistånd har fastställts.

Ömsesidigt tillträde skall beviljas närhelst ett land beviljar medlemsstaterna och det berörda mottagarlandet stödberättigande på lika villkor.

Ömsesidigt tillträde skall fastställas genom ett särskilt beslut om ett bestämt land eller en bestämd grupp av länder. Ett sådant beslut skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 35.2 och skall vara i kraft under en period på minst ett år.

Ömsesidigt tillträde skall beviljas på grundval av en jämförelse mellan gemenskapen och andra givare och skall avse sektorn enligt OECD/DAC:s definition av kategorier eller ett helt land, oberoende av om landet i fråga är ett givar- eller ett mottagarland. Beslutet att bevilja ett givarland ömsesidighet skall ske på grundval av hur öppet och enhetligt givarstödet är och på dess proportionalitet, inbegripet dess kvalitativa och kvantitativa art. Mottagarländerna skall rådfrågas som en del i det förfarande som beskrivs i denna punkt.

Ömsesidigt tillträde i de minst utvecklade länderna enligt OECD/DAC:s definition skall beviljas automatiskt till medlemmarna i OECD/DAC.

3.   Deltagande vid tilldelning av upphandlings- eller bidragskontrakt som finansieras inom ramen för ett gemenskapsinstrument skall vara öppet för internationella organisationer.

4.   Det ovanstående påverkar inte deltagande av kategorier av organisationer som på grund av art eller lokalisering kan vara berättigade till stöd med avseende på åtgärdens mål.

5.   Experter får vara av vilken nationalitet som helst, och detta påverkar inte tillämpningen av de kvalitativa och finansiella kraven i gemenskapens bestämmelser om upphandling.

6.   Alla varor och all utrustning som köps in med stöd av ett kontrakt som finansieras inom ramen för denna förordning skall ha ursprung i gemenskapen eller ett land som har rätt att delta i förfaranden enligt punkterna 1 eller 2. Uttrycket ”ursprung” i denna förordning definieras i den berörda gemenskapslagstiftningen om ursprungsregler för tulländamål.

7.   Kommissionen får i vederbörligen motiverade fall tillåta att fysiska och juridiska personer från länder som av tradition har ekonomiska band, handelsförbindelser eller geografiska band med grannländerna eller från andra tredjeländer deltar och att varor och utrustning av annat ursprung används.

8.   Kommissionen får i vederbörligen motiverade undantagsfall tillåta att fysiska personer som är medborgare i och juridiska personer som är etablerade i andra länder än de som avses i punkterna 1 och 2 deltar eller att varor och utrustning av annat ursprung köps in än det som redovisas i punkt 6.

Undantag kan vara motiverade av det skälet att varor och tjänster inte finns att tillgå på de berörda ländernas marknader, i yttersta nödfall, eller om reglerna för stödberättigande skulle göra det omöjligt eller ytterst svårt att förverkliga ett projekt, ett program eller en åtgärd.

9.   Närhelst gemenskapsfinansiering täcker en insats som genomförs av en internationell organisation, skall deltagande i förekommande kontraktsförfaranden stå öppet för alla fysiska eller juridiska personer som har rätt att delta enligt punkterna 1 och 2 liksom alla fysiska eller juridiska personer som har rätt att delta enligt den organisationens regler, med garantier för likabehandling av alla givare. Samma regler skall gälla för varor, utrustning och experter.

Närhelst gemenskapsfinansiering täcker en insats som samfinansieras med ett tredjeland, ett tredjeland, med förbehåll för ömsesidighet så som den definieras i punkt 2, eller med en regional organisation eller med en medlemsstat, skall deltagande i tillämpligt kontraktsförfarande stå öppet för alla fysiska eller juridiska personer som har rätt att delta enligt punkterna 1, 2 och 3 liksom alla fysiska eller juridiska personer som har rätt att delta enligt tredjelandets eller den regionala organisationens eller medlemsstatens regler. Samma regler skall gälla för varor, utrustning och experter.

10.   När det gäller sådant bistånd som kanaliseras direkt via icke-statliga aktörer inom ramen för det tematiska programmet enligt artikel 14 skall bestämmelserna angående kriterier för stödberättigande i punkt 1 inte gälla för de kriterier som fastställts för urvalet av bidragsmottagare.

Mottagarna av dessa bidrag skall följa de bestämmelser som fastställs i denna artikel i de fall där ett upphandlingskontrakt är nödvändigt för genomförandet av biståndet.

11.   För att påskynda utrotningen av fattigdom genom främjande av lokala kapaciteter, marknader och inköp, skall särskild hänsyn tas till lokal och regional upphandling i partnerländer.

Anbudsgivare som tilldelats kontrakt skall respektera internationellt överenskomna grundläggande arbetsnormer, t.ex. ILO:s viktigaste arbetsnormer, konventioner om föreningsfrihet och kollektiva förhandlingar, avskaffande av tvångsarbete, avskaffande av diskriminering i frågor som rör sysselsättning samt avskaffande av barnarbete.

Utvecklingsländernas tillträde till gemenskapens bistånd skall möjliggöras genom alla lämpliga former av tekniskt bistånd.

Artikel 32

Medel som ställs till Europeiska investeringsbankens eller andra finansförmedlares förfogande

1.   De medel som avses i artikel 25.1 e skall förvaltas av EIB, andra finansförmedlare eller varje annan bank eller organisation med den förmåga som krävs för att förvalta medlen.

2.   Kommissionen skall från fall till fall anta genomförandebestämmelser för punkt 1 med avseende på riskdelning, ersättning till den för genomförandet ansvariga förmedlaren, användning och uppbörd av avkastning på medlen samt verksamhetens avslutande.

Artikel 33

Utvärdering

1.   I syfte att kontrollera om målen har nåtts och för att utarbeta rekommendationer om hur verksamheten kan förbättras i framtiden skall kommissionen regelbundet övervaka och se över sina program, och utvärdera resultaten av genomförandet av geografiska eller tematiska strategier och program, resultaten av sektorstrategier samt effektiviteten i programplaneringen, när så är lämpligt genom oberoende externa utvärderingar. Förslag från Europaparlamentet eller rådet om oberoende externa utvärderingar skall vederbörligen beaktas. Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt de sociala sektorerna och de framsteg som görs för att uppnå millennieutvecklingsmålen.

2.   Kommissionen skall för kännedom överlämna utvärderingsrapporterna till Europaparlamentet och den kommitté som avses i artikel 35. Medlemsstaterna kan begära att få diskutera särskilda utvärderingar i den kommitté som avses i artikel 35.3. Resultaten i dessa rapporter skall beaktas vid framtida utformning av program och tilldelning av medel.

3.   Kommissionen skall låta alla berörda aktörer, inbegripet icke-statliga aktörer och lokala myndigheter, medverka när det gemenskapsstöd som föreskrivs i denna förordning utvärderas.

AVDELNING V

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 34

Årsrapport

1.   Kommissionen skall granska framstegen i genomförandet av de åtgärder som vidtas med stöd av denna förordning och varje år till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om genomförandet och resultaten och, så långt det är möjligt, följderna och effekterna av stödet. Rapporten skall också överlämnas till Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

2.   Årsrapporten skall innehålla uppgifter för det föregående året om finansierade åtgärder och resultatet av uppföljnings- och utvärderingsåtgärder, relevanta partners deltagande samt uppgifter om budgetgenomförandet med avseende på åtaganden och betalningar fördelade på länder, regioner eller samarbetsområden. Rapporten skall utvärdera dels resultaten av stödet, genom att så långt det är möjligt använda sig av specifika och mätbara indikatorer, dels stödets roll i uppnåendet av målen för denna förordning. Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt de sociala sektorerna och de framsteg som görs för att uppnå millennieutvecklingsmålen.

Artikel 35

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2.   När hänvisning sker till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet. Den tid som avses i artikel 4.3 i beslutet skall vara 30 dagar.

3.   När hänvisning sker till denna punkt skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

4.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

5.   En observatör från EIB skall delta i kommitténs överläggningar när frågor som rör banken behandlas.

Artikel 36

Deltagande av ett tredjeland som inte hör till de länder som kommer i fråga för stöd enligt denna förordning

När kommissionen antar de handlingsprogram som avses i artikel 22 eller särskilda åtgärder som avses i artikel 23, får den, utan att tillämpningen av artikel 3.5 påverkas, för att säkra samstämmighet och effektivitet i gemenskapsstödet besluta att länder, territorier eller regioner som kan komma i fråga för gemenskapsstöd inom ramen för förordning (EG) nr 1085/2006 eller förordning (EG) nr [...] och EDF får omfattas av åtgärder som vidtas med stöd av denna förordning, om det geografiska eller tematiska projekt eller program som genomförs är av global, övergripande, regional eller gränsöverskridande karaktär. Denna finansieringsmöjlighet får skrivas in i de strategidokument och fleråriga vägledande program som avses i artiklarna 19 och 20. Bestämmelserna om vilka aktörer som kan komma i fråga för stöd i artikel 10, om deltagande i förfaranden för offentlig upphandling, förfaranden för beviljande av bidrag och om ursprungsregler i artikel 31 skall anpassas så att det blir möjligt för de berörda länderna, territorierna och regionerna att delta.

Artikel 37

Tillfälligt upphävande av stöd

Utan att det påverkar tillämpningen av de bestämmelser om tillfälligt upphävande av stödet som fastställts i avtal om partnerskap och samarbete med partnerländerna eller partnerregionerna får rådet, om ett partnerland inte följer de principer som anges i artikel 3.1 och där samråden med partnerlandet inte leder till en godtagbar lösning för båda parter, eller om samråd nekas eller i särskilt brådskande fall, med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen vidta lämpliga åtgärder beträffande varje stöd som partnerlandet beviljats inom ramen för denna förordning. Sådana åtgärder kan inbegripa tillfälligt upphävande, helt eller delvis, av stödet.

Artikel 38

Finansiella bestämmelser

1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av denna förordning är för perioden 2007–2013 16 897 miljoner EUR.

2.   I bilaga IV fastställs de vägledande belopp som tilldelas varje program som avses i artiklarna 5–10 och 11–16 och artikel 17. Dessa belopp är fastställda för perioden 2007-2013.

3.   De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom den fleråriga budgetramen.

4.   Ett vägledande belopp på 465 miljoner EUR har inkluderats i det totala beloppet för de tematiska programmen för att finansiera verksamhet som gynnar de länder som omfattas av Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet.

Artikel 39

Upphävanden

1.   Följande förordningar upphör att gälla härmed:

| a) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2110/2005 av den 14 december 2005 om tillträde till gemenskapens externa bistånd (20). |
| --- | --- |

a)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2110/2005 av den 14 december 2005 om tillträde till gemenskapens externa bistånd (20).

| b) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 806/2004 av den 21 april 2004 om främjande av jämställdhet mellan könen i utvecklingssamarbetet (21). |
| --- | --- |

b)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 806/2004 av den 21 april 2004 om främjande av jämställdhet mellan könen i utvecklingssamarbetet (21).

| c) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 491/2004 av den 10 mars 2004 om inrättande av ett program för ekonomiskt och tekniskt stöd till tredje land i fråga om migration och asyl (Aeneas) (22). |
| --- | --- |

c)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 491/2004 av den 10 mars 2004 om inrättande av ett program för ekonomiskt och tekniskt stöd till tredje land i fråga om migration och asyl (Aeneas) (22).

| d) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1568/2003 av den 15 juli 2003 om stöd för att bekämpa fattigdomsrelaterade sjukdomar (hiv/aids, tuberkulos och malaria) i utvecklingsländer (23). |
| --- | --- |

d)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1568/2003 av den 15 juli 2003 om stöd för att bekämpa fattigdomsrelaterade sjukdomar (hiv/aids, tuberkulos och malaria) i utvecklingsländer (23).

| e) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1567/2003 av den 15 juli 2003 om stöd för strategier och åtgärder avseende reproduktiv och sexuell hälsa och därtill hörande rättigheter i utvecklingsländerna (24). |
| --- | --- |

e)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1567/2003 av den 15 juli 2003 om stöd för strategier och åtgärder avseende reproduktiv och sexuell hälsa och därtill hörande rättigheter i utvecklingsländerna (24).

| f) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2130/2001 av den 29 oktober 2001 om åtgärder inom området för stöd till befolkningsgrupper som tvingats lämna sin hembygd i utvecklingsländerna i Asien och Latinamerika (25). |
| --- | --- |

f)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2130/2001 av den 29 oktober 2001 om åtgärder inom området för stöd till befolkningsgrupper som tvingats lämna sin hembygd i utvecklingsländerna i Asien och Latinamerika (25).

| g) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2494/2000 av den 7 november 2000 om åtgärder för att främja bevarande och hållbar förvaltning av tropiska skogar och andra skogar i utvecklingsländerna (26). |
| --- | --- |

g)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2494/2000 av den 7 november 2000 om åtgärder för att främja bevarande och hållbar förvaltning av tropiska skogar och andra skogar i utvecklingsländerna (26).

| h) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2493/2000 av den 7 november 2000 om åtgärder för att främja en fullständig integrering av miljöaspekterna i utvecklingsländernas utvecklingsprocess (27). |
| --- | --- |

h)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2493/2000 av den 7 november 2000 om åtgärder för att främja en fullständig integrering av miljöaspekterna i utvecklingsländernas utvecklingsprocess (27).

| i) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1726/2000 av den 29 juni 2000 om utvecklingssamarbete med Sydafrika. (28) |
| --- | --- |

i)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1726/2000 av den 29 juni 2000 om utvecklingssamarbete med Sydafrika. (28)

| j) | Rådets förordning (EG) nr 1659/98 av den 17 juli 1998 om decentraliserat samarbete (29). |
| --- | --- |

j)

Rådets förordning (EG) nr 1659/98 av den 17 juli 1998 om decentraliserat samarbete (29).

| k) | Rådets förordning (EG) nr 1658/98 av den 17 juli 1998 om samfinansiering med europeiska icke-statliga organisationer (NGO) på utvecklingens område av åtgärder på områden av intresse för utvecklingsländerna (30). |
| --- | --- |

k)

Rådets förordning (EG) nr 1658/98 av den 17 juli 1998 om samfinansiering med europeiska icke-statliga organisationer (NGO) på utvecklingens område av åtgärder på områden av intresse för utvecklingsländerna (30).

| l) | Rådets förordning (EG) nr 1292/96 av den 27 juni 1996 om principerna för och förvaltning av livsmedelsbistånd samt om särskilda stödåtgärder för livsmedelsförsörjningen (31). |
| --- | --- |

l)

Rådets förordning (EG) nr 1292/96 av den 27 juni 1996 om principerna för och förvaltning av livsmedelsbistånd samt om särskilda stödåtgärder för livsmedelsförsörjningen (31).

| m) | Rådets förordning (EEG) nr 443/92 av den 25 februari 1992 om finansiellt och tekniskt bistånd till och ekonomiskt samarbete med utvecklingsländerna i Asien och Latinamerika (32). |
| --- | --- |

m)

Rådets förordning (EEG) nr 443/92 av den 25 februari 1992 om finansiellt och tekniskt bistånd till och ekonomiskt samarbete med utvecklingsländerna i Asien och Latinamerika (32).

2.   De upphävda förordningarna skall fortsätta att tillämpas på rättsakter och åtaganden som avser genomförande av budgetåren före 2007. Hänvisningar till de upphävda förordningarna skall förstås som hänvisningar till denna förordning.

Artikel 40

Översyn

Senast den 31 december 2010 skall kommissionen förelägga Europaparlamentet och rådet en utvärderingsrapport om tillämpningen av denna förordning under de tre första åren, om så är lämpligt tillsammans med ett lagstiftningsförslag med nödvändiga ändringar, inklusive den vägledande tilldelning av medel som anges i bilaga IV.

Artikel 41

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2007 till och med den 31 december 2013.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämpliga i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den ...

På Europaparlamentets vägnar

...

Ordförande

På rådets vägnar

...

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets yttrande av den 18 maj 2006 (ännu ej offentliggjort i EUT) och rådets beslut av den 23 oktober 2006. Rådets gemensamma ståndpunkt av den ...(ännu ej offentliggjord i EUT) och Europaparlamentets ståndpunkt av den ... (ännu ej offentliggjord i EUT).

1

(2)  EUT L 210, 31.7.2006, s. 82.

2

(3)  EUT L ...

3

(4)  EUT L ...

4

(5)  EUT L ...

5

(6)  EUT L ...

6

(7)  EUT L ...

7

(8)  EGT L 163, 2.7.1996, s. 1.

8

(9)  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

9

(10)  EGT L 314, 30.11.2001, s. 1.

10

(11)  EUT L 50, 21.2.2006, s. 1.

11

(12)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

12

(13)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

13

(14)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

14

(15)  EGT L 163, 2.7.1996, s. 1. Förordningen ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

15

(16)  Avtalet om handel, utveckling och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Sydafrika, å andra sidan (EGT L 311,4.12.1999, s. 3).

16

(17)  EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

17

(18)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

18

(19)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

19

(20)  EUT L 344, 27.12.2005, s. 1.

20

(21)  EUT L 143, 30.4.2004, s. 40.

21

(22)  EUT L 80, 18.3.2004, s. 1.

22

(23)  EUT L 224, 6.9.2003, s. 7. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2110/2005.

23

(24)  EUT L 224, 6.9.2003, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2110/2005.

24

(25)  EGT L 287, 31.10.2001, s. 3. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2110/2005.

25

(26)  EGT L 288, 15.11.2000, s. 6. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2110/2005.

26

(27)  EGT L 288, 15.11.2000, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2110/2005.

27

(28)  EGT L 198, 4.8.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2110/2005.

28

(29)  EGT L 213, 30.7.1998, s. 6. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 625/2004 (EUT L 99, 3.4.2004, s. 1).

29

(30)  EGT L 213, 30.7.1998, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2110/2005.

30

(31)  EGT L 166, 5.7.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1726/2001 (EGT L 234, 1.9.2001, s. 10).

31

(32)  EGT L 52, 27.2.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2112/2005 (EUT L 344, 27.12.2005, s. 23).

32

---

BILAGA I

LÄNDER BERÄTTIGADE TILL STÖD ENLIGT ARTIKEL 1.1

Latinamerika

| 1. | Argentina |
| --- | --- |

1.

Argentina

| 2. | Bolivia |
| --- | --- |

2.

Bolivia

| 3. | Brasilien |
| --- | --- |

3.

Brasilien

| 4. | Chile |
| --- | --- |

4.

Chile

| 5. | Colombia |
| --- | --- |

5.

Colombia

| 6. | Costa Rica |
| --- | --- |

6.

Costa Rica

| 7. | Kuba |
| --- | --- |

7.

Kuba

| 8. | Ecuador |
| --- | --- |

8.

Ecuador

| 9. | El Salvador |
| --- | --- |

9.

El Salvador

| 10. | Guatemala |
| --- | --- |

10.

Guatemala

| 11. | Honduras |
| --- | --- |

11.

Honduras

| 12. | Mexiko |
| --- | --- |

12.

Mexiko

| 13. | Nicaragua |
| --- | --- |

13.

Nicaragua

| 14. | Panama |
| --- | --- |

14.

Panama

| 15. | Paraguay |
| --- | --- |

15.

Paraguay

| 16. | Peru |
| --- | --- |

16.

Peru

| 17. | Uruguay |
| --- | --- |

17.

Uruguay

| 18. | Venezuela |
| --- | --- |

18.

Venezuela

Asien

| 19. | Afghanistan |
| --- | --- |

19.

Afghanistan

| 20. | Bangladesh |
| --- | --- |

20.

Bangladesh

| 21. | Bhutan |
| --- | --- |

21.

Bhutan

| 22. | Kambodja |
| --- | --- |

22.

Kambodja

| 23. | Kina |
| --- | --- |

23.

Kina

| 24. | Indien |
| --- | --- |

24.

Indien

| 25. | Indonesien |
| --- | --- |

25.

Indonesien

| 26. | Demokratiska folkrepubliken Korea |
| --- | --- |

26.

Demokratiska folkrepubliken Korea

| 27. | Laos |
| --- | --- |

27.

Laos

| 28. | Malaysia |
| --- | --- |

28.

Malaysia

| 29. | Maldiverna |
| --- | --- |

29.

Maldiverna

| 30. | Mongoliet |
| --- | --- |

30.

Mongoliet

| 31. | Myanmar/Burma |
| --- | --- |

31.

Myanmar/Burma

| 32. | Nepal |
| --- | --- |

32.

Nepal

| 33. | Pakistan |
| --- | --- |

33.

Pakistan

| 34. | Filippinerna |
| --- | --- |

34.

Filippinerna

| 35. | Sri Lanka |
| --- | --- |

35.

Sri Lanka

| 36. | Thailand |
| --- | --- |

36.

Thailand

| 37. | Vietnam |
| --- | --- |

37.

Vietnam

Centralasien

| 38. | Kazakstan |
| --- | --- |

38.

Kazakstan

| 39. | Kirgizistan |
| --- | --- |

39.

Kirgizistan

| 40. | Tadzjikistan |
| --- | --- |

40.

Tadzjikistan

| 41. | Turkmenistan |
| --- | --- |

41.

Turkmenistan

| 42. | Uzbekistan |
| --- | --- |

42.

Uzbekistan

Mellanöstern

| 43. | Iran |
| --- | --- |

43.

Iran

| 44. | Irak |
| --- | --- |

44.

Irak

| 45. | Oman |
| --- | --- |

45.

Oman

| 46. | Saudiarabien |
| --- | --- |

46.

Saudiarabien

| 47. | Jemen |
| --- | --- |

47.

Jemen

Sydafrika

| 48. | Sydafrika |
| --- | --- |

48.

Sydafrika

---

BILAGA II

OECD/DAC:s FÖRTECKNING ÖVER MOTTAGARE AV OFFENTLIGT BISTÅND

Gäller från 2006 avseende 2005, 2006 och 2007

| Minst utvecklade länder | Andra låginkomstländer
  (BNI per capita < USD 825 under 2004) | Länder och territorier med lägre medelinkomst
  (BNI per capita USD 826- USD 3 255 under 2004) | Länder och territorier med högre medelinkomst
  (BNI per capita USD 3 256-USD 10 065 under 2004) |
| --- | --- | --- | --- |
| Afghanistan
  Angola
  Bangladesh
  Benin
  Bhutan
  Burkina Faso
  Burundi
  Kambodja
  Kap Verde
  Centralafrikanska rep.
  Tchad
  Komorerna
  Demokratiska republiken Kongo
  Djibouti
  Ekvatorialguinea
  Eritrea
  Etiopien
  Gambia
  Guinea
  Guinea-Bissau
  Haiti
  Kiribati
  Laos
  Lesotho
  Liberia
  Madagaskar
  Malawi
  Maldiverna
  Mali
  Mauretanien
  Moçambique
  Myanmar
  Nepal
  Niger
  Rwanda
  Samoa
  São Tome och Príncipe
  Senegal
  Sierra Leone
  Salomonöarna
  Somalia
  Sudan
  Tanzania
  Östtimor
  Togo
  Tuvalu
  Uganda
  Vanuatu
  Jemen
  Zambia | Kamerun
  Republiken Kongo
  Elfenbenskusten
  Ghana
  Indien
  Kenya
  Demokratiska folkrepubliken Korea
  Kirgizistan.
  Moldavien
  Mongoliet
  Nicaragua
  Nigeria
  Pakistan
  Papua Nya Guinea
  Tadzjikistan
  Uzbekistan
  Vietnam
  Zimbabwe | Albanien
  Algeriet
  Armenien
  Azerbajdzjan
  Vitryssland
  Bolivia
  Bosnien och Hercegovina
  Brasilien
  Kina
  Colombia
  Kuba
  Dominikanska republiken
  Ecuador
  Egypten
  El Salvador
  Fiji
  Georgien
  Guatemala
  Guyana
  Honduras
  Indonesien
  Iran
  Irak
  Jamaica
  Jordanien
  Kazakstan
  Makedonien, f.d. jugoslaviska republiken
  Marshallöarna
  Mikronesiska fed.
  Marocko
  Namibia
  Niue
  Palestinska förvaltningen
  Paraguay
  Peru
  Filippinerna
  Serbien och Montenegro
  Sri Lanka
  Surinam
  Swaziland
  Syrien
  Thailand
  - Tokelauöarna
  Tonga
  Tunisien
  Turkmenistan
  Ukraina
  - Wallis och Futuna | * Anguilla
  Antigua och Barbuda
  Argentina
  Barbados
  Belize
  Botswana
  Chile
  Cooköarna
  Costa Rica
  Kroatien
  Dominica
  Gabon
  Grenada
  Libanon
  Libyen
  Malaysia
  Mauritius
  - Mayotte
  Mexiko
  - Montserrat
  Nauru
  Oman
  Palau
  Panama
  Saudiarabien (1)

  Seychellerna
  Sydafrika
  - St:a Helena
  Saint Kitts och Nevis
  Saint Lucia
  Saint Vincent och Grenadinerna
  Trinidad och Tobago
  Turkiet
  - Turks och Caicosöarna
  Uruguay
  Venezuela |
| * | Territorium |

Minst utvecklade länder

Andra låginkomstländer

(BNI per capita < USD 825 under 2004)

Länder och territorier med lägre medelinkomst

(BNI per capita USD 826- USD 3 255 under 2004)

Länder och territorier med högre medelinkomst

(BNI per capita USD 3 256-USD 10 065 under 2004)

Afghanistan

Angola

Bangladesh

Benin

Bhutan

Burkina Faso

Burundi

Kambodja

Kap Verde

Centralafrikanska rep.

Tchad

Komorerna

Demokratiska republiken Kongo

Djibouti

Ekvatorialguinea

Eritrea

Etiopien

Gambia

Guinea

Guinea-Bissau

Haiti

Kiribati

Laos

Lesotho

Liberia

Madagaskar

Malawi

Maldiverna

Mali

Mauretanien

Moçambique

Myanmar

Nepal

Niger

Rwanda

Samoa

São Tome och Príncipe

Senegal

Sierra Leone

Salomonöarna

Somalia

Sudan

Tanzania

Östtimor

Togo

Tuvalu

Uganda

Vanuatu

Jemen

Zambia

Kamerun

Republiken Kongo

Elfenbenskusten

Ghana

Indien

Kenya

Demokratiska folkrepubliken Korea

Kirgizistan.

Moldavien

Mongoliet

Nicaragua

Nigeria

Pakistan

Papua Nya Guinea

Tadzjikistan

Uzbekistan

Vietnam

Zimbabwe

Albanien

Algeriet

Armenien

Azerbajdzjan

Vitryssland

Bolivia

Bosnien och Hercegovina

Brasilien

Kina

Colombia

Kuba

Dominikanska republiken

Ecuador

Egypten

El Salvador

Fiji

Georgien

Guatemala

Guyana

Honduras

Indonesien

Iran

Irak

Jamaica

Jordanien

Kazakstan

Makedonien, f.d. jugoslaviska republiken

Marshallöarna

Mikronesiska fed.

Marocko

Namibia

Niue

Palestinska förvaltningen

Paraguay

Peru

Filippinerna

Serbien och Montenegro

Sri Lanka

Surinam

Swaziland

Syrien

Thailand

- Tokelauöarna

Tonga

Tunisien

Turkmenistan

Ukraina

- Wallis och Futuna

- Anguilla

Antigua och Barbuda

Argentina

Barbados

Belize

Botswana

Chile

Cooköarna

Costa Rica

Kroatien

Dominica

Gabon

Grenada

Libanon

Libyen

Malaysia

Mauritius

- Mayotte

Mexiko

- Montserrat

Nauru

Oman

Palau

Panama

Saudiarabien (1)

Seychellerna

Sydafrika

- St:a Helena

Saint Kitts och Nevis

Saint Lucia

Saint Vincent och Grenadinerna

Trinidad och Tobago

Turkiet

- Turks och Caicosöarna

Uruguay

Venezuela

*

Territorium

---

(1)  Saudiarabien överskred tröskelvärdet för höginkomstländer under 2004. Enligt OECD/DAC:s regler för översyn av förteckningen kommer landet att strykas från förteckningen är 2008 om det förblir ett höginkomstland under 2005 och 2006. Det offentliga utvecklingsbistånd som landet erhöll netto av medlemmarna i OECD/DAC uppgick till 9,9 miljoner USD under 2003 och (preliminärt) till 9,0 miljoner USD under 2004.

---

BILAGA III

AVS-LÄNDER SOM OMFATTAS AV SOCKERPROTOKOLLET

| 1. | Barbados |
| --- | --- |

1.

Barbados

| 2. | Belize |
| --- | --- |

2.

Belize

| 3. | Guyana |
| --- | --- |

3.

Guyana

| 4. | Jamaica |
| --- | --- |

4.

Jamaica

| 5. | Saint Kitts och Nevis |
| --- | --- |

5.

Saint Kitts och Nevis

| 6. | Trinidad och Tobago |
| --- | --- |

6.

Trinidad och Tobago

| 7. | Fiji |
| --- | --- |

7.

Fiji

| 8. | Republiken Kongo |
| --- | --- |

8.

Republiken Kongo

| 9. | Elfenbenskusten |
| --- | --- |

9.

Elfenbenskusten

| 10. | Kenya |
| --- | --- |

10.

Kenya

| 11. | Madagaskar |
| --- | --- |

11.

Madagaskar

| 12. | Malawi |
| --- | --- |

12.

Malawi

| 13. | Mauritius |
| --- | --- |

13.

Mauritius

| 14. | Moçambique |
| --- | --- |

14.

Moçambique

| 15. | Swaziland |
| --- | --- |

15.

Swaziland

| 16. | Tanzania |
| --- | --- |

16.

Tanzania

| 17. | Zambia |
| --- | --- |

17.

Zambia

| 18. | Zimbabwe |
| --- | --- |

18.

Zimbabwe

---

BILAGA IV

VÄGLEDANDE TILLDELNING AV MEDEL FÖR PERIODEN 2007-2013 (MILJONER EUR)

| Totalt | 16 897 |
| --- | --- |
| Geografiska program: | 10 057 |
| Latinamerika | 2 690 |
| Asien | 5 187 |
| Centralasien | 719 |
| Mellanöstern | 481 |
| Sydafrika | 980 |
| Tematiska program: | 5 596 |
| Investera i människor | 1 060 |
| Miljö och hållbar förvaltning av naturresurser | 804 |
| Icke-statliga aktörer och lokala myndigheter inom utveckling | 1 639 |
| Tryggad livsmedelsförsörjning | 1 709 |
| Migration och asyl | 384 |
| AVS-länder som omfattas av sockerprotokollet | 1 244 |

Totalt

16 897

Geografiska program:

10 057

Latinamerika

2 690

Asien

5 187

Centralasien

719

Mellanöstern

481

Sydafrika

980

Tematiska program:

5 596

Investera i människor

1 060

Miljö och hållbar förvaltning av naturresurser

804

Icke-statliga aktörer och lokala myndigheter inom utveckling

1 639

Tryggad livsmedelsförsörjning

1 709

Migration och asyl

384

AVS-länder som omfattas av sockerprotokollet

1 244

---

BILAGA V

LÄNDER OCH TERRITORIER SOM INTE ÄR UTVECKLINGSLÄNDER

| 1. | Australien |
| --- | --- |

1.

Australien

| 2. | Bahrain |
| --- | --- |

2.

Bahrain

| 3. | Brunei |
| --- | --- |

3.

Brunei

| 4. | Kanada |
| --- | --- |

4.

Kanada

| 5. | Taiwan |
| --- | --- |

5.

Taiwan

| 6. | Hong Kong |
| --- | --- |

6.

Hong Kong

| 7. | Japan |
| --- | --- |

7.

Japan

| 8. | Korea |
| --- | --- |

8.

Korea

| 9. | Macao |
| --- | --- |

9.

Macao

| 10. | Nya Zeeland |
| --- | --- |

10.

Nya Zeeland

| 11. | Kuwait |
| --- | --- |

11.

Kuwait

| 12. | Qatar |
| --- | --- |

12.

Qatar

| 13. | Singapore |
| --- | --- |

13.

Singapore

| 14. | Förenade Arabemiraten |
| --- | --- |

14.

Förenade Arabemiraten

| 15. | Amerikas förenta stater |
| --- | --- |

15.

Amerikas förenta stater

---

RÅDETS MOTIVERING

I.   INLEDNING

Den 29 september 2004 lade kommissionen fram ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete och ekonomiskt samarbete. Förslaget grundades på artiklarna 179.1 och 181a.2 i EG-fördraget.

Europaparlamentet lämnade sitt yttrande vid första behandlingen den 18 maj 2006.

Rådet antog sin gemensamma ståndpunkt i enlighet med artikel 251 i EG-fördraget den 23 oktober 2006.

II.   MÅL

I enlighet med artikel 179 i EG-fördraget är målet med den föreslagna förordningen att finansiera åtgärder i syfte att stödja samarbetet med de utvecklingsländer, -territorier och -regioner som anges i bilagan till förordningen samt att finansiera tematiska program i länder, territorier och regioner som har rätt till stöd inom ramen för ett geografiskt program enligt förordningen, till stöd enligt det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet eller till geografiskt samarbete enligt Europeiska utvecklingsfonden.

III.   ANALYS AV DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN

Allmänt

Kommissionens ursprungsförslag omfattade de allmänna målen i avdelningarna XX och XXI i EG-fördraget. Det gav därför stöd både till utvecklingspolitik och alla former av samarbete mellan utvecklingsländer, övergångsländer och industriländer. Det innebar inga begränsningar när det gäller vilka områden gemenskapens samarbete eller insatser får omfatta.

Vid första behandlingen antog Europaparlamentet ett stort antal ändringar av kommissionens ursprungliga förslag i syfte att minska dess räckvidd till att omfatta utvecklingsländer och grunda det på en enda bestämmelse i fördraget (artike l179). Europaparlamentet ville också förvandla den föreslagna förordningen till ett procedurmässigt instrument och föredrog att politiska prioriteringar fastställs i separata förordningar som omfattas av medbeslutandeförfarandet.

Rådet och kommissionen kunde inte godta att den föreslagna förordningen förvandlas till ett procedurmässigt instrument som kräver flera nya kommissionsförslag, och de ansåg både att ett sådant tillvägagångssätt skulle vara oförenligt med det fastställda målet att förenkla strukturen hos gemenskapens instrument för extern finansiering. Efter intensiva diskussioner mellan rådet, Europaparlamentet och kommissionen nåddes i slutet av juni 2006 en överenskommelse om uppbyggnaden av den föreslagna förordningen, inom ramen för en övergripande överenskommelse om paketet med instrument för extern finansiering.

Med anledning av denna överenskommelse avskiljdes ett förslag till förordning om samarbete med industriländer från kommissionens ursprungliga förslag.

I den gemensamma ståndpunkten, som återspeglar denna överenskommelse mellan alla berörda institutioner, föreskrivs nu en förordning om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete som grundas endast på artikel 179 i EG-fördraget och i vilken ett stort antal av de önskemål som kom till uttryck i Europaparlamentets ändringar vid första behandlingen infrias.

Ingressen

Antalet skäl och deras innehåll har utvidgats för att motsvara ändringarna i förordningens artikeldel.

Rättslig grund

I enlighet med den överenskommelse som nåtts mellan rådet, Europaparlamentet och kommissionen om den övergripande uppbyggnaden av instrumenten för extern finansiering bantades kommissionens ursprungliga förslag till ett instrument för utvecklingssamarbete och ekonomiskt samarbete ner och begränsades till att bli ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete. Denna ändring gjorde det möjligt att stryka hänvisningen till artikel 181a i EG-fördraget och att grunda förordningen endast på artikel 179.1.

Tillämpningsområde, mål och allmänna principer (artiklarna 1–3)

Enligt artikel 1 i den gemensamma ståndpunkten är förordningens övergripande mål att finansiera åtgärder som syftar till att främja samarbete med vissa utvecklingsländer, -territorier och -regioner och att finansiera tematiska program i länder, territorier och regioner som har rätt till stöd inom ramen för ett geografiskt program enligt förordningen, till stöd enligt grannskaps- och partnerskapsinstrumentet eller till geografiskt samarbete inom ramen för Europeiska utvecklingsfonden.

I artikel 2 fastställs målen för geografiskt och tematiskt samarbete med partnerländer och partnerregioner. Här fastställs också att åtgärder inriktade på samarbete inom ramen för geografiska program skall utformas på ett sådant sätt att de är fullt ut berättigade till officiellt utvecklingsbistånd. Tematiska program skall likaså utformas på ett sådant sätt att de uppfyller kriterierna för officiellt utvecklingsbistånd, med förbehåll för vissa vederbörligen definierade och kvantifierade undantag.

Artikel 3 innehåller allmänna principer som gäller alla åtgärder och program inom ramen för förordningen. Dessa principer bygger på avdelning XX i EG-fördraget, förklaringen om utvecklingspolitiken och olika internationellt godkända principer och åtaganden, däribland om biståndseffektivitet.

Geografiska och tematiska program (artiklarna 4–17)

Rådet oroade sig, liksom Europaparlamentet i yttrandet vid första behandlingen, över bristen på politiskt innehåll i kommissionens ursprungliga förslag. I artikel 3 i kommissionens ursprungliga förslag anges endast att åtgärder skall finansieras via geografiska eller tematiska program som skall utarbetas av kommissionen, som också skall fastställa deras geografiska räckvidd. Rådet har dock valt att gå en annan väg för att bevara sina lagstiftande befogenheter. I stället för att reducera kommissionens förslag till ett procedurmässigt instrument, varigenom det skulle krävas att kommissionen skulle utnyttja sin initiativrätt till att lägga fram förslag till ytterligare förordningar med politiskt innehåll, ansåg rådet att det var lämpligare att införa ett politiskt innehåll i förordningens bestämmelser. I artiklarna 5–10 i den gemensamma ståndpunkten fastställs därför politiken för geografiska program och i artiklarna 11–16 fastställs innehållet i tematiska program.

Artikel 5 är en övergripande bestämmelse i vilken principer för varje geografiskt program fastställs. I enlighet med det övergripande syftet och tillämpningsområdet, de övergripande målen och allmänna principerna i förordningen skall det geografiska samarbetet med utvecklingsländer i Latinamerika, Asien, Centralasien och Mellanöstern samt med Sydafrika omfatta insatser på sådana områden som fattigdomsutrotning och uppnående av millennieutvecklingsmålen eller områden som i förklaringen om utvecklingspolitik definieras som områden för gemenskapsinsatser, däribland mänsklig utveckling; social sammanhållning och sysselsättning; styrelseformer, demokrati, mänskliga rättigheter och stöd till institutionella reformer; handel och regional integration; miljö och hållbar utveckling av naturresurser; vatten och energi; infrastruktur, kommunikation och transport; landsbygdsutveckling, fysisk planering, jordbruk och livsmedelstrygghet samt situationer efter kriser och svaga stater.

I artiklarna 6–10 fastställs områden för samarbete med var och en av de geografiska regionerna som skall överensstämma med och komplettera de insatser som anges i artikel 5. Dessa särskilda ytterligare områden för samarbete möjliggör en skräddarsydd strategi där det tas full hänsyn till varje geografisk regions särdrag. Innehållet i dessa bestämmelser baseras i stor utsträckning på befintliga förordningar.

En liknande strategi tillämpades för tematiska program. I artikel 11 fastställs principerna för samtliga tematiska program. Ett särskilt innehåll fastställs i följande bestämmelser där innehållet i de olika tematiska programmen anges i detalj: Att investera i människor (artikel 12), Miljön och hållbar förvaltning av naturresurser, inklusive energi (artikel 13), Icke statliga aktörer och lokala myndigheter inom utveckling (artikel 14), Livsmedelstrygghet (artikel 15) och Migration och asyl (artikel 16).

Innehållet i dessa tematiska bestämmelser grundas i stor utsträckning på, men är inte begränsade till, befintliga tematiska förordningar. Innehållet har, med beaktande av förklaringen om utvecklingspolitiken, anpassats till växlande behov och realiteter och återspeglar en rad meddelanden som kommissionen lade fram i januari 2006.

Som en uppföljning av förordning (EG) nr 266/2006 föreskrivs i artikel 17 gemenskapsstöd till de AVS-länder som omfattas av sockerprotokollet för att stödja deras anpassningsprocess till följd av reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för socker.

Finansiella bestämmelser (artikel 38 och bilaga IV)

I artikel 38 i den gemensamma ståndpunkten fastställs ett finansiellt referensbelopp för genomförandet av förordningen för perioden 2007–2013. De vägledande belopp som tilldelas varje program anges i bilaga IV, som utgör en integrerad del av förordningen. I den gemensamma ståndpunkten öronmärks också ett vägledande belopp, inom det totala beloppet för tematiska program, för att finansiera verksamheter som gynnar de länder som omfattas av det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet.

Inkluderandet av denna vägledande finansiella fördelning är rådets svar på en önskan som delas med Europaparlamentet, dvs. behovet av att båda institutionerna blir mer delaktiga i resursfördelningen.

Översyn, ikraftträdande och tillämpning (artiklarna 40 och 41)

I den gemensamma ståndpunkten föreskrivs att förordningen skall träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den kommer att tillämpas från den 1 januari 2007 till och med den 31 december 2013. Enligt artikel 40 skall kommissionen dessutom senast den 31 december 2010 förelägga Europaparlamentet och rådet en utvärderingsrapport om genomförandet av förordningen, inklusive den vägledande tilldelning av medel som anges i bilaga IV.

IV.   SLUTSATSER

Rådet anser att dess gemensamma ståndpunkt som är resultatet av omfattande förberedelsearbete och förhandlingar sedan 2005 och stöds av kommissionen tillgodoser de önskemål som Europaparlamentet framfört.

Som ett resultat av många och intensiva kontakter och diskussioner mellan rådets respektive ordförandeskap och Europaparlamentets nyckelaktörer utvecklades under processen en markant samstämmighet mellan de båda institutionernas ståndpunkter. Denna samstämmighet ledde slutligen till kompromisslösningar, som återspeglas i den gemensamma ståndpunkten, på alla kvarstående frågor.

I den gemensamma ståndpunkten försöker man således att upprätta ett användbart och effektivt finansieringsinstrument för gemenskapens utvecklingssamarbete, vilket representerar en god balans mellan behovet att förenkla befintliga instrument och respekten för befogenheterna hos den lagstiftande myndighetens båda grenar.

---

| 12.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 301/85 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 301/85

---

GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 29/2006

antagen av rådet den 14 november 2006

inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 av den ... om rapportering av statistiska uppgifter om landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1382/91

(Text av betydelse för EES)

(2006/C 301 E/03)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 285.1,

med beaktande av kommissionens förslag,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (1), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt rådets förordning (EEG) nr 1382/91 av den 21 maj 1991 om rapportering av landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna (2) skall medlemsstaterna lämna in uppgifter till kommissionen om mängden av och genomsnittspriserna på de fiskeriprodukter som landats på deras territorier. |
| --- | --- |

(1)

Enligt rådets förordning (EEG) nr 1382/91 av den 21 maj 1991 om rapportering av landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna (2) skall medlemsstaterna lämna in uppgifter till kommissionen om mängden av och genomsnittspriserna på de fiskeriprodukter som landats på deras territorier.

| (2) | Erfarenheterna visar att analyserna av marknaden för fiskeriprodukter och andra ekonomiska analyser inte skulle påverkas negativt om det i gemenskapslagstiftningen fastslogs att uppgifterna skall lämnas in årligen i stället för varje månad. |
| --- | --- |

(2)

Erfarenheterna visar att analyserna av marknaden för fiskeriprodukter och andra ekonomiska analyser inte skulle påverkas negativt om det i gemenskapslagstiftningen fastslogs att uppgifterna skall lämnas in årligen i stället för varje månad.

| (3) | Analyserna skulle förbättras om uppgifterna fördelades efter flaggstaten på de fiskefartyg som genomfört landningarna. |
| --- | --- |

(3)

Analyserna skulle förbättras om uppgifterna fördelades efter flaggstaten på de fiskefartyg som genomfört landningarna.

| (4) | I förordning (EEG) nr 1382/91 fastställs en gräns för i vilken utsträckning stickprov får användas när insamling och sammanställning av uppgifter innebär en orimligt tung börda för vissa nationella myndigheter. För att förbättra och förenkla systemet för inlämning av uppgifter bör den förordningen ersättas med ett nytt instrument. Förordning (EEG) nr 1382/91 bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(4)

I förordning (EEG) nr 1382/91 fastställs en gräns för i vilken utsträckning stickprov får användas när insamling och sammanställning av uppgifter innebär en orimligt tung börda för vissa nationella myndigheter. För att förbättra och förenkla systemet för inlämning av uppgifter bör den förordningen ersättas med ett nytt instrument. Förordning (EEG) nr 1382/91 bör därför upphävas.

| (5) | Eftersom målet för denna förordning, nämligen att inrätta en gemensam rättslig ram för systematisk framställning av gemenskapsstatistik om landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan bättre kan uppnås på gemenskapsnivå kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom målet för denna förordning, nämligen att inrätta en gemensam rättslig ram för systematisk framställning av gemenskapsstatistik om landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan bättre kan uppnås på gemenskapsnivå kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (6) | Rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik (3) utgör en referensram för fiskeristatistiken. Där anges bl.a. att statistiken skall följa principerna om opartiskhet, tillförlitlighet, relevans, kostnadseffektivitet, insynsskydd för statistiska uppgifter samt öppenhet. |
| --- | --- |

(6)

Rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik (3) utgör en referensram för fiskeristatistiken. Där anges bl.a. att statistiken skall följa principerna om opartiskhet, tillförlitlighet, relevans, kostnadseffektivitet, insynsskydd för statistiska uppgifter samt öppenhet.

| (7) | Det är viktigt att denna förordning tillämpas enhetligt och att det därför föreskrivs ett gemenskapsförfarande som gör det möjligt att inom rimlig tid fastställa tillämpningsföreskrifter och genomföra de nödvändiga tekniska anpassningarna. |
| --- | --- |

(7)

Det är viktigt att denna förordning tillämpas enhetligt och att det därför föreskrivs ett gemenskapsförfarande som gör det möjligt att inom rimlig tid fastställa tillämpningsföreskrifter och genomföra de nödvändiga tekniska anpassningarna.

| (8) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (4). |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (4).

| (9) | Eftersom statistiska uppgifter om landade fiskeriprodukter är ett mycket viktigt verktyg vid förvaltningen av den gemensamma fiskeripolitiken, är det lämpligt att föreskriva en möjlighet att använda det förvaltningsförfarande som anges i beslut 1999/468/EG för att bevilja medlemsstaterna övergångsperioder för införlivandet av denna förordning och undantag så att de kan utelämna statistiska uppgifter som omfattar en särskild sektor av fiskerinäringen från de nationella statistiska uppgifter som lämnas in. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom statistiska uppgifter om landade fiskeriprodukter är ett mycket viktigt verktyg vid förvaltningen av den gemensamma fiskeripolitiken, är det lämpligt att föreskriva en möjlighet att använda det förvaltningsförfarande som anges i beslut 1999/468/EG för att bevilja medlemsstaterna övergångsperioder för införlivandet av denna förordning och undantag så att de kan utelämna statistiska uppgifter som omfattar en särskild sektor av fiskerinäringen från de nationella statistiska uppgifter som lämnas in.

| (10) | Å andra sidan bör kommissionen ges behörighet att fastställa de villkor på vilka bilagorna skall anpassas tekniskt. Eftersom dessa åtgärder skall ha allmän räckvidd och vara avsedda att ändra icke väsentliga delar av denna förordning, bör de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll som anges i artikel 5a i beslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

(10)

Å andra sidan bör kommissionen ges behörighet att fastställa de villkor på vilka bilagorna skall anpassas tekniskt. Eftersom dessa åtgärder skall ha allmän räckvidd och vara avsedda att ändra icke väsentliga delar av denna förordning, bör de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll som anges i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE

Artikel 1

Definitioner

I denna förordning avses med

| 1. | gemenskapsfiskefartyg: fiskefartyg som seglar under någon av medlemsstaternas flagg och som är registrerat i gemenskapen, |
| --- | --- |

1.

gemenskapsfiskefartyg: fiskefartyg som seglar under någon av medlemsstaternas flagg och som är registrerat i gemenskapen,

| 2. | Eftafiskefartyg: fiskefartyg som seglar under någon av Eftaländernas flagg, eller som är registrerat i något av Eftaländerna, |
| --- | --- |

2.

Eftafiskefartyg: fiskefartyg som seglar under någon av Eftaländernas flagg, eller som är registrerat i något av Eftaländerna,

| 3. | enhetsvärde:






  a) | värdet av de landade fiskeriprodukterna vid första försäljningen (i nationell valuta) dividerat med den landade kvantiteten (uttryckt i ton), eller |
| --- | --- | --- |

3.

enhetsvärde:

a)

värdet av de landade fiskeriprodukterna vid första försäljningen (i nationell valuta) dividerat med den landade kvantiteten (uttryckt i ton), eller

| b) | för fiskeriprodukter som inte säljs omgående, genomsnittspriset per ton i nationell valuta, uppskattat med lämplig metod. |
| --- | --- |

b)

för fiskeriprodukter som inte säljs omgående, genomsnittspriset per ton i nationell valuta, uppskattat med lämplig metod.

Artikel 2

Medlemsstaternas skyldigheter

1.   Varje år skall var och en av medlemsstaterna lämna in statistiska uppgifter till kommissionen över de fiskeriprodukter som landats inom det egna territoriet av gemenskaps- och Eftafiskefartyg (nedan kallade ”statistiska uppgifter”).

2.   I denna förordning anses följande fiskeriprodukter ha landats inom den uppgiftslämnande medlemsstatens territorium:

| a) | Produkter som landats av fiskefartyg eller andra delar av fiskeflottan i nationella hamnar inom gemenskapen. |
| --- | --- |

a)

Produkter som landats av fiskefartyg eller andra delar av fiskeflottan i nationella hamnar inom gemenskapen.

| b) | Produkter som landats av fiskefartyg från den uppgiftslämnande medlemsstaten i hamnar utanför gemenskapen och som omfattas av den T2M-blankett som återfinns i bilaga 43 till kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättande av en tullkodex för gemenskapen (5). |
| --- | --- |

b)

Produkter som landats av fiskefartyg från den uppgiftslämnande medlemsstaten i hamnar utanför gemenskapen och som omfattas av den T2M-blankett som återfinns i bilaga 43 till kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättande av en tullkodex för gemenskapen (5).

Artikel 3

Sammanställning av statistiska uppgifter

1.   De statistiska uppgifterna skall omfatta samtliga landningar som sker på ett nationellt territorium inom gemenskapen.

2.   Stickprov får användas om fullständig datainsamling på grund av särskilda strukturella egenskaper hos en viss sektor av en medlemsstats fiskerinäring skulle innebära merarbete för de nationella myndigheterna som inte står i rimlig proportion till sektorns betydelse.

Artikel 4

Statistiska uppgifter

De statistiska uppgifterna skall omfatta den totala mängden och enhetsvärden för de fiskeriprodukter som landats under referenskalenderåret.

I bilagorna II, III och IV finns variablerna för vilka statistiska uppgifter som skall lämnas in samt definitioner och relevanta klassificeringar.

Artikel 5

Inlämning av statistiska uppgifter

Medlemsstaterna skall lämna in de statistiska uppgifterna till kommissionen årsvis, i det format som anges i bilaga I och med de koder som anges i bilagorna II, III och IV.

De statistiska uppgifterna skall lämnas in senast sex månader efter referenskalenderårets slut.

Artikel 6

Metod

1.   Senast den ... (6) skall varje medlemsstat lämna in en detaljerad metodrapport till kommissionen, där det anges hur uppgifterna har samlats in och statistiken sammanställts. Rapporten skall innehålla en ingående beskrivning av eventuella stickprovsmetoder och en utvärdering av kvaliteten på de uppskattningar som gjorts.

2.   Kommissionen skall granska rapporterna och meddela sina slutsatser till relevant arbetsgrupp i den ständiga kommitté för jordbruksstatistik (nedan kallad ”kommittén”) som inrättades genom artikel 1 i rådets beslut 72/279/EEG (7).

3.   Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om alla ändringar i den information som redovisats enligt punkt 1 inom tre månader efter det att de har företagits. De skall också förse kommissionen med uppgifter om eventuella väsentliga förändringar i de insamlingsmetoder som använts.

Artikel 7

Övergångsperiod

För att införliva denna förordning kan medlemsstaterna i enlighet med förfarandet i artikel 11.2 beviljas övergångsperioder på högst tre år räknat från ikraftträdandet.

Artikel 8

Undantag

1.   Om statistiken för en viss sektor av fiskerinäringen i en medlemsstat skulle vålla landets myndigheter merarbete som inte står i rimlig proportion till den sektorns betydelse, får ett undantag beviljas i enlighet med förfarandet i artikel 11.2 så att medlemsstaten kan utelämna statistiska uppgifter som omfattar den sektorn från de nationella statistiska uppgifter som lämnats in.

2.   Om en medlemsstat begär undantag enligt punkt 1 skall den till stöd för sin begäran tillhandahålla kommissionen en rapport om vilka svårigheter som uppstått vid tillämpningen av denna förordning på samtliga landningar inom landets territorium.

Artikel 9

Uppdatering av bilagorna

De åtgärder som rör teknisk anpassning av bilagorna skall antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 11.3.

Artikel 10

Utvärdering

Senast den ... (8) och därefter vart tredje år skall kommissionen lägga fram en utvärderingsrapport för Europaparlamentet och rådet om de statistiska uppgifter som har sammanställts i enlighet med denna förordning och särskilt om deras relevans och kvalitet. Rapporten skall även omfatta en analys av kostnadseffektiviteten i det system som använts för att samla in och bearbeta de statistiska uppgifterna, och den skall innehålla en redovisning av bästa praxis för att minska medlemsstaternas arbetsbörda och förbättra de statistiska uppgifternas användbarhet och kvalitet.

Artikel 11

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av kommittén.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av artikel 8 i det beslutet.

Artikel 12

Upphävande

Förordning (EEG) nr 1382/91 upphör härmed att gälla.

Artikel 13

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ...,

På Europaparlamentets vägnar

...

Ordförande

På rådets vägnar

...

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets yttrande av den 15 juni 2006 (ännu ej offentliggjort i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 14 november 2006 och Europaparlamentets ståndpunkt av den ... (ännu ej offentliggjord i EUT).

1

(2)  EGT L 133, 28.5.1991, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

2

(3)  EGT L 52, 22.2.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1882/2003.

3

(4)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

4

(5)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 402/2006 (EUT L 70, 9.3.2006, s. 35).

5

(6)  12 månader efter att denna förordning har trätt i kraft.

6

(7)  EGT L 179, 7.8.1972, s. 1.

7

(8)  Tre år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

8

---

BILAGA I

FORMAT FÖR DE STATISTISKA UPPGIFTER SOM LÄMNAS IN

Filformat för statistiska uppgifter

De statistiska uppgifterna skall lämnas in i en fil där varje post innehåller nedanstående fält. Fälten skall åtskiljas med ett kommatecken (”,”).

| Fält | Anmärkning | Bilaga |
| --- | --- | --- |
| Referensår | Fyrsiffrigt (t.ex. 2003) | |
| Uppgiftslämnande land | Treställig bokstavskod | Bilaga II |
| Art eller släkte | Internationell treställig bokstavskod (1) | — |
| Flaggstat | Treställig bokstavskod | Bilaga II |
| Produkttyp | | Bilaga III |
| Avsedd användning | | Bilaga IV |
| Mängd | Antal ton som landats (avrundat till en decimal) | |
| Enhetsvärde | I nationell valuta per ton | |

Fält

Anmärkning

Bilaga

Referensår

Fyrsiffrigt (t.ex. 2003)

Uppgiftslämnande land

Treställig bokstavskod

Bilaga II

Art eller släkte

Internationell treställig bokstavskod (1)

—

Flaggstat

Treställig bokstavskod

Bilaga II

Produkttyp

Bilaga III

Avsedd användning

Bilaga IV

Mängd

Antal ton som landats (avrundat till en decimal)

Enhetsvärde

I nationell valuta per ton

Om mindre än 50 kg landats skall detta anges som ”0,0”.

---

(1)  Den fullständiga förteckningen över de internationella treställiga koderna över de olika arterna finns på FAO:s webbplats (http://www.fao.org/fi/statist/fisoft/asfis/asfis.asp).

---

BILAGA II

LANDSKODER

| Land | Kod |
| --- | --- |
| Belgien | BEL |
| Tjeckien | CZE |
| Danmark | DNK |
| Tyskland | DEU |
| Estland | EST |
| Grekland | GRC |
| Spanien | ESP |
| Frankrike | FRA |
| Irland | IRL |
| Italien | ITA |
| Cypern | CYP |
| Lettland | LVA |
| Litauen | LTU |
| Luxemburg | LUX |
| Ungern | HUN |
| Malta | MLT |
| Nederländerna | NLD |
| Österrike | AUT |
| Polen | POL |
| Portugal | PRT |
| Slovenien | SVN |
| Slovakien | SVK |
| Finland | FIN |
| Sverige | SWE |
| Storbritannien | GBR |
| Island | ISL |
| Norge | NOR |
| Övriga | OTH |

Land

Kod

Belgien

BEL

Tjeckien

CZE

Danmark

DNK

Tyskland

DEU

Estland

EST

Grekland

GRC

Spanien

ESP

Frankrike

FRA

Irland

IRL

Italien

ITA

Cypern

CYP

Lettland

LVA

Litauen

LTU

Luxemburg

LUX

Ungern

HUN

Malta

MLT

Nederländerna

NLD

Österrike

AUT

Polen

POL

Portugal

PRT

Slovenien

SVN

Slovakien

SVK

Finland

FIN

Sverige

SWE

Storbritannien

GBR

Island

ISL

Norge

NOR

Övriga

OTH

---

BILAGA III

KODER FÖR PRODUKTTYP

Del A

Förteckning

| Produkttyp | Kod |
| --- | --- |
| Färsk (ej preciserat) | 10 |
| Färsk (hel) | 11 |
| Färsk (rensad) | 12 |
| Färsk (stjärtar) | 13 |
| Färsk (filéer) | 14 |
| Färsk (rensad, utan huvud) | 16 |
| Färsk (levande) | 18 |
| Färsk (övrigt) | 19 |
| Fryst (ej preciserat) | 20 |
| Fryst (hel) | 21 |
| Fryst (rensad) | 22 |
| Fryst (stjärtar) | 23 |
| Fryst (filéer) | 24 |
| Fryst (ej filead) | 25 |
| Fryst (rensad, utan huvud) | 26 |
| Fryst (rensad (bläckfisk)) | 27 |
| Fryst (orensad (bläckfisk)) | 28 |
| Fryst (övrigt) | 29 |
| Saltad (ej preciserat) | 30 |
| Saltad (hel) | 31 |
| Saltad (rensad) | 32 |
| Saltad (filéer) | 34 |
| Saltad (rensad, utan huvud) | 36 |
| Saltad (övrigt) | 39 |
| Rökt | 40 |
| Kokt | 50 |
| Kokt (fryst och förpackad) | 60 |
| Torkad (ej preciserat) | 70 |
| Torkad (hel) | 71 |
| Torkad (rensad) | 72 |
| Torkad (filéer) | 74 |
| Torkad (rensad, utan huvud) | 76 |
| Torkad (flådd) | 77 |
| Torkad (övrigt) | 79 |
| Hel (ej preciserat) | 91 |
| Klor | 80 |
| Ägg | 85 |
| Okänd produkttyp | 99 |

Produkttyp

Kod

Färsk (ej preciserat)

10

Färsk (hel)

11

Färsk (rensad)

12

Färsk (stjärtar)

13

Färsk (filéer)

14

Färsk (rensad, utan huvud)

16

Färsk (levande)

18

Färsk (övrigt)

19

Fryst (ej preciserat)

20

Fryst (hel)

21

Fryst (rensad)

22

Fryst (stjärtar)

23

Fryst (filéer)

24

Fryst (ej filead)

25

Fryst (rensad, utan huvud)

26

Fryst (rensad (bläckfisk))

27

Fryst (orensad (bläckfisk))

28

Fryst (övrigt)

29

Saltad (ej preciserat)

30

Saltad (hel)

31

Saltad (rensad)

32

Saltad (filéer)

34

Saltad (rensad, utan huvud)

36

Saltad (övrigt)

39

Rökt

40

Kokt

50

Kokt (fryst och förpackad)

60

Torkad (ej preciserat)

70

Torkad (hel)

71

Torkad (rensad)

72

Torkad (filéer)

74

Torkad (rensad, utan huvud)

76

Torkad (flådd)

77

Torkad (övrigt)

79

Hel (ej preciserat)

91

Klor

80

Ägg

85

Okänd produkttyp

99

Del B

Kommentarer

| 1. | Filéer: Fiskstycken utskurna parallellt med fiskens ryggrad och bestående av fiskens högra eller vänstra sida, förutsatt att huvud, inälvor, fenor (ryggfena, analfena, stjärtfena, bukfena och bröstfena) och ben (ryggrad, revben, bäckenben, skuldergördel osv.) har avlägsnats, och att fiskens båda sidor inte hänger ihop, t.ex. vid ryggen eller buken. |
| --- | --- |

1.

Filéer: Fiskstycken utskurna parallellt med fiskens ryggrad och bestående av fiskens högra eller vänstra sida, förutsatt att huvud, inälvor, fenor (ryggfena, analfena, stjärtfena, bukfena och bröstfena) och ben (ryggrad, revben, bäckenben, skuldergördel osv.) har avlägsnats, och att fiskens båda sidor inte hänger ihop, t.ex. vid ryggen eller buken.

| 2. | Hel fisk: Orensad fisk. |
| --- | --- |

2.

Hel fisk: Orensad fisk.

| 3. | Rensad (bläckfisk): Bläckfisk där armar, huvud och inre organ avlägsnats. |
| --- | --- |

3.

Rensad (bläckfisk): Bläckfisk där armar, huvud och inre organ avlägsnats.

| 4. | Fryst fisk: Fisk som har frysts ned på ett sådant sätt att fiskens beskaffenhet bevaras genom att temperaturen sänks åtminstone till -18 oC och sedan förvaras vid en temperatur av -18 oC eller lägre. |
| --- | --- |

4.

Fryst fisk: Fisk som har frysts ned på ett sådant sätt att fiskens beskaffenhet bevaras genom att temperaturen sänks åtminstone till -18 oC och sedan förvaras vid en temperatur av -18 oC eller lägre.

| 5. | Färsk fisk: Fisk som inte har konserverats, saltats eller frysts eller behandlats på annat sätt än att den har kylts ned. Den saluförs vanligen hel eller rensad. |
| --- | --- |

5.

Färsk fisk: Fisk som inte har konserverats, saltats eller frysts eller behandlats på annat sätt än att den har kylts ned. Den saluförs vanligen hel eller rensad.

| 6. | Saltad fisk: Fisk, vanligen rensad och utan huvud, som förvaras i salt eller saltlake. |
| --- | --- |

6.

Saltad fisk: Fisk, vanligen rensad och utan huvud, som förvaras i salt eller saltlake.

---

BILAGA IV

KODER FÖR FISKERIPRODUKTERNAS ANVÄNDNINGSOMRÅDEN

Del A

Förteckning

| Avsedd användning | Kod | De inlämnade uppgifternas art |
| --- | --- | --- |
| Livsmedel | 1 | Obligatoriska |
| Industriell användning | 2 | Obligatoriska |
| Dras tillbaka från marknaden | 3 | Frivilliga |
| Agn | 4 | Frivilliga |
| Djurfoder | 5 | Frivilliga |
| Avfall | 6 | Frivilliga |
| Avsedd användning okänd | 9 | Frivilliga |

Avsedd användning

Kod

De inlämnade uppgifternas art

Livsmedel

1

Obligatoriska

Industriell användning

2

Obligatoriska

Dras tillbaka från marknaden

3

Frivilliga

Agn

4

Frivilliga

Djurfoder

5

Frivilliga

Avfall

6

Frivilliga

Avsedd användning okänd

9

Frivilliga

Del B

Kommentarer

| 1. | Livsmedel: Alla fiskeriprodukter som vid första försäljningen säljs som livsmedel eller som enligt ett kontrakt eller någon annan överenskommelse landas för att användas som livsmedel. Här ingår inte partier som är avsedda som livsmedel men som vid första försäljningen dras tillbaka från livsmedelsmarknaden på grund av marknadsförhållanden, hygienföreskrifter eller av liknande skäl. |
| --- | --- |

1.

Livsmedel: Alla fiskeriprodukter som vid första försäljningen säljs som livsmedel eller som enligt ett kontrakt eller någon annan överenskommelse landas för att användas som livsmedel. Här ingår inte partier som är avsedda som livsmedel men som vid första försäljningen dras tillbaka från livsmedelsmarknaden på grund av marknadsförhållanden, hygienföreskrifter eller av liknande skäl.

| 2. | Industriell användning: Alla fiskeriprodukter som landats för att omvandlas till fiskmjöl eller olja som djurfoder, och partier som inte säljs som livsmedel vid första försäljningen även om de ursprungligen var avsedda att användas som livsmedel. |
| --- | --- |

2.

Industriell användning: Alla fiskeriprodukter som landats för att omvandlas till fiskmjöl eller olja som djurfoder, och partier som inte säljs som livsmedel vid första försäljningen även om de ursprungligen var avsedda att användas som livsmedel.

| 3. | Dras tillbaka från marknaden: De kvantiteter som ursprungligen var avsedda för livsmedel, men som vid första försäljningen dras tillbaka från marknaden på grund av marknadsförhållanden eller hygienföreskrifter eller av liknande skäl. |
| --- | --- |

3.

Dras tillbaka från marknaden: De kvantiteter som ursprungligen var avsedda för livsmedel, men som vid första försäljningen dras tillbaka från marknaden på grund av marknadsförhållanden eller hygienföreskrifter eller av liknande skäl.

| 4. | Agn: De kvantiteter av färsk fisk som är avsedda att användas som agn vid annat fiske. Ett exempel är det agn som används vid ytlångrevsfiske och spöfiske av tonfisk. |
| --- | --- |

4.

Agn: De kvantiteter av färsk fisk som är avsedda att användas som agn vid annat fiske. Ett exempel är det agn som används vid ytlångrevsfiske och spöfiske av tonfisk.

| 5. | Djurfoder: De kvantiteter av färsk fisk som är avsedda för direkt utfodring av djur. Här ingår inte kvantiteter avsedda för bearbetning till fiskmjöl och fiskolja. |
| --- | --- |

5.

Djurfoder: De kvantiteter av färsk fisk som är avsedda för direkt utfodring av djur. Här ingår inte kvantiteter avsedda för bearbetning till fiskmjöl och fiskolja.

| 6. | Avfall: Fisk eller delar av fisk som på grund av tillstånd skall förstöras redan före landningen. |
| --- | --- |

6.

Avfall: Fisk eller delar av fisk som på grund av tillstånd skall förstöras redan före landningen.

| 7. | Avsedd användning okänd: Kvantiteter av fisk som inte kan hänföras till någon av ovanstående kategorier. |
| --- | --- |

7.

Avsedd användning okänd: Kvantiteter av fisk som inte kan hänföras till någon av ovanstående kategorier.

---

RÅDETS MOTIVERING

I.   INLEDNING

| 1. | Kommissionen antog sitt förslag (1) den 11 november 2005 i syfte att ersätta den existerande förordningen (EEG) nr 1382/91 om statistiska uppgifter om fiskeriprodukter, för att förbättra användningen de uppgifter som samlas in och samtidigt minska medlemsstaternas arbetsbörda. Förslaget granskades och diskuterades i rådets förberedande organ under på varandra följande ordförandeskap. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen antog sitt förslag (1) den 11 november 2005 i syfte att ersätta den existerande förordningen (EEG) nr 1382/91 om statistiska uppgifter om fiskeriprodukter, för att förbättra användningen de uppgifter som samlas in och samtidigt minska medlemsstaternas arbetsbörda. Förslaget granskades och diskuterades i rådets förberedande organ under på varandra följande ordförandeskap.

| 2. | Europaparlamentet antog sitt yttrande vid första behandlingen den 15 juni 2006. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet antog sitt yttrande vid första behandlingen den 15 juni 2006.

| 3. | Rådet antog sin gemensamma ståndpunkt i enlighet med artikel 251 i EG-fördraget den 14 november 2006. |
| --- | --- |

3.

Rådet antog sin gemensamma ståndpunkt i enlighet med artikel 251 i EG-fördraget den 14 november 2006.

II.   SYFTE

Syftet med utkastet till förordning är att sörja för rapportering från medlemsstaterna av harmoniserade uppgifter om kvantitet och värde av landningar av fiskeriprodukter på deras territorium för att tillåta analyser av marknaden för fiskeriprodukter och mera allmänna ekonomiska analyser av fiskerisituationen.

III.   ANALYS AV DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN

1.   Allmänt sammanhang

En överenskommelse vid första behandlingen nåddes i ärendet i juni 2006 (PE-CONS 3628/06).

Den 17 juli 2006 antog rådet beslut 2006/512/EG om ändring av rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter och om införandet av ett nytt förfarande kallat ”föreskrivande förfarande med kontroll” (artikel 5 a).

Det nya kommittéförfarandet måste följas vid antagandet av åtgärder med allmän räckvidd vilka är avsedda att ändra icke väsentliga delar av en grundläggande rättsakt som antagits i enlighet med det förfarande som avses i artikel 251 i fördraget, inbegripet genom strykning av vissa av dessa delar eller komplettering genom tillägg av nya icke väsentliga delar.

2.   Anpassningar som gjorts av rådet

I utkastet till förordning hänvisas till förvaltningskommittéförfarandet för antagandet av åtgärder för teknisk anpassning av bilagorna. Eftersom dessa åtgärder har allmän räckvidd och är avsedda att ändra icke väsentliga delar av förordningen, bör de emellertid antas i enlighet med det nya föreskrivande förfarande med kontroll som anges i artikel 5 a i beslut 1999/468/EG.

På grund av ärendets brådskande karaktär måste parlamentets och rådet anta denna förordning senast i december 2006.

3.   Kommissionen har godkänt den gemensamma ståndpunkt som antagits av rådet.

---

(1)  KOM(2005) 566 slutlig.

---

| 12.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 301/94 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 301/94

---

GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 30/2006

antagen av rådet den 14 november 2006

inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2006/EG av den ... om Europeiska året för interkulturell dialog (2008)

(2006/C 301 E/04)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 151.5 första strecksatsen,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen skall gemenskapen verka för en allt fastare sammanslutning mellan Europas folk, bidra till kulturens utveckling i medlemsstaterna med respekt för dessas nationella och regionala mångfald samt framhäva det gemensamma kulturarvet. |
| --- | --- |

(1)

Enligt fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen skall gemenskapen verka för en allt fastare sammanslutning mellan Europas folk, bidra till kulturens utveckling i medlemsstaterna med respekt för dessas nationella och regionala mångfald samt framhäva det gemensamma kulturarvet.

| (2) | Den samlade effekten av unionens olika utvidgningar, den ökade rörligheten till följd av den inre marknaden, gamla och nya migrationsströmmar, ökade kontakter med resten av världen genom handel, utbildning, fritid och globaliseringen i stort är ett ökat utbyte mellan de europeiska medborgarna och alla som är bosatta i Europeiska unionen och olika kulturer, språk, befolkningsgrupper och religioner i Europa och resten av världen. |
| --- | --- |

(2)

Den samlade effekten av unionens olika utvidgningar, den ökade rörligheten till följd av den inre marknaden, gamla och nya migrationsströmmar, ökade kontakter med resten av världen genom handel, utbildning, fritid och globaliseringen i stort är ett ökat utbyte mellan de europeiska medborgarna och alla som är bosatta i Europeiska unionen och olika kulturer, språk, befolkningsgrupper och religioner i Europa och resten av världen.

| (3) | Europeiska medborgare och alla andra som är tillfälligt eller fast bosatta i EU bör därför ha möjlighet att delta i den interkulturella dialogen och kunna utnyttja sin fulla potential i ett mångsidigt, pluralistiskt, solidariskt och dynamiskt samhälle, såväl inom Europa som i resten av världen. |
| --- | --- |

(3)

Europeiska medborgare och alla andra som är tillfälligt eller fast bosatta i EU bör därför ha möjlighet att delta i den interkulturella dialogen och kunna utnyttja sin fulla potential i ett mångsidigt, pluralistiskt, solidariskt och dynamiskt samhälle, såväl inom Europa som i resten av världen.

| (4) | Det är viktigt för EU:s uppbyggnad att man tillhandahåller resurser för en interkulturell dialog och dialog mellan medborgarna för att stärka respekten för den kulturella mångfalden och hantera den komplexa verkligheten i dagens samhälle och samexistensen mellan olika kulturella identiteter och trosuppfattningar. Det är vidare viktigt att framhäva olika kulturers bidrag till kulturarv och levnadsvanor i medlemsstaterna och erkänna att kultur och den interkulturella dialogen är av avgörande betydelse för att människor skall kunna lära sig att leva tillsammans i harmoni. |
| --- | --- |

(4)

Det är viktigt för EU:s uppbyggnad att man tillhandahåller resurser för en interkulturell dialog och dialog mellan medborgarna för att stärka respekten för den kulturella mångfalden och hantera den komplexa verkligheten i dagens samhälle och samexistensen mellan olika kulturella identiteter och trosuppfattningar. Det är vidare viktigt att framhäva olika kulturers bidrag till kulturarv och levnadsvanor i medlemsstaterna och erkänna att kultur och den interkulturella dialogen är av avgörande betydelse för att människor skall kunna lära sig att leva tillsammans i harmoni.

| (5) | Den interkulturella dialogen bidrar således till att flera av unionens strategiska prioriteringar kan genomföras, bland annat genom att






  — | respektera och främja den kulturella mångfalden i Europa, förbättra samexistensen och uppmuntra till ett aktivt europeiskt medborgarskap, som är öppet mot omvärlden, med utgångspunkt i Europeiska unionens gemensamma värderingar, |
| --- | --- | --- |

(5)

Den interkulturella dialogen bidrar således till att flera av unionens strategiska prioriteringar kan genomföras, bland annat genom att

—

respektera och främja den kulturella mångfalden i Europa, förbättra samexistensen och uppmuntra till ett aktivt europeiskt medborgarskap, som är öppet mot omvärlden, med utgångspunkt i Europeiska unionens gemensamma värderingar,

| — | bidra till att trygga lika möjligheter och icke-diskriminering inom EU genom införlivande av den förnyade Lissabonstrategin, enligt vilken kunskapsekonomin behöver människor som kan anpassa sig efter förändringar och dra nytta av alla former av innovation för att öka välståndet, |
| --- | --- |

—

bidra till att trygga lika möjligheter och icke-diskriminering inom EU genom införlivande av den förnyade Lissabonstrategin, enligt vilken kunskapsekonomin behöver människor som kan anpassa sig efter förändringar och dra nytta av alla former av innovation för att öka välståndet,

| — | betona den kulturella och utbildningsmässiga dimensionen i den förnyade Lissabonstrategin och därigenom stimulera kulturekonomin och den kreativa ekonomin i Europeiska unionen vilka skapar tillväxt och nya arbetstillfällen, |
| --- | --- |

—

betona den kulturella och utbildningsmässiga dimensionen i den förnyade Lissabonstrategin och därigenom stimulera kulturekonomin och den kreativa ekonomin i Europeiska unionen vilka skapar tillväxt och nya arbetstillfällen,

| — | stödja EU:s engagemang för solidaritet, social rättvisa, utveckling av en social marknadsekonomi, samarbete och förbättrad sammanhållning med respekt för dess gemensamma värderingar, |
| --- | --- |

—

stödja EU:s engagemang för solidaritet, social rättvisa, utveckling av en social marknadsekonomi, samarbete och förbättrad sammanhållning med respekt för dess gemensamma värderingar,

| — | ge EU bättre möjligheter att göra sin röst hörd i världen och skapa ett effektivt partnerskap med länderna i dess närområde, för att på så sätt utvidga området med stabilitet, demokrati och gemensamt välstånd till länder utanför EU och därmed öka välfärden och tryggheten för de europeiska medborgare och alla andra som bor i EU. |
| --- | --- |

—

ge EU bättre möjligheter att göra sin röst hörd i världen och skapa ett effektivt partnerskap med länderna i dess närområde, för att på så sätt utvidga området med stabilitet, demokrati och gemensamt välstånd till länder utanför EU och därmed öka välfärden och tryggheten för de europeiska medborgare och alla andra som bor i EU.

| (6) | Den interkulturella dialogen är ett viktigt inslag i gemenskapens politik och ett instrument på olika områden, t.ex. inom strukturfonderna, utbildning, livslångt lärande, ungdomsfrågor, kultur, medborgarskap och idrott, jämställdhet, sysselsättning och sociala frågor, kampen mot diskriminering och social utslagning, kampen mot rasism och främlingsfientlighet, asylpolitik och integration av invandrare, mänskliga rättigheter och hållbar utveckling, audiovisuell politik och forskning. |
| --- | --- |

(6)

Den interkulturella dialogen är ett viktigt inslag i gemenskapens politik och ett instrument på olika områden, t.ex. inom strukturfonderna, utbildning, livslångt lärande, ungdomsfrågor, kultur, medborgarskap och idrott, jämställdhet, sysselsättning och sociala frågor, kampen mot diskriminering och social utslagning, kampen mot rasism och främlingsfientlighet, asylpolitik och integration av invandrare, mänskliga rättigheter och hållbar utveckling, audiovisuell politik och forskning.

| (7) | Dialogen spelar också en allt större roll i EU:s yttre förbindelser, särskilt förbindelserna med anslutnings- och kandidatländerna, länderna på västra Balkan, de länder som förhandlar om associeringsavtal med EU, de länder som berörs av den europeiska grannskapspolitiken och övriga tredjeländer, i synnerhet utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

(7)

Dialogen spelar också en allt större roll i EU:s yttre förbindelser, särskilt förbindelserna med anslutnings- och kandidatländerna, länderna på västra Balkan, de länder som förhandlar om associeringsavtal med EU, de länder som berörs av den europeiska grannskapspolitiken och övriga tredjeländer, i synnerhet utvecklingsländerna.

| (8) | Det är av grundläggande vikt att främja att alla medborgare, män och kvinnor i lika mån, varje medlemsstat och hela det europeiska samhället deltar i en interkulturell dialog, med utgångspunkt i de erfarenheter och initiativ som står till buds inom gemenskapen, särskilt med hjälp av det strukturerade samarbetet med det civila samhället. Detta bidrar till att skapa en känsla av europeisk identitet, genom att acceptera olikheter och förverkliga de många aspekterna av att tillhöra ett samhälle. |
| --- | --- |

(8)

Det är av grundläggande vikt att främja att alla medborgare, män och kvinnor i lika mån, varje medlemsstat och hela det europeiska samhället deltar i en interkulturell dialog, med utgångspunkt i de erfarenheter och initiativ som står till buds inom gemenskapen, särskilt med hjälp av det strukturerade samarbetet med det civila samhället. Detta bidrar till att skapa en känsla av europeisk identitet, genom att acceptera olikheter och förverkliga de många aspekterna av att tillhöra ett samhälle.

| (9) | Med ”aktivt europeiskt medborgarskap” bör i detta beslut inte enbart avses unionsmedborgare enligt definitionen i artikel 17 i EG-fördraget, utan alla som är fast eller tillfälligt bosatta i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(9)

Med ”aktivt europeiskt medborgarskap” bör i detta beslut inte enbart avses unionsmedborgare enligt definitionen i artikel 17 i EG-fördraget, utan alla som är fast eller tillfälligt bosatta i Europeiska unionen.

| (10) | EU:s gemensamma värderingar är de som anges i artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(10)

EU:s gemensamma värderingar är de som anges i artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen.

| (11) | Det är viktigt att se till att alla gemenskapens program och nationella, regionala och lokala initiativ med ett framträdande inslag av interkulturell dialog är heltäckande och kompletterar varandra, eftersom Europeiska året för interkulturell dialog kommer att bidra till att dessa program och initiativ får mer uppmärksamhet och blir mer samstämda. I de insatser som planeras på såväl gemenskapsnivå som nationell nivå skall erfarenheterna från insatserna i samband med Europeiska året för lika möjligheter för alla (2007) beaktas. |
| --- | --- |

(11)

Det är viktigt att se till att alla gemenskapens program och nationella, regionala och lokala initiativ med ett framträdande inslag av interkulturell dialog är heltäckande och kompletterar varandra, eftersom Europeiska året för interkulturell dialog kommer att bidra till att dessa program och initiativ får mer uppmärksamhet och blir mer samstämda. I de insatser som planeras på såväl gemenskapsnivå som nationell nivå skall erfarenheterna från insatserna i samband med Europeiska året för lika möjligheter för alla (2007) beaktas.

| (12) | Europeiska året för interkulturell dialog bör också bidra till att på ett heltäckande och sektorsövergripande sätt integrera och prioritera den interkulturella dialogen i gemenskapens politik, insatser och program samt att fastställa och utbyta bästa praxis när det gäller att främja denna dialog. Synligt erkännande av fungerande metoder och projekt när det gäller interkulturell dialog skulle uppmuntra de berörda parterna och främja begreppet i det civila samhället. |
| --- | --- |

(12)

Europeiska året för interkulturell dialog bör också bidra till att på ett heltäckande och sektorsövergripande sätt integrera och prioritera den interkulturella dialogen i gemenskapens politik, insatser och program samt att fastställa och utbyta bästa praxis när det gäller att främja denna dialog. Synligt erkännande av fungerande metoder och projekt när det gäller interkulturell dialog skulle uppmuntra de berörda parterna och främja begreppet i det civila samhället.

| (13) | Samarbete med övriga internationella institutioner som Europarådet och Unesco kan inledas vid behov, särskilt för att dra nytta av deras erfarenheter och sakkunskaper när det gäller att främja interkulturell dialog. |
| --- | --- |

(13)

Samarbete med övriga internationella institutioner som Europarådet och Unesco kan inledas vid behov, särskilt för att dra nytta av deras erfarenheter och sakkunskaper när det gäller att främja interkulturell dialog.

| (14) | Det är också viktigt att man i samband med Europeiska året för interkulturell dialog tar hänsyn till de internationella aspekterna i de initiativ för interkulturell dialog som utformats exempelvis med de Efta-länder som undertecknat EES-avtalet, länderna på västra Balkan och de länder som berörs av den europeiska grannskapspolitiken. Det är också viktigt att säkerställa förenlighet med eventuella andra initiativ som syftar till samarbete med tredjeländer, t.ex. utvecklingsländerna, och som har anknytning till målen för Europeiska året för interkulturell dialog. |
| --- | --- |

(14)

Det är också viktigt att man i samband med Europeiska året för interkulturell dialog tar hänsyn till de internationella aspekterna i de initiativ för interkulturell dialog som utformats exempelvis med de Efta-länder som undertecknat EES-avtalet, länderna på västra Balkan och de länder som berörs av den europeiska grannskapspolitiken. Det är också viktigt att säkerställa förenlighet med eventuella andra initiativ som syftar till samarbete med tredjeländer, t.ex. utvecklingsländerna, och som har anknytning till målen för Europeiska året för interkulturell dialog.

| (15) | De åtgärder som rör interkulturell dialog och som kan utformas inom relevanta instrument för yttre förbindelser bör bland annat återspegla det ömsesidiga intresset av att utbyta erfarenheter och värderingar med tredjeländer och främja ömsesidiga kunskaper, respekt och förståelse när det gäller deras respektive kulturer. |
| --- | --- |

(15)

De åtgärder som rör interkulturell dialog och som kan utformas inom relevanta instrument för yttre förbindelser bör bland annat återspegla det ömsesidiga intresset av att utbyta erfarenheter och värderingar med tredjeländer och främja ömsesidiga kunskaper, respekt och förståelse när det gäller deras respektive kulturer.

| (16) | Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Kandidatländerna bör dock göras delaktiga i åtgärderna under Europeiska året för interkulturell dialog genom olika initiativ för att främja den interkulturella dialogen genom initiativ som utformas inom lämpliga ramar för samarbete och dialog, i synnerhet dialogen mellan det civila samhället, EU och dessa kandidatländer (4). |
| --- | --- |

(16)

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Kandidatländerna bör dock göras delaktiga i åtgärderna under Europeiska året för interkulturell dialog genom olika initiativ för att främja den interkulturella dialogen genom initiativ som utformas inom lämpliga ramar för samarbete och dialog, i synnerhet dialogen mellan det civila samhället, EU och dessa kandidatländer (4).

| (17) | I detta beslut fastställs för hela programmets löptid en finansieringsram som utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och ekonomisk förvaltning (5). |
| --- | --- |

(17)

I detta beslut fastställs för hela programmets löptid en finansieringsram som utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och ekonomisk förvaltning (5).

| (18) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (6). En rådgivande kommitté anses därför lämplig med tanke på arten och omfattningen av den planerade åtgärden. |
| --- | --- |

(18)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (6). En rådgivande kommitté anses därför lämplig med tanke på arten och omfattningen av den planerade åtgärden.

| (19) | Eftersom målen för detta beslut inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av att det bl.a. krävs multilaterala partnerskap och gränsöverskridande utbyte inom gemenskapen, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(19)

Eftersom målen för detta beslut inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av att det bl.a. krävs multilaterala partnerskap och gränsöverskridande utbyte inom gemenskapen, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

År 2008 skall utses till ”Europeiska året för interkulturell dialog” för att bidra till att ge uttryck för och ge hög synlighet åt en kontinuerlig process av interkulturell dialog som fortsätter efter det året.

Artikel 2

Mål

1.   Följande allmänna mål har ställts upp för Europeiska året för interkulturell dialog:

| — | Att främja den interkulturella dialogen som en process i vilken alla som är bosatta i EU kan öka sin förmåga att hantera en öppnare men också mer komplex kulturell miljö, där olika kulturella identiteter och trosuppfattningar existerar sida vid sida, såväl i olika medlemsstater som inom de enskilda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Att främja den interkulturella dialogen som en process i vilken alla som är bosatta i EU kan öka sin förmåga att hantera en öppnare men också mer komplex kulturell miljö, där olika kulturella identiteter och trosuppfattningar existerar sida vid sida, såväl i olika medlemsstater som inom de enskilda medlemsstaterna.

| — | Att framhäva den interkulturella dialogen som en möjlighet att bidra till och dra nytta av ett mångsidigt och dynamiskt samhälle, såväl inom Europa som i resten av världen. |
| --- | --- |

—

Att framhäva den interkulturella dialogen som en möjlighet att bidra till och dra nytta av ett mångsidigt och dynamiskt samhälle, såväl inom Europa som i resten av världen.

| — | Att öka medvetenheten hos alla som är bosatta i Europeiska unionen, särskilt ungdomar, om vikten av att utveckla ett aktivt europeiskt medborgarskap med öppenhet mot omvärlden och respekt för kulturell mångfald, med utgångspunkt i EU:s gemensamma värderingar i enlighet med artikel 6 i EU-fördraget och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

—

Att öka medvetenheten hos alla som är bosatta i Europeiska unionen, särskilt ungdomar, om vikten av att utveckla ett aktivt europeiskt medborgarskap med öppenhet mot omvärlden och respekt för kulturell mångfald, med utgångspunkt i EU:s gemensamma värderingar i enlighet med artikel 6 i EU-fördraget och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| — | Att framhäva bidraget från de olika kulturerna och mångfalden av kulturyttringar till kulturarvet och levnadssätten i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

—

Att framhäva bidraget från de olika kulturerna och mångfalden av kulturyttringar till kulturarvet och levnadssätten i EU:s medlemsstater.

2.   Följande särskilda mål har ställts upp för Europeiska året för interkulturell dialog:

| — | Att sträva efter att öka medvetenheten hos alla, särskilt ungdomar, som är bosatta i EU, om betydelsen av att delta i den interkulturella dialogen i det dagliga livet. |
| --- | --- |

—

Att sträva efter att öka medvetenheten hos alla, särskilt ungdomar, som är bosatta i EU, om betydelsen av att delta i den interkulturella dialogen i det dagliga livet.

| — | Att arbeta på att fastställa, dela och ge ett tydligt europeiskt erkännande av bästa praxis för att främja den interkulturella dialogen i hela EU, särskilt bland ungdomar och barn. |
| --- | --- |

—

Att arbeta på att fastställa, dela och ge ett tydligt europeiskt erkännande av bästa praxis för att främja den interkulturella dialogen i hela EU, särskilt bland ungdomar och barn.

| — | Att göra utbildningen till ett viktigt medel för att undervisa om mångfald och öka förståelsen för andra kulturer, utveckla färdigheter och bästa sociala praxis samt framhäva mediernas centrala roll för att främja principen om jämställdhet och ömsesidig förståelse. |
| --- | --- |

—

Att göra utbildningen till ett viktigt medel för att undervisa om mångfald och öka förståelsen för andra kulturer, utveckla färdigheter och bästa sociala praxis samt framhäva mediernas centrala roll för att främja principen om jämställdhet och ömsesidig förståelse.

| — | Att göra samtliga gemenskapsprogram och åtgärder som bidrar till den interkulturella dialogen synligare och mer samstämda och främja dem samt säkerställa kontinuiteten. |
| --- | --- |

—

Att göra samtliga gemenskapsprogram och åtgärder som bidrar till den interkulturella dialogen synligare och mer samstämda och främja dem samt säkerställa kontinuiteten.

| — | Att bidra till att utforska nya vägar för den interkulturella dialogen som omfattar ett samarbete mellan ett brett spektrum av aktörer från olika sektorer. |
| --- | --- |

—

Att bidra till att utforska nya vägar för den interkulturella dialogen som omfattar ett samarbete mellan ett brett spektrum av aktörer från olika sektorer.

Artikel 3

Åtgärdernas innehåll

I bilagan anges vilka åtgärder som skall vidtas för att uppnå målen i artikel 2.

Åtgärderna skall omfatta genomförandet av följande typer av verksamhet eller beviljandet av stöd till dessa:

| a) | Evenemang och initiativ på europeisk nivå för att främja den interkulturella dialogen genom att direkt engagera eller på annat sätt nå ut till så många människor som möjligt och för att lyfta fram resultat och erfarenheter som gjorts på temat Europeiska året för interkulturell dialog. |
| --- | --- |

a)

Evenemang och initiativ på europeisk nivå för att främja den interkulturella dialogen genom att direkt engagera eller på annat sätt nå ut till så många människor som möjligt och för att lyfta fram resultat och erfarenheter som gjorts på temat Europeiska året för interkulturell dialog.

| b) | Evenemang och initiativ på nationell och regional nivå med en stark europeisk dimension som syftar till att främja målen för Europeiska året för interkulturell dialog genom att direkt engagera eller på annat sätt nå ut till så många människor som möjligt med särskild uppmärksamhet ägnad åt åtgärder som lägger vikt vid samhällsutbildning som främjar människors förståelse och uppskattning av andra och deras olikheter. |
| --- | --- |

b)

Evenemang och initiativ på nationell och regional nivå med en stark europeisk dimension som syftar till att främja målen för Europeiska året för interkulturell dialog genom att direkt engagera eller på annat sätt nå ut till så många människor som möjligt med särskild uppmärksamhet ägnad åt åtgärder som lägger vikt vid samhällsutbildning som främjar människors förståelse och uppskattning av andra och deras olikheter.

| c) | Informations- och PR-kampanjer på gemenskapsnivå och nationell nivå, särskilt i samarbete med media och det civila samhällets organisationer för att sprida de budskap som står i centrum för Europeiska året för interkulturell dialog samt erkännande av bästa praxis, särskilt när det gäller ungdomar och barn. |
| --- | --- |

c)

Informations- och PR-kampanjer på gemenskapsnivå och nationell nivå, särskilt i samarbete med media och det civila samhällets organisationer för att sprida de budskap som står i centrum för Europeiska året för interkulturell dialog samt erkännande av bästa praxis, särskilt när det gäller ungdomar och barn.

| d) | Enkäter och undersökningar på gemenskapsnivå eller nationell nivå samt samråd med transnationella nätverk och aktörer i det civila samhället för att utvärdera och avlägga rapport om förberedelserna inför Europeiska året för interkulturell dialog samt dess effektivitet och genomslag och på detta sätt lägga grunden för en uppföljning på sikt. |
| --- | --- |

d)

Enkäter och undersökningar på gemenskapsnivå eller nationell nivå samt samråd med transnationella nätverk och aktörer i det civila samhället för att utvärdera och avlägga rapport om förberedelserna inför Europeiska året för interkulturell dialog samt dess effektivitet och genomslag och på detta sätt lägga grunden för en uppföljning på sikt.

Artikel 4

Samarbete mellan medlemsstaterna

Varje medlemsstat skall utse ett nationellt samordningsorgan eller motsvarande administrativt organ som skall organisera medlemsstatens deltagande i Europeiska året för interkulturell dialog. Den skall informera kommissionen om vilket organ den utsett inom en månad efter det att detta beslut antagits.

Varje medlemsstat skall se till att ovannämnda organ på lämpligt sätt för samman de olika aktörer som medverkar i den interkulturella dialogen på nationell, regional och lokal nivå.

Ovannämnda organ skall ansvara för den nationella samordningen av de insatser som görs i samband med Europeiska året för interkulturell dialog.

Artikel 5

Genomförande

1.   De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut skall antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 6.2.

2.   Särskild vikt skall läggas vid samarbete med EU-institutionerna, särskilt Europaparlamentet.

Artikel 6

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

4.   De nationella företrädarna i kommittén skall företrädesvis utses av det nationella samordningsorganet enligt artikel 4.

Artikel 7

Finansiella bestämmelser

1.   De gemenskapsomfattande åtgärder som beskrivs i del A i bilagan kan beviljas stöd från Europeiska unionens allmänna budget med högst 80 % av de totala kostnaderna.

2.   De åtgärder som beskrivs i del B i bilagan kan i enlighet med förfarandet i artikel 8 beviljas stöd från Europeiska unionens allmänna budget med upp till 50 % av de totala kostnaderna.

3.   De åtgärder på gemenskapsnivå som avses i del C i bilagan skall bli föremål för ett upphandlingsförfarande eller beviljas stöd från Europeiska unionens allmänna budget.

Artikel 8

Ansöknings- och urvalsförfarande

1.   Beslut om att bevilja stöd skall fattas av kommissionen enligt förfarandet i artikel 6.2. Kommissionen skall se till att anslagen fördelas jämnt och rättvist mellan medlemsstaterna och mellan de olika verksamhetsområden som berörs och samtidigt ta hänsyn till de föreslagna projektens kvalitet.

2.   Ansökningar om stöd enligt artikel 7.3 skall överlämnas till kommissionen av det organ som avses i artikel 4.

Artikel 9

Internationella organisationer

För att genomföra Europeiska året för interkulturell dialog får kommissionen samarbeta med lämpliga internationella organisationer, särskilt Europarådet och Unesco, samt vinnlägga sig om att synliggöra EU:s deltagande.

Artikel 10

Kommissionens roll

1.   Kommissionen skall säkerställa samstämmighet mellan de åtgärder som avses i detta beslut och övriga gemenskapsåtgärder och gemenskapsinitiativ.

2.   Kommissionen skall se till att kandidatländerna görs delaktiga i Europeiska året för interkulturell dialog genom de många gemenskapsprogram som har inslag av interkulturell dialog och genom att utarbeta särskilda initiativ inom lämpliga ramar, t.ex. dialogen mellan de civila samhällena i EU och kandidatländerna.

3.   Kommissionen skall säkerställa komplementaritet mellan de åtgärder som vidtas som ett led i Europeiska året för interkulturell dialog och eventuella initiativ inom ramen för relevant samarbete och dialog med de Eftaländer som undertecknat EES-avtalet, länderna på västra Balkan och de partnerländer som berörs av den europeiska grannskapspolitiken.

4.   Kommissionen skall också säkerställa förenlighet med eventuella andra samarbetsinitiativ med tredjeländer, särskilt utvecklingsländerna, som har anknytning till målen för den interkulturella dialogen under Europaåret.

Artikel 11

Budget

Finansieringsramen för genomförandet av detta beslut för perioden från den 1 januari 2007 till den 31 december 2008 skall vara 10 000 000 EUR. Förberedande åtgärder skall begränsas till 30 % av den totala budgeten.

De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för finansieringsramen.

Artikel 12

Skydd av gemenskapens ekonomiska intressen

1.   När åtgärder som finansieras enligt detta beslut genomförs, skall kommissionen se till att gemenskapens ekonomiska intressen skyddas genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom verkningsfulla kontroller och återkrävande av orättmätigt utbetalda belopp, och – om oegentligheter påvisas – genom verkningsfulla, proportionella och avskräckande sanktioner i enlighet med rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (7), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot de bedrägerier och andra oegentligheter (8) samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpnings (OLAF) (9).

2.   För de gemenskapsåtgärder som finansieras enligt detta beslut skall begreppet oegentligheter i artikel 1.2 i förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 avses varje sådan överträdelse av en bestämmelse i gemenskapsrätten eller brott mot en avtalsförpliktelse som är följden av en handling eller en underlåtenhet av en ekonomisk aktör och som har lett eller skulle ha kunnat leda till en negativ ekonomisk effekt i form av en otillbörlig utgift för Europeiska unionens allmänna budget eller budgetar som gemenskaperna förvaltar.

3.   Kommissionen skall minska, avbryta utbetalningen av eller återkräva det ekonomiska stöd som beviljats för en åtgärd om oegentligheter konstateras, t.ex. underlåtenhet att följa bestämmelserna i detta beslut eller i det enskilda beslutet eller kontraktet om det finansiella stödet i fråga, eller om det visar sig att åtgärden undergått en väsentlig förändring som är oförenlig med åtgärdens karaktär eller som strider mot villkoren för genomförandet, utan att kommissionens godkännande har inhämtats.

4.   Om tidsfristerna inte har hållits eller om endast en del av det tilldelade ekonomiska stödet är berättigat med hänsyn till genomförandet av en åtgärd, skall kommissionen anmoda stödmottagaren att yttra sig inom en viss tid. Om stödmottagaren inte ger en tillfredsställande förklaring kan kommissionen vägra att utbetala det resterande ekonomiska stödet och kräva återbetalning av tidigare utbetalda belopp.

5.   Alla felaktigt utbetalda belopp skall återbetalas till kommissionen. Ränta skall läggas till belopp som inte återbetalas i tid enligt villkoren i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (10).

Artikel 13

Kontroll

1.   För varje åtgärd som finansierats enligt detta beslut skall stödmottagaren lägga fram tekniska och ekonomiska rapporter om hur arbetet fortskrider. En slutrapport skall också läggas fram senast tre månader efter det att åtgärden slutförts. Kommissionen skall fastställa rapporternas form och innehåll.

2.   Under fem år efter den sista utbetalningen för en åtgärd skall stödmottagaren hålla alla dokument som rör utgifterna för åtgärden tillgängliga för kommissionen.

3.   Kommissionen skall vidta alla de åtgärder som krävs för att kontrollera att de åtgärder som finansierats genomförs korrekt och i enlighet med bestämmelserna i detta beslut och i budgetförordningen (rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002).

Artikel 14

Kontroll och utvärdering

Kommissionen skall senast den 31 december 2009 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén överlämna en rapport om genomförandet, resultaten och den övergripande utvärderingen av de åtgärder som föreskrivs i artikel 3, som skall fungera som underlag för EU:s framtida politik, åtgärder och insatser på detta område.

Artikel 15

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 16

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den ...

På Europaparlamentets vägnar

...

Ordförande

På rådets vägnar

...

Ordförande

---

(1)  EUT C 185, 8.8.2006, s. 42.

1

(2)  EUT C 206, 29.8.2006, s. 44.

2

(3)  Europaparlamentets yttrande av den 1 juni 2006 och rådets beslut av den ... (ännu ej offentliggjord i EUT).

3

(4)  Se meddelandet av den 29 juni 2005 från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Dialog mellan det civila samhället i EU och det i kandidatländerna.

4

(5)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

5

(6)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

6

(7)  EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

7

(8)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

8

(9)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

9

(10)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

10

---

BILAGA

ÅTGÄRDER SOM AVSES I ARTIKEL 3

A.   Samfinansiering av åtgärder på gemenskapsnivå

Ett begränsat antal åtgärder med stort symbolvärde på europeisk nivå som syftar till att framför allt göra ungdomar medvetna om målen för Europeiska året för interkulturell dialog kan få gemenskapsstöd med upp till 80 % av totalkostnaden för åtgärden.

Åtgärderna kan bland annat omfatta särskilda evenemang, t.ex. en öppnings- respektive avslutningsceremoni för Europeiska året för interkulturell dialog, arrangerad av gemenskapen i samarbete med ordförandeländerna under 2008.

Som vägledning kan nämnas att cirka 30 % av programmets sammanlagda budget kommer att användas till dessa åtgärder.

B.   Samfinansiering av åtgärder på nationell nivå

Nationella åtgärder med en stark europeisk dimension som uppfyller villkoren kan få gemenskapsstöd med upp till 50 % av totalkostnaden.

Sådana åtgärder gäller i första hand samfinansiering av ett nationellt initiativ per medlemsstat.

Som vägledning kan nämnas att cirka 30 % av programmets sammanlagda budget kommer att användas till dessa åtgärder.

C.   Åtgärder på gemenskapsnivå

| 1. | Åtgärder avseende information och PR, inklusive följande:






  a) | En informationskampanj som samordnas på gemenskapsnivå och genomförs i medlemsstaterna, på grundval av bästa praxis när det gäller interkulturell dialog på alla nivåer. |
| --- | --- | --- |

1.

Åtgärder avseende information och PR, inklusive följande:

a)

En informationskampanj som samordnas på gemenskapsnivå och genomförs i medlemsstaterna, på grundval av bästa praxis när det gäller interkulturell dialog på alla nivåer.

| b) | Samarbete med den privata sektorn, medierna, utbildningsväsendet och andra partner i det civila samhället för att sprida information om Europeiska året för interkulturell dialog. |
| --- | --- |

b)

Samarbete med den privata sektorn, medierna, utbildningsväsendet och andra partner i det civila samhället för att sprida information om Europeiska året för interkulturell dialog.

| c) | Utformning av en logotyp och slogans för användning i samband med all verksamhet som är kopplad till Europeiska året för interkulturell dialog samt framställning av PR-verktyg som skall göras tillgängliga i hela gemenskapen. |
| --- | --- |

c)

Utformning av en logotyp och slogans för användning i samband med all verksamhet som är kopplad till Europeiska året för interkulturell dialog samt framställning av PR-verktyg som skall göras tillgängliga i hela gemenskapen.

| d) | Lämpliga åtgärder för att uppmärksamma gemenskapens program, aktiviteter och initiativ för Europeiska året för interkulturell dialog och sprida resultaten samt att ge ett tydligt europeiskt erkännande av bästa praxis, särskilt bland ungdomar och barn. |
| --- | --- |

d)

Lämpliga åtgärder för att uppmärksamma gemenskapens program, aktiviteter och initiativ för Europeiska året för interkulturell dialog och sprida resultaten samt att ge ett tydligt europeiskt erkännande av bästa praxis, särskilt bland ungdomar och barn.

| e) | Spridning av undervisningsmaterial och undervisningsverktyg som är avsedda framför allt för utbildningsväsendet och som syftar till att underlätta diskussioner om kulturell mångfald och interkulturell dialog. |
| --- | --- |

e)

Spridning av undervisningsmaterial och undervisningsverktyg som är avsedda framför allt för utbildningsväsendet och som syftar till att underlätta diskussioner om kulturell mångfald och interkulturell dialog.

| f) | Inrättande av en Internetportal för att ge allmänheten tillgång till alla åtgärder som rör den interkulturella dialogen och för att ge initiativtagare till projekt som rör interkulturell dialog vägledning om olika relevanta gemenskapsprogram och gemenskapsåtgärder. |
| --- | --- |

f)

Inrättande av en Internetportal för att ge allmänheten tillgång till alla åtgärder som rör den interkulturella dialogen och för att ge initiativtagare till projekt som rör interkulturell dialog vägledning om olika relevanta gemenskapsprogram och gemenskapsåtgärder.

| 2. | Andra åtgärder:
  Enkäter och undersökningar på gemenskapsnivå samt samråd med transnationella nätverk och aktörer i det civila samhället för att utvärdera och avlägga rapport om förberedelserna inför Europeiska året för interkulturell dialog för att lägga grunden för en uppföljning på sikt. |
| --- | --- |

2.

Andra åtgärder:

Enkäter och undersökningar på gemenskapsnivå samt samråd med transnationella nätverk och aktörer i det civila samhället för att utvärdera och avlägga rapport om förberedelserna inför Europeiska året för interkulturell dialog för att lägga grunden för en uppföljning på sikt.

| 3. | Finansieringen görs i regel i form av direktköp av varor och tjänster genom öppen och/eller selektiv upphandling. Den kan även vara i form av bidrag.
  Högst 40 % av den sammanlagda budgeten skall användas till informations- och PR-kampanjer. |
| --- | --- |

3.

Finansieringen görs i regel i form av direktköp av varor och tjänster genom öppen och/eller selektiv upphandling. Den kan även vara i form av bidrag.

Högst 40 % av den sammanlagda budgeten skall användas till informations- och PR-kampanjer.

D.   Åtgärder som berättigar till icke-finansiellt gemenskapsstöd

Gemenskapen kan också ge icke-finansiellt stöd till initiativ som tas av offentliga eller privata organisationer. Det kan t.ex. röra sig om skriftligt tillstånd att använda den logotyp som skall utformas och annat material som är förknippat med Europeiska året för interkulturell dialog. En förutsättning för stödet är att dessa organisationer kan intyga att initiativen redan inletts eller kommer att inledas under 2008 och i väsentlig utsträckning förväntas kunna bidra till att målen för Europeiska året för interkulturell dialog uppnås. Initiativ i tredjeländer som anordnas i samband eller i samarbete med Europeiska året för interkulturell dialog men utan att få ekonomiskt stöd av det, kan få icke-finansiellt stöd från gemenskapen samt tillstånd att använda logotypen och annat material som är förknippat med Europeiska året för interkulturell dialog.

---

RÅDETS MOTIVERING

I.   INLEDNING

| 1. | Den 6 oktober 2005 lade kommissionen för Europaparlamentet och rådet fram ett förslag till beslut grundat på artikel 151 i EG-fördraget om att utse 2008 till Europeiska året för interkulturell dialog. |
| --- | --- |

1.

Den 6 oktober 2005 lade kommissionen för Europaparlamentet och rådet fram ett förslag till beslut grundat på artikel 151 i EG-fördraget om att utse 2008 till Europeiska året för interkulturell dialog.

| 2. | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén avgav sitt yttrande den 20 april 2006 och Regionkommittén avgav sitt yttrande den 27 april 2006. |
| --- | --- |

2.

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén avgav sitt yttrande den 20 april 2006 och Regionkommittén avgav sitt yttrande den 27 april 2006.

| 3. | Europaparlamentet avgav sitt yttrande vid första behandlingen den 1 juni 2006. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet avgav sitt yttrande vid första behandlingen den 1 juni 2006.

| 4. | Kommissionen lade den 7 september 2006 fram ett ändrat förslag. |
| --- | --- |

4.

Kommissionen lade den 7 september 2006 fram ett ändrat förslag.

| 5. | Den 14 november 2006 antog rådet sin gemensamma ståndpunkt i enlighet med artikel 251.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

5.

Den 14 november 2006 antog rådet sin gemensamma ståndpunkt i enlighet med artikel 251.2 i EG-fördraget.

II.   SYFTE

Förslaget går ut på att utropa år 2008 till Europeiska året för interkulturell dialog. Eftersom den interkulturella dialogen är nära knuten till EU:s grundläggande ambition att föra Europas folk närmare varandra kommer ett europeiskt år för interkulturell dialog att vara ett utmärkt sätt att göra medborgarna medvetna om denna prioritering och göra dem delaktiga.

Följande allmänna mål har uppställts för Europeiska året för interkulturell dialog:

| — | Att främja den interkulturella dialogen som en process i vilken alla som är bosatta i Europeiska unionen kan öka sin förmåga att hantera en öppnare men också mer komplex kulturell miljö, där olika kulturella identiteter och trosuppfattningar existerar sida vid sida, såväl i olika medlemsstater som inom de enskilda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Att främja den interkulturella dialogen som en process i vilken alla som är bosatta i Europeiska unionen kan öka sin förmåga att hantera en öppnare men också mer komplex kulturell miljö, där olika kulturella identiteter och trosuppfattningar existerar sida vid sida, såväl i olika medlemsstater som inom de enskilda medlemsstaterna.

| — | Att framhäva den interkulturella dialogen som en möjlighet att bidra till och dra nytta av ett mångsidigt och dynamiskt samhälle, såväl inom Europa som i resten av världen. |
| --- | --- |

—

Att framhäva den interkulturella dialogen som en möjlighet att bidra till och dra nytta av ett mångsidigt och dynamiskt samhälle, såväl inom Europa som i resten av världen.

| — | Att öka medvetenheten hos alla som är bosatta i Europeiska unionen, särskilt hos ungdomar, om vikten av att utveckla ett aktivt europeiskt medborgarskap med öppenhet mot omvärlden och respekt för kulturell mångfald, med utgångspunkt i Europeiska unionens gemensamma värderingar i enlighet med artikel 6 i EU-fördraget och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

—

Att öka medvetenheten hos alla som är bosatta i Europeiska unionen, särskilt hos ungdomar, om vikten av att utveckla ett aktivt europeiskt medborgarskap med öppenhet mot omvärlden och respekt för kulturell mångfald, med utgångspunkt i Europeiska unionens gemensamma värderingar i enlighet med artikel 6 i EU-fördraget och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| — | Att framhäva bidraget från de olika kulturerna och mångfalden av kulturyttringar till kulturarvet och levnadssätten i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Att framhäva bidraget från de olika kulturerna och mångfalden av kulturyttringar till kulturarvet och levnadssätten i medlemsstaterna.

Verksamheterna under det europeiska året skall utformas kring följande tre åtgärdstyper:

| — | Samfinansiering (med upp till 80 % av de samlade kostnaderna) av sådana åtgärder på gemenskapsnivå som syftar till att göra framför allt ungdomar medvetna om målen för Europeiska året för interkulturell dialog. |
| --- | --- |

—

Samfinansiering (med upp till 80 % av de samlade kostnaderna) av sådana åtgärder på gemenskapsnivå som syftar till att göra framför allt ungdomar medvetna om målen för Europeiska året för interkulturell dialog.

| — | Samfinansiering (med upp till 50 % av de samlade kostnaderna) av sådana åtgärder på nationell nivå som har en stark europeisk dimension. |
| --- | --- |

—

Samfinansiering (med upp till 50 % av de samlade kostnaderna) av sådana åtgärder på nationell nivå som har en stark europeisk dimension.

| — | Åtgärder på gemenskapsnivå, bland annat informations- och PR-verksamhet, samt enkäter, undersökningar och samråd med transnationella nätverk och aktörer inom det civila samhället för att utvärdera förberedelserna inför det europeiska året och det europeiska årets genomslag. |
| --- | --- |

—

Åtgärder på gemenskapsnivå, bland annat informations- och PR-verksamhet, samt enkäter, undersökningar och samråd med transnationella nätverk och aktörer inom det civila samhället för att utvärdera förberedelserna inför det europeiska året och det europeiska årets genomslag.

Budgeten för det europeiska året har fastställts till 10 miljoner EUR.

III.   ANALYS AV DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN

1.   Allmänna anmärkningar

I rådets gemensamma ståndpunkt bibehålls huvudinslagen i kommissionens ursprungliga förslag och den gemensamma ståndpunkten ligger helt i linje med kommissionens ändrade förslag.

2.   Europaparlamentets ändringar

Rådet har i sin gemensamma ståndpunkt sökt beakta Europaparlamentets önskemål och prioriteringar och kunde godta flertalet av parlamentets ändringar. Av de 46 ändringar som Europaparlamentet röstade igenom godtog rådet helt, delvis eller i princip 33 ändringar.

Vid trepartsmötena togs ett antal informella kontakter mellan rådet, Europaparlamentet och kommissionen i syfte att nå en snabb överenskommelse med parlamentet. Rådet införde parlamentets viktigaste önskemål och menar därmed att texten till den gemensamma ståndpunkten bör vara godtagbar för Europaparlamentet.

Utöver ett antal ändringar som innebar redaktionella förbättringar av beslutet eller genom vilka man införde hänvisningar till relevanta åtgärder eller förfaranden har rådet helt eller delvis införlivat följande ändringar, genom vilka man införde betydande ändringar i fråga om genomförandet av det europeiska året:

Ändringarna 4 och 5, genom vilka man understryker den kulturella och utbildningsmässiga dimensionen i den nya Lissabonstrategin, särskilt behovet av att bidra till att säkerställa lika möjligheter och icke-diskriminering inom Europeiska unionen.

Ändringarna 8 och 9 om jämställdhet.

Ändring 29, genom vilka man understryker kopplingarna mellan Europeiska året för interkulturell dialog och Europeiska året för lika möjligheter för alla (2007).

Ändringarna 11 och 34, genom vilka man uttryckligen nämner samarbete med Europarådet och Unesco inom ramen för det europiska året.

Ändringarna 14, 21 och 36, som går ut på att säkerställa kontinuitet och långsiktig uppföljning av det europeiska året.

Ändringarna 15 och 25, genom vilka man inför en hänvisning till religiös mångfald.

Ändringarna 19 och 39, genom vilka man betonar vikten av utbildning i syfte att främja en interkulturell dialog.

Ändringarna 20 och 41 om erkännande av bästa praxis.

Ändringarna 27 och 30, genom vilka man framhåller den regionala och den lokala nivån.

Ändringarna 28 och 42, genom vilka man understryker behovet av att samråda med transnationella nätverk och det civila samhället.

Ändring 32 om samarbete med andra institutioner, främst Europaparlamentet.

I fråga om tilldelningen av finansiella medel har rådet eftersträvat en väl avvägd kompromiss i fråga om de finansiella medlen för informations- och PR-kampanjer (ändring 37), med en begränsning på 40 % av den totala budgeten för åtgärder på gemenskapsnivå (informations- och PR-verksamhet samt andra åtgärder) och cirka 30 % av budgeten vardera för samfinansiering av åtgärder på gemenskapsnivå respektive nationell nivå. Man införlivade även ändring 35, genom vilken de förberedande åtgärderna begränsas till 30 % av budgeten.

IV.   SLUTSATS

Rådet anser att dess gemensamma ståndpunkt som helhet ligger helt i linje med kommissionens ändrade förslag. Rådet anser sig också ha tagit vederbörlig hänsyn till syftet med Europaparlamentets ändringar av kommissionens förslag och ser fram emot en snar överenskommelse med parlamentet så att beslutet snabbt kan antas.

---

| 12.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 301/103 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 301/103

---

GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 31/2006

antagen av rådet den 14 november 2006

inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2006/EG av den ... om inrättande av ett program för gemenskapsåtgärder på området konsumentpolitik (2007-2013)

(Text av betydelse för EES)

(2006/C 301 E/05)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 153,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Gemenskapen kan bidra till att skydda medborgarnas hälsa, säkerhet och ekonomiska och rättsliga intressen genom att vidta åtgärder på området konsumentskydd. |
| --- | --- |

(1)

Gemenskapen kan bidra till att skydda medborgarnas hälsa, säkerhet och ekonomiska och rättsliga intressen genom att vidta åtgärder på området konsumentskydd.

| (2) | Det är därför lämpligt att ett program för gemenskapsåtgärder inrättas på området konsumentpolitik, vilket ersätter Europaparlamentets och rådets beslut nr 20/2004/EG av den 8 december 2003 om fastställande av ett allmänt ramverk för finansiering av gemenskapens åtgärder till stöd för konsumentpolitiken under perioden 2004–2007 (4). Det beslutet bör därför upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(2)

Det är därför lämpligt att ett program för gemenskapsåtgärder inrättas på området konsumentpolitik, vilket ersätter Europaparlamentets och rådets beslut nr 20/2004/EG av den 8 december 2003 om fastställande av ett allmänt ramverk för finansiering av gemenskapens åtgärder till stöd för konsumentpolitiken under perioden 2004–2007 (4). Det beslutet bör därför upphöra att gälla.

| (3) | Integreringen av konsumentfrågor i all gemenskapspolitik, i enlighet med artikel 153 i fördraget, bör ges hög prioritet tillsammans med de konsumentpolitiska målen i detta program. Samordning med gemenskapens övriga politikområden och program är en viktig del när det gäller att se till att konsumenternas intressen beaktas fullt ut inom andra politikområden. För att kunna främja synergieffekter och undvika dubblering av arbetet bör gemenskapens andra fonder och program tillhandahålla ekonomiskt stöd till integreringen av konsumentfrågor inom sina respektive områden. |
| --- | --- |

(3)

Integreringen av konsumentfrågor i all gemenskapspolitik, i enlighet med artikel 153 i fördraget, bör ges hög prioritet tillsammans med de konsumentpolitiska målen i detta program. Samordning med gemenskapens övriga politikområden och program är en viktig del när det gäller att se till att konsumenternas intressen beaktas fullt ut inom andra politikområden. För att kunna främja synergieffekter och undvika dubblering av arbetet bör gemenskapens andra fonder och program tillhandahålla ekonomiskt stöd till integreringen av konsumentfrågor inom sina respektive områden.

| (4) | I detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europarlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (5). |
| --- | --- |

(4)

I detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europarlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (5).

| (5) | Det är av allmänt europeiskt intresse att tjänsters och icke-livsmedelsprodukters hälso- och säkerhetsaspekter, medborgarnas ekonomiska och rättsliga intressen, liksom konsumentintressena vid utvecklingen av standarder för produkter och tjänster, företräds på gemenskapsnivå. Med tanke på de berörda organisationernas karaktär bör principen om gradvis minskning av gemenskapens stödandel inte tillämpas när gemenskapens stöd till dessa organisationers verksamhet förnyas. |
| --- | --- |

(5)

Det är av allmänt europeiskt intresse att tjänsters och icke-livsmedelsprodukters hälso- och säkerhetsaspekter, medborgarnas ekonomiska och rättsliga intressen, liksom konsumentintressena vid utvecklingen av standarder för produkter och tjänster, företräds på gemenskapsnivå. Med tanke på de berörda organisationernas karaktär bör principen om gradvis minskning av gemenskapens stödandel inte tillämpas när gemenskapens stöd till dessa organisationers verksamhet förnyas.

| (6) | Det är lämpligt att säkerställa en övergång mellan detta program och det program som det ersätter, särskilt i fråga om kontinuiteten hos fleråriga åtgärder, en utvärdering avseende det tidigare programmets fördelar och vilka områden som behöver uppmärksammas mer. Från och med den 1 januari 2014 bör medlen för det tekniska och administrativa stödet, om det är nödvändigt, täcka utgifter som rör förvaltningen av åtgärder som inte har slutförts före utgången av 2013. |
| --- | --- |

(6)

Det är lämpligt att säkerställa en övergång mellan detta program och det program som det ersätter, särskilt i fråga om kontinuiteten hos fleråriga åtgärder, en utvärdering avseende det tidigare programmets fördelar och vilka områden som behöver uppmärksammas mer. Från och med den 1 januari 2014 bör medlen för det tekniska och administrativa stödet, om det är nödvändigt, täcka utgifter som rör förvaltningen av åtgärder som inte har slutförts före utgången av 2013.

| (7) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (6). |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (6).

| (8) | Vid genomförandet av programmet bör man beakta att den inre marknaden inte kommer att fungera väl om konsumenterna är sämre skyddade i vissa medlemsstater än i andra. Programmet bör därför vara särskilt inriktat på konsumentskydd och konsumentmedvetenhet i de medlemsstater som har blivit medlemmar den 1 maj 2004 eller senare, så att det skapas lika förutsättningar för alla medlemsstater. |
| --- | --- |

(8)

Vid genomförandet av programmet bör man beakta att den inre marknaden inte kommer att fungera väl om konsumenterna är sämre skyddade i vissa medlemsstater än i andra. Programmet bör därför vara särskilt inriktat på konsumentskydd och konsumentmedvetenhet i de medlemsstater som har blivit medlemmar den 1 maj 2004 eller senare, så att det skapas lika förutsättningar för alla medlemsstater.

| (9) | I avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat ”EES-avtalet”) föreskrivs det ett samarbete på konsumentskyddsområdet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de länder inom Europeiska frihandelssammanslutningen som deltar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallade ”Efta-/EES-länderna”), å andra sidan. Även andra länder bör ges möjlighet att delta i programmet, särskilt Europeiska unionens grannländer och länder som ansökt om medlemskap i Europeiska unionen eller som är kandidatländer eller anslutande länder. |
| --- | --- |

(9)

I avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat ”EES-avtalet”) föreskrivs det ett samarbete på konsumentskyddsområdet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de länder inom Europeiska frihandelssammanslutningen som deltar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallade ”Efta-/EES-länderna”), å andra sidan. Även andra länder bör ges möjlighet att delta i programmet, särskilt Europeiska unionens grannländer och länder som ansökt om medlemskap i Europeiska unionen eller som är kandidatländer eller anslutande länder.

| (10) | I samband med genomförandet av programmet bör samarbete med tredjeländer som inte deltar i programmet uppmuntras, varvid eventuella relevanta avtal mellan de berörda länderna och gemenskapen bör beaktas. |
| --- | --- |

(10)

I samband med genomförandet av programmet bör samarbete med tredjeländer som inte deltar i programmet uppmuntras, varvid eventuella relevanta avtal mellan de berörda länderna och gemenskapen bör beaktas.

| (11) | De åtgärder som vidtas inom programmet bör övervakas och utvärderas med jämna mellanrum med avseende på deras värde och verkan, inklusive av oberoende externa utvärderare. I syfte att utvärdera konsumentpolitiken bör mätbara mål ställas upp och indikatorer utvecklas. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som vidtas inom programmet bör övervakas och utvärderas med jämna mellanrum med avseende på deras värde och verkan, inklusive av oberoende externa utvärderare. I syfte att utvärdera konsumentpolitiken bör mätbara mål ställas upp och indikatorer utvecklas.

| (12) | Eftersom målen i detta beslut inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna eftersom berörda frågor är gränsöverskridande, och de därför, på grund av att gemenskapsåtgärder kan vara mer effektiva för att skydda medborgarnas hälsa, säkerhet och ekonomiska och rättsliga intressen, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(12)

Eftersom målen i detta beslut inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna eftersom berörda frågor är gränsöverskridande, och de därför, på grund av att gemenskapsåtgärder kan vara mer effektiva för att skydda medborgarnas hälsa, säkerhet och ekonomiska och rättsliga intressen, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inrättande av programmet

Ett program för gemenskapsåtgärder på området konsumentpolitik, nedan kallat ”programmet”, inrättas härmed för perioden från och med den ... (7) till och med den 31 december 2013.

Artikel 2

Syfte och mål

1.   Syftet med programmet skall vara att komplettera, stödja och övervaka den politik som förs av medlemsstaterna och att bidra till att skydda konsumenternas hälsa, säkerhet och ekonomiska och rättsliga intressen samt främja deras rätt att få information och utbildning och att organisera sig för att skydda sina intressen.

2.   Det syfte som anges i punkt 1 skall eftersträvas genom följande mål:

| a) | Säkerställa en hög konsumentskyddsnivå, särskilt genom en förbättrad faktabas, bättre samråd och bättre representation av konsumenternas intressen. |
| --- | --- |

a)

Säkerställa en hög konsumentskyddsnivå, särskilt genom en förbättrad faktabas, bättre samråd och bättre representation av konsumenternas intressen.

| b) | Säkerställa en effektiv tillämpning av konsumentskyddsregler, särskilt genom tillsynssamarbete, information, utbildning och möjlighet till gottgörelse. |
| --- | --- |

b)

Säkerställa en effektiv tillämpning av konsumentskyddsregler, särskilt genom tillsynssamarbete, information, utbildning och möjlighet till gottgörelse.

Dessa mål skall uppnås med hjälp av en kombination av de åtgärder och instrument som anges i förteckningen i bilaga I, i enlighet med de prioriteringar som anges i den årliga arbetsplan som avses i artikel 7.2 a.

Artikel 3

Finansiering

1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet under perioden från och med den ... (7) till och med den 31 december 2013 skall vara 156 800 000 EUR.

2.   De årliga budgetmedlen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetramen.

Artikel 4

Ekonomiskt stöd

1.   Det ekonomiska stödet från gemenskapen får inte överskrida följande nivåer:

| a) | 50 % av kostnaderna för åtgärder som finansieras gemensamt av gemenskapen och en eller flera medlemsstater, eller av gemenskapen och de behöriga myndigheterna i de tredjeländer som deltar enligt artikel 8, utom i sådana fall där åtgärden har ett exceptionellt stort nyttovärde, varvid gemenskapens bidrag skall uppgå till högst 70 % av kostnaderna. |
| --- | --- |

a)

50 % av kostnaderna för åtgärder som finansieras gemensamt av gemenskapen och en eller flera medlemsstater, eller av gemenskapen och de behöriga myndigheterna i de tredjeländer som deltar enligt artikel 8, utom i sådana fall där åtgärden har ett exceptionellt stort nyttovärde, varvid gemenskapens bidrag skall uppgå till högst 70 % av kostnaderna.

| b) | 85 % av kostnaderna för åtgärder avsedda för utveckling av en integrerad europeisk mastersutbildning i konsumentfrågor. |
| --- | --- |

b)

85 % av kostnaderna för åtgärder avsedda för utveckling av en integrerad europeisk mastersutbildning i konsumentfrågor.

| c) | 50 % av utgifterna för driften av europeiska konsumentorganisationer. |
| --- | --- |

c)

50 % av utgifterna för driften av europeiska konsumentorganisationer.

| d) | 95 % av utgifterna för driften av europeiska konsumentorganisationer som företräder konsumentintressen vid utarbetandet av standarder på gemenskapsnivå för varor och tjänster. |
| --- | --- |

d)

95 % av utgifterna för driften av europeiska konsumentorganisationer som företräder konsumentintressen vid utarbetandet av standarder på gemenskapsnivå för varor och tjänster.

2.   Gemenskapens ekonomiska stöd kan ges i någon av följande former:

| a) | Stipendier för lärares och studerandes individuella rörlighet inom ramen för en integrerad europeisk mastersutbildning i konsumentfrågor. De nationella kontoren för Erasmus inom ramen för programmet för livslångt lärande kan ges i uppdrag att förvalta dessa stipendier. |
| --- | --- |

a)

Stipendier för lärares och studerandes individuella rörlighet inom ramen för en integrerad europeisk mastersutbildning i konsumentfrågor. De nationella kontoren för Erasmus inom ramen för programmet för livslångt lärande kan ges i uppdrag att förvalta dessa stipendier.

| b) | Resekostnadsersättning och traktamenten för utbyte av tjänstemän som ansvarar för tillsyn. |
| --- | --- |

b)

Resekostnadsersättning och traktamenten för utbyte av tjänstemän som ansvarar för tillsyn.

3.   Kriterierna för bedömningen av om det rör sig om en åtgärd har ett exceptionellt stort nyttovärde enligt punkt 1 a skall fastställas i förväg i den årliga arbetsplanen. Åtgärder med exceptionellt stort nyttovärde skall särskilt gagna konsumenter från medlemsstater som har blivit medlemmar i Europeiska unionen den 1 maj 2004 eller senare.

4.   Vid förnyelse av ekonomiskt stöd enligt punkt 1 c och d skall undantag medges från principen om gradvis minskning.

5.   Vid tillämpning av punkterna 1 och 2 kan det ekonomiska stödet från gemenskapen också ges i form av finansiering till en schablonsats eller en engångsbetalning, om detta är lämpligt med tanke på åtgärderna enligt den årliga arbetsplanen. När det gäller finansiering genom schablonsatser eller engångsbetalningar skall de procenttak som föreskrivs i punkt 1 inte gälla även om samfinansiering fortfarande krävs.

Artikel 5

Stödmottagare

De olika kategorierna av mottagare av det ekonomiska stöd som avses i artikel 4 återges i bilaga II.

Artikel 6

Administrativt och tekniskt stöd

1.   Budgeten för programmet kan även täcka utgifter för förberedande arbete, uppföljning, kontroll, revision och utvärdering, vilket är direkt nödvändigt för att förvalta programmet och uppnå programmålen, särskilt för undersökningar, möten, information och publikationer, utgifter kopplade till IT-nät för informationsutbyte samt alla andra utgifter för administrativt och tekniskt stöd som kommissionen har för förvaltningen av programmet.

2.   Budgeten för programmet kan också omfatta de utgifter för tekniskt och administrativt stöd som är nödvändiga för övergången mellan programmet och de åtgärder som antagits enligt beslut nr 20/2004/EG. Vid behov kan medel för förvaltningen av åtgärder som inte slutförts den 31 december 2013 föras in i budgeten efter 2013 för att täcka dessa utgifter.

Artikel 7

Genomförande

1.   Kommissionen skall ansvara för genomförandet av programmet.

När åtgärder vidtas för att uppnå de syften och mål som anges i artikel 2 skall lämpliga tillgängliga metoder för genomförande utnyttjas till fullo, inklusive i synnerhet direkt eller indirekt centralt genomförande av kommissionen.

2.   Förfarandet i artikel 10.2 skall tillämpas vid antagandet av:

| a) | Den årliga arbetsplanen för programmets genomförande där följande anges:






  — | Prioriteringsområden, åtgärder och fördelning av ekonomiska medel. |
| --- | --- | --- |

a)

Den årliga arbetsplanen för programmets genomförande där följande anges:

—

Prioriteringsområden, åtgärder och fördelning av ekonomiska medel.

| — | Urvals- och tilldelningskriterier samt kriterier för procentsatsen för gemenskapens ekonomiska stöd. |
| --- | --- |

—

Urvals- och tilldelningskriterier samt kriterier för procentsatsen för gemenskapens ekonomiska stöd.

| — | Uppgift om tillämpningen av finansiering med en schablonsats och engångsbetalning. |
| --- | --- |

—

Uppgift om tillämpningen av finansiering med en schablonsats och engångsbetalning.

| — | Uppgift om den planerade tidsplanen för anbudsinfordringar, gemensamma åtgärder och förslagsinfordringar. |
| --- | --- |

—

Uppgift om den planerade tidsplanen för anbudsinfordringar, gemensamma åtgärder och förslagsinfordringar.

| b) | Regler, inbegripet urvals- och tilldelningskriterier, för genomförande av de åtgärder som avses i artikel 4.1 a. |
| --- | --- |

b)

Regler, inbegripet urvals- och tilldelningskriterier, för genomförande av de åtgärder som avses i artikel 4.1 a.

3.   Kommissionen skall informera den kommitté som avses i artikel 10 om de åtgärder som vidtagits i samband med genomförandet av programmet.

Artikel 8

Tredjeländers deltagande

Programmet skall vara öppet för följande länder:

| a) | Efta-/EES-länderna i enlighet med de villkor som fastställs i EES-avtalet. |
| --- | --- |

a)

Efta-/EES-länderna i enlighet med de villkor som fastställs i EES-avtalet.

| b) | Tredjeländer, särskilt länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, länder som ansökt om medlemskap i Europeiska unionen eller som är kandidatländer eller anslutande länder, och de länder i Västra Balkan som deltar i stabiliserings- och associeringsprocessen, i enlighet med de villkor som fastställs i respektive bilaterala eller multilaterala avtal med de länderna om de allmänna principerna för deras deltagande i gemenskapens program. |
| --- | --- |

b)

Tredjeländer, särskilt länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, länder som ansökt om medlemskap i Europeiska unionen eller som är kandidatländer eller anslutande länder, och de länder i Västra Balkan som deltar i stabiliserings- och associeringsprocessen, i enlighet med de villkor som fastställs i respektive bilaterala eller multilaterala avtal med de länderna om de allmänna principerna för deras deltagande i gemenskapens program.

Artikel 9

Övervakning, utvärdering och spridning av resultat

1.   Kommissionen skall i nära samarbete med medlemsstaterna övervaka genomförandet av de åtgärder som vidtas inom ramen för programmet, mot bakgrund av programmets mål. Kommissionen skall avlägga rapport om detta till den kommitté som avses i artikel 10 och skall hålla Europaparlamentet och rådet underrättade om detta.

2.   På begäran av kommissionen skall medlemsstaterna lämna information till kommissionen om programmets genomförande och effekter.

3.   Kommissionen skall se till att programmet utvärderas tre år efter det att det har inletts samt efter det att det har avslutats. Kommissionen skall överlämna resultaten av dessa utvärderingar tillsammans med sina egna kommentarer till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

Kommissionen skall offentliggöra resultaten av de åtgärder som vidtagits i enlighet med detta beslut.

Artikel 10

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 11

Upphävande

Beslut nr 20/2004/EG skall upphöra att gälla.

Artikel 12

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i ...,

På Europaparlamentets vägnar

...

Ordförande

På rådets vägnar

...

Ordförande

---

(1)  EUT C 88, 11.4.2006, s. 1.

1

(2)  EUT C 192, 16.8.2006, s. 8.

2

(3)  Europaparlamentets yttrande av den 23 mars 2006 (ännu ej offentliggjort i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 14 november 2006 och Europaparlamentets ståndpunkt av den ... (ännu ej offentliggjord i EUT).

3

(4)  EUT L 5, 9.1.2004, s. 1. Beslutet ändrat genom beslut nr 786/2004/EG (EUT L 138, 30.4.2004, s. 7).

4

(5)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

5

(6)  EUT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

6

(7)  Dagen för detta besluts ikraftträdande.

7

---

BILAGA I

ÅTGÄRDER OCH INSTRUMENT SOM AVSES I ARTIKEL 2

Mål I

Säkerställa en hög konsumentskyddsnivå, särskilt genom en förbättrad faktabas, bättre samråd och bättre representation av konsumenternas intressen.

Åtgärd 1

Samla in, utbyta och analysera uppgifter och information som utgör en faktabas för utvecklingen av konsumentpolitiken och för integreringen av konsumenternas intressen i övrig gemenskapspolitik, inklusive följande:

| 1.1 | Övervaka och bedöma sådan utveckling på marknaden som påverkar konsumenternas ekonomiska och andra intressen, inklusive undersökningar, prisundersökningar, kartläggning av förändringar i marknadernas struktur, undersökningar om konsumenter och företag, insamling och analys av konsumentklagomål, insamling och analys av uppgifter om gränsöverskridande handel mellan företag och konsumenter och om denna typ av marknader. |
| --- | --- |

1.1

Övervaka och bedöma sådan utveckling på marknaden som påverkar konsumenternas ekonomiska och andra intressen, inklusive undersökningar, prisundersökningar, kartläggning av förändringar i marknadernas struktur, undersökningar om konsumenter och företag, insamling och analys av konsumentklagomål, insamling och analys av uppgifter om gränsöverskridande handel mellan företag och konsumenter och om denna typ av marknader.

| 1.2 | Utveckla och underhålla databaser. |
| --- | --- |

1.2

Utveckla och underhålla databaser.

| 1.3 | Samla in och analysera statistik och andra relevanta uppgifter; statistikdelen kommer där det är ändamålsenligt att vidareutvecklas med stöd av gemenskapens statistikprogram. |
| --- | --- |

1.3

Samla in och analysera statistik och andra relevanta uppgifter; statistikdelen kommer där det är ändamålsenligt att vidareutvecklas med stöd av gemenskapens statistikprogram.

Åtgärd 2

Samla in, utbyta och analysera uppgifter och information samt utveckla verktyg för bedömning i avsikt att skapa en faktabas över säkerheten i fråga om konsumtionsvaror och konsumenttjänster, bl.a. konsumenters exponering för kemikalier från produkter, risker och skador med anknytning till specifika konsumtionsvaror och konsumenttjänster samt teknisk analys av varningsmeddelanden.

Åtgärd 3

Stödja vetenskaplig rådgivning och riskvärdering, inbegripet de uppgifter som utförs av de oberoende vetenskapliga kommittéer som inrättats genom kommissionens beslut 2004/210/EG av den 3 mars 2004 om inrättande av vetenskapliga kommittéer på området för konsumentsäkerhet, folkhälsa och miljö (1).

Åtgärd 4

Utarbeta lagar och andra författningar och främja sam- och självreglerande åtgärder, inklusive följande:

| 4.1 | Juridisk och teknisk expertis, inbegripet undersökningar, i samband med lagstiftning och dess effekter. |
| --- | --- |

4.1

Juridisk och teknisk expertis, inbegripet undersökningar, i samband med lagstiftning och dess effekter.

| 4.2 | Juridisk och teknisk expertis, inbegripet undersökningar, i samband med utveckling av politiska riktlinjer för varors och tjänsters säkerhet och konsumenternas ekonomiska och rättsliga intressen. |
| --- | --- |

4.2

Juridisk och teknisk expertis, inbegripet undersökningar, i samband med utveckling av politiska riktlinjer för varors och tjänsters säkerhet och konsumenternas ekonomiska och rättsliga intressen.

| 4.3 | Juridisk och teknisk expertis, inbegripet undersökningar, för att bedöma behovet av produktsäkerhetsstandarder och utarbetande av standardiseringsuppdrag för varor och tjänster. |
| --- | --- |

4.3

Juridisk och teknisk expertis, inbegripet undersökningar, för att bedöma behovet av produktsäkerhetsstandarder och utarbetande av standardiseringsuppdrag för varor och tjänster.

| 4.4 | Seminarier, konferenser, workshopar och möten med intressegrupper och experter. |
| --- | --- |

4.4

Seminarier, konferenser, workshopar och möten med intressegrupper och experter.

Åtgärd 5

Ge ekonomiskt stöd till driftskostnaderna för europeiska konsumentorganisationer.

Åtgärd 6

Ge ekonomiskt stöd till driftskostnaderna för europeiska konsumentorganisationer som företräder konsumenternas intressen vid utveckling av standarder för varor och tjänster på gemenskapsnivå.

Åtgärd 7

Bygga upp regionala, nationella och europeiska konsumentorganisationers kapacitet, särskilt i de medlemsstater som har blivit medlemmar i Europeiska unionen den 1 maj 2004 eller senare, särskilt genom personalutbildning och utbyte av bästa praxis och expertis.

Mål II

Säkerställa en effektiv tillämpning av konsumentskyddsreglerna, särskilt genom tillsynssamarbete, information, utbildning och tillgång till rättsmedel.

Åtgärd 8

Åtgärder för att förbättra den praktiska tillämpningen av gemenskapens konsumentskyddslagstiftning, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG av den 3 december 2001 om allmän produktsäkerhet (2) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 av den 27 oktober 2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen (3), inklusive följande:

| 8.1 | Åtgärder för att förbättra samordningen av övervakning och tillsyn samt att förbättra samarbetet mellan behöriga myndigheter, inbegripet utveckling och underhåll av IT-verktyg (t.ex. databaser, informations- och kommunikationssystem) och anordnande av seminarier, konferenser, workshopar och möten med intressegrupper och experter på tillsyn samt utbytesverksamhet och utbildning för tjänstemän som ansvarar för tillsyn, även för domare. |
| --- | --- |

8.1

Åtgärder för att förbättra samordningen av övervakning och tillsyn samt att förbättra samarbetet mellan behöriga myndigheter, inbegripet utveckling och underhåll av IT-verktyg (t.ex. databaser, informations- och kommunikationssystem) och anordnande av seminarier, konferenser, workshopar och möten med intressegrupper och experter på tillsyn samt utbytesverksamhet och utbildning för tjänstemän som ansvarar för tillsyn, även för domare.

| 8.2 | Övervaka och bedöma säkerheten hos andra produkter än livsmedel och hos tjänster, inklusive en förstärkning och utvidgning av tillämpningsområdet för systemet för snabbt informationsutbyte om produktsäkerhet (Rapex), med beaktande av förändringar vad gäller utbyte av marknadskontrollinformation, och en vidareutveckling av det nätverk mellan myndigheter med ansvar för produktsäkerhet som inrättats genom direktiv 2001/95/EG. |
| --- | --- |

8.2

Övervaka och bedöma säkerheten hos andra produkter än livsmedel och hos tjänster, inklusive en förstärkning och utvidgning av tillämpningsområdet för systemet för snabbt informationsutbyte om produktsäkerhet (Rapex), med beaktande av förändringar vad gäller utbyte av marknadskontrollinformation, och en vidareutveckling av det nätverk mellan myndigheter med ansvar för produktsäkerhet som inrättats genom direktiv 2001/95/EG.

| 8.3 | Gemensamma övervakningsåtgärder, tillsynsåtgärder och andra åtgärder som faller inom ramen för administrativt samarbete och tillsynssamarbete. |
| --- | --- |

8.3

Gemensamma övervakningsåtgärder, tillsynsåtgärder och andra åtgärder som faller inom ramen för administrativt samarbete och tillsynssamarbete.

| 8.4 | Åtgärder för administrativt samarbete och tillsynssamarbete med tredjeländer som inte deltar i programmet. |
| --- | --- |

8.4

Åtgärder för administrativt samarbete och tillsynssamarbete med tredjeländer som inte deltar i programmet.

Åtgärd 9

Juridisk och teknisk expertis, inbegripet undersökningar, för att övervaka och bedöma hur medlemsstaterna införlivat och genomfört konsumentskyddslagstiftningen och hur de upprätthåller denna, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden (4) och förordning (EG) nr 2006/2004. I detta ingår även att utveckla och underhålla lättillgängliga och offentliga databaser om genomförandet av gemenskapens konsumentskyddslagstiftning.

Åtgärd 10

Åtgärder för information, rådgivning och tillgång till rättsmedel, inklusive följande:

| 10.1 | Övervakning av hur alternativa tvistlösningsmekanismer fungerar och bedömning av deras inverkan. |
| --- | --- |

10.1

Övervakning av hur alternativa tvistlösningsmekanismer fungerar och bedömning av deras inverkan.

| 10.2 | Ekonomiskt stöd till åtgärder som vidtas i samarbete med offentliga eller ideella organ som bildar nätverk i gemenskapen, vilka bistår konsumenterna med information och stöd så att de kan utnyttja sina rättigheter och få tillgång till lämpliga tvistlösningsmekanismer (nätverket av europeiska konsumentcentrum). |
| --- | --- |

10.2

Ekonomiskt stöd till åtgärder som vidtas i samarbete med offentliga eller ideella organ som bildar nätverk i gemenskapen, vilka bistår konsumenterna med information och stöd så att de kan utnyttja sina rättigheter och få tillgång till lämpliga tvistlösningsmekanismer (nätverket av europeiska konsumentcentrum).

| 10.3 | Åtgärder för att förbättra informationen till medborgarna i EU om konsumentfrågor, särskilt i de medlemsstater som har blivit medlemmar i Europeiska unionen den 1 maj 2004 eller senare, inbegripet publikationer om frågor som är av intresse för konsumentpolitiken, tillhandahållande av information på Internet samt information om konsumentskyddsåtgärder och konsumenternas rättigheter. |
| --- | --- |

10.3

Åtgärder för att förbättra informationen till medborgarna i EU om konsumentfrågor, särskilt i de medlemsstater som har blivit medlemmar i Europeiska unionen den 1 maj 2004 eller senare, inbegripet publikationer om frågor som är av intresse för konsumentpolitiken, tillhandahållande av information på Internet samt information om konsumentskyddsåtgärder och konsumenternas rättigheter.

Åtgärd 11

Åtgärder för konsumentutbildning, inklusive följande:

| 11.1 | Särskilda åtgärder riktade till unga konsumenter, äldre konsumenter och sårbara konsumentgrupper som har uppenbara svårigheter att tillvarata sina intressen, och utarbetande av interaktiva verktyg för konsumentutbildning. |
| --- | --- |

11.1

Särskilda åtgärder riktade till unga konsumenter, äldre konsumenter och sårbara konsumentgrupper som har uppenbara svårigheter att tillvarata sina intressen, och utarbetande av interaktiva verktyg för konsumentutbildning.

| 11.2 | Ekonomiskt stöd för utvecklingen av en integrerad europeisk mastersutbildning i konsumentfrågor, inbegripet ett stipendiesystem för högst sex månaders utlandsvistelse. |
| --- | --- |

11.2

Ekonomiskt stöd för utvecklingen av en integrerad europeisk mastersutbildning i konsumentfrågor, inbegripet ett stipendiesystem för högst sex månaders utlandsvistelse.

---

(1)  EUT L 66, 4.3.2004, s. 45.

(2)  EGT L 11, 15.1.2002, s. 4.

(3)  EUT L 364, 9.12.2004, s. 1. Förordningen ändrad genom direktiv 2005/29/EG (EUT L 149, 11.6.2005, s. 22).

(4)  EUT L 149, 11.6.2005, s. 22.

---

BILAGA II

MOTTAGARE AV DET EKONOMISKA STÖD SOM AVSES I ARTIKEL 4

| 1. | Det ekonomiska stödet för åtgärder som avses i artikel 4.1 a får tilldelas ett offentligt eller ideellt organ som den berörda medlemsstaten eller den behöriga myndigheten har utsett genom ett öppet förfarande och som kommissionen har godkänt. |
| --- | --- |

1.

Det ekonomiska stödet för åtgärder som avses i artikel 4.1 a får tilldelas ett offentligt eller ideellt organ som den berörda medlemsstaten eller den behöriga myndigheten har utsett genom ett öppet förfarande och som kommissionen har godkänt.

| 2. | Det ekonomiska stödet för åtgärder som avses i artikel 4.1 b får tilldelas högre utbildningsanstalter i medlemsstater eller tredjeländer som deltar enligt artikel 8, i enlighet med definitionen i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 2317/2003/EG av den 5 december 2003 om inrättande av ett program för att höja kvaliteten i den högre utbildningen och främja interkulturell förståelse genom samarbete med tredje land (Erasmus Mundus) (2004–2008) (1). |
| --- | --- |

2.

Det ekonomiska stödet för åtgärder som avses i artikel 4.1 b får tilldelas högre utbildningsanstalter i medlemsstater eller tredjeländer som deltar enligt artikel 8, i enlighet med definitionen i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 2317/2003/EG av den 5 december 2003 om inrättande av ett program för att höja kvaliteten i den högre utbildningen och främja interkulturell förståelse genom samarbete med tredje land (Erasmus Mundus) (2004–2008) (1).

| 3. | Det ekonomiska stödet för åtgärder som avses i artikel 4.2 a får tilldelas studerande och lärare som deltar i sådan integrerad europeisk mastersutbildning i konsumentfrågor som samfinansieras enligt artikel 4.1 b. |
| --- | --- |

3.

Det ekonomiska stödet för åtgärder som avses i artikel 4.2 a får tilldelas studerande och lärare som deltar i sådan integrerad europeisk mastersutbildning i konsumentfrågor som samfinansieras enligt artikel 4.1 b.

| 4. | Det ekonomiska stödet för åtgärder som avses i artikel 4.2 b får tilldelas tjänstemän som ansvarar för tillsyn på konsumentskyddsområdet enligt förordning (EG) nr 2006/2004 och direktiv 2001/95/EG. |
| --- | --- |

4.

Det ekonomiska stödet för åtgärder som avses i artikel 4.2 b får tilldelas tjänstemän som ansvarar för tillsyn på konsumentskyddsområdet enligt förordning (EG) nr 2006/2004 och direktiv 2001/95/EG.

| 5. | Det ekonomiska stödet för åtgärder som avses i artikel 4.1 c får tilldelas europeiska konsumentorganisationer som






  a) | är icke-statliga ideella organisationer som är oberoende av industri, handel och näringsliv eller andra motstridiga intressen, och vars huvudsakliga mål och verksamhet består i att främja och skydda konsumenternas hälsa, säkerhet och ekonomiska och rättsliga intressen i gemenskapen, |
| --- | --- | --- |

5.

Det ekonomiska stödet för åtgärder som avses i artikel 4.1 c får tilldelas europeiska konsumentorganisationer som

a)

är icke-statliga ideella organisationer som är oberoende av industri, handel och näringsliv eller andra motstridiga intressen, och vars huvudsakliga mål och verksamhet består i att främja och skydda konsumenternas hälsa, säkerhet och ekonomiska och rättsliga intressen i gemenskapen,

| b) | har fått i uppdrag att företräda konsumenternas intressen på gemenskapsnivå av nationella konsumentorganisationer i minst hälften av medlemsstaterna, vilka enligt nationella bestämmelser eller nationell praxis är representativa för konsumenterna samt är verksamma på regional eller nationell nivå, och som |
| --- | --- |

b)

har fått i uppdrag att företräda konsumenternas intressen på gemenskapsnivå av nationella konsumentorganisationer i minst hälften av medlemsstaterna, vilka enligt nationella bestämmelser eller nationell praxis är representativa för konsumenterna samt är verksamma på regional eller nationell nivå, och som

| c) | för kommissionen på tillfredsställande sätt har redovisat sin medlemsförteckning, sina interna regler samt sina bidragskällor. |
| --- | --- |

c)

för kommissionen på tillfredsställande sätt har redovisat sin medlemsförteckning, sina interna regler samt sina bidragskällor.

| 6. | Det ekonomiska stödet för åtgärder som avses i artikel 4.1 d får tilldelas europeiska konsumentorganisationer som






  a) | är icke-statliga ideella organisationer som är oberoende av industri, handel och näringsliv eller andra motstridiga intressen, och vars huvudsakliga mål och verksamhet består i att företräda konsumenternas intressen i standardiseringsarbetet på gemenskapsnivå, |
| --- | --- | --- |

6.

Det ekonomiska stödet för åtgärder som avses i artikel 4.1 d får tilldelas europeiska konsumentorganisationer som

a)

är icke-statliga ideella organisationer som är oberoende av industri, handel och näringsliv eller andra motstridiga intressen, och vars huvudsakliga mål och verksamhet består i att företräda konsumenternas intressen i standardiseringsarbetet på gemenskapsnivå,

| b) | har fått i uppdrag i åtminstone två tredjedelar av medlemsstaterna att företräda konsumenternas intressen på gemenskapsnivå






  — | av organ som enligt nationella bestämmelser eller nationell praxis företräder nationella konsumentorganisationer i medlemsstaterna, eller |
| --- | --- | --- |

b)

har fått i uppdrag i åtminstone två tredjedelar av medlemsstaterna att företräda konsumenternas intressen på gemenskapsnivå

—

av organ som enligt nationella bestämmelser eller nationell praxis företräder nationella konsumentorganisationer i medlemsstaterna, eller

| — | i avsaknad av sådana organ som avses i första strecksatsen, av nationella konsumentorganisationer i medlemsstaterna, vilka enligt nationella bestämmelser eller nationell praxis är representativa för konsumenterna samt är verksamma på nationell nivå, |
| --- | --- |

—

i avsaknad av sådana organ som avses i första strecksatsen, av nationella konsumentorganisationer i medlemsstaterna, vilka enligt nationella bestämmelser eller nationell praxis är representativa för konsumenterna samt är verksamma på nationell nivå,

| c) | för kommissionen på tillfredsställande sätt har redovisat sin medlemsförteckning, sina interna regler och sina bidragskällor. |
| --- | --- |

c)

för kommissionen på tillfredsställande sätt har redovisat sin medlemsförteckning, sina interna regler och sina bidragskällor.

---

(1)  EUT L 345, 31.12.2003, s. 1.

---

RÅDETS MOTIVERING

I.   INLEDNING

| 1. | Den 15 april 2005 överlämnade kommissionen till rådet och Europaparlamentet ett förslag (1) till Europaparlamentets och rådets beslut, grundat på artikel 153 i fördraget, om inrättande av ett gemenskapsprogram för hälso- och konsumentskyddsåtgärder 2007-2013. |
| --- | --- |

1.

Den 15 april 2005 överlämnade kommissionen till rådet och Europaparlamentet ett förslag (1) till Europaparlamentets och rådets beslut, grundat på artikel 153 i fördraget, om inrättande av ett gemenskapsprogram för hälso- och konsumentskyddsåtgärder 2007-2013.

| 2. | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén antog sina yttranden den 14-15 februari 2006 (2) respektive den 16 februari 2006 (3). |
| --- | --- |

2.

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén antog sina yttranden den 14-15 februari 2006 (2) respektive den 16 februari 2006 (3).

| 3. | Europaparlamentets yttrande från första behandlingen antogs den 23 mars 2006 (4). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentets yttrande från första behandlingen antogs den 23 mars 2006 (4).

| 4. | Till följd av rådets och Europaparlamentets antagande den 17 maj 2006 av det interinstitutionella avtalet om budgetplanen för 2007–2013 lade kommissionen den 29 maj 2006 fram ett ändrat förslag (5). |
| --- | --- |

4.

Till följd av rådets och Europaparlamentets antagande den 17 maj 2006 av det interinstitutionella avtalet om budgetplanen för 2007–2013 lade kommissionen den 29 maj 2006 fram ett ändrat förslag (5).

| 5. | Den 14 november 2006, antog rådet sin gemensamma ståndpunkt i enlighet med artikel 251.2 i fördraget. |
| --- | --- |

5.

Den 14 november 2006, antog rådet sin gemensamma ståndpunkt i enlighet med artikel 251.2 i fördraget.

II.   SYFTE

Det nya programmet för gemenskapsåtgärder på området konsumentpolitik för perioden 2007-2013 syftar till att ersätta det nuvarande programmet som inrättades genom beslut 20/2004/EG. De två viktigaste målen med programmet är att säkerställa

| — | en hög konsumentskyddsnivå, särskilt genom en förbättrad faktabas, bättre samråd och bättre representation av konsumenternas intressen (mål I), och |
| --- | --- |

—

en hög konsumentskyddsnivå, särskilt genom en förbättrad faktabas, bättre samråd och bättre representation av konsumenternas intressen (mål I), och

| — | en effektiv tillämpning av konsumentskyddsreglerna, särskilt genom tillsynssamarbete, information, utbildning och möjlighet till gottgörelse (mål II). |
| --- | --- |

—

en effektiv tillämpning av konsumentskyddsreglerna, särskilt genom tillsynssamarbete, information, utbildning och möjlighet till gottgörelse (mål II).

Dessa mål kommer att genomföras genom en kombination av de 11 åtgärder som förtecknas i bilaga I och som representerar en hög grad av kontinuitet i förhållande till det nuvarande programmet. Konkreta prioriteringar och åtgärder samt andra aspekter som rör programmets genomförande (t.ex. fördelning av ekonomiska medel, urvals- och tilldelningskriterier, kriterier för procentsatsen för gemenskapens ekonomiska stöd samt den planerade tidsplanen för anbudsinfordringar, gemensamma åtgärder och förslagsinfordringar) kommer årligen att väljas ut i arbetsprogrammet i samråd med programkommittén.

Det sammanlagda beloppet för programmets budget uppgår till 138,8 miljoner EUR i 2004 års priser (dvs. 156,8 miljoner EUR i gällande priser).

III.   ANALYS AV DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN

1.   Allmänna synpunkter

Rådet har i allmänhet följt Europaparlamentets yttrande från första behandlingen som i stor utsträckning införlivades med kommissionens ändrade förslag. Rådet har i synnerhet samtyckt till uppdelningen av kommissionens ursprungliga förslag i två separata program (ett på hälsoområdet och ett på området för konsumentskydd).

Rådet har även godkänt kommissionens förslag till budget för programmet enligt avsnitt II ovan.

Kommissionen har godkänt den gemensamma ståndpunkt som rådet enats om.

2.   Europaparlamentets ändringar

Vid plenarsammanträdet den 23 mars 2006 antog Europaparlamentet 56 ändringar av kommissionens ursprungliga förslag. En stor majoritet av dessa ändringar har införlivats med kommissionens ändrade förslag i vilket rådet inte har gjort några betydelsefulla ändringar.

Rådet

| a) | införde i den gemensamma ståndpunkten följande 18 ändringar som gäller uppdelningen av kommissionens ursprungliga förslag i två separata program:






  i) | Ändringar som godtagits i sin helhet:
  Ändring 2 (i fråga om beaktandeled 1).
  Ändring 5 (i fråga om skäl 3).
  Ändring 6 (i fråga om skäl 4).
  Ändring 7 (i fråga om skäl 5): detta skäl är nu skäl 3.
  Ändring 11 (i fråga om skäl 9).
  Ändring 31 (i fråga om bilaga 1).
  Ändring 32 (i fråga om bilaga 2). |
| --- | --- | --- |

a)

införde i den gemensamma ståndpunkten följande 18 ändringar som gäller uppdelningen av kommissionens ursprungliga förslag i två separata program:

i)

Ändringar som godtagits i sin helhet:

Ändring 2 (i fråga om beaktandeled 1).

Ändring 5 (i fråga om skäl 3).

Ändring 6 (i fråga om skäl 4).

Ändring 7 (i fråga om skäl 5): detta skäl är nu skäl 3.

Ändring 11 (i fråga om skäl 9).

Ändring 31 (i fråga om bilaga 1).

Ändring 32 (i fråga om bilaga 2).

| ii) | Ändringar som omformulerats eller delvis godtagits:
  Ändring 1 (i fråga om titeln): den nya titeln.
  Ändring 3 (i fråga om skäl 1): den nya formuleringen av skäl 1.
  Ändring 4 (i fråga om skäl 2): den nya formuleringen av skäl 2.
  Ändring 9 (i fråga om skäl 7): den nya formuleringen av skäl 1.
  Ändring 15 (i fråga om skäl 13): den nya formuleringen av skäl 12.
  Ändring 18 (i fråga om artikel 1): den nya formuleringen av artikel 1.
  Ändring 19 (i fråga om artikel 2.1): har delvis beaktats, med redaktionella ändringar, i den nya lydelsen av artikel 2.1.
  Ändringarna 20 och 55 (i fråga om artikel 2.2): syftet med dessa ändringar har beaktats i den nya lydelsen av artikel 2.2.
  Ändring 29 (i fråga om artikel 11): har delvis beaktats i den nya lydelsen av artikel 11.
  Ändring 40 (i fråga om bilaga III, mål III, åtgärd 7, nya punkten 7.3a): den nya lydelsen av bilaga I, mål I, åtgärd 3.
  De 7 andra ändringarna i fråga om uppdelningen (27, 30, 46, 45, 51, 52 och 53) avvisades av rådet på grund av det minskade antalet mål i kommissionens ändrade förslag och det interinstitutionella avtalet om budgetplanen för 2007–2013. |
| --- | --- |

ii)

Ändringar som omformulerats eller delvis godtagits:

Ändring 1 (i fråga om titeln): den nya titeln.

Ändring 3 (i fråga om skäl 1): den nya formuleringen av skäl 1.

Ändring 4 (i fråga om skäl 2): den nya formuleringen av skäl 2.

Ändring 9 (i fråga om skäl 7): den nya formuleringen av skäl 1.

Ändring 15 (i fråga om skäl 13): den nya formuleringen av skäl 12.

Ändring 18 (i fråga om artikel 1): den nya formuleringen av artikel 1.

Ändring 19 (i fråga om artikel 2.1): har delvis beaktats, med redaktionella ändringar, i den nya lydelsen av artikel 2.1.

Ändringarna 20 och 55 (i fråga om artikel 2.2): syftet med dessa ändringar har beaktats i den nya lydelsen av artikel 2.2.

Ändring 29 (i fråga om artikel 11): har delvis beaktats i den nya lydelsen av artikel 11.

Ändring 40 (i fråga om bilaga III, mål III, åtgärd 7, nya punkten 7.3a): den nya lydelsen av bilaga I, mål I, åtgärd 3.

De 7 andra ändringarna i fråga om uppdelningen (27, 30, 46, 45, 51, 52 och 53) avvisades av rådet på grund av det minskade antalet mål i kommissionens ändrade förslag och det interinstitutionella avtalet om budgetplanen för 2007–2013.

| b) | införde i den gemensamma ståndpunkten följande 20 ändringar som inte gällde uppdelningen av förslaget:






  i) | Ändringar som godtagits i sin helhet:
  Ändring 34 (i fråga om bilaga 3, titeln) denna bilaga är nu bilaga I. |
| --- | --- | --- |

b)

införde i den gemensamma ståndpunkten följande 20 ändringar som inte gällde uppdelningen av förslaget:

i)

Ändringar som godtagits i sin helhet:

Ändring 34 (i fråga om bilaga 3, titeln) denna bilaga är nu bilaga I.

| ii) | Ändringar som omformulerats eller delvis godtagits:
  Ändring 8 (i fråga om skäl 6): har delvis beaktats i den nya lydelsen av skäl 5.
  Ändring 10 (i fråga om ett nytt skäl 8a): den nya lydelsen av skäl 8.
  Ändring 13 (i fråga om skäl 12): den nya lydelsen av skäl 11.
  Ändring 16 (i fråga om skäl 14): syftet med denna ändring har beaktats i den nya lydelsen av skäl 6.
  Artiklar:
  Ändring 21 (i fråga om artikel 3.2a): har delvis beaktats i den nya lydelsen av artikel 4.1a.
  Ändring 22 (i fråga om artikel 3.2b): har delvis beaktats i den nya lydelsen av artikel 4.1c.
  Ändring 23 (i fråga om den nya punkten ba i artikel 3.2): den nya lydelsen av artikel 4.1d.
  Ändring 24 (i fråga om den nya punkten 2a i artikel 3): har delvis beaktats i den nya lydelsen av artikel 4.4.
  Ändring 26 (i fråga om artikel 3 (den nya punkten 4a): den nya lydelsen av artikel 4.3.
  Ändring 28 (i fråga om artikel 7.1a): den nya lydelsen av artikel 7.2a, andra strecksatsen).
  Bilagor:
  Ändring 35 (i fråga om bilaga III, mål I, åtgärd 3): den nya lydelsen av bilaga I, mål I, åtgärd 2.
  Ändring 41 (i fråga om bilaga III, mål III, åtgärd 7, den nya punkten 7.4a): syftet med denna ändring har beaktats i den nya lydelsen av bilaga I, mål I, åtgärd 2.
  Ändring 42 (i fråga om bilaga III, mål III, åtgärd 7, den nya punkten 7.4b): syftet med denna ändring har beaktats i den nya lydelsen av bilaga I, mål I, åtgärd 1.1.
  Ändring 43 (i fråga om bilaga III, mål III, åtgärd 9): den nya lydelsen av bilaga I, mål II, åtgärd 9.
  Ändring 44 (i fråga om bilaga III, mål III, åtgärd 10): syftet med denna ändring har beaktats i den nya lydelsen av bilaga I, mål I, åtgärd 7.
  Ändring 47 (i fråga om bilaga III, mål IV, åtgärd 12): syftet med denna ändring har beaktats i den nya lydelsen av bilaga I, mål II, åtgärd 11.1.
  Ändring 48 (i fråga om bilaga III, mål IV, åtgärd 13): syftet med denna ändring har beaktats i den nya lydelsen av bilaga I, mål II, åtgärd 11.1.
  Ändring 50 (i fråga om bilaga III, mål IV, ny åtgärd 18a): syftet med denna ändring har beaktats i den nya lydelsen av bilaga I, mål I, åtgärd 7.
  Ändring 33 (i fråga om den nya bilaga IIIa): syftet med denna ändring har beaktats i lydelsen av den nya bilaga II. |
| --- | --- |

ii)

Ändringar som omformulerats eller delvis godtagits:

Ändring 8 (i fråga om skäl 6): har delvis beaktats i den nya lydelsen av skäl 5.

Ändring 10 (i fråga om ett nytt skäl 8a): den nya lydelsen av skäl 8.

Ändring 13 (i fråga om skäl 12): den nya lydelsen av skäl 11.

Ändring 16 (i fråga om skäl 14): syftet med denna ändring har beaktats i den nya lydelsen av skäl 6.

Artiklar:

Ändring 21 (i fråga om artikel 3.2a): har delvis beaktats i den nya lydelsen av artikel 4.1a.

Ändring 22 (i fråga om artikel 3.2b): har delvis beaktats i den nya lydelsen av artikel 4.1c.

Ändring 23 (i fråga om den nya punkten ba i artikel 3.2): den nya lydelsen av artikel 4.1d.

Ändring 24 (i fråga om den nya punkten 2a i artikel 3): har delvis beaktats i den nya lydelsen av artikel 4.4.

Ändring 26 (i fråga om artikel 3 (den nya punkten 4a): den nya lydelsen av artikel 4.3.

Ändring 28 (i fråga om artikel 7.1a): den nya lydelsen av artikel 7.2a, andra strecksatsen).

Bilagor:

Ändring 35 (i fråga om bilaga III, mål I, åtgärd 3): den nya lydelsen av bilaga I, mål I, åtgärd 2.

Ändring 41 (i fråga om bilaga III, mål III, åtgärd 7, den nya punkten 7.4a): syftet med denna ändring har beaktats i den nya lydelsen av bilaga I, mål I, åtgärd 2.

Ändring 42 (i fråga om bilaga III, mål III, åtgärd 7, den nya punkten 7.4b): syftet med denna ändring har beaktats i den nya lydelsen av bilaga I, mål I, åtgärd 1.1.

Ändring 43 (i fråga om bilaga III, mål III, åtgärd 9): den nya lydelsen av bilaga I, mål II, åtgärd 9.

Ändring 44 (i fråga om bilaga III, mål III, åtgärd 10): syftet med denna ändring har beaktats i den nya lydelsen av bilaga I, mål I, åtgärd 7.

Ändring 47 (i fråga om bilaga III, mål IV, åtgärd 12): syftet med denna ändring har beaktats i den nya lydelsen av bilaga I, mål II, åtgärd 11.1.

Ändring 48 (i fråga om bilaga III, mål IV, åtgärd 13): syftet med denna ändring har beaktats i den nya lydelsen av bilaga I, mål II, åtgärd 11.1.

Ändring 50 (i fråga om bilaga III, mål IV, ny åtgärd 18a): syftet med denna ändring har beaktats i den nya lydelsen av bilaga I, mål I, åtgärd 7.

Ändring 33 (i fråga om den nya bilaga IIIa): syftet med denna ändring har beaktats i lydelsen av den nya bilaga II.

| c) | tog inte med 18 ändringar (12, 14, 17, 25, 27, 59, 30, 36, 37, 38, 39, 46, 45, 49, 51, 52, 53 och 54) i den gemensamma ståndpunkten.
  Rådet intog samma ståndpunkt som kommissionen när det gäller dessa ändringar, med undantag för ändring 54 som helt godtogs av kommissionen men som inte har tagits med i den gemensamma ståndpunkten, till följd av de snävare definitionerna av konsumentmål i kommissionens ändrade förslag. |
| --- | --- |

c)

tog inte med 18 ändringar (12, 14, 17, 25, 27, 59, 30, 36, 37, 38, 39, 46, 45, 49, 51, 52, 53 och 54) i den gemensamma ståndpunkten.

Rådet intog samma ståndpunkt som kommissionen när det gäller dessa ändringar, med undantag för ändring 54 som helt godtogs av kommissionen men som inte har tagits med i den gemensamma ståndpunkten, till följd av de snävare definitionerna av konsumentmål i kommissionens ändrade förslag.

IV.   SAMMANFATTNING

Rådet anser att Europaparlamentets yttrande från första behandlingen i hög grad har beaktats i den gemensamma ståndpunkten, i vilken de ändringar som omnämns i avsnitt III.2.a-b har införlivats.

Den gemensamma ståndpunkten utgör en avvägning mellan olika hänsyn och intressen för att säkerställa att målen i programmet kan uppnås genom färre åtgärder och instrument och mer precisa metoder och förfaranden som har omformulerats i linje med Europaparlamentets yttrande från första behandlingen, kommissionens ändrade förslag och det befintliga konsumentprogrammet (beslut 20/2004/EG).

Genom den gemensamma ståndpunkten säkerställs även konsumentskyddet eftersom gemenskapens åtgärder genom detta beslut blir mer effektiva och synliga.

---

(1)  Dok. 8064/05.

(2)  EUT C 88, 11.4.2006, s. 1.

(3)  EUT C 192, 16.8.2006, s. 8.

(4)  Dok. 7538/06.

(5)  Dok. 9909/06.

---