# Az Európai Unió L 238/2020

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 238 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 63. évfolyam2020. július 23. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 238

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

63. évfolyam2020. július 23.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1080 végrehajtási rendelete (2020. július 22.) a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1081 végrehajtási rendelete (2020. július 22.) a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vámnak az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 43 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1082 végrehajtási rendelete (2020. július 22.) az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 315. alkalommal történő módosításáról | 82 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2020/1080 végrehajtási rendelete (2020. július 22.) a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

1

*

A Bizottság (EU) 2020/1081 végrehajtási rendelete (2020. július 22.) a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vámnak az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

43

*

A Bizottság (EU) 2020/1082 végrehajtási rendelete (2020. július 22.) az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 315. alkalommal történő módosításáról

82

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2020.7.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 238/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.7.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 238/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1080 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. július 22.)

a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

1.1.   Hatályban levő intézkedések

Hatályban levő intézkedések

| (1) | A Bizottság 2014 májusában a 470/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó szolárüveg behozatalára (a továbbiakban: eredeti intézkedések). |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2014 májusában a 470/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó szolárüveg behozatalára (a továbbiakban: eredeti intézkedések).

2

| (2) | A Bizottság 2015 augusztusában az alaprendelet 12. cikke szerinti újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatot követően az (EU) 2015/1394 bizottsági végrehajtási rendelettel (3) módosította az eredeti intézkedéseket. Az egyedi dömpingellenes vámok vámtétele 17,5 %-tól 75,4 %-ig terjed. Minden más vállalat az országos dömpingellenes vám hatálya alá tartozik, amelynek vámtétele 67,1 % (a továbbiakban: hatályban levő intézkedések). |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2015 augusztusában az alaprendelet 12. cikke szerinti újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatot követően az (EU) 2015/1394 bizottsági végrehajtási rendelettel (3) módosította az eredeti intézkedéseket. Az egyedi dömpingellenes vámok vámtétele 17,5 %-tól 75,4 %-ig terjed. Minden más vállalat az országos dömpingellenes vám hatálya alá tartozik, amelynek vámtétele 67,1 % (a továbbiakban: hatályban levő intézkedések).

3

| (3) | A Bizottság 2014 májusában egy külön eljárás keretében 3,2 %-tól 17,1 %-ig terjedő vámtétellel kiegyenlítő vámokat vezetett be. (4) |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2014 májusában egy külön eljárás keretében 3,2 %-tól 17,1 %-ig terjedő vámtétellel kiegyenlítő vámokat vezetett be. (4)

4

1.2.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (4) | A hatályban lévő intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (5) közzétételét követően a szolárüveg teljes uniós termelésének több mint 25 %-át képviselő EU ProSun Glass (a továbbiakban: kérelmező) 2019. február 13-án kérelmezte a hatályvesztési felülvizsgálat megindítását (a továbbiakban: felülvizsgálati kérelem). A kérelmező azzal érvelt, hogy az eredeti intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódását vagy megismétlődését, és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(4)

A hatályban lévő intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (5) közzétételét követően a szolárüveg teljes uniós termelésének több mint 25 %-át képviselő EU ProSun Glass (a továbbiakban: kérelmező) 2019. február 13-án kérelmezte a hatályvesztési felülvizsgálat megindítását (a továbbiakban: felülvizsgálati kérelem). A kérelmező azzal érvelt, hogy az eredeti intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódását vagy megismétlődését, és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

5

| (5) | A Bizottság 2019. május 14-én egy, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (6) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) útján bejelentette, hogy a hatályban lévő intézkedések tekintetében az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indít. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2019. május 14-én egy, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (6) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) útján bejelentette, hogy a hatályban lévő intézkedések tekintetében az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indít.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

6

1.3.   Vizsgálat

Vizsgálat

1.3.1.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (6) | A felülvizsgálati időszak a 2018. január 1-jétől 2018. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2015. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(6)

A felülvizsgálati időszak a 2018. január 1-jétől 2018. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2015. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.3.2.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (7) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket a vizsgálatban való részvételre. Így különösen felvette a kapcsolatot a kérelmezővel, az ismert uniós gyártókkal, a Kínában működő ismert exportáló gyártókkal, az ismert független importőrökkel, a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós felhasználóival, valamint Kína hatóságaival. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket a vizsgálatban való részvételre. Így különösen felvette a kapcsolatot a kérelmezővel, az ismert uniós gyártókkal, a Kínában működő ismert exportáló gyártókkal, az ismert független importőrökkel, a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós felhasználóival, valamint Kína hatóságaival.

| (8) | Valamennyi érdekelt fél felkérést kapott arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőkön belül ismertesse álláspontját, szolgáltasson információkat, és mindezeket támassza alá bizonyítékokkal. Az érdekelt felek arra is lehetőséget kaptak, hogy meghallgatást kérjenek a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő (a továbbiakban: meghallgató tisztviselő) előtt. |
| --- | --- |

(8)

Valamennyi érdekelt fél felkérést kapott arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőkön belül ismertesse álláspontját, szolgáltasson információkat, és mindezeket támassza alá bizonyítékokkal. Az érdekelt felek arra is lehetőséget kaptak, hogy meghallgatást kérjenek a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő (a továbbiakban: meghallgató tisztviselő) előtt.

| (9) | Az uniós gyártók egyike nevének bizalmas kezelését kérelmezte arra hivatkozva, hogy vállalatcsoportjának az eljárásban való részvétele a csoport kínai tevékenységét érintő következményekkel járhat, és megtorlásokhoz vezethet a vevők részéről. A Bizottság megvizsgálta a kérelmet. Úgy ítélte meg, hogy bár a vállalatcsoport kínai jelenléte önmagában elvi veszéllyel jár, ez nem olyan mértékű, hogy a megtorló intézkedések kézzelfogható fenyegetést jelentsenek. A kérdés kapcsán a Bizottság szolgálatainak figyelmét nem hívták fel konkrét bizonyítékra. Ráadásul a vállalatcsoport egyetlen kínai tagja sem kapcsolódik a szolárüveg-ágazathoz. Ennek alapján a Bizottság úgy határozott, hogy elutasítja a kérelmet. |
| --- | --- |

(9)

Az uniós gyártók egyike nevének bizalmas kezelését kérelmezte arra hivatkozva, hogy vállalatcsoportjának az eljárásban való részvétele a csoport kínai tevékenységét érintő következményekkel járhat, és megtorlásokhoz vezethet a vevők részéről. A Bizottság megvizsgálta a kérelmet. Úgy ítélte meg, hogy bár a vállalatcsoport kínai jelenléte önmagában elvi veszéllyel jár, ez nem olyan mértékű, hogy a megtorló intézkedések kézzelfogható fenyegetést jelentsenek. A kérdés kapcsán a Bizottság szolgálatainak figyelmét nem hívták fel konkrét bizonyítékra. Ráadásul a vállalatcsoport egyetlen kínai tagja sem kapcsolódik a szolárüveg-ágazathoz. Ennek alapján a Bizottság úgy határozott, hogy elutasítja a kérelmet.

| (10) | A vállalat a kérdésben a meghallgató tisztviselőhöz fordult. A meghallgató tisztviselő helybenhagyta a Bizottság elutasító határozatát, egyrészt azért, mert úgy ítélte meg, hogy a névtelenségre vonatkozó kérelem a lehetséges megtorlás feltételezésén, semmint a vállalattal vagy annak csoportjával szembeni tényleges fenyegetésen alapult, másrészt pedig azért, mert a vállalat nem nyújtott be olyan új tényt vagy információt, amely indokolta volna a korábbi határozat módosítását. |
| --- | --- |

(10)

A vállalat a kérdésben a meghallgató tisztviselőhöz fordult. A meghallgató tisztviselő helybenhagyta a Bizottság elutasító határozatát, egyrészt azért, mert úgy ítélte meg, hogy a névtelenségre vonatkozó kérelem a lehetséges megtorlás feltételezésén, semmint a vállalattal vagy annak csoportjával szembeni tényleges fenyegetésen alapult, másrészt pedig azért, mert a vállalat nem nyújtott be olyan új tényt vagy információt, amely indokolta volna a korábbi határozat módosítását.

| (11) | Több érdekelt fél kért meghallgatást a Bizottság szolgálataitól. A Bizottság 2020. január 9-én meghallgatta a mintában szereplő két uniós gyártót. Az REC Group, a Solitek, valamint az egyes felhasználókat képviselő EU ProSun szervezet meghallgatására 2020. február 11-én került sor. A meghallgatások során a különböző érdekelt felek a kárra és az uniós érdekre vonatkozó érveiket adták elő, amelyeket részletesebben a 4–6. szakasz ismertet. |
| --- | --- |

(11)

Több érdekelt fél kért meghallgatást a Bizottság szolgálataitól. A Bizottság 2020. január 9-én meghallgatta a mintában szereplő két uniós gyártót. Az REC Group, a Solitek, valamint az egyes felhasználókat képviselő EU ProSun szervezet meghallgatására 2020. február 11-én került sor. A meghallgatások során a különböző érdekelt felek a kárra és az uniós érdekre vonatkozó érveiket adták elő, amelyeket részletesebben a 4–6. szakasz ismertet.

1.3.3.   Mintavétel

Mintavétel

| (12) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.3.3.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (13) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát a hasonló termék termelésének és értékesítésének azon legnagyobb mennyisége alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelően meg lehetett vizsgálni. A minta két uniós gyártóból állt, amelyek együttes termelése a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós termelésének több mint 80 %-át tette ki. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Az egyetlen észrevétel a kérelmezőtől érkezett, és a minta mellett szólt. A minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazatra nézve. A következő két vállalatból áll:






  — | Saint-Gobain Glassolutions Isolierglass-Center GmbH (a továbbiakban: Saint Gobain Solar), valamint |
| --- | --- | --- |

(13)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát a hasonló termék termelésének és értékesítésének azon legnagyobb mennyisége alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelően meg lehetett vizsgálni. A minta két uniós gyártóból állt, amelyek együttes termelése a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós termelésének több mint 80 %-át tette ki. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Az egyetlen észrevétel a kérelmezőtől érkezett, és a minta mellett szólt. A minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazatra nézve. A következő két vállalatból áll:

—

Saint-Gobain Glassolutions Isolierglass-Center GmbH (a továbbiakban: Saint Gobain Solar), valamint

| — | Interfloat and GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (a továbbiakban: Interfloat Group). |
| --- | --- |

—

Interfloat and GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (a továbbiakban: Interfloat Group).

1.3.3.2.   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (14) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására, valamint a vizsgálatban való együttműködésre. |
| --- | --- |

(14)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására, valamint a vizsgálatban való együttműködésre.

| (15) | A független uniós importőrök egyike sem működött együtt. |
| --- | --- |

(15)

A független uniós importőrök egyike sem működött együtt.

1.3.3.3.   Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

| (16) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a Kínában működő összes ismert exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy amennyiben még vannak olyan további exportáló gyártók, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, nevezze meg azokat. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a Kínában működő összes ismert exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy amennyiben még vannak olyan további exportáló gyártók, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, nevezze meg azokat.

| (17) | Egyetlen kínai vállalat sem jelentkezett a határidőn belül. Határidőn túli beadvány egy kínai vállalattól érkezett, amely végül nem működött együtt a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(17)

Egyetlen kínai vállalat sem jelentkezett a határidőn belül. Határidőn túli beadvány egy kínai vállalattól érkezett, amely végül nem működött együtt a vizsgálatban.

| (18) | A Bizottság következésképpen a 2019. május 24-i szóbeli jegyzékben tájékoztatta a kínai hatóságokat, hogy a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének vizsgálatakor az alaprendelet 18. cikke szerint a rendelkezésre álló tényeket kívánja felhasználni. A kínai hatóságok nem reagáltak szóbeli jegyzékre. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság következésképpen a 2019. május 24-i szóbeli jegyzékben tájékoztatta a kínai hatóságokat, hogy a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének vizsgálatakor az alaprendelet 18. cikke szerint a rendelkezésre álló tényeket kívánja felhasználni. A kínai hatóságok nem reagáltak szóbeli jegyzékre.

1.3.4.   Kérdőívek és ellenőrző látogatások

Kérdőívek és ellenőrző látogatások

| (19) | A Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak, valamint a mintában szereplő két uniós gyártónak. A kínai kormány nem válaszolt a kérdőívre. A mintában szereplő uniós gyártók közül mindkettő visszaküldte a kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak, valamint a mintában szereplő két uniós gyártónak. A kínai kormány nem válaszolt a kérdőívre. A mintában szereplő uniós gyártók közül mindkettő visszaküldte a kitöltött kérdőívet.

| (20) | Az alaprendelet 18. cikke alkalmazásának sérelme nélkül a Bizottság minden olyan információt ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét és az uniós érdeket. Ellenőrző látogatásokra került sor a mintában szereplő két uniós gyártó telephelyén. |
| --- | --- |

(20)

Az alaprendelet 18. cikke alkalmazásának sérelme nélkül a Bizottság minden olyan információt ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét és az uniós érdeket. Ellenőrző látogatásokra került sor a mintában szereplő két uniós gyártó telephelyén.

1.3.5.   Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

| (21) | mivel a vizsgálat megindításakor elegendő arra utaló bizonyíték állt rendelkezésre, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság megindította a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján. A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Ezenkívül az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezt támasszák alá bizonyítékokkal. A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív, továbbá a határidőn belül az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása kapcsán sem érkezett beadvány. |
| --- | --- |

(21)

mivel a vizsgálat megindításakor elegendő arra utaló bizonyíték állt rendelkezésre, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság megindította a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján. A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Ezenkívül az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezt támasszák alá bizonyítékokkal. A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív, továbbá a határidőn belül az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása kapcsán sem érkezett beadvány.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (22) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság jelezte továbbá, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokra tekintettel a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározásához az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja alapján Törökországot választotta ki megfelelő reprezentatív országként. A Bizottság jelezte továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) bekezdésének első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő reprezentatív országokat is megvizsgál. |
| --- | --- |

(22)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság jelezte továbbá, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokra tekintettel a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározásához az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja alapján Törökországot választotta ki megfelelő reprezentatív országként. A Bizottság jelezte továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) bekezdésének első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő reprezentatív országokat is megvizsgál.

| (23) | 2019. június 14-én a Bizottság feljegyzés (a továbbiakban: 2019. június 14-i feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kíván használni. A feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – a nyersanyagokra, a munkaerőre és az energiára is kiterjedően – felsorolta a szolárüveg előállításához felhasznált termelési tényezőket. Emellett a torzulástól mentes árak, illetve referenciaértékek megválasztásának kritériumai alapján a Bizottság megerősítette azt a szándékát, hogy Törökországot választja ki megfelelő reprezentatív országként. A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek a 2019. június 14-i feljegyzéssel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(23)

2019. június 14-én a Bizottság feljegyzés (a továbbiakban: 2019. június 14-i feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kíván használni. A feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – a nyersanyagokra, a munkaerőre és az energiára is kiterjedően – felsorolta a szolárüveg előállításához felhasznált termelési tényezőket. Emellett a torzulástól mentes árak, illetve referenciaértékek megválasztásának kritériumai alapján a Bizottság megerősítette azt a szándékát, hogy Törökországot választja ki megfelelő reprezentatív országként. A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek a 2019. június 14-i feljegyzéssel kapcsolatban.

| (24) | 2020. február 17-én a Bizottság második feljegyzés (a továbbiakban: 2020. február 17-i feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kíván használni úgy, hogy Törökországot tekinti reprezentatív országnak. Emellett tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereséget a reprezentatív országbeli gyártó, a Sisecam/Trakya rendelkezésre álló adatai alapján állapítja meg. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(24)

2020. február 17-én a Bizottság második feljegyzés (a továbbiakban: 2020. február 17-i feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kíván használni úgy, hogy Törökországot tekinti reprezentatív országnak. Emellett tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereséget a reprezentatív országbeli gyártó, a Sisecam/Trakya rendelkezésre álló adatai alapján állapítja meg. Észrevétel nem érkezett.

1.3.6.   Az eljárás további menete

Az eljárás további menete

| (25) | A Bizottság 2020. május 26-án tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani a hatályban levő dömpingellenes vámokat. A Bizottság a felek számára egy meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. Észrevételek a kérelmezőtől, az EU ProSuntól, valamint az uniós napelemgyártó ágazat képviseletében eljáró Napelemgyártók Európai Tanácsától (European Solar Manufacturing Council, a továbbiakban: ESMC) érkeztek. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság 2020. május 26-án tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani a hatályban levő dömpingellenes vámokat. A Bizottság a felek számára egy meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. Észrevételek a kérelmezőtől, az EU ProSuntól, valamint az uniós napelemgyártó ágazat képviseletében eljáró Napelemgyártók Európai Tanácsától (European Solar Manufacturing Council, a továbbiakban: ESMC) érkeztek.

| (26) | A Bizottság megfontolta és indokolt esetben figyelembe vette az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket. Az EU ProSun 2020. június 9-én meghallgatáson vett részt a Bizottság szolgálatai előtt. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság megfontolta és indokolt esetben figyelembe vette az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket. Az EU ProSun 2020. június 9-én meghallgatáson vett részt a Bizottság szolgálatai előtt.

2.   A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék

| (27) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7007 19 80 KN-kód (TARIC-kódok: 7007198012, 7007198018, 7007198080 és 7007198085) alá tartozó, 300 ppm-nél kisebb vastartalmú, a 300–2 500 nm tartományban, AM 1,5 sugárzás mellett mérve 88 %-nál nagyobb napenergia-áteresztésű, az EN 12150 szabvány szerint mérve 250 °C-ig hőálló, az EN 12150 szabvány szerint mérve 150 K hirtelen hőmérséklet-változásnak ellenálló, az EN 1288-3 szabvány szerint mérve legalább 90 N/mm2 mechanikai szilárdságú, edzett nátronmész síküvegből álló szolárüveg (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék, általános elnevezéssel: szolárüveg). |
| --- | --- |

(27)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7007 19 80 KN-kód (TARIC-kódok: 7007198012, 7007198018, 7007198080 és 7007198085) alá tartozó, 300 ppm-nél kisebb vastartalmú, a 300–2 500 nm tartományban, AM 1,5 sugárzás mellett mérve 88 %-nál nagyobb napenergia-áteresztésű, az EN 12150 szabvány szerint mérve 250 °C-ig hőálló, az EN 12150 szabvány szerint mérve 150 K hirtelen hőmérséklet-változásnak ellenálló, az EN 1288-3 szabvány szerint mérve legalább 90 N/mm2 mechanikai szilárdságú, edzett nátronmész síküvegből álló szolárüveg (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék, általános elnevezéssel: szolárüveg).

2 m

| (28) | A szolárüveg készülhet mintázattal vagy anélkül, felülete lehet átlátszó vagy diffúz, különböző élképzési megoldásokkal. Az üveg két oldala lehet eltérő mintázatú, de készülhet csak egy oldalon mintázott kivitelben is. A szolárüveg tartalmazhat furatokat, valamint nyomatot is (például agyagszínben). Az üveg felülete különféle technológiák alkalmazásával kezelhető. Ezek közül a leggyakoribb a visszaverődés-gátló bevonat felvitele, amelyet a hőkezelési folyamat előtt vagy azután alkalmaznak. Egyéb technológiák segítségével olyan funkcionális rétegek vihetők fel a szolárüvegre, amelyek javítják annak hőáteresztő, öntisztítási, szennyeződésgátló, illetve keménységi jellemzőit. |
| --- | --- |

(28)

A szolárüveg készülhet mintázattal vagy anélkül, felülete lehet átlátszó vagy diffúz, különböző élképzési megoldásokkal. Az üveg két oldala lehet eltérő mintázatú, de készülhet csak egy oldalon mintázott kivitelben is. A szolárüveg tartalmazhat furatokat, valamint nyomatot is (például agyagszínben). Az üveg felülete különféle technológiák alkalmazásával kezelhető. Ezek közül a leggyakoribb a visszaverődés-gátló bevonat felvitele, amelyet a hőkezelési folyamat előtt vagy azután alkalmaznak. Egyéb technológiák segítségével olyan funkcionális rétegek vihetők fel a szolárüvegre, amelyek javítják annak hőáteresztő, öntisztítási, szennyeződésgátló, illetve keménységi jellemzőit.

| (29) | A szolárüveg a villamosenergia-fejlesztésre szolgáló kristályos szilícium fényelektromos modulok és vékonyréteg fényelektromos modulok (a továbbiakban: napelemmodulok), valamint a például melegvíz előállítására alkalmazott sík termikus napkollektorok (a továbbiakban: fototermikus modulok) gyártásához használt egyik elem. Ezenkívül üvegházak építéséhez is használják (ez az ún. „kertészeti üveg”). |
| --- | --- |

(29)

A szolárüveg a villamosenergia-fejlesztésre szolgáló kristályos szilícium fényelektromos modulok és vékonyréteg fényelektromos modulok (a továbbiakban: napelemmodulok), valamint a például melegvíz előállítására alkalmazott sík termikus napkollektorok (a továbbiakban: fototermikus modulok) gyártásához használt egyik elem. Ezenkívül üvegházak építéséhez is használják (ez az ún. „kertészeti üveg”).

2.2.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (30) | Ahogyan azt az eredeti vizsgálat megállapította, az Unióban az uniós gazdasági ágazat által értékesített szolárüveg, a kínai belföldi piacon előállított és értékesített szolárüveg, valamint a Kínából az Unióba behozott szolárüveg ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik, és végső felhasználásuk is megegyezik. Ezért ezeket a termékeket a Bizottság az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek tekintette. |
| --- | --- |

(30)

Ahogyan azt az eredeti vizsgálat megállapította, az Unióban az uniós gazdasági ágazat által értékesített szolárüveg, a kínai belföldi piacon előállított és értékesített szolárüveg, valamint a Kínából az Unióba behozott szolárüveg ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik, és végső felhasználásuk is megegyezik. Ezért ezeket a termékeket a Bizottság az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek tekintette.

3.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (31) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelzett módon, az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése a Kínából érkező dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna. |
| --- | --- |

(31)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelzett módon, az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése a Kínából érkező dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna.

3.1.   Az együttműködés hiánya a mintában szereplő vállalatok és a kínai kormány részéről

Az együttműködés hiánya a mintában szereplő vállalatok és a kínai kormány részéről

| (32) | A vizsgálatban egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt. Nem nyújtottak be az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett állítólagos jelentős torzulásokkal kapcsolatos információt. Ugyanígy az exportáló gyártók egyike sem nyújtott be kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(32)

A vizsgálatban egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt. Nem nyújtottak be az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett állítólagos jelentős torzulásokkal kapcsolatos információt. Ugyanígy az exportáló gyártók egyike sem nyújtott be kitöltött kérdőívet.

| (33) | A kínai kormány nem nyújtott be kitöltött kérdőívet, továbbá nem tett észrevételt a kérelmezőtől származó és az ügy irataiban foglalt bizonyítékokra, ideértve azokat, amelyek a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumban (7) (a továbbiakban: jelentés) szerepelnek. |
| --- | --- |

(33)

A kínai kormány nem nyújtott be kitöltött kérdőívet, továbbá nem tett észrevételt a kérelmezőtől származó és az ügy irataiban foglalt bizonyítékokra, ideértve azokat, amelyek a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumban (7) (a továbbiakban: jelentés) szerepelnek.

7

| (34) | A Bizottság 2019. május 24-én és június 25-én értesítette a kínai kormányt, hogy a kínai exportőrök és gyártók együttműködésének hiányában az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre kívánja alapozni a megállapításait. A Bizottság hangsúlyozta továbbá, hogy a rendelkezésre álló tényeken alapuló megállapítások kedvezőtlenebbek lehetnek az érdekelt fél számára, ezért felkérte azt, hogy tegye meg észrevételeit. A kínai kormány nem tett észrevételt. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság 2019. május 24-én és június 25-én értesítette a kínai kormányt, hogy a kínai exportőrök és gyártók együttműködésének hiányában az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre kívánja alapozni a megállapításait. A Bizottság hangsúlyozta továbbá, hogy a rendelkezésre álló tényeken alapuló megállapítások kedvezőtlenebbek lehetnek az érdekelt fél számára, ezért felkérte azt, hogy tegye meg észrevételeit. A kínai kormány nem tett észrevételt.

| (35) | Ezért az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével összefüggésben tett alábbi ténymegállapítások alapjául a rendelkezésre álló tények szolgáltak. A Bizottság így különösen a felülvizsgálati kérelemben szereplő információkra, a tagállamok által az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdésével összhangban a Bizottságnak benyújtott adatokon alapuló statisztikákra (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis), valamint az Eurostat adataira támaszkodott. A Bizottság emellett egyéb nyilvánosan hozzáférhető forrásokból, például a Globális Kereskedelmi Atlasz (8) (a továbbiakban: GTA) és az Orbis Bureau van Dijk (9) (a továbbiakban: Orbis) adatbázisaiból származó adatokat is felhasznált. |
| --- | --- |

(35)

Ezért az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével összefüggésben tett alábbi ténymegállapítások alapjául a rendelkezésre álló tények szolgáltak. A Bizottság így különösen a felülvizsgálati kérelemben szereplő információkra, a tagállamok által az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdésével összhangban a Bizottságnak benyújtott adatokon alapuló statisztikákra (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis), valamint az Eurostat adataira támaszkodott. A Bizottság emellett egyéb nyilvánosan hozzáférhető forrásokból, például a Globális Kereskedelmi Atlasz (8) (a továbbiakban: GTA) és az Orbis Bureau van Dijk (9) (a továbbiakban: Orbis) adatbázisaiból származó adatokat is felhasznált.

8

9

3.2.   Dömping a felülvizsgálati időszakban

Dömping a felülvizsgálati időszakban

3.2.1.   Rendes érték

Rendes érték

| (36) | Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”. |
| --- | --- |

(36)

Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”.

[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik

| (37) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint ugyanakkor
  „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”
  , és annak
  „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”
  . |
| --- | --- |

(37)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint ugyanakkor
  „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”
  , és annak
  „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”
  .

„[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”

„tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”

| (38) | A 3.2.2. szakaszban bővebben kifejtett módon a Bizottság a jelenlegi vizsgálatban arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(38)

A 3.2.2. szakaszban bővebben kifejtett módon a Bizottság a jelenlegi vizsgálatban arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

3.2.2.   Jelentős torzulások fennállása

Jelentős torzulások fennállása

3.2.2.1.   Bevezetés

Bevezetés

| (39) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontjában foglalt meghatározás szerint
  „[j]elentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását:







  — | a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak, |
| --- | --- | --- |

(39)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontjában foglalt meghatározás szerint
  „[j]elentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását:

„[j]elentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását:

—

a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak,

| — | az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében, |
| --- | --- |

—

az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében,

| — | a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések, |
| --- | --- |

—

a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések,

| — | a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése, |
| --- | --- |

—

a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése,

| — | a bérköltségek torzult volta, |
| --- | --- |

—

a bérköltségek torzult volta,

| — | közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe.” |
| --- | --- |

—

közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe.”

| (40) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállásának értékelése során egyebek mellett az ott meghatározott, nem kimerítő jelleggel felsorolt elemeket kell figyelembe venni. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a jelentős torzulások fennállására vonatkozó értékelés során azt kell vizsgálni, hogy ezen elemek közül egy vagy több milyen hatást gyakorolhat a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az exportáló országban érvényes áraira és költségeire. Mivel a felsorolt elemeknek nem együttesen kell fennállniuk, a jelentős torzulások fennállásának megállapításához nem szükséges mindegyik elemet megvizsgálni. Emellett bizonyos esetekben ugyanazok a ténybeli körülmények több felsorolt elem fennállásának megállapításához is felhasználhatók. Mindazonáltal a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetést az összes rendelkezésre álló bizonyíték alapján kell megfogalmazni. A torzulások fennállására vonatkozó általános értékelés során figyelembe vehetők az exportáló országot jellemző általános összefüggések és körülmények is, különösen olyan esetekben, amikor az exportáló ország gazdasági és közigazgatási berendezkedésének alapelemeiből fakadóan a kormányzat olyan alapvető hatáskörökkel rendelkezik, amelyek segítségével érdemben beavatkozhat a gazdaságba, és ennek hatására az árak és a költségek nem a piaci erőviszonyok szabad alakulásának eredményeként jönnek létre. |
| --- | --- |

(40)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállásának értékelése során egyebek mellett az ott meghatározott, nem kimerítő jelleggel felsorolt elemeket kell figyelembe venni. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a jelentős torzulások fennállására vonatkozó értékelés során azt kell vizsgálni, hogy ezen elemek közül egy vagy több milyen hatást gyakorolhat a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az exportáló országban érvényes áraira és költségeire. Mivel a felsorolt elemeknek nem együttesen kell fennállniuk, a jelentős torzulások fennállásának megállapításához nem szükséges mindegyik elemet megvizsgálni. Emellett bizonyos esetekben ugyanazok a ténybeli körülmények több felsorolt elem fennállásának megállapításához is felhasználhatók. Mindazonáltal a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetést az összes rendelkezésre álló bizonyíték alapján kell megfogalmazni. A torzulások fennállására vonatkozó általános értékelés során figyelembe vehetők az exportáló országot jellemző általános összefüggések és körülmények is, különösen olyan esetekben, amikor az exportáló ország gazdasági és közigazgatási berendezkedésének alapelemeiből fakadóan a kormányzat olyan alapvető hatáskörökkel rendelkezik, amelyek segítségével érdemben beavatkozhat a gazdaságba, és ennek hatására az árak és a költségek nem a piaci erőviszonyok szabad alakulásának eredményeként jönnek létre.

| (41) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja szerint „[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban.” |
| --- | --- |

(41)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja szerint „[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban.”

[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban.”

| (42) | E rendelkezés alapján a Bizottság összeállított egy országjelentést Kínáról (lásd a (33) preambulumbekezdéshez tartozó 7. lábjegyzetet), amely bemutatja, hogy a kormányzat számos szinten jelentős mértékben beavatkozik a gazdaság működésébe, és ezzel torzulásokat idéz elő különösen több fontos termelési tényező (például a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő) esetében, illetve meghatározott ágazatokban (például az acél- és a vegyiparban). A Bizottság a jelentést a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között. Az érdekelt felek az eljárás megindításakor felkérést kaptak arra, hogy cáfolják, észrevételezzék vagy kiegészítsék a vizsgálat iratai között található bizonyítékokat, amelyeknek a jelentés elválaszthatatlan részét képezte. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(42)

E rendelkezés alapján a Bizottság összeállított egy országjelentést Kínáról (lásd a (33) preambulumbekezdéshez tartozó 7. lábjegyzetet), amely bemutatja, hogy a kormányzat számos szinten jelentős mértékben beavatkozik a gazdaság működésébe, és ezzel torzulásokat idéz elő különösen több fontos termelési tényező (például a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő) esetében, illetve meghatározott ágazatokban (például az acél- és a vegyiparban). A Bizottság a jelentést a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között. Az érdekelt felek az eljárás megindításakor felkérést kaptak arra, hogy cáfolják, észrevételezzék vagy kiegészítsék a vizsgálat iratai között található bizonyítékokat, amelyeknek a jelentés elválaszthatatlan részét képezte. Észrevétel nem érkezett.

| (43) | A kérelmező által benyújtott felülvizsgálati kérelem további, a jelentésben foglaltakat kiegészítő bizonyítékokkal szolgált a szolárüveg-ágazatban a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulásokkal kapcsolatban. A bizonyítékok különféle torzulásokra vonatkoznak, ismertetésüket a 3.2.2.2–3.2.2.8. szakasz tartalmazza. |
| --- | --- |

(43)

A kérelmező által benyújtott felülvizsgálati kérelem további, a jelentésben foglaltakat kiegészítő bizonyítékokkal szolgált a szolárüveg-ágazatban a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulásokkal kapcsolatban. A bizonyítékok különféle torzulásokra vonatkoznak, ismertetésüket a 3.2.2.2–3.2.2.8. szakasz tartalmazza.

| (44) | A (33) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai kormánytól nem érkezett olyan észrevétel vagy bizonyíték, amely alátámasztotta vagy cáfolta volna az ügy irataiban, ezen belül a jelentésben meglévő, valamint a kérelmező által ezek kiegészítéseképpen nyújtott bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy jelentős torzulások állnak fenn, és/vagy a szóban forgó ügyben helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(44)

A (33) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai kormánytól nem érkezett olyan észrevétel vagy bizonyíték, amely alátámasztotta vagy cáfolta volna az ügy irataiban, ezen belül a jelentésben meglévő, valamint a kérelmező által ezek kiegészítéseképpen nyújtott bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy jelentős torzulások állnak fenn, és/vagy a szóban forgó ügyben helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

| (45) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható, köztük a jelentésben foglalt bizonyítékokra alapozta, amelyek nyilvánosan hozzáférhető forrásokból származnak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható, köztük a jelentésben foglalt bizonyítékokra alapozta, amelyek nyilvánosan hozzáférhető forrásokból származnak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott.

3.2.2.2.   A kínai belföldi árakat és költségeket befolyásoló jelentős torzulások

A kínai belföldi árakat és költségeket befolyásoló jelentős torzulások

| (46) | A kínai gazdasági rendszer a „szocialista piacgazdaság” koncepcióján alapul. Ez a kínai alkotmányban is rögzített koncepció határozza meg a kínai gazdaságirányítást. Alapelve, hogy
  „a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak”
  . Az állami tulajdonon alapuló gazdaság
  „a nemzetgazdaság első számú motorja”
  , és az államnak feladata a gazdaság
  „konszolidációjának és növekedésének biztosítása”
  . (10) Következésképpen Kína általános gazdasági berendezkedése nemhogy lehetővé teszi, hanem kifejezetten megköveteli a gazdaságba való jelentős mértékű állami beavatkozást. Az az alapelv, hogy az állami tulajdon elsőbbséget élvez a magántulajdonnal szemben, a teljes jogrendszert áthatja, és minden fontosabb jogszabályban alapelvként kap hangsúlyt. Jó példa erre a kínai ingatlantörvény, amely a szocializmus kezdeti szakaszára hivatkozva az államot olyan alapvető gazdasági rendszer fenntartásával bízza meg, amelyben uralkodó szerepet játszik az állami tulajdon. A jogrendszer megtűr más tulajdoni formákat is, de azoknak az állami tulajdon mellett kell fejlődniük. (11) |
| --- | --- |

(46)

A kínai gazdasági rendszer a „szocialista piacgazdaság” koncepcióján alapul. Ez a kínai alkotmányban is rögzített koncepció határozza meg a kínai gazdaságirányítást. Alapelve, hogy
  „a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak”
  . Az állami tulajdonon alapuló gazdaság
  „a nemzetgazdaság első számú motorja”
  , és az államnak feladata a gazdaság
  „konszolidációjának és növekedésének biztosítása”
  . (10) Következésképpen Kína általános gazdasági berendezkedése nemhogy lehetővé teszi, hanem kifejezetten megköveteli a gazdaságba való jelentős mértékű állami beavatkozást. Az az alapelv, hogy az állami tulajdon elsőbbséget élvez a magántulajdonnal szemben, a teljes jogrendszert áthatja, és minden fontosabb jogszabályban alapelvként kap hangsúlyt. Jó példa erre a kínai ingatlantörvény, amely a szocializmus kezdeti szakaszára hivatkozva az államot olyan alapvető gazdasági rendszer fenntartásával bízza meg, amelyben uralkodó szerepet játszik az állami tulajdon. A jogrendszer megtűr más tulajdoni formákat is, de azoknak az állami tulajdon mellett kell fejlődniük. (11)

„a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak”

„a nemzetgazdaság első számú motorja”

„konszolidációjának és növekedésének biztosítása”

10

11

| (47) | A kínai jog szerint a szocialista piacgazdaság fejlesztése a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: KKP) vezetésével történik. A kínai állam és a KKP struktúrái minden szinten (a jog, az intézmények és a személyek szintjén egyaránt) egymásba fonódnak, és olyan felépítményt alkotnak, amelyben a KKP és az állam szerepe nem választható szét. A kínai alkotmány 2018. márciusi módosítása nyomán a KKP vezető szerepe még nagyobb hangsúlyt kapott azzal, hogy az alkotmány 1. cikkébe is bekerült. A módosítás a cikk korábbi első mondata mögé, amely szerint
  „[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer”, beillesztett egy új második mondatot, amely szerint
  „[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe”. (12) Ez jól szemlélteti, hogy a KKP milyen mértékben gyakorol megkérdőjelezhetetlen és egyre nagyobb mértékű ellenőrzést a kínai gazdasági rendszer felett. Ez a vezető szerep és ellenőrzés alapvető ismérve a kínai rendszernek, és túlmutat a más országokban megszokott helyzeten, ahol a kormány a szabadpiaci erők működése mellett lát el általános makrogazdasági szabályozó szerepet. |
| --- | --- |

(47)

A kínai jog szerint a szocialista piacgazdaság fejlesztése a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: KKP) vezetésével történik. A kínai állam és a KKP struktúrái minden szinten (a jog, az intézmények és a személyek szintjén egyaránt) egymásba fonódnak, és olyan felépítményt alkotnak, amelyben a KKP és az állam szerepe nem választható szét. A kínai alkotmány 2018. márciusi módosítása nyomán a KKP vezető szerepe még nagyobb hangsúlyt kapott azzal, hogy az alkotmány 1. cikkébe is bekerült. A módosítás a cikk korábbi első mondata mögé, amely szerint
  „[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer”, beillesztett egy új második mondatot, amely szerint
  „[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe”. (12) Ez jól szemlélteti, hogy a KKP milyen mértékben gyakorol megkérdőjelezhetetlen és egyre nagyobb mértékű ellenőrzést a kínai gazdasági rendszer felett. Ez a vezető szerep és ellenőrzés alapvető ismérve a kínai rendszernek, és túlmutat a más országokban megszokott helyzeten, ahol a kormány a szabadpiaci erők működése mellett lát el általános makrogazdasági szabályozó szerepet.

„[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer

„[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe”.

12

| (48) | A kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát követve valósítja meg céljait, amelyek egybeesnek a KKP politikai programjában foglaltakkal, nem pedig a szabadpiacon uralkodó gazdasági viszonyokat tükrözik. (13) A kínai hatóságok által alkalmazott intervencionista gazdaságpolitikai eszközök sokrétűek, és az ipartervezésre, a pénzügyi rendszerre és a szabályozási környezet szintjére egyaránt kiterjednek. |
| --- | --- |

(48)

A kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát követve valósítja meg céljait, amelyek egybeesnek a KKP politikai programjában foglaltakkal, nem pedig a szabadpiacon uralkodó gazdasági viszonyokat tükrözik. (13) A kínai hatóságok által alkalmazott intervencionista gazdaságpolitikai eszközök sokrétűek, és az ipartervezésre, a pénzügyi rendszerre és a szabályozási környezet szintjére egyaránt kiterjednek.

13

| (49) | Először: az állam által gyakorolt ellenőrzés általános szintjén a kínai gazdaság fejlődési irányát az ipartervezés összetett rendszere határozza meg, amely kihat az országban zajló valamennyi gazdasági tevékenységre. A tervek áthatják a gazdasági ágazatok és a horizontális politikák bonyolult szövevényét, és a kormányzat minden szintjén jelen vannak. A tartományi szintű tervek részletesek, míg az országos szintűek általánosabb célokat tűznek ki. A tervek emellett meghatározzák az érintett gazdasági ágazatok támogatásának eszközeit, valamint a célkitűzések megvalósításának időkereteit is. Egyes tervek még mindig rögzítenek konkrét kimeneti célokat, a korábbi tervezési ciklusokban pedig jellemzően ez volt a helyzet. A tervek a kormányzati prioritásoknak megfelelően kijelölik, hogy mely konkrét ipari ágazatokat és/vagy projekteket kell pozitív vagy negatív prioritásnak tekinteni, és milyen konkrét fejlesztési célokat kell velük kapcsolatban teljesíteni (ipar-korszerűsítés, nemzetközi terjeszkedés stb.). A gazdasági szereplőknek – a magán- és az állami tulajdonban lévőknek egyaránt – lényegében a tervrendszer által megszabott realitáshoz kell igazítaniuk üzleti tevékenységüket. Ez nem csupán a tervek kötelező jellege miatt van így, hanem azért is, mert az illetékes kínai hatóságok a kormányzat valamennyi szintjén a tervek szerint járnak el, és hatáskörüket ennek megfelelően gyakorolva kényszerítik a gazdasági szereplőket a tervekben lefektetett prioritások betartására (lásd még a 3.2.2.5. szakaszt) (14). |
| --- | --- |

(49)

Először: az állam által gyakorolt ellenőrzés általános szintjén a kínai gazdaság fejlődési irányát az ipartervezés összetett rendszere határozza meg, amely kihat az országban zajló valamennyi gazdasági tevékenységre. A tervek áthatják a gazdasági ágazatok és a horizontális politikák bonyolult szövevényét, és a kormányzat minden szintjén jelen vannak. A tartományi szintű tervek részletesek, míg az országos szintűek általánosabb célokat tűznek ki. A tervek emellett meghatározzák az érintett gazdasági ágazatok támogatásának eszközeit, valamint a célkitűzések megvalósításának időkereteit is. Egyes tervek még mindig rögzítenek konkrét kimeneti célokat, a korábbi tervezési ciklusokban pedig jellemzően ez volt a helyzet. A tervek a kormányzati prioritásoknak megfelelően kijelölik, hogy mely konkrét ipari ágazatokat és/vagy projekteket kell pozitív vagy negatív prioritásnak tekinteni, és milyen konkrét fejlesztési célokat kell velük kapcsolatban teljesíteni (ipar-korszerűsítés, nemzetközi terjeszkedés stb.). A gazdasági szereplőknek – a magán- és az állami tulajdonban lévőknek egyaránt – lényegében a tervrendszer által megszabott realitáshoz kell igazítaniuk üzleti tevékenységüket. Ez nem csupán a tervek kötelező jellege miatt van így, hanem azért is, mert az illetékes kínai hatóságok a kormányzat valamennyi szintjén a tervek szerint járnak el, és hatáskörüket ennek megfelelően gyakorolva kényszerítik a gazdasági szereplőket a tervekben lefektetett prioritások betartására (lásd még a 3.2.2.5. szakaszt) (14).

14

| (50) | Másodszor: a pénzügyi erőforrások elosztásának szintjén Kína pénzügyi rendszerét az állami tulajdonú kereskedelmi bankok uralják. Ezeknek a bankoknak a hitelezési politikájuk kialakításakor és végrehajtásakor a kormányzat iparpolitikai célkitűzéseihez kell igazodniuk, ahelyett, hogy elsődlegesen az adott projekt gazdasági megalapozottságát értékelnék (lásd még a 3.2.2.8. szakaszt). (15) Ugyanez mondható el a kínai pénzügyi rendszer többi eleméről, például a részvénypiacokról, a kötvénypiacokról, a magántőkepiacokról stb. is. A pénzügyi rendszer ezen, a bankszektortól különböző szegmenseiről is elmondható, hogy intézményi berendezkedésük és tevékenységük nem a pénzügyi piacok hatékony működését szolgálja, hanem az állam és a KKP számára biztosítja az ellenőrzés és a beavatkozás lehetőségét. (16) |
| --- | --- |

(50)

Másodszor: a pénzügyi erőforrások elosztásának szintjén Kína pénzügyi rendszerét az állami tulajdonú kereskedelmi bankok uralják. Ezeknek a bankoknak a hitelezési politikájuk kialakításakor és végrehajtásakor a kormányzat iparpolitikai célkitűzéseihez kell igazodniuk, ahelyett, hogy elsődlegesen az adott projekt gazdasági megalapozottságát értékelnék (lásd még a 3.2.2.8. szakaszt). (15) Ugyanez mondható el a kínai pénzügyi rendszer többi eleméről, például a részvénypiacokról, a kötvénypiacokról, a magántőkepiacokról stb. is. A pénzügyi rendszer ezen, a bankszektortól különböző szegmenseiről is elmondható, hogy intézményi berendezkedésük és tevékenységük nem a pénzügyi piacok hatékony működését szolgálja, hanem az állam és a KKP számára biztosítja az ellenőrzés és a beavatkozás lehetőségét. (16)

15

16

| (51) | Harmadszor: a szabályozási környezet szintjén az államnak a gazdaságba való beavatkozása sokféle formában jelenik meg. Például a közbeszerzési szabályokat rendszeresen használják fel a gazdasági hatékonyságtól eltérő szakpolitikai célok elérése érdekében, ami akadályozza ezen a területen a piacközpontú elvek érvényesülését. A vonatkozó jogszabály kifejezetten arról rendelkezik, hogy a közbeszerzések lebonyolításával az állami politikai intézkedések keretében kitűzött célok megvalósulását kell elősegíteni. Az viszont, hogy nincs meghatározva e célok mibenléte, széles mérlegelési jogkört biztosít a döntéshozó szervek számára. (17) Ugyanígy a beruházások terén a kínai kormány jelentős mértékben ellenőrzi és befolyásolja mind az állami, mind a magánberuházások rendeltetését és nagyságrendjét. A beruházások átvilágítása, valamint a beruházásokhoz kapcsolódó különféle ösztönzők, korlátozások és tilalmak fontos hatósági eszközök az iparpolitikai célok támogatásában, például a kulcságazatok feletti állami ellenőrzés fenntartásában, valamint a belföldi ipar megerősítésében. (18) |
| --- | --- |

(51)

Harmadszor: a szabályozási környezet szintjén az államnak a gazdaságba való beavatkozása sokféle formában jelenik meg. Például a közbeszerzési szabályokat rendszeresen használják fel a gazdasági hatékonyságtól eltérő szakpolitikai célok elérése érdekében, ami akadályozza ezen a területen a piacközpontú elvek érvényesülését. A vonatkozó jogszabály kifejezetten arról rendelkezik, hogy a közbeszerzések lebonyolításával az állami politikai intézkedések keretében kitűzött célok megvalósulását kell elősegíteni. Az viszont, hogy nincs meghatározva e célok mibenléte, széles mérlegelési jogkört biztosít a döntéshozó szervek számára. (17) Ugyanígy a beruházások terén a kínai kormány jelentős mértékben ellenőrzi és befolyásolja mind az állami, mind a magánberuházások rendeltetését és nagyságrendjét. A beruházások átvilágítása, valamint a beruházásokhoz kapcsolódó különféle ösztönzők, korlátozások és tilalmak fontos hatósági eszközök az iparpolitikai célok támogatásában, például a kulcságazatok feletti állami ellenőrzés fenntartásában, valamint a belföldi ipar megerősítésében. (18)

17

18

| (52) | Összefoglalva: a kínai gazdasági modell olyan alapelveken nyugszik, amelyek biztosítják és ösztönzik a sokrétű kormányzati beavatkozást. A jelentős mértékű kormányzati beavatkozás ellentétes a piaci erők szabad érvényesülésével, ennélfogva a piaci elveknek megfelelő erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez. (19) |
| --- | --- |

(52)

Összefoglalva: a kínai gazdasági modell olyan alapelveken nyugszik, amelyek biztosítják és ösztönzik a sokrétű kormányzati beavatkozást. A jelentős mértékű kormányzati beavatkozás ellentétes a piaci erők szabad érvényesülésével, ennélfogva a piaci elveknek megfelelő erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez. (19)

19

3.2.2.3.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése szerint: a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése szerint: a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak

| (53) | Kínában az exportáló ország hatóságainak tulajdonában lévő, azok ellenőrzése és szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt álló vállalatok jelentős részét teszik ki a gazdaságnak. |
| --- | --- |

(53)

Kínában az exportáló ország hatóságainak tulajdonában lévő, azok ellenőrzése és szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt álló vállalatok jelentős részét teszik ki a gazdaságnak.

| (54) | Kína együttműködésének hiányában a Bizottság csak korlátozott információkkal rendelkezik a kínai szolárüveg-ágazatban működő vállalatok tulajdonosi szerkezetéről. |
| --- | --- |

(54)

Kína együttműködésének hiányában a Bizottság csak korlátozott információkkal rendelkezik a kínai szolárüveg-ágazatban működő vállalatok tulajdonosi szerkezetéről.

| (55) | Az állami tulajdont illetően említést érdemel, hogy míg a két legnagyobb kínai szolárüveggyártó, a Xinyi Solar Holdings és a Flat Glass Group magánjogi szervezet, a többi nagy gyártó között állami tulajdonú vállalatok is vannak, például a Dongguan CSG (a CSG Holding tagja), a Luoyang Glass, valamint a CNBM. |
| --- | --- |

(55)

Az állami tulajdont illetően említést érdemel, hogy míg a két legnagyobb kínai szolárüveggyártó, a Xinyi Solar Holdings és a Flat Glass Group magánjogi szervezet, a többi nagy gyártó között állami tulajdonú vállalatok is vannak, például a Dongguan CSG (a CSG Holding tagja), a Luoyang Glass, valamint a CNBM.

| (56) | A kínai kormány és a KKP olyan struktúrákat tart fenn, amelyekkel biztosítja folyamatos befolyását a vállalatok, különösen pedig az állami tulajdonú vállalatok felett. Az állam (és sok tekintetben a KKP) nem csupán megfogalmazza az általános gazdaságpolitikát és tevékenyen felügyeli annak az egyes állami tulajdonú vállalatoknál történő végrehajtását, hanem jogot formál arra is, hogy részt vegyen az állami tulajdonú vállalatok operatív döntéshozatalában. Ennek jellemző eszközei a kádereknek a kormányzati hatóságok és az állami tulajdonú vállalatok közötti rotációja, a párttagok jelenléte az állami tulajdonú vállalatok irányító szerveiben és a párt alapszervezeteinek jelenléte a vállalatokon belül, valamint az állami tulajdonú vállalatok struktúrájának alakítása (20). Cserében az állami tulajdonú vállalatok különleges státuszt élveznek a kínai gazdaságon belül, ami több gazdasági előnyt is jelent a számukra, például védelmet a versennyel szemben és kedvezményes hozzáférést a releváns inputokhoz (köztük a finanszírozáshoz). (21) A szolárüveg-ágazat vállalkozásai feletti kormányzati ellenőrzés fennállására utaló jeleket tovább részletezi a lenti 3.2.2.4. szakasz. |
| --- | --- |

(56)

A kínai kormány és a KKP olyan struktúrákat tart fenn, amelyekkel biztosítja folyamatos befolyását a vállalatok, különösen pedig az állami tulajdonú vállalatok felett. Az állam (és sok tekintetben a KKP) nem csupán megfogalmazza az általános gazdaságpolitikát és tevékenyen felügyeli annak az egyes állami tulajdonú vállalatoknál történő végrehajtását, hanem jogot formál arra is, hogy részt vegyen az állami tulajdonú vállalatok operatív döntéshozatalában. Ennek jellemző eszközei a kádereknek a kormányzati hatóságok és az állami tulajdonú vállalatok közötti rotációja, a párttagok jelenléte az állami tulajdonú vállalatok irányító szerveiben és a párt alapszervezeteinek jelenléte a vállalatokon belül, valamint az állami tulajdonú vállalatok struktúrájának alakítása (20). Cserében az állami tulajdonú vállalatok különleges státuszt élveznek a kínai gazdaságon belül, ami több gazdasági előnyt is jelent a számukra, például védelmet a versennyel szemben és kedvezményes hozzáférést a releváns inputokhoz (köztük a finanszírozáshoz). (21) A szolárüveg-ágazat vállalkozásai feletti kormányzati ellenőrzés fennállására utaló jeleket tovább részletezi a lenti 3.2.2.4. szakasz.

20

21

| (57) | Az állam által a szolárüveg-ágazatban gyakorolt szakpolitikai felügyeletre és irányításra vonatkozó elemzést a lenti 3.2.2.4. és 3.2.2.5. szakasz tartalmazza. A szolárüveg-ágazatban érvényesülő kormányzati ellenőrzésnek és beavatkozásnak az alábbiakban ismertetett magas szintje mellett még a magántulajdonban lévő szolárüveggyártók sem működhetnek szabadpiaci feltételek között. |
| --- | --- |

(57)

Az állam által a szolárüveg-ágazatban gyakorolt szakpolitikai felügyeletre és irányításra vonatkozó elemzést a lenti 3.2.2.4. és 3.2.2.5. szakasz tartalmazza. A szolárüveg-ágazatban érvényesülő kormányzati ellenőrzésnek és beavatkozásnak az alábbiakban ismertetett magas szintje mellett még a magántulajdonban lévő szolárüveggyártók sem működhetnek szabadpiaci feltételek között.

| (58) | A szolárüveg-ágazatban érvényesülő kormányzati ellenőrzés és beavatkozás magas szintje és az ágazatban működő állami tulajdonú vállalatok meghatározó jelenléte mellett a magántulajdonban lévő gyártók sem működhetnek piaci feltételek között. Olyannyira nem, hogy a 3.2.2.5. pontban foglaltaknak megfelelően a szolárüveg-ágazatban az állami tulajdonú vállalatok mellett a magántulajdonú vállalatokra is kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. |
| --- | --- |

(58)

A szolárüveg-ágazatban érvényesülő kormányzati ellenőrzés és beavatkozás magas szintje és az ágazatban működő állami tulajdonú vállalatok meghatározó jelenléte mellett a magántulajdonban lévő gyártók sem működhetnek piaci feltételek között. Olyannyira nem, hogy a 3.2.2.5. pontban foglaltaknak megfelelően a szolárüveg-ágazatban az állami tulajdonú vállalatok mellett a magántulajdonú vállalatokra is kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás.

3.2.2.4.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése szerint: az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése szerint: az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében

| (59) | Amellett, hogy az állami tulajdonú vállalatok feletti tulajdonjogon és más eszközökön keresztül ellenőrzést gyakorol a gazdaság felett, a kínai kormányzat a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg, (22) a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell (23)), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy ellenőrzése alatt tartsa az állami tulajdonú vállalatok üzleti döntéseit. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és pártfegyelmet tanúsítsanak. (24) Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát. (25) Ezek a szabályok a kínai gazdaság egészére kiterjedően, annak valamennyi ágazatában, így a szolárüveg-ágazatban is alapelvként érvényesülnek. Megállapítást nyert tehát, hogy a szabályok a szolárüveggyártókra, valamint azok inputágazataira is vonatkoznak. |
| --- | --- |

(59)

Amellett, hogy az állami tulajdonú vállalatok feletti tulajdonjogon és más eszközökön keresztül ellenőrzést gyakorol a gazdaság felett, a kínai kormányzat a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg, (22) a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell (23)), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy ellenőrzése alatt tartsa az állami tulajdonú vállalatok üzleti döntéseit. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és pártfegyelmet tanúsítsanak. (24) Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát. (25) Ezek a szabályok a kínai gazdaság egészére kiterjedően, annak valamennyi ágazatában, így a szolárüveg-ágazatban is alapelvként érvényesülnek. Megállapítást nyert tehát, hogy a szabályok a szolárüveggyártókra, valamint azok inputágazataira is vonatkoznak.

22

23

24

25

| (60) | Az államnak a pénzügyi piacokon (lásd még a 3.2.2.8. szakaszt), valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása torzító hatást fejt ki a piacra. (26) |
| --- | --- |

(60)

Az államnak a pénzügyi piacokon (lásd még a 3.2.2.8. szakaszt), valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása torzító hatást fejt ki a piacra. (26)

26

| (61) | Az államnak a pénzügyi piacokon (lásd még a 3.2.2.8. szakaszt), valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra (27). A szolárüveg-ágazatban és a más ágazatokban (így a pénzügyi és az inputokat előállító ágazatokban) működő vállalatokban – köztük az állami tulajdonú vállalatokban – való állami jelenlét lehetővé teszi a kínai kormány számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és költségek tekintetében. |
| --- | --- |

(61)

Az államnak a pénzügyi piacokon (lásd még a 3.2.2.8. szakaszt), valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra (27). A szolárüveg-ágazatban és a más ágazatokban (így a pénzügyi és az inputokat előállító ágazatokban) működő vállalatokban – köztük az állami tulajdonú vállalatokban – való állami jelenlét lehetővé teszi a kínai kormány számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és költségek tekintetében.

27

3.2.2.5.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése szerint: a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése szerint: a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések

| (62) | A kínai gazdaság irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, és szinte minden gazdasági ágazatot lefednek. A tervek kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Összességében a kínai tervrendszer eredményeként az erőforrások a kormányzat által stratégiaiként kijelölt vagy más okból politikailag fontosnak tartott ágazatokba irányulnak ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erőviszonyok határoznák meg. (28) |
| --- | --- |

(62)

A kínai gazdaság irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, és szinte minden gazdasági ágazatot lefednek. A tervek kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Összességében a kínai tervrendszer eredményeként az erőforrások a kormányzat által stratégiaiként kijelölt vagy más okból politikailag fontosnak tartott ágazatokba irányulnak ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erőviszonyok határoznák meg. (28)

28

| (63) | Kína nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésének tizenharmadik ötéves terve (a továbbiakban: tizenharmadik ötéves terv), amely a 2016 és 2020 közötti időszakra, ezáltal a felülvizsgálati időszakra is vonatkozik, vázolja a kínai kormánynak a kulcsfontosságú iparágak, így a napenergia-ágazat fejlesztésére és előmozdítására vonatkozó stratégiai jövőképét. A tizenharmadik ötéves terv a tizenkettedik ötéves terv folytatása, amely a szolárüveg-ágazatot a gyártásfejlesztés kulcsterületeként emelte ki. |
| --- | --- |

(63)

Kína nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésének tizenharmadik ötéves terve (a továbbiakban: tizenharmadik ötéves terv), amely a 2016 és 2020 közötti időszakra, ezáltal a felülvizsgálati időszakra is vonatkozik, vázolja a kínai kormánynak a kulcsfontosságú iparágak, így a napenergia-ágazat fejlesztésére és előmozdítására vonatkozó stratégiai jövőképét. A tizenharmadik ötéves terv a tizenkettedik ötéves terv folytatása, amely a szolárüveg-ágazatot a gyártásfejlesztés kulcsterületeként emelte ki.

| (64) | A tizenharmadik ötéves terv 30. fejezete rögzíti, hogy a kínai kormány elkötelezett a „korszerű energetikai rendszer [kiépítése]” mellett. Ezen belül az említett fejezet 1. szakasza határozottan azt bizonyítja, hogy a kínai kormány továbbra is ösztönzött ágazatnak tekinti a szolárüveg-ágazatot. Erre utal az 1. szakasz megfogalmazásában, hogy „[a kínai kormány] továbbra is ösztönzi a [...] fotovoltaikus energia fejlesztését”, valamint az, hogy „[a kínai kormány] javítani fogja a [...] napenergiára épülő villamosenergia-termelést támogató politikai intézkedéseket”. Emellett az energetikai fejlesztési projektekkel összefüggésben optimalizálják „a [...] fotovoltaikus energia fejlesztését az északi, északkeleti és északnyugati régiókban, valamint a part menti területeken”. Az idézett részletek azt bizonyítják, hogy a kínai kormány változatlanul támogatja a szolárüveg-ágazatot is, ami alapvető fontosságú a napenergia-ágazat fejlesztéséhez. |
| --- | --- |

(64)

A tizenharmadik ötéves terv 30. fejezete rögzíti, hogy a kínai kormány elkötelezett a „korszerű energetikai rendszer [kiépítése]” mellett. Ezen belül az említett fejezet 1. szakasza határozottan azt bizonyítja, hogy a kínai kormány továbbra is ösztönzött ágazatnak tekinti a szolárüveg-ágazatot. Erre utal az 1. szakasz megfogalmazásában, hogy „[a kínai kormány] továbbra is ösztönzi a [...] fotovoltaikus energia fejlesztését”, valamint az, hogy „[a kínai kormány] javítani fogja a [...] napenergiára épülő villamosenergia-termelést támogató politikai intézkedéseket”. Emellett az energetikai fejlesztési projektekkel összefüggésben optimalizálják „a [...] fotovoltaikus energia fejlesztését az északi, északkeleti és északnyugati régiókban, valamint a part menti területeken”. Az idézett részletek azt bizonyítják, hogy a kínai kormány változatlanul támogatja a szolárüveg-ágazatot is, ami alapvető fontosságú a napenergia-ágazat fejlesztéséhez.

| (65) | Az építőanyagokra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv ezenkívül különböző üvegfajtákat említ, köztük a nagy tisztaságú kvarcüveget és az abból készült termékeket, a nagyszilárdságú multifunkcionális bevont üveget, az elektro- és termokromatikus üvegek előkészítési technológiáját, valamint a fotovoltaikus és fototermikus struktúrát és funkcionalitást integráló üvegtermékek előkészítési technológiáját. |
| --- | --- |

(65)

Az építőanyagokra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv ezenkívül különböző üvegfajtákat említ, köztük a nagy tisztaságú kvarcüveget és az abból készült termékeket, a nagyszilárdságú multifunkcionális bevont üveget, az elektro- és termokromatikus üvegek előkészítési technológiáját, valamint a fotovoltaikus és fototermikus struktúrát és funkcionalitást integráló üvegtermékek előkészítési technológiáját.

| (66) | A kínai kormány 2018-ban a napelemek telepítésére vonatkozóan új szabályozási intézkedéseket vezetett be a fotovoltaikus villamosenergia-termelésről szóló 2018. évi közleményben (mivel bejelentésére 2018. május 31-én került sor, 531-es politika néven is ismert), amely bizonyos csökkentésekkel ugyan, de fenntartotta a támogatásokat. E politika keretében a kínai kormány jelentősen csökkentette az állami támogatásra jogosult új napenergia-kapacitás éves kvótáját. |
| --- | --- |

(66)

A kínai kormány 2018-ban a napelemek telepítésére vonatkozóan új szabályozási intézkedéseket vezetett be a fotovoltaikus villamosenergia-termelésről szóló 2018. évi közleményben (mivel bejelentésére 2018. május 31-én került sor, 531-es politika néven is ismert), amely bizonyos csökkentésekkel ugyan, de fenntartotta a támogatásokat. E politika keretében a kínai kormány jelentősen csökkentette az állami támogatásra jogosult új napenergia-kapacitás éves kvótáját.

| (67) | A zöld fejlesztést a „Made in China 2025” stratégia is támogatja. Az üveg a Made in China 2025 támogatott ágazata, amely szerepel a stratégia négy alapvető ágazatának fejlesztésére vonatkozó 2016. évi katalógusban; a 9. fejezet („Új anyagok”) II. alfejezete („Kulcsfontosságú alapanyagok”) a 24. pontban említi az üvegalapú anyagokat, a 29. pontban pedig a nagy tisztaságú kvarcüveget és az abból készült termékeket. |
| --- | --- |

(67)

A zöld fejlesztést a „Made in China 2025” stratégia is támogatja. Az üveg a Made in China 2025 támogatott ágazata, amely szerepel a stratégia négy alapvető ágazatának fejlesztésére vonatkozó 2016. évi katalógusban; a 9. fejezet („Új anyagok”) II. alfejezete („Kulcsfontosságú alapanyagok”) a 24. pontban említi az üvegalapú anyagokat, a 29. pontban pedig a nagy tisztaságú kvarcüveget és az abból készült termékeket.

| (68) | A szolárüveg ennélfogva egy ösztönzött ágazat részének tekinthető. |
| --- | --- |

(68)

A szolárüveg ennélfogva egy ösztönzött ágazat részének tekinthető.

| (69) | Ezenkívül az Államtanács 40. sz. határozata az ipari szerkezetátalakítás támogatásáról szóló ideiglenes rendelkezések kihirdetéséről és végrehajtásáról (amely a hozzácsatolt, az ipari szerkezetátalakítás támogatásáról szóló ideiglenes rendelkezésekkel együttesen alkotja a 40. sz. határozatot) rendelkezik arról, hogy a kínai kormány tevékenyen támogatni fogja az új energiaforrásokra épülő iparágakat és elősegíti a napenergia fejlesztését; (29) utasítja a pénzügyi intézményeket, hogy kizárólag az ösztönzött projektekhez nyújtsanak hiteltámogatást; egyúttal ígéretet fogalmaz meg „az ösztönzött projektekkel kapcsolatos más kedvezményes politikák” megvalósítására is. (30) |
| --- | --- |

(69)

Ezenkívül az Államtanács 40. sz. határozata az ipari szerkezetátalakítás támogatásáról szóló ideiglenes rendelkezések kihirdetéséről és végrehajtásáról (amely a hozzácsatolt, az ipari szerkezetátalakítás támogatásáról szóló ideiglenes rendelkezésekkel együttesen alkotja a 40. sz. határozatot) rendelkezik arról, hogy a kínai kormány tevékenyen támogatni fogja az új energiaforrásokra épülő iparágakat és elősegíti a napenergia fejlesztését; (29) utasítja a pénzügyi intézményeket, hogy kizárólag az ösztönzött projektekhez nyújtsanak hiteltámogatást; egyúttal ígéretet fogalmaz meg „az ösztönzött projektekkel kapcsolatos más kedvezményes politikák” megvalósítására is. (30)

29

30

| (70) | Ezenkívül „Az ipari szerkezetátalakításra vonatkozó iránymutatások kihirdetéséről és végrehajtásáról szóló 9. sz. államtanácsi határozat” (a továbbiakban: 9. sz. határozat) nyomatékosan felhívja a kínai kormányt és a közhivatalokat, hogy „irányítsák az érintett iparágak fejlesztését, optimalizálják az ipari struktúra korszerűsítését.” A 9. sz. határozat (12) bekezdésének 2. pontja konkrétan megemlíti a „fotovoltaikus iparág által alkalmazott ultratiszta úsztatott üveg” gyártásának előmozdítását. A 2020-ig hatályos határozatot 2019-ben váltotta a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság „az ipari szerkezetátalakításra vonatkozó iránymutatások kihirdetéséről és végrehajtásáról szóló 29. sz. államtanácsi határozat”, amelyben a 12. bekezdés (2) pontja azonos említést tartalmaz. |
| --- | --- |

(70)

Ezenkívül „Az ipari szerkezetátalakításra vonatkozó iránymutatások kihirdetéséről és végrehajtásáról szóló 9. sz. államtanácsi határozat” (a továbbiakban: 9. sz. határozat) nyomatékosan felhívja a kínai kormányt és a közhivatalokat, hogy „irányítsák az érintett iparágak fejlesztését, optimalizálják az ipari struktúra korszerűsítését.” A 9. sz. határozat (12) bekezdésének 2. pontja konkrétan megemlíti a „fotovoltaikus iparág által alkalmazott ultratiszta úsztatott üveg” gyártásának előmozdítását. A 2020-ig hatályos határozatot 2019-ben váltotta a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság „az ipari szerkezetátalakításra vonatkozó iránymutatások kihirdetéséről és végrehajtásáról szóló 29. sz. államtanácsi határozat”, amelyben a 12. bekezdés (2) pontja azonos említést tartalmaz.

| (71) | Végül pedig a közép- és hosszú távú technológiai fejlesztésről szóló nemzeti tervezet (2006–2020), amelynek hatálya kiterjed a felülvizsgálati időszakra, ígéretet tesz arra, hogy „előtérbe helyezi a szakpolitikai finanszírozást”, „arra ösztönzi a pénzügyi intézményeket, hogy adjanak kedvezményes hiteltámogatást a nagyobb nemzeti tudományos és technológiai iparosítási projektek számára”, továbbá „[a]rra ösztönzi a pénzügyi intézményeket, hogy javítsák és erősítsék a csúcstechnológiát alkalmazó vállalatoknak szóló pénzügyi szolgáltatásaikat”, és „kedvezményes adópolitikát alkalmaz a csúcstechnológiát alkalmazó vállalatok fejlődésének előmozdítása érdekében”. Mivel a szolárüveget exportáló gyártók közül legalább néhány új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalatnak minősül, a nemzeti tervezet révén a szolárüveg-ágazat jogállása kiegészül az ösztönzött ágazati minősítéssel. |
| --- | --- |

(71)

Végül pedig a közép- és hosszú távú technológiai fejlesztésről szóló nemzeti tervezet (2006–2020), amelynek hatálya kiterjed a felülvizsgálati időszakra, ígéretet tesz arra, hogy „előtérbe helyezi a szakpolitikai finanszírozást”, „arra ösztönzi a pénzügyi intézményeket, hogy adjanak kedvezményes hiteltámogatást a nagyobb nemzeti tudományos és technológiai iparosítási projektek számára”, továbbá „[a]rra ösztönzi a pénzügyi intézményeket, hogy javítsák és erősítsék a csúcstechnológiát alkalmazó vállalatoknak szóló pénzügyi szolgáltatásaikat”, és „kedvezményes adópolitikát alkalmaz a csúcstechnológiát alkalmazó vállalatok fejlődésének előmozdítása érdekében”. Mivel a szolárüveget exportáló gyártók közül legalább néhány új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalatnak minősül, a nemzeti tervezet révén a szolárüveg-ágazat jogállása kiegészül az ösztönzött ágazati minősítéssel.

| (72) | A jelek szerint a kínai kormány általában az napenergia-ágazat, ezen belül pedig a szolárüveg-ágazat irányítása és fejlesztése céljából széles körben alkalmaz szakpolitikai eszközöket és irányelveket. A felsorolt szakpolitikai eszközök és irányelvek útján a kínai kormány a szolárüveg-ágazat fejlesztését és működését annak gyakorlatilag valamennyi vonatkozására kiterjedően irányítja és ellenőrzi. |
| --- | --- |

(72)

A jelek szerint a kínai kormány általában az napenergia-ágazat, ezen belül pedig a szolárüveg-ágazat irányítása és fejlesztése céljából széles körben alkalmaz szakpolitikai eszközöket és irányelveket. A felsorolt szakpolitikai eszközök és irányelvek útján a kínai kormány a szolárüveg-ágazat fejlesztését és működését annak gyakorlatilag valamennyi vonatkozására kiterjedően irányítja és ellenőrzi.

| (73) | Összességében elmondható, hogy a kínai kormány intézkedései a gazdasági szereplőket az ösztönzött iparágak, ezen belül a szolárüveg gyártásának támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzések teljesítésére ösztönzik. Az ilyen intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését. |
| --- | --- |

(73)

Összességében elmondható, hogy a kínai kormány intézkedései a gazdasági szereplőket az ösztönzött iparágak, ezen belül a szolárüveg gyártásának támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzések teljesítésére ösztönzik. Az ilyen intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését.

3.2.2.6.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerint: a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerint: a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése

| (74) | Az ügyben rendelkezésre álló információk szerint a kínai csődjogi rendszer alkalmatlan az elsődleges céljainak elérésére, így például arra, hogy biztosítsa a követelések és a tartozások méltányos rendezését, vagy hogy védelmet nyújtson a hitelezők és az adósok törvényes jogai és érdekei számára. Ennek okai a jelek szerint abban keresendők, hogy bár formálisan a kínai csődjog hasonló elveken nyugszik, mint más országok megfelelő jogszabályai, a kínai rendszert a jogérvényesítés alapvető hiánya jellemzi. A csődesetek száma az ország gazdaságának méretéhez képest feltűnően alacsony, nem utolsósorban azért, mert a fizetésképtelenségi eljárásoknak számos olyan hiányosságuk van, amelyek a gyakorlatban visszatartják a vállalkozásokat a csődvédelem igénybevételétől. Emellett az állam továbbra is hangsúlyos és tevékeny szerepet játszik a fizetésképtelenségi eljárásokban, és sok esetben közvetlenül befolyásolja azok kimenetelét. (31) |
| --- | --- |

(74)

Az ügyben rendelkezésre álló információk szerint a kínai csődjogi rendszer alkalmatlan az elsődleges céljainak elérésére, így például arra, hogy biztosítsa a követelések és a tartozások méltányos rendezését, vagy hogy védelmet nyújtson a hitelezők és az adósok törvényes jogai és érdekei számára. Ennek okai a jelek szerint abban keresendők, hogy bár formálisan a kínai csődjog hasonló elveken nyugszik, mint más országok megfelelő jogszabályai, a kínai rendszert a jogérvényesítés alapvető hiánya jellemzi. A csődesetek száma az ország gazdaságának méretéhez képest feltűnően alacsony, nem utolsósorban azért, mert a fizetésképtelenségi eljárásoknak számos olyan hiányosságuk van, amelyek a gyakorlatban visszatartják a vállalkozásokat a csődvédelem igénybevételétől. Emellett az állam továbbra is hangsúlyos és tevékeny szerepet játszik a fizetésképtelenségi eljárásokban, és sok esetben közvetlenül befolyásolja azok kimenetelét. (31)

31

| (75) | A tulajdonjogi rendszer hiányosságai Kínában elsősorban a földterületek tulajdonjogával és a földhasználati jogokkal összefüggésben nyilvánvalóak. (32) Minden földterület a kínai állam tulajdona (a vidéki földterületek kollektív, a városi földterületek állami tulajdonban vannak). A földhasználati jogok kiosztása továbbra is kizárólag az államtól függ. Vannak olyan jogszabályi előírások, amelyek – például árverések előírásával – azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jogok kiosztása átlátható módon, piaci árakon történjen. Ezeket az előírásokat azonban rendszeresen figyelmen kívül hagyják, és egyes vevők ingyen vagy a piaci ár alatt jutnak földterülethez. (33) Emellett a hatóságok a földterületek kiosztása során gyakran konkrét szakpolitikai célokat próbálnak megvalósítani, ideértve többek között a gazdasági tervek végrehajtását. (34) |
| --- | --- |

(75)

A tulajdonjogi rendszer hiányosságai Kínában elsősorban a földterületek tulajdonjogával és a földhasználati jogokkal összefüggésben nyilvánvalóak. (32) Minden földterület a kínai állam tulajdona (a vidéki földterületek kollektív, a városi földterületek állami tulajdonban vannak). A földhasználati jogok kiosztása továbbra is kizárólag az államtól függ. Vannak olyan jogszabályi előírások, amelyek – például árverések előírásával – azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jogok kiosztása átlátható módon, piaci árakon történjen. Ezeket az előírásokat azonban rendszeresen figyelmen kívül hagyják, és egyes vevők ingyen vagy a piaci ár alatt jutnak földterülethez. (33) Emellett a hatóságok a földterületek kiosztása során gyakran konkrét szakpolitikai célokat próbálnak megvalósítani, ideértve többek között a gazdasági tervek végrehajtását. (34)

32

33

34

| (76) | A kínai gazdaság más ágazataihoz hasonlóan a szolárüveg gyártóira is az általános kínai csődjogi, társasági jogi és tulajdonjogi szabályok alkalmazandók. Ennek következtében ezek a vállalatok is ki vannak téve a csődjogi és a tulajdonjogi szabályozás diszkriminatív alkalmazásából és nem megfelelő érvényesítéséből fakadó, felülről lefelé ható torzulásoknak. A jelen vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely kétségbe vonná ezeket a ténymegállapításokat. Ennek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földhasználati jogok kiosztása területén. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján e megfontolások maradéktalanul érvényesek a szolárüveg-ágazatra is. A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szolárüveg-ágazatban a csődeljárási és a tulajdonjogi jogszabályokat diszkriminatívan alkalmazzák vagy nem érvényesítik megfelelően. |
| --- | --- |

(76)

A kínai gazdaság más ágazataihoz hasonlóan a szolárüveg gyártóira is az általános kínai csődjogi, társasági jogi és tulajdonjogi szabályok alkalmazandók. Ennek következtében ezek a vállalatok is ki vannak téve a csődjogi és a tulajdonjogi szabályozás diszkriminatív alkalmazásából és nem megfelelő érvényesítéséből fakadó, felülről lefelé ható torzulásoknak. A jelen vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely kétségbe vonná ezeket a ténymegállapításokat. Ennek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földhasználati jogok kiosztása területén. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján e megfontolások maradéktalanul érvényesek a szolárüveg-ágazatra is. A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szolárüveg-ágazatban a csődeljárási és a tulajdonjogi jogszabályokat diszkriminatívan alkalmazzák vagy nem érvényesítik megfelelően.

3.2.2.7.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerint: a bérköltségek torzult volta

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerint: a bérköltségek torzult volta

| (77) | Kínában nem fejlődhet ki teljes mértékben piaci alapokon álló bérrendszer, mivel a munkavállalók és a munkáltatók kollektív önszerveződési jogai korlátozottak. Kína nem erősítette meg a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet több alapegyezményét, köztük azokat sem, amelyek az egyesülés szabadságára és a kollektív tárgyaláshoz való jogra vonatkoznak. (35) A nemzeti jog szerint csak egy szakszervezet aktív. Ez a szakszervezet azonban nem független az állami hatóságoktól, és továbbra is csak korlátozott mértékben vesz részt a kollektív tárgyalásokban és a munkavállalói jogok védelmében. (36) Emellett a kínai munkaerő mobilitását korlátozza a háztartás-nyilvántartási rendszer, amely a szociális és egyéb ellátásokat kizárólag egy adott közigazgatási területen lakók számára teszi maradéktalanul elérhetővé. Ennek eredményeként a regisztrált helyi lakcímmel nem rendelkező munkavállalók kiszolgáltatott foglalkoztatási helyzetben vannak és alacsonyabb jövedelemhez jutnak a regisztrált helyi lakcímmel rendelkezőkhöz képest. (37) A fenti ténymegállapításokkal jellemzett körülmények a kínai bérköltségek torzulásához vezetnek. |
| --- | --- |

(77)

Kínában nem fejlődhet ki teljes mértékben piaci alapokon álló bérrendszer, mivel a munkavállalók és a munkáltatók kollektív önszerveződési jogai korlátozottak. Kína nem erősítette meg a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet több alapegyezményét, köztük azokat sem, amelyek az egyesülés szabadságára és a kollektív tárgyaláshoz való jogra vonatkoznak. (35) A nemzeti jog szerint csak egy szakszervezet aktív. Ez a szakszervezet azonban nem független az állami hatóságoktól, és továbbra is csak korlátozott mértékben vesz részt a kollektív tárgyalásokban és a munkavállalói jogok védelmében. (36) Emellett a kínai munkaerő mobilitását korlátozza a háztartás-nyilvántartási rendszer, amely a szociális és egyéb ellátásokat kizárólag egy adott közigazgatási területen lakók számára teszi maradéktalanul elérhetővé. Ennek eredményeként a regisztrált helyi lakcímmel nem rendelkező munkavállalók kiszolgáltatott foglalkoztatási helyzetben vannak és alacsonyabb jövedelemhez jutnak a regisztrált helyi lakcímmel rendelkezőkhöz képest. (37) A fenti ténymegállapításokkal jellemzett körülmények a kínai bérköltségek torzulásához vezetnek.

35

36

37

| (78) | A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a szolárüveg-ágazat ne tartozna az előzőekben bemutatott kínai munkajogi rendszer hatálya alá. Ennélfogva a szolárüveg-ágazatban a bérköltségek torzulása közvetlenül (a felülvizsgálat tárgyát képező termék és annak legfontosabb nyersanyaga előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesül. |
| --- | --- |

(78)

A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a szolárüveg-ágazat ne tartozna az előzőekben bemutatott kínai munkajogi rendszer hatálya alá. Ennélfogva a szolárüveg-ágazatban a bérköltségek torzulása közvetlenül (a felülvizsgálat tárgyát képező termék és annak legfontosabb nyersanyaga előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesül.

3.2.2.8.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerint: közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerint: közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe

| (79) | Kínában a vállalati szereplők tőkéhez jutása többféle szempontból torzult. |
| --- | --- |

(79)

Kínában a vállalati szereplők tőkéhez jutása többféle szempontból torzult.

| (80) | Először: a kínai pénzügyi rendszert az állami tulajdonú bankok erős pozíciója jellemzi, (38) valamint az, hogy ezek a bankok a források kihelyezésekor az adott projekt gazdasági életképességétől eltérő szempontokat vesznek figyelembe. A pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan a bankok nemcsak a tulajdoni jogviszonyon, hanem személyes kapcsolatokon keresztül is kötődnek az államhoz (a nagy állami tulajdonú pénzügyi intézmények felső vezetőit végső soron a KKP nevezi ki), (39) továbbá – szintén a pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan – a bankok rendszeresen részt vesznek a kormányzat által kidolgozott közpolitikai intézkedések végrehajtásában. Ezzel a bankok teljesítik kifejezett jogi kötelezettségüket, amely szerint üzleti tevékenységüket a nemzetgazdaság és a társadalmi fejlődés szükségleteinek megfelelően, az állam iparpolitikáinak iránymutatása mellett kell végezniük. (40) Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket. (41) |
| --- | --- |

(80)

Először: a kínai pénzügyi rendszert az állami tulajdonú bankok erős pozíciója jellemzi, (38) valamint az, hogy ezek a bankok a források kihelyezésekor az adott projekt gazdasági életképességétől eltérő szempontokat vesznek figyelembe. A pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan a bankok nemcsak a tulajdoni jogviszonyon, hanem személyes kapcsolatokon keresztül is kötődnek az államhoz (a nagy állami tulajdonú pénzügyi intézmények felső vezetőit végső soron a KKP nevezi ki), (39) továbbá – szintén a pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan – a bankok rendszeresen részt vesznek a kormányzat által kidolgozott közpolitikai intézkedések végrehajtásában. Ezzel a bankok teljesítik kifejezett jogi kötelezettségüket, amely szerint üzleti tevékenységüket a nemzetgazdaság és a társadalmi fejlődés szükségleteinek megfelelően, az állam iparpolitikáinak iránymutatása mellett kell végezniük. (40) Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket. (41)

38

39

40

41

| (81) | Amellett, hogy léteznek olyan jogszabályi rendelkezések, amelyek a rendes banki magatartás követését és a prudenciális követelmények tiszteletben tartását, így például a hitelfelvevők hitelképességi vizsgálatának szükségességét írják elő, a számos bizonyíték – ideértve a piacvédelmi vizsgálatok (42) ténymegállapításait is – azt valószínűsíti, hogy az ilyen szabályok a különböző jogszabályi rendelkezések alkalmazása során csupán másodlagos szerepet töltenek be. |
| --- | --- |

(81)

Amellett, hogy léteznek olyan jogszabályi rendelkezések, amelyek a rendes banki magatartás követését és a prudenciális követelmények tiszteletben tartását, így például a hitelfelvevők hitelképességi vizsgálatának szükségességét írják elő, a számos bizonyíték – ideértve a piacvédelmi vizsgálatok (42) ténymegállapításait is – azt valószínűsíti, hogy az ilyen szabályok a különböző jogszabályi rendelkezések alkalmazása során csupán másodlagos szerepet töltenek be.

42

| (82) | Emellett a kötvény- és a hitelminősítések gyakran különféle okokból torzultnak tekinthetők, többek között amiatt, hogy a kockázatértékelést befolyásolja az adott vállalat stratégiai fontossága a kínai kormány számára, valamint az implicit állami kezességvállalás ereje. A becslések határozottan arra mutatnak, hogy a kínai hitelminősítések szisztematikusan gyengébb nemzetközi minősítésnek felelnek meg. |
| --- | --- |

(82)

Emellett a kötvény- és a hitelminősítések gyakran különféle okokból torzultnak tekinthetők, többek között amiatt, hogy a kockázatértékelést befolyásolja az adott vállalat stratégiai fontossága a kínai kormány számára, valamint az implicit állami kezességvállalás ereje. A becslések határozottan arra mutatnak, hogy a kínai hitelminősítések szisztematikusan gyengébb nemzetközi minősítésnek felelnek meg.

| (83) | Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket. (43) Emiatt a hitelezés súlypontja az állami tulajdonú vállalatok, a jó összeköttetésekkel rendelkező, nagyobb méretű magántulajdonú vállalatok, valamint a kulcsfontosságú ipari ágazatokban működő vállalatok felé tolódik el, ami azt jelzi, hogy a tőkéhez jutás feltételei és költségei nem minden piaci szereplő számára azonosak. |
| --- | --- |

(83)

Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket. (43) Emiatt a hitelezés súlypontja az állami tulajdonú vállalatok, a jó összeköttetésekkel rendelkező, nagyobb méretű magántulajdonú vállalatok, valamint a kulcsfontosságú ipari ágazatokban működő vállalatok felé tolódik el, ami azt jelzi, hogy a tőkéhez jutás feltételei és költségei nem minden piaci szereplő számára azonosak.

43

| (84) | Másodszor: az elmúlt időszakban a hitelfelvétel költségeit a beruházások élénkítése érdekében mesterségen alacsonyan tartották. Ez túlhajtotta a tőkeberuházásokat, amelyek egyre kisebb megtérülési ráta mellett valósultak meg. A folyamatot szemlélteti, hogy az állami szektorban a vállalatok tőkeáttételi mutatója az utóbbi időben a jövedelmezőség drasztikus visszaesése ellenére is nőtt, ami arra utal, hogy a bankrendszer mechanizmusai nem a szokásos kereskedelmi reakcióknak megfelelően működnek. |
| --- | --- |

(84)

Másodszor: az elmúlt időszakban a hitelfelvétel költségeit a beruházások élénkítése érdekében mesterségen alacsonyan tartották. Ez túlhajtotta a tőkeberuházásokat, amelyek egyre kisebb megtérülési ráta mellett valósultak meg. A folyamatot szemlélteti, hogy az állami szektorban a vállalatok tőkeáttételi mutatója az utóbbi időben a jövedelmezőség drasztikus visszaesése ellenére is nőtt, ami arra utal, hogy a bankrendszer mechanizmusai nem a szokásos kereskedelmi reakcióknak megfelelően működnek.

| (85) | Harmadszor: bár a nominális kamatláb liberalizációjára 2015 októberében sor került, az árjelzések továbbra sem a szabadpiaci erőviszonyokból következnek, hanem a kormány által kiváltott torzulásoknak vannak kitéve. Erre utal, hogy a referencia-kamatlábbal megegyező vagy annál alacsonyabb kamat melletti hitelnyújtás továbbra is 45 %-os részarányt képvisel a teljes hitelállományon belül, a célzott hitelezés pedig a jelek szerint egyre nagyobb szerephez jut, részaránya a romló gazdasági körülmények ellenére is határozottan nőtt 2015 óta. A mesterségesen alacsony kamatlábak alulárazást eredményeznek, ez pedig túlzott tőkefelhasználáshoz vezet. |
| --- | --- |

(85)

Harmadszor: bár a nominális kamatláb liberalizációjára 2015 októberében sor került, az árjelzések továbbra sem a szabadpiaci erőviszonyokból következnek, hanem a kormány által kiváltott torzulásoknak vannak kitéve. Erre utal, hogy a referencia-kamatlábbal megegyező vagy annál alacsonyabb kamat melletti hitelnyújtás továbbra is 45 %-os részarányt képvisel a teljes hitelállományon belül, a célzott hitelezés pedig a jelek szerint egyre nagyobb szerephez jut, részaránya a romló gazdasági körülmények ellenére is határozottan nőtt 2015 óta. A mesterségesen alacsony kamatlábak alulárazást eredményeznek, ez pedig túlzott tőkefelhasználáshoz vezet.

| (86) | Kínában a hitelállomány általában vett növekedése a tőkeallokáció romló hatékonyságát mutatja, miközben nem láthatók a torzulástól mentes piaci környezetben elvárható hitelmegszorítások jelei. Emiatt az elmúlt években rohamosan nőtt a nemteljesítő hitelek volumene. A veszélyeztetett hitelállomány bővülésével szembesülő kínai kormány a nemteljesítések elkerülése mellett döntött. A rossz hitelekre egyrészt a hitelek megújítása volt a válasz, ami úgynevezett „zombicégek” létrejöttéhez vezetett, másrészt az adósság átruházása (például vállalategyesülések vagy hitel-tőke konverzió formájában), ezek a módszerek azonban nem feltétlenül oldották meg az általános hitelproblémát vagy kezelték annak elsődleges okait. |
| --- | --- |

(86)

Kínában a hitelállomány általában vett növekedése a tőkeallokáció romló hatékonyságát mutatja, miközben nem láthatók a torzulástól mentes piaci környezetben elvárható hitelmegszorítások jelei. Emiatt az elmúlt években rohamosan nőtt a nemteljesítő hitelek volumene. A veszélyeztetett hitelállomány bővülésével szembesülő kínai kormány a nemteljesítések elkerülése mellett döntött. A rossz hitelekre egyrészt a hitelek megújítása volt a válasz, ami úgynevezett „zombicégek” létrejöttéhez vezetett, másrészt az adósság átruházása (például vállalategyesülések vagy hitel-tőke konverzió formájában), ezek a módszerek azonban nem feltétlenül oldották meg az általános hitelproblémát vagy kezelték annak elsődleges okait.

| (87) | Összességében, a piac liberalizációja érdekében a közelmúltban tett lépések ellenére a kínai vállalatihitel-rendszerre hatással vannak a jelentős torzulások, amelyek abból erednek, hogy az állam továbbra is meghatározó szerepet játszik a tőkepiacokon. |
| --- | --- |

(87)

Összességében, a piac liberalizációja érdekében a közelmúltban tett lépések ellenére a kínai vállalatihitel-rendszerre hatással vannak a jelentős torzulások, amelyek abból erednek, hogy az állam továbbra is meghatározó szerepet játszik a tőkepiacokon.

| (88) | A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a szolárüveg-ágazat mentes lenne a pénzügyi rendszerre irányuló, az előzőekben bemutatott kormányzati beavatkozástól. Ennek következtében a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat. |
| --- | --- |

(88)

A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a szolárüveg-ágazat mentes lenne a pénzügyi rendszerre irányuló, az előzőekben bemutatott kormányzati beavatkozástól. Ennek következtében a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat.

3.2.2.9.   A bemutatott torzulások rendszerszintű jellege

A bemutatott torzulások rendszerszintű jellege

| (89) | A Bizottság megjegyezte, hogy a jelentésben bemutatott torzulások jellemzőek a kínai gazdaságra. A rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a kínai rendszer jellemzői tekintetében a 3.2.2.2–3.2.2.5. szakaszban, valamint a jelentés A. részében megfogalmazott ténymegállapítások az ország egészére és a gazdaság valamennyi ágazatára érvényesek. Ugyanez igaz a termelési tényezőkkel kapcsolatban a 3.2.2.6–3.2.2.8. szakaszban és a jelentés B. részében ismertetett jellemzésre is. |
| --- | --- |

(89)

A Bizottság megjegyezte, hogy a jelentésben bemutatott torzulások jellemzőek a kínai gazdaságra. A rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a kínai rendszer jellemzői tekintetében a 3.2.2.2–3.2.2.5. szakaszban, valamint a jelentés A. részében megfogalmazott ténymegállapítások az ország egészére és a gazdaság valamennyi ágazatára érvényesek. Ugyanez igaz a termelési tényezőkkel kapcsolatban a 3.2.2.6–3.2.2.8. szakaszban és a jelentés B. részében ismertetett jellemzésre is.

| (90) | A szolárüveg gyártásához számos különböző inputra van szükség. Kína együttműködésének hiányában a Bizottság csak korlátozott információkkal rendelkezett a gyártók által Kínában beszerzett inputokról. Amikor a szolárüveggyártók Kínában szerzik be inputjaikat vagy itt kötnek szerződést inputjaik beszerzésére, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói a torzulásokkal érintett munkaerőt foglalkoztatnak. Olyan kölcsönt vehetnek fel, amelyet szintén érintenek a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Ezenkívül vonatkoznak rájuk a tervrendszer valamennyi kormányzati szinten és gazdasági ágazatban alkalmazott szabályai. |
| --- | --- |

(90)

A szolárüveg gyártásához számos különböző inputra van szükség. Kína együttműködésének hiányában a Bizottság csak korlátozott információkkal rendelkezett a gyártók által Kínában beszerzett inputokról. Amikor a szolárüveggyártók Kínában szerzik be inputjaikat vagy itt kötnek szerződést inputjaik beszerzésére, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói a torzulásokkal érintett munkaerőt foglalkoztatnak. Olyan kölcsönt vehetnek fel, amelyet szintén érintenek a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Ezenkívül vonatkoznak rájuk a tervrendszer valamennyi kormányzati szinten és gazdasági ágazatban alkalmazott szabályai.

| (91) | Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a felülvizsgálat tárgyát képező termék belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés A. és B. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőkeallokáció, a földhasználat, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok kapcsán bemutatott kormányzati beavatkozások egész Kínában megfigyelhetők. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. Sem a kínai kormány, sem a jelen vizsgálatban érintett exportáló gyártók nem szolgáltak ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel. |
| --- | --- |

(91)

Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a felülvizsgálat tárgyát képező termék belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés A. és B. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőkeallokáció, a földhasználat, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok kapcsán bemutatott kormányzati beavatkozások egész Kínában megfigyelhetők. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. Sem a kínai kormány, sem a jelen vizsgálatban érintett exportáló gyártók nem szolgáltak ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel.

3.2.2.10.   Következtetés

Következtetés

| (92) | A 3.2.2.2–3.2.2.9. szakaszban közölt elemzés, amely többek között vizsgálja az általában a kínai gazdaságra, konkrétan pedig a szolárüveg-ágazatra irányuló állami beavatkozásra vonatkozó bizonyítékokat, rámutatott, hogy az árak, illetve költségek – a nyersanyag-, energia- és munkaerőköltségeket is beleértve – az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának értelmében vett jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jelen ügyben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. |
| --- | --- |

(92)

A 3.2.2.2–3.2.2.9. szakaszban közölt elemzés, amely többek között vizsgálja az általában a kínai gazdaságra, konkrétan pedig a szolárüveg-ágazatra irányuló állami beavatkozásra vonatkozó bizonyítékokat, rámutatott, hogy az árak, illetve költségek – a nyersanyag-, energia- és munkaerőköltségeket is beleértve – az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának értelmében vett jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jelen ügyben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához.

| (93) | A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országbeli vonatkozó előállítási és értékesítési költségek – alapján képezte. |
| --- | --- |

(93)

A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országbeli vonatkozó előállítási és értékesítési költségek – alapján képezte.

3.2.3.   Reprezentatív ország

Reprezentatív ország

3.2.3.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (94) | A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján a következő szempontok alapján történt:






  — | a Kínához hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz, (44) |
| --- | --- | --- |

(94)

A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján a következő szempontok alapján történt:

—

a Kínához hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz, (44)

44

| — | a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban, |
| --- | --- |

—

a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban,

| — | a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban, |
| --- | --- |

—

a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban,

| — | több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottság indokolt esetben előnyben részesítette azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő. |
| --- | --- |

—

több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottság indokolt esetben előnyben részesítette azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

| (95) | Az 1.3.5. szakaszban említett módon a Bizottság a 2019. június 14-i feljegyzés és a 2020. február 17-i feljegyzés útján tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy Törökországot kívánja figyelembe venni megfelelő reprezentatív országként. Az érdekelt felektől nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(95)

Az 1.3.5. szakaszban említett módon a Bizottság a 2019. június 14-i feljegyzés és a 2020. február 17-i feljegyzés útján tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy Törökországot kívánja figyelembe venni megfelelő reprezentatív országként. Az érdekelt felektől nem érkezett észrevétel.

3.2.3.2.   Kínához hasonló gazdasági fejlettségi szint

Kínához hasonló gazdasági fejlettségi szint

| (96) | Törökország gazdasági fejlettsége Kínáéhoz hasonlónak tekinthető, azaz a Világbank osztályozási rendszerében a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozik. A közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozó többi ország közül Malajzia az egyetlen, ahol gyártják a felülvizsgálat tárgyát képező terméket, amelyet itt két gyártó állít elő. Törökországgal szemben azonban a malajziai vállalatok egyikéről sem álltak rendelkezésre nyilvánosan hozzáférhető pénzügyi adatok. |
| --- | --- |

(96)

Törökország gazdasági fejlettsége Kínáéhoz hasonlónak tekinthető, azaz a Világbank osztályozási rendszerében a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozik. A közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozó többi ország közül Malajzia az egyetlen, ahol gyártják a felülvizsgálat tárgyát képező terméket, amelyet itt két gyártó állít elő. Törökországgal szemben azonban a malajziai vállalatok egyikéről sem álltak rendelkezésre nyilvánosan hozzáférhető pénzügyi adatok.

3.2.3.3.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása a reprezentatív országban

A felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása a reprezentatív országban

| (97) | A Bizottság rendelkezésére álló tények alapján a felülvizsgálat tárgyát képező terméket Törökországban egyetlen gyártó, a Sisecam/Trakya állítja elő. A Bizottságnak ráadásul az Orbis adatbázisból sikerült megszereznie a vállalat nyilvánosan hozzáférhető pénzügyi kimutatásait. |
| --- | --- |

(97)

A Bizottság rendelkezésére álló tények alapján a felülvizsgálat tárgyát képező terméket Törökországban egyetlen gyártó, a Sisecam/Trakya állítja elő. A Bizottságnak ráadásul az Orbis adatbázisból sikerült megszereznie a vállalat nyilvánosan hozzáférhető pénzügyi kimutatásait.

3.2.3.4.   A releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban

A releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban

| (98) | A Törökország termelési tényezőiről a vizsgálat irataiban rendelkezésre álló releváns adatok körültekintő elemzését követően a Bizottság a következőket állapította meg:






  — | A 2019. június 14-i feljegyzésben, majd az azt aktualizáló 2020. február 17-i feljegyzésben felsorolt termelési tényezőkre vonatkozó behozatali statisztikák elemzése alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához szükséges valamennyi termelési tényező esetében történt behozatal felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- | --- |

(98)

A Törökország termelési tényezőiről a vizsgálat irataiban rendelkezésre álló releváns adatok körültekintő elemzését követően a Bizottság a következőket állapította meg:

—

A 2019. június 14-i feljegyzésben, majd az azt aktualizáló 2020. február 17-i feljegyzésben felsorolt termelési tényezőkre vonatkozó behozatali statisztikák elemzése alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához szükséges valamennyi termelési tényező esetében történt behozatal felülvizsgálati időszakban.

| — | A felülvizsgálati időszak energiastatisztikái (az ipari felhasználókra vonatkozó földgáz- és villamosenergia-árak) a Török Statisztikai Intézet (TurkStat) által közölt adatok formájában könnyen hozzáférhetők voltak. (45) |
| --- | --- |

—

A felülvizsgálati időszak energiastatisztikái (az ipari felhasználókra vonatkozó földgáz- és villamosenergia-árak) a Török Statisztikai Intézet (TurkStat) által közölt adatok formájában könnyen hozzáférhetők voltak. (45)

45

| — | A munkaerőköltségre vonatkozó adatok a TurkStat honlapján elérhető statisztikákból származnak, amelyek tartalmazzák az uniós gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszere (NACE-nómenklatúra) 23. ágazatának, ezen belül az üveggyártás átlagos munkaerőköltségét. (46) |
| --- | --- |

—

A munkaerőköltségre vonatkozó adatok a TurkStat honlapján elérhető statisztikákból származnak, amelyek tartalmazzák az uniós gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszere (NACE-nómenklatúra) 23. ágazatának, ezen belül az üveggyártás átlagos munkaerőköltségét. (46)

46

| (99) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint a képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét. Emellett az általános előállítási költségeket úgy kell meghatározni, hogy a termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák. Az előzőekben említett módon a Bizottság megállapította, hogy a Sisecam/Trakya törökországi exportáló gyártó pénzügyi kimutatásai nyilvánosan hozzáférhetők, és felhasználhatók az SGA-költségek torzulástól mentes és észszerű összegének meghatározásához. |
| --- | --- |

(99)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint a képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét. Emellett az általános előállítási költségeket úgy kell meghatározni, hogy a termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák. Az előzőekben említett módon a Bizottság megállapította, hogy a Sisecam/Trakya törökországi exportáló gyártó pénzügyi kimutatásai nyilvánosan hozzáférhetők, és felhasználhatók az SGA-költségek torzulástól mentes és észszerű összegének meghatározásához.

3.2.3.5.   A reprezentatív országra vonatkozó következtetés

A reprezentatív országra vonatkozó következtetés

| (100) | A fenti elemzésre és az ügy irataiban rendelkezésre álló adatokra tekintettel a Bizottság Törökország és a Sisecam/Trakya török vállalat adatait használta fel ahhoz, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban megállapítsa a megfelelő reprezentatív országbeli vonatkozó előállítási és értékesítési költségeket. |
| --- | --- |

(100)

A fenti elemzésre és az ügy irataiban rendelkezésre álló adatokra tekintettel a Bizottság Törökország és a Sisecam/Trakya török vállalat adatait használta fel ahhoz, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban megállapítsa a megfelelő reprezentatív országbeli vonatkozó előállítási és értékesítési költségeket.

3.2.4.   Termelési tényezők

Termelési tényezők

| (101) | A 2020. február 17-i és a 2019. június 14-i feljegyzésben említett módon a Bizottság elemezte a termelési tényezőkkel kapcsolatban rendelkezésre álló adatokat, és ennek alapján úgy határozott, hogy a rendes érték az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti meghatározásához a következő forrásokat és értékeket használja fel:

  1. táblázat


  A szolárüveg termelési tényezői










  Termelési tényező | HR-kód | A Bizottság által felhasználni kívánt behozatali adatok forrása | Mértékegység |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Homok | 250510 | Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) (47) | KG |
| Dinátriumkarbonát | 283620 | Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) | KG |
| Nem kalcinált vagy nem zsugorított (szinterelt) dolomit | 251810 | Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) | KG |
| Szemcse márványból | 251741 | Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) | KG |
| Nátriumnitrát | 310250 | Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) | KG |
| Dinátriumszulfát | 283311 | Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) | KG |
| Nátrium-piroantimonát | 284190 | Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) | KG |
| Bevonó anyag (48) | 382499 | Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) | KG |
| Csomagolóanyag (49) | 441510 | Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) | KG |
| Csomagolóanyag (50) | 441520 | Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) | KG |
| Csomagolóanyag (51) | 480439 | Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) | KG |

(101)

A 2020. február 17-i és a 2019. június 14-i feljegyzésben említett módon a Bizottság elemezte a termelési tényezőkkel kapcsolatban rendelkezésre álló adatokat, és ennek alapján úgy határozott, hogy a rendes érték az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti meghatározásához a következő forrásokat és értékeket használja fel:

1. táblázat

1. táblázat

A szolárüveg termelési tényezői

A szolárüveg termelési tényezői

Termelési tényező

Termelési tényező

HR-kód

HR-kód

A Bizottság által felhasználni kívánt behozatali adatok forrása

A Bizottság által felhasználni kívánt behozatali adatok forrása

Mértékegység

Mértékegység

Homok

250510

Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) (47)

47

KG

Dinátriumkarbonát

283620

Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA)

KG

Nem kalcinált vagy nem zsugorított (szinterelt) dolomit

251810

Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA)

KG

Szemcse márványból

251741

Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA)

KG

Nátriumnitrát

310250

Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA)

KG

Dinátriumszulfát

283311

Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA)

KG

Nátrium-piroantimonát

284190

Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA)

KG

Bevonó anyag (48)

48

382499

Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA)

KG

Csomagolóanyag (49)

49

441510

Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA)

KG

Csomagolóanyag (50)

50

441520

Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA)

KG

Csomagolóanyag (51)

51

480439

Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA)

KG

3.2.4.1.   Nyersanyagok

Nyersanyagok

| (102) | A szolárüveg gyártási folyamata során jellemzően többféle alacsony vastartalmú nyersanyagra van szükség. A folyamat első lépésében e nyersanyagokat hőálló tartályban üvegtörmelékkel együtt körülbelül 1 500 °C hőmérsékleten megolvasztják. A folyékony üveget ezután két vízhűtésű, acélból vagy ötvözetből készült henger között alakítják (hengerelik). Ezeknek a hengereknek negatív mintázata lehet, amely benyomódik a folyékony üvegbe. Egy másik megoldásnál az üveget folyékony ónfürdőn, úsztatással állítják elő. Ekkor folyamatos, végtelen üvegszalag képződik. A szalagot folytatólagosan vagy megszakításokkal vágják egyedi méretre. A félkész üveg vágása után az üveg éleit megcsiszolják, majd az üveget lemossák és edzik. Az edzés előtt vagy azután különféle eljárásokkal funkcionális réteg vihető fel az üvegre. A réteggel javítható az üveg hőáteresztő képessége, kopásállósága, valamint a szennyeződéssel szembeni ellenálló képessége. A késztermék opcionálisan visszaverődés-gátló bevonattal látható el. A szolárüveg költségszerkezetét erőteljesen befolyásolja a nyersanyagok (különösen a homok), valamint az energia költsége. |
| --- | --- |

(102)

A szolárüveg gyártási folyamata során jellemzően többféle alacsony vastartalmú nyersanyagra van szükség. A folyamat első lépésében e nyersanyagokat hőálló tartályban üvegtörmelékkel együtt körülbelül 1 500 °C hőmérsékleten megolvasztják. A folyékony üveget ezután két vízhűtésű, acélból vagy ötvözetből készült henger között alakítják (hengerelik). Ezeknek a hengereknek negatív mintázata lehet, amely benyomódik a folyékony üvegbe. Egy másik megoldásnál az üveget folyékony ónfürdőn, úsztatással állítják elő. Ekkor folyamatos, végtelen üvegszalag képződik. A szalagot folytatólagosan vagy megszakításokkal vágják egyedi méretre. A félkész üveg vágása után az üveg éleit megcsiszolják, majd az üveget lemossák és edzik. Az edzés előtt vagy azután különféle eljárásokkal funkcionális réteg vihető fel az üvegre. A réteggel javítható az üveg hőáteresztő képessége, kopásállósága, valamint a szennyeződéssel szembeni ellenálló képessége. A késztermék opcionálisan visszaverődés-gátló bevonattal látható el. A szolárüveg költségszerkezetét erőteljesen befolyásolja a nyersanyagok (különösen a homok), valamint az energia költsége.

| (103) | A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a 3.2.2. szakaszban jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. A Bizottság ugyanígy nem vette figyelembe a reprezentatív országba a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 rendelet (52) 1. mellékletében felsorolt országokból érkező behozatalra vonatkozó adatokat sem. Egyrészt az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a rendes érték megállapítása céljából nem vehetők figyelembe ezen országok belföldi árai, másrészt az importadatok egyébként is elhanyagolhatók voltak. A más harmadik országokból érkező import Kína kizárását követően is nagyrészt reprezentatív maradt, és a Törökországba érkező teljes volumen 70–100 %-át tette ki egy nyersanyag kivételével (53), amelynek behozatala viszont 21 %-os aránnyal is reprezentatív. |
| --- | --- |

(103)

A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a 3.2.2. szakaszban jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. A Bizottság ugyanígy nem vette figyelembe a reprezentatív országba a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 rendelet (52) 1. mellékletében felsorolt országokból érkező behozatalra vonatkozó adatokat sem. Egyrészt az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a rendes érték megállapítása céljából nem vehetők figyelembe ezen országok belföldi árai, másrészt az importadatok egyébként is elhanyagolhatók voltak. A más harmadik országokból érkező import Kína kizárását követően is nagyrészt reprezentatív maradt, és a Törökországba érkező teljes volumen 70–100 %-át tette ki egy nyersanyag kivételével (53), amelynek behozatala viszont 21 %-os aránnyal is reprezentatív.

52

53

| (104) | A rendes érték bizottsági módszertan szerinti megállapításához a Törökországba importált termelési tényezőkre és anyagokra vonatkozó importvámokat, valamint a belföldi fuvarozási költségeket normális esetben hozzá kell adni ezekhez az importárakhoz. A (116)–(117) preambulumbekezdésben szereplő megállapításra, valamint arra tekintettel, hogy jellegénél fogva e hatályvesztési felülvizsgálat annak megállapítására összpontosít, hogy folytatódott-e a dömping a felülvizsgálati időszakban, nem pedig e dömping pontos nagyságának megállapítására, a Bizottság úgy határozott, hogy felesleges kiigazítást végezni az importvámok és a belföldi fuvarozás tekintetében, mivel a kiigazítás csak növelné a rendes értéket, ennélfogva pedig a dömpingkülönbözetet is. |
| --- | --- |

(104)

A rendes érték bizottsági módszertan szerinti megállapításához a Törökországba importált termelési tényezőkre és anyagokra vonatkozó importvámokat, valamint a belföldi fuvarozási költségeket normális esetben hozzá kell adni ezekhez az importárakhoz. A (116)–(117) preambulumbekezdésben szereplő megállapításra, valamint arra tekintettel, hogy jellegénél fogva e hatályvesztési felülvizsgálat annak megállapítására összpontosít, hogy folytatódott-e a dömping a felülvizsgálati időszakban, nem pedig e dömping pontos nagyságának megállapítására, a Bizottság úgy határozott, hogy felesleges kiigazítást végezni az importvámok és a belföldi fuvarozás tekintetében, mivel a kiigazítás csak növelné a rendes értéket, ennélfogva pedig a dömpingkülönbözetet is.

3.2.4.2.   Munkaerő

Munkaerő

| (105) | A TurkStat részletes információkat tesz közzé a Törökország különböző gazdasági ágazataiban alkalmazott bérekről. A Bizottság az uniós gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszerének (NACE-nómenklatúra) 23. ágazata, ezen belül az üveggyártás átlagos munkaerőköltségére vonatkozóan a rendelkezésre álló legfrissebb (2016. évi) statisztikai adatokat használta fel. (54) |
| --- | --- |

(105)

A TurkStat részletes információkat tesz közzé a Törökország különböző gazdasági ágazataiban alkalmazott bérekről. A Bizottság az uniós gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszerének (NACE-nómenklatúra) 23. ágazata, ezen belül az üveggyártás átlagos munkaerőköltségére vonatkozóan a rendelkezésre álló legfrissebb (2016. évi) statisztikai adatokat használta fel. (54)

54

3.2.4.3.   Villamos energia

Villamos energia

| (106) | A törökországi vállalatokra (ipari felhasználókra) vonatkozó villamosenergia-árakat a TurkStat rendszeresen kiadott sajtóközlemények útján teszi közzé. A Bizottság a 2019. március 26-án közzétett (a felülvizsgálati időszakot lefedő), kuruș/kWh-ban (55) megadott, a megfelelő fogyasztási sávokhoz tartozó ipari villamosenergiaár-adatokat használta fel (56). |
| --- | --- |

(106)

A törökországi vállalatokra (ipari felhasználókra) vonatkozó villamosenergia-árakat a TurkStat rendszeresen kiadott sajtóközlemények útján teszi közzé. A Bizottság a 2019. március 26-án közzétett (a felülvizsgálati időszakot lefedő), kuruș/kWh-ban (55) megadott, a megfelelő fogyasztási sávokhoz tartozó ipari villamosenergiaár-adatokat használta fel (56).

55

56

3.2.4.4.   Földgáz

Földgáz

| (107) | A törökországi vállalatokra vonatkozó földgázárakat a TurkStat rendszeresen kiadott sajtóközlemények útján teszi közzé. A Bizottság a felülvizsgálati időszakot lefedő, az ipari felhasználókra vonatkozóan 2019. március 26-án közzétett árakat használta fel (57). |
| --- | --- |

(107)

A törökországi vállalatokra vonatkozó földgázárakat a TurkStat rendszeresen kiadott sajtóközlemények útján teszi közzé. A Bizottság a felülvizsgálati időszakot lefedő, az ipari felhasználókra vonatkozóan 2019. március 26-án közzétett árakat használta fel (57).

57

3.2.4.5.   Általános előállítási költségek, SGA-költségek, nyereség és értékcsökkenés

Általános előállítási költségek, SGA-költségek, nyereség és értékcsökkenés

| (108) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának második albekezdése szerint
  „[a] képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”
  . Emellett az általános előállítási költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák. |
| --- | --- |

(108)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának második albekezdése szerint
  „[a] képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”
  . Emellett az általános előállítási költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák.

„[a] képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”

| (109) | Az általános előállítási költségek torzulástól mentes értékének megállapítása érdekében, továbbá mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket használta fel. Ezért a Sisecam/Trakya adatai alapján a Bizottság megállapította, hogy az általános előállítási költségek mekkora részt képviselnek a teljes előállítási költségen és a munkaerőköltségen belül. Ezt követően a Bizottság az általános előállítási költség torzulástól mentes értékét úgy határozta meg, hogy a gyártott modelltől függően az előzőek szerint kapott százalékos arányt alkalmazta az előállítási költség torzulástól mentes értékére. |
| --- | --- |

(109)

Az általános előállítási költségek torzulástól mentes értékének megállapítása érdekében, továbbá mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket használta fel. Ezért a Sisecam/Trakya adatai alapján a Bizottság megállapította, hogy az általános előállítási költségek mekkora részt képviselnek a teljes előállítási költségen és a munkaerőköltségen belül. Ezt követően a Bizottság az általános előállítási költség torzulástól mentes értékét úgy határozta meg, hogy a gyártott modelltől függően az előzőek szerint kapott százalékos arányt alkalmazta az előállítási költség torzulástól mentes értékére.

| (110) | Az általános előállítási költségek, az SGA-költségek, a nyereség és az értékcsökkenés torzulástól mentes és észszerű összegének megállapításakor a Bizottság a Sisecam/Trakya 2018. évi, az Orbis adatbázisból vett pénzügyi adataira támaszkodott. |
| --- | --- |

(110)

Az általános előállítási költségek, az SGA-költségek, a nyereség és az értékcsökkenés torzulástól mentes és észszerű összegének megállapításakor a Bizottság a Sisecam/Trakya 2018. évi, az Orbis adatbázisból vett pénzügyi adataira támaszkodott.

3.2.5.   Számítás

Számítás

| (111) | A fentiek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként meghatározta a gyártelepi paritáson számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(111)

A fentiek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként meghatározta a gyártelepi paritáson számított rendes értéket.

| (112) | A Bizottság először a torzulástól mentes előállítási költségeket állapította meg. Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság azokra az adatokra hagyatkozott, amelyeket a kérelmező nyújtott be a felülvizsgálati kérelemben a szolárüveg előállításához felhasznált egyes tényezőkre (az anyagokra és a munkaerőre) vonatkozóan. A Bizottság az ellenőrzés során megvizsgálta a kérelmező által közölt felhasználási arányok helytállóságát. A Bizottság a felhasználási tényezőket megszorozta a reprezentatív országban, Törökországban megfigyelt, torzulásoktól mentes egységköltségekkel. |
| --- | --- |

(112)

A Bizottság először a torzulástól mentes előállítási költségeket állapította meg. Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság azokra az adatokra hagyatkozott, amelyeket a kérelmező nyújtott be a felülvizsgálati kérelemben a szolárüveg előállításához felhasznált egyes tényezőkre (az anyagokra és a munkaerőre) vonatkozóan. A Bizottság az ellenőrzés során megvizsgálta a kérelmező által közölt felhasználási arányok helytállóságát. A Bizottság a felhasználási tényezőket megszorozta a reprezentatív országban, Törökországban megfigyelt, torzulásoktól mentes egységköltségekkel.

| (113) | A Bizottság a torzulástól mentes előállítási költségek meghatározása után azokat a (108)–(110) preambulumbekezdésben jelzett módon kiigazította az általános előállítási költségekkel, az SGA-költségekkel, a nyereséggel, valamint az értékcsökkenéssel. Ezeket a Sisecam/Trakya pénzügyi kimutatásai alapján határozta meg (lásd a 3.2.3. szakaszt). A Bizottság a következő tételekkel egészítette ki a torzulástól mentes előállítási költséget:






  — | a (109) preambulumbekezdés szerinti általános előállítási költség és értékcsökkenés, amelyek együttesen a Sisecam/Trakya anyagköltségének 39 %-át tették ki, |
| --- | --- | --- |

(113)

A Bizottság a torzulástól mentes előállítási költségek meghatározása után azokat a (108)–(110) preambulumbekezdésben jelzett módon kiigazította az általános előállítási költségekkel, az SGA-költségekkel, a nyereséggel, valamint az értékcsökkenéssel. Ezeket a Sisecam/Trakya pénzügyi kimutatásai alapján határozta meg (lásd a 3.2.3. szakaszt). A Bizottság a következő tételekkel egészítette ki a torzulástól mentes előállítási költséget:

—

a (109) preambulumbekezdés szerinti általános előállítási költség és értékcsökkenés, amelyek együttesen a Sisecam/Trakya anyagköltségének 39 %-át tették ki,

| — | SGA- és egyéb költségek, amelyek együttesen a Sisecam/Trakya anyagköltségének 41 %-át tették ki, valamint |
| --- | --- |

—

SGA- és egyéb költségek, amelyek együttesen a Sisecam/Trakya anyagköltségének 41 %-át tették ki, valamint

| — | nyereség, amelynek aránya a Sisecam/Trakya által elért nyereség alapján a teljes előállítási költség 30,8 %-át tette ki. |
| --- | --- |

—

nyereség, amelynek aránya a Sisecam/Trakya által elért nyereség alapján a teljes előállítási költség 30,8 %-át tette ki.

3.2.6.   Exportár

Exportár

| (114) | Az együttműködés hiánya miatt az exportárak megállapítása az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján történt. A Bizottság az exportárak megállapításához a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő kínai behozatali adatokat használta fel. |
| --- | --- |

(114)

Az együttműködés hiánya miatt az exportárak megállapítása az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján történt. A Bizottság az exportárak megállapításához a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő kínai behozatali adatokat használta fel.

| (115) | Tekintettel továbbá arra, hogy az árakat az adatbázis költség, biztosítás és fuvardíj (CIF) paritáson tünteti fel, a Bizottság azokat gyártelepi szintre igazította úgy, hogy levonta a Kína és az uniós határ közötti szállítási és biztosítási költség megfelelő összegét. A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság ugyanazt a százalékos kiigazítási mértéket alkalmazta, mint az eredeti dömpingellenes vizsgálat során (11,7 %). |
| --- | --- |

(115)

Tekintettel továbbá arra, hogy az árakat az adatbázis költség, biztosítás és fuvardíj (CIF) paritáson tünteti fel, a Bizottság azokat gyártelepi szintre igazította úgy, hogy levonta a Kína és az uniós határ közötti szállítási és biztosítási költség megfelelő összegét. A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság ugyanazt a százalékos kiigazítási mértéket alkalmazta, mint az eredeti dömpingellenes vizsgálat során (11,7 %).

3.2.7.   Összehasonlítás és dömpingkülönbözet

Összehasonlítás és dömpingkülönbözet

| (116) | A Bizottság összehasonlította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően számtanilag képzett rendes értéket és az Unióba irányuló kivitel gyártelepi szintre átszámított exportárát. |
| --- | --- |

(116)

A Bizottság összehasonlította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően számtanilag képzett rendes értéket és az Unióba irányuló kivitel gyártelepi szintre átszámított exportárát.

| (117) | Az Unió határán érvényes, vámfizetés előtti CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet 33 % volt. |
| --- | --- |

(117)

Az Unió határán érvényes, vámfizetés előtti CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet 33 % volt.

| (118) | Az érdekelt felek tájékoztatása után az EU ProSun előadta, hogy a Bizottság által a dömpingkülönbözet számításához felhasznált adatok nem felelnek meg a valós árak és költségek tekintetében a szolárüveggyártók által szerzett tapasztalatoknak, és ellentmondani látszanak annak a körülménynek, hogy az uniós gazdasági ágazat árai alacsonyabbak voltak a számított rendes értéknél, sőt, néha még az importáraknál is. |
| --- | --- |

(118)

Az érdekelt felek tájékoztatása után az EU ProSun előadta, hogy a Bizottság által a dömpingkülönbözet számításához felhasznált adatok nem felelnek meg a valós árak és költségek tekintetében a szolárüveggyártók által szerzett tapasztalatoknak, és ellentmondani látszanak annak a körülménynek, hogy az uniós gazdasági ágazat árai alacsonyabbak voltak a számított rendes értéknél, sőt, néha még az importáraknál is.

| (119) | A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján határozta meg úgy, hogy a reprezentatív harmadik ország adataiból számított rendes értéket összehasonlította a statisztikák szerinti átlagos kínai exportár gyártelepi szintre átszámított értékével. Ennélfogva az uniós gazdasági ágazat árai nem befolyásolják a dömpingkülönbözet számítását. |
| --- | --- |

(119)

A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján határozta meg úgy, hogy a reprezentatív harmadik ország adataiból számított rendes értéket összehasonlította a statisztikák szerinti átlagos kínai exportár gyártelepi szintre átszámított értékével. Ennélfogva az uniós gazdasági ágazat árai nem befolyásolják a dömpingkülönbözet számítását.

3.2.8.   A dömping folytatódására vonatkozó következtetés

A dömping folytatódására vonatkozó következtetés

| (120) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a dömping folytatódott a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(120)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a dömping folytatódott a felülvizsgálati időszakban.

3.3.   A behozatal valószínűsíthető alakulása az intézkedések hatályvesztése esetén

A behozatal valószínűsíthető alakulása az intézkedések hatályvesztése esetén

| (121) | A felülvizsgálati időszak alatti folyamatos dömping azt jelzi, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a dömping valószínűleg folytatódna. Emellett a Bizottság azt is elemezte, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömpingelt kivitel volumenének növekedésével járna-e. Ennek érdekében a Bizottság a következő elemeket vizsgálta: a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitást és szabad kapacitást, a kínai exportáló gyártók által más harmadik országok viszonylatában folytatott árazási gyakorlatot, valamint az uniós piac vonzerejét. A kínai gyártók/exportőrök együttműködésének hiánya miatt a Bizottság az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre alapozta az értékelését. |
| --- | --- |

(121)

A felülvizsgálati időszak alatti folyamatos dömping azt jelzi, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a dömping valószínűleg folytatódna. Emellett a Bizottság azt is elemezte, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömpingelt kivitel volumenének növekedésével járna-e. Ennek érdekében a Bizottság a következő elemeket vizsgálta: a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitást és szabad kapacitást, a kínai exportáló gyártók által más harmadik országok viszonylatában folytatott árazási gyakorlatot, valamint az uniós piac vonzerejét. A kínai gyártók/exportőrök együttműködésének hiánya miatt a Bizottság az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre alapozta az értékelését.

3.3.1.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

| (122) | Az együttműködés hiánya miatt egyetlen kínai exportőr/gyártó sem közölt információt a kínai termelési kapacitással kapcsolatban. A kérelmező állítása szerint a kínai szolárüveg-ágazat éves termelési kapacitása meghaladja a 750 millió m2-t (58). A felülvizsgálati kérelemben foglalt bizonyítékok szerint ez a mennyiség a világ teljes szolárüveggyártási kapacitásának 78 %-át teszi ki. (59) A kérelmező előadta továbbá, hogy a szolárüveg iránti belső kereslet Kínában mindössze 600 millió m2 volt 2016-ban, a felülvizsgálati időszak második felében pedig az 531-es politika végrehajtása miatt még tovább gyengült. (60) Ezt a hatást például az egyik kínai exportáló gyártó éves jelentése is megerősítette. (61) Ezzel szemben a felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása [33–38] millió m2 ((151) preambulumbekezdés), az uniós kereslet pedig [13–18] millió m2 volt ((135)–(136) preambulumbekezdés). A kínai termelési kapacitás tehát nagy mértékben, mintegy harminchétszeresen meghaladja az uniós keresletet, emellett az 531-es politika eredményeként fokozottabban irányulhat az uniós piacra. |
| --- | --- |

(122)

Az együttműködés hiánya miatt egyetlen kínai exportőr/gyártó sem közölt információt a kínai termelési kapacitással kapcsolatban. A kérelmező állítása szerint a kínai szolárüveg-ágazat éves termelési kapacitása meghaladja a 750 millió m2-t (58). A felülvizsgálati kérelemben foglalt bizonyítékok szerint ez a mennyiség a világ teljes szolárüveggyártási kapacitásának 78 %-át teszi ki. (59) A kérelmező előadta továbbá, hogy a szolárüveg iránti belső kereslet Kínában mindössze 600 millió m2 volt 2016-ban, a felülvizsgálati időszak második felében pedig az 531-es politika végrehajtása miatt még tovább gyengült. (60) Ezt a hatást például az egyik kínai exportáló gyártó éves jelentése is megerősítette. (61) Ezzel szemben a felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása [33–38] millió m2 ((151) preambulumbekezdés), az uniós kereslet pedig [13–18] millió m2 volt ((135)–(136) preambulumbekezdés). A kínai termelési kapacitás tehát nagy mértékben, mintegy harminchétszeresen meghaladja az uniós keresletet, emellett az 531-es politika eredményeként fokozottabban irányulhat az uniós piacra.

2

58

59

2

60

61

2

2

| (123) | A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis alapján a Bizottság megállapította továbbá, hogy a felülvizsgálati időszakban a felülvizsgálat tárgyát képező terméket túlnyomórészt egyetlen kínai exportáló gyártó exportálta az Unióba. Az exportáló gyártó honlapján [15–25] ezer m2 napi, illetve [5,5–9] millió m2 éves termelési kapacitás szerepel. A felülvizsgálati időszakban ennek a termelési kapacitásnak mindössze [10–20] %-át használták az uniós piac ellátására. Igen valószínű, hogy az 531-es politika a hatályban levő intézkedések hatályvesztésével együttesen azt eredményezi, hogy az említett termelési kapacitás nagyobb része irányul majd az uniós piacra. |
| --- | --- |

(123)

A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis alapján a Bizottság megállapította továbbá, hogy a felülvizsgálati időszakban a felülvizsgálat tárgyát képező terméket túlnyomórészt egyetlen kínai exportáló gyártó exportálta az Unióba. Az exportáló gyártó honlapján [15–25] ezer m2 napi, illetve [5,5–9] millió m2 éves termelési kapacitás szerepel. A felülvizsgálati időszakban ennek a termelési kapacitásnak mindössze [10–20] %-át használták az uniós piac ellátására. Igen valószínű, hogy az 531-es politika a hatályban levő intézkedések hatályvesztésével együttesen azt eredményezi, hogy az említett termelési kapacitás nagyobb része irányul majd az uniós piacra.

2

2

| (124) | Mindebből az a következtetés adódik, hogy a nagy termelési kapacitás, a kínai kereslet változása, a viszonylag korlátozott uniós kereslet, valamint a rendelkezésre álló vállalati adatok alapján a Kínából érkező dömpingelt kivitel volumene valószínűleg nőni fog az intézkedések hatályvesztése esetén. |
| --- | --- |

(124)

Mindebből az a következtetés adódik, hogy a nagy termelési kapacitás, a kínai kereslet változása, a viszonylag korlátozott uniós kereslet, valamint a rendelkezésre álló vállalati adatok alapján a Kínából érkező dömpingelt kivitel volumene valószínűleg nőni fog az intézkedések hatályvesztése esetén.

3.3.2.   Harmadik országokba irányuló kivitel

Harmadik országokba irányuló kivitel

| (125) | mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, a Bizottságnak a rendelkezésre álló tényekre támaszkodva kellett megállapítania a Kínából más harmadik országok piacaira irányuló export árait. Egyéb megbízható információk hiányában a Bizottság a GTA adatbázisból származó exportadatokat használta fel. Az adatok csak a hatjegyű „tarifakódok” szintjén álltak rendelkezésre, így a felülvizsgálat tárgyát képező termék mellett több más üvegfajtát is magukban foglaltak. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az adatok nem elég pontosak a vizsgálatban való felhasználáshoz. |
| --- | --- |

(125)

mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, a Bizottságnak a rendelkezésre álló tényekre támaszkodva kellett megállapítania a Kínából más harmadik országok piacaira irányuló export árait. Egyéb megbízható információk hiányában a Bizottság a GTA adatbázisból származó exportadatokat használta fel. Az adatok csak a hatjegyű „tarifakódok” szintjén álltak rendelkezésre, így a felülvizsgálat tárgyát képező termék mellett több más üvegfajtát is magukban foglaltak. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az adatok nem elég pontosak a vizsgálatban való felhasználáshoz.

3.3.3.   Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (126) | A kérelmező előadta, hogy az uniós gazdasági ágazat szolárüveg egyetlen érdemi méretű piaca Kínán kívül, ez utóbbi piaca pedig az 531-es politika eredményeképpen jelenleg is telített. (62) A kínai piaci részesedés a hatályban levő intézkedések ellenére is 9 % volt a felülvizsgálati időszakban, ezért a Unió változatlanul vonzó exportpiac a kínai szolárüveggyártók számára. Ráadásul a 6.2.3. szakaszban jelzett módon az uniós piac bővülése várható. A GTA kapcsán említett probléma miatt a Bizottság nem tudott pontos ár-összehasonlítást végezni a más országokba irányuló kínai kivitelre vonatkozó adatokkal. |
| --- | --- |

(126)

A kérelmező előadta, hogy az uniós gazdasági ágazat szolárüveg egyetlen érdemi méretű piaca Kínán kívül, ez utóbbi piaca pedig az 531-es politika eredményeképpen jelenleg is telített. (62) A kínai piaci részesedés a hatályban levő intézkedések ellenére is 9 % volt a felülvizsgálati időszakban, ezért a Unió változatlanul vonzó exportpiac a kínai szolárüveggyártók számára. Ráadásul a 6.2.3. szakaszban jelzett módon az uniós piac bővülése várható. A GTA kapcsán említett probléma miatt a Bizottság nem tudott pontos ár-összehasonlítást végezni a más országokba irányuló kínai kivitelre vonatkozó adatokkal.

62

| (127) | A Bizottság megállapította továbbá, hogy más országokban, nevezetesen Indiában és Törökországban a felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozóan piacvédelmi intézkedések vannak hatályban, ami még valószínűbbé teszi azt, hogy kínai export az Unióba irányul. |
| --- | --- |

(127)

A Bizottság megállapította továbbá, hogy más országokban, nevezetesen Indiában és Törökországban a felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozóan piacvédelmi intézkedések vannak hatályban, ami még valószínűbbé teszi azt, hogy kínai export az Unióba irányul.

| (128) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az EU vonzó piac a kínai export számára. |
| --- | --- |

(128)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az EU vonzó piac a kínai export számára.

3.3.4.   A behozatalnak az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető alakulására vonatkozó következtetés

A behozatalnak az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető alakulására vonatkozó következtetés

| (129) | A Kínában rendelkezésre álló jelentős termelési kapacitást, valamint az uniós piac kínai exportáló gyártókra gyakorolt vonzerejét figyelembe véve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a dömping volumenének növekedését eredményezné. |
| --- | --- |

(129)

A Kínában rendelkezésre álló jelentős termelési kapacitást, valamint az uniós piac kínai exportáló gyártókra gyakorolt vonzerejét figyelembe véve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a dömping volumenének növekedését eredményezné.

3.4.   A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés

A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés

| (130) | Figyelembe véve a dömping felülvizsgálati időszak alatti folytatódásával kapcsolatos ténymegállapításait, valamint a behozatalnak az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető alakulását, a Bizottság a rendelkezésre álló tények alapján arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a dömping folytatódását eredményezné. |
| --- | --- |

(130)

Figyelembe véve a dömping felülvizsgálati időszak alatti folytatódásával kapcsolatos ténymegállapításait, valamint a behozatalnak az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető alakulását, a Bizottság a rendelkezésre álló tények alapján arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a dömping folytatódását eredményezné.

4.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

4.1.   Az uniós termelés és az uniós gazdasági ágazat

Az uniós termelés és az uniós gazdasági ágazat

| (131) | A felülvizsgálati időszakban a hasonló terméket 11 gyártó gyártotta az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(131)

A felülvizsgálati időszakban a hasonló terméket 11 gyártó gyártotta az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot.

| (132) | A Bizottság a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós termelést mintegy 12 millió m2-ben állapította meg. Ezt a számadatot a Bizottság a rendelkezésre álló információk, többek között a felülvizsgálati kérelem és a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött kérdőívei alapján határozta meg. A (13) preambulumbekezdésben jelzett módon a mintába felvett uniós gyártók együtt a hasonló termék teljes uniós termelésének több mint 80 %-át képviselték. |
| --- | --- |

(132)

A Bizottság a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós termelést mintegy 12 millió m2-ben állapította meg. Ezt a számadatot a Bizottság a rendelkezésre álló információk, többek között a felülvizsgálati kérelem és a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött kérdőívei alapján határozta meg. A (13) preambulumbekezdésben jelzett módon a mintába felvett uniós gyártók együtt a hasonló termék teljes uniós termelésének több mint 80 %-át képviselték.

2

4.2.   Előzetes megjegyzés

Előzetes megjegyzés

| (133) | Az alaprendelet 19. cikkével összhangban az érzékeny üzleti információk védelme érdekében a mintában szereplő két uniós gyártó adatait relatív mennyiségek vagy értéktartományok formájában adjuk meg. |
| --- | --- |

(133)

Az alaprendelet 19. cikkével összhangban az érzékeny üzleti információk védelme érdekében a mintában szereplő két uniós gyártó adatait relatív mennyiségek vagy értéktartományok formájában adjuk meg.

4.3.   Az uniós felhasználás

Az uniós felhasználás

| (134) | A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piacon realizált értékesítési volumenének, valamint a Kínából és a harmadik országokból érkező behozatal volumenének összegeként, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisból nyert számadatok segítségével állapította meg. A Bizottság az uniós gyártók értékesítési volumenére vonatkozó adatokat a mintában szereplő uniós gyártóktól származó ellenőrzött információk segítségével ellenőrizte és szükség szerint kiigazította. A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adataival való egybevetéssel ellenőrizte. |
| --- | --- |

(134)

A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piacon realizált értékesítési volumenének, valamint a Kínából és a harmadik országokból érkező behozatal volumenének összegeként, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisból nyert számadatok segítségével állapította meg. A Bizottság az uniós gyártók értékesítési volumenére vonatkozó adatokat a mintában szereplő uniós gyártóktól származó ellenőrzött információk segítségével ellenőrizte és szükség szerint kiigazította. A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adataival való egybevetéssel ellenőrizte.

| (135) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  Uniós felhasználás | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Felhasználás (1 000 m2) | 20 000–25 000 | 17 000–22 000 | 16 000–21 000 | 13 000–18 000 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 89 | 84 | 65 |
| Forrás: Felülvizsgálati kérelem, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis, Eurostat |

(135)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Felhasználás (1 000 m2)

2

20 000–25 000

17 000–22 000

16 000–21 000

13 000–18 000

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

89

89

84

84

65

65

Forrás: Felülvizsgálati kérelem, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis, Eurostat

| (136) | A figyelembe vett időszak alatt a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós felhasználása 35 %-kal csökkent. A legnagyobb visszaesésre (19 százalékpont) 2017 és a felülvizsgálati időszak között került sor. Ezt az uniós gyártók napelemmodulok iránti kisebb kereslete okozta. |
| --- | --- |

(136)

A figyelembe vett időszak alatt a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós felhasználása 35 %-kal csökkent. A legnagyobb visszaesésre (19 százalékpont) 2017 és a felülvizsgálati időszak között került sor. Ezt az uniós gyártók napelemmodulok iránti kisebb kereslete okozta.

| (137) | Az uniós piacon a szolárüveget egyre nagyobb mértékben használták fel az üvegházgyártás piacán. A kereslet (és a hozzá kapcsolódó felhasználás) azonban továbbra is projektalapú maradt, volumene pedig elenyésző volt a napelem- és a fototermikus modulok piacán felhasznált szolárüveg-mennyiséghez képest. |
| --- | --- |

(137)

Az uniós piacon a szolárüveget egyre nagyobb mértékben használták fel az üvegházgyártás piacán. A kereslet (és a hozzá kapcsolódó felhasználás) azonban továbbra is projektalapú maradt, volumene pedig elenyésző volt a napelem- és a fototermikus modulok piacán felhasznált szolárüveg-mennyiséghez képest.

4.4.   Kínából az Unióba érkező behozatal

Kínából az Unióba érkező behozatal

4.4.1.   A Kínából érkező behozatal volumene és piaci részesedése

A Kínából érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (138) | A Bizottság a behozatali volumen nagyságát a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis alapján határozta meg, majd az Eurostat adataival való egybevetéssel ellenőrizte. A piaci részesedés meghatározása a 2. táblázatban bemutatott uniós felhasználás alapján történt. A figyelembe vett időszak alatt a Kínából az Unióba érkező behozatal volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  A Kínából érkező behozatal volumene és piaci részesedése | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínából érkező behozatal volumene (1 000 m2) | 5 133 | 1 169 | 1 423 | 1 208 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 23 | 28 | 24 |
| A Kínából érkező behozatal piaci részesedése (%) | 24 | 6 | 8 | 9 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 26 | 33 | 36 |
| Forrás: Felülvizsgálati kérelem, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis, Eurostat |

(138)

A Bizottság a behozatali volumen nagyságát a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis alapján határozta meg, majd az Eurostat adataival való egybevetéssel ellenőrizte. A piaci részesedés meghatározása a 2. táblázatban bemutatott uniós felhasználás alapján történt. A figyelembe vett időszak alatt a Kínából az Unióba érkező behozatal volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

A Kínából érkező behozatal volumene és piaci részesedése

A Kínából érkező behozatal volumene és piaci részesedése

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

A Kínából érkező behozatal volumene (1 000 m2)

2

5 133

1 169

1 423

1 208

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

23

23

28

28

24

24

A Kínából érkező behozatal piaci részesedése (%)

24

6

8

9

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

26

26

33

33

36

36

Forrás: Felülvizsgálati kérelem, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis, Eurostat

| (139) | A Kínából érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszak alatt 76 %-kal csökkent: 2015-ben több mint 5 millió m2, míg a felülvizsgálati időszakban 1,2 millió m2 volt. Ugyanezen időszakban a Kínából érkező behozatal piaci részesedése 64 %-kal, 24 %-ról 9 %-ra csökkent. A piaci részesedés legnagyobb mértékű, 74 %-os visszaesésére 2015 és 2016 viszonylatában került sor, a 2015 augusztusában elfogadott visszanyerés-ellenes intézkedések (63) nyomán, amelyek értelmében az országos dömpingellenes vámtétel 25 %-ról 67,1 %-ra emelkedett. 2016 és a felülvizsgálati időszak között azonban a Kínából érkező behozatal piaci részesedése 3 százalékponttal nőtt, és a felülvizsgálati időszakban 9 %-ot ért el. |
| --- | --- |

(139)

A Kínából érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszak alatt 76 %-kal csökkent: 2015-ben több mint 5 millió m2, míg a felülvizsgálati időszakban 1,2 millió m2 volt. Ugyanezen időszakban a Kínából érkező behozatal piaci részesedése 64 %-kal, 24 %-ról 9 %-ra csökkent. A piaci részesedés legnagyobb mértékű, 74 %-os visszaesésére 2015 és 2016 viszonylatában került sor, a 2015 augusztusában elfogadott visszanyerés-ellenes intézkedések (63) nyomán, amelyek értelmében az országos dömpingellenes vámtétel 25 %-ról 67,1 %-ra emelkedett. 2016 és a felülvizsgálati időszak között azonban a Kínából érkező behozatal piaci részesedése 3 százalékponttal nőtt, és a felülvizsgálati időszakban 9 %-ot ért el.

2

2

63

4.4.2.   A Kínából érkező behozatal árai, áralákínálás

A Kínából érkező behozatal árai, áralákínálás

| (140) | A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányából adódóan a Bizottság a Kínából érkező behozatal átlagárát az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények, azaz a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő információk alapján állapította meg. A Bizottság az adatokat az Eurostat adataival való egybevetéssel ellenőrizte. A felülvizsgálati időszakban az átlagos importár 6,34 EUR/m2 volt.

  4. táblázat


  A Kínából érkező behozatal átlagára | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos importár (EUR/m2) | 5,02 | 7,66 | 5,79 | 6,34 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 153 | 115 | 126 |
| Forrás: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis, Eurostat |

(140)

A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányából adódóan a Bizottság a Kínából érkező behozatal átlagárát az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények, azaz a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő információk alapján állapította meg. A Bizottság az adatokat az Eurostat adataival való egybevetéssel ellenőrizte. A felülvizsgálati időszakban az átlagos importár 6,34 EUR/m2 volt.

2

4. táblázat

4. táblázat

A Kínából érkező behozatal átlagára

A Kínából érkező behozatal átlagára

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Átlagos importár (EUR/m2)

2

5,02

7,66

5,79

6,34

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

153

153

115

115

126

126

Forrás: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis, Eurostat

| (141) | A figyelembe vett időszak alatt az átlagos importár 26 %-kal csökkent. Ugyanebben az időszakban az uniós piaci ár 19 %-kal nőtt (lásd a 9. táblázatot). |
| --- | --- |

(141)

A figyelembe vett időszak alatt az átlagos importár 26 %-kal csökkent. Ugyanebben az időszakban az uniós piaci ár 19 %-kal nőtt (lásd a 9. táblázatot).

| (142) | A Bizottság megállapította, hogy az importárak alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak. A Bizottság a felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához összehasonlította a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán a független vevőknek történő értékesítés során alkalmazott értékesítési árak gyártelepi szintre átszámított súlyozott átlagát, valamint a Kínából érkező behozatal CIF-alapon (költségek, biztosítás és fuvardíj fizetve) megállapított, a vámok és a behozatal utáni költségek figyelembevételével kiigazított súlyozott átlagárát. |
| --- | --- |

(142)

A Bizottság megállapította, hogy az importárak alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak. A Bizottság a felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához összehasonlította a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán a független vevőknek történő értékesítés során alkalmazott értékesítési árak gyártelepi szintre átszámított súlyozott átlagát, valamint a Kínából érkező behozatal CIF-alapon (költségek, biztosítás és fuvardíj fizetve) megállapított, a vámok és a behozatal utáni költségek figyelembevételével kiigazított súlyozott átlagárát.

| (143) | Az összehasonlítás eredményét a Bizottság a felülvizsgálati időszak alatti feltételezett forgalom százalékában fejezte ki. Ez az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési árát az Unióba exportált mennyiséggel megszorozva számítható ki. Az ár-összehasonlítás a Kínából az uniós piacra érkező behozatalra vonatkozóan közel 10 %-os súlyozott átlagos alákínálási különbözetet mutatott ki. |
| --- | --- |

(143)

Az összehasonlítás eredményét a Bizottság a felülvizsgálati időszak alatti feltételezett forgalom százalékában fejezte ki. Ez az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési árát az Unióba exportált mennyiséggel megszorozva számítható ki. Az ár-összehasonlítás a Kínából az uniós piacra érkező behozatalra vonatkozóan közel 10 %-os súlyozott átlagos alákínálási különbözetet mutatott ki.

4.5.   Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

| (144) | Az egyéb harmadik országokból érkező teljes behozatal volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  5. táblázat


  Harmadik országokból érkező behozatal | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A harmadik országokból érkező teljes behozatal


  (1 000 m2) | 579 | 943 | 1 492 | 1 704 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 163 | 258 | 294 |
| A harmadik országokból érkező teljes behozatal piaci részesedése (%) | 3 | 5 | 8 | 12 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 183 | 306 | 451 |
| A harmadik országokból érkező teljes behozatal árai (EUR/m2) | 6,08 | 6,37 | 7,10 | 7,31 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 105 | 117 | 120 |
| A legfontosabb harmadik országokból érkező behozatal |
| A Törökországból érkező behozatal (1 000 m2) | 356 | 785 | 478 | 240 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 221 | 134 | 67 |
| A Törökországból érkező behozatal piaci részesedése (%) | 2 | 4 | 3 | 2 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 248 | 159 | 103 |
| A Törökországból érkező behozatal árai (EUR/m2) | 5,97 | 6,54 | 6,54 | 6,38 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 110 | 110 | 107 |
| A Malajziából érkező behozatal (1 000 m2) | / | / | 691 | 927 |
| Index (2015 = 100) | / | / | 100 | 134 |
| A Malajziából érkező behozatal piaci részesedése (%) | / | / | 4 | 7 |
| Index (2015 = 100) | / | / | 100 | 173 |
| A Malajziából érkező behozatal árai (EUR/m2) | / | / | 8,16 | 8,43 |
| Index (2015 = 100) | / | / | 100 | 103 |
| Az Indiából érkező behozatal (1 000 m2) | 101 | 130 | 173 | 462 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 130 | 172 | 460 |
| Az Indiából érkező behozatal piaci részesedése (%) | 0 | 1 | 1 | 3 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 146 | 204 | 704 |
| Az Indiából érkező behozatal árai (EUR/m2) | 5,51 | 4,48 | 5,03 | 5,43 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 81 | 91 | 99 |
| A Tajvanról érkező behozatal (1 000 m2) | 119 | 21 | 98 | 0 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 18 | 83 | 0 |
| A Tajvanról érkező behozatal piaci részesedése (%) | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 20 | 98 | 0 |
| A Tajvanról érkező behozatal árai (EUR/m2) | 6,76 | 7,59 | 6,43 | 4,45 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 112 | 95 | 66 |
| Az Ukrajnából érkező behozatal (1 000 m2) | 3 | 5 | 40 | 68 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 183 | 1 477 | 2 527 |
| Az Ukrajnából érkező behozatal piaci részesedése (%) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 206 | 1 754 | 3 870 |
| Az Ukrajnából érkező behozatal árai (EUR/m2) | 5,25 | 6,27 | 6,45 | 7,24 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 119 | 123 | 138 |
| Forrás: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis |

(144)

Az egyéb harmadik országokból érkező teljes behozatal volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

5. táblázat

5. táblázat

Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

A harmadik országokból érkező teljes behozatal

A harmadik országokból érkező teljes behozatal

(1 000 m2)

(1 000 m2

579

579

943

943

1 492

1 492

1 704

1 704

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

163

163

258

258

294

294

A harmadik országokból érkező teljes behozatal piaci részesedése (%)

3

5

8

12

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

183

183

306

306

451

451

A harmadik országokból érkező teljes behozatal árai (EUR/m2)

2

6,08

6,37

7,10

7,31

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

105

105

117

117

120

120

A legfontosabb harmadik országokból érkező behozatal

A legfontosabb harmadik országokból érkező behozatal

A Törökországból érkező behozatal (1 000 m2)

A Törökországból érkező behozatal (1 000 m2

356

356

785

785

478

478

240

240

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

221

221

134

134

67

67

A Törökországból érkező behozatal piaci részesedése (%)

2

4

3

2

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

248

248

159

159

103

103

A Törökországból érkező behozatal árai (EUR/m2)

2

5,97

6,54

6,54

6,38

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

110

110

110

110

107

107

A Malajziából érkező behozatal (1 000 m2)

A Malajziából érkező behozatal (1 000 m2

/

/

/

/

691

691

927

927

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

/

/

/

/

100

100

134

134

A Malajziából érkező behozatal piaci részesedése (%)

/

/

4

7

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

/

/

/

/

100

100

173

173

A Malajziából érkező behozatal árai (EUR/m2)

2

/

/

8,16

8,43

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

/

/

/

/

100

100

103

103

Az Indiából érkező behozatal (1 000 m2)

Az Indiából érkező behozatal (1 000 m2

101

101

130

130

173

173

462

462

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

130

130

172

172

460

460

Az Indiából érkező behozatal piaci részesedése (%)

0

1

1

3

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

146

146

204

204

704

704

Az Indiából érkező behozatal árai (EUR/m2)

2

5,51

4,48

5,03

5,43

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

81

81

91

91

99

99

A Tajvanról érkező behozatal (1 000 m2)

A Tajvanról érkező behozatal (1 000 m2

119

119

21

21

98

98

0

0

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

18

18

83

83

0

0

A Tajvanról érkező behozatal piaci részesedése (%)

1

0

1

0

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

20

20

98

98

0

0

A Tajvanról érkező behozatal árai (EUR/m2)

2

6,76

7,59

6,43

4,45

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

112

112

95

95

66

66

Az Ukrajnából érkező behozatal (1 000 m2)

Az Ukrajnából érkező behozatal (1 000 m2

3

3

5

5

40

40

68

68

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

183

183

1 477

1 477

2 527

2 527

Az Ukrajnából érkező behozatal piaci részesedése (%)

0

0

0

0

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

206

206

1 754

1 754

3 870

3 870

Az Ukrajnából érkező behozatal árai (EUR/m2)

2

5,25

6,27

6,45

7,24

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

119

119

123

123

138

138

Forrás: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis

| (145) | Az egyéb harmadik országokból érkező teljes behozatal volumene a figyelembe vett időszakban 194 %-kal nőtt. E behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban 12 %, míg 2015-ben csupán 3 % volt. Az Unióba exportáló és az intézkedések hatálya alá nem tartozó országok közül a legfontosabb Malajzia, amely annak ellenére, hogy csak 2017-ben jelent meg a piacon, a felülvizsgálati időszakban már 7 %-os piaci részesedést ért el. Az indiai export ugyancsak számottevő mértékben nőtt, és a felülvizsgálati időszakban 3 %-os piaci részesedést ért el. Törökország piaci részesedése a 2016. évi mintegy 4 %-ról a felülvizsgálati időszakra 2 %-ra csökkent. Végül a harmadik országokból érkező, az intézkedések hatálya alá nem tartozó teljes behozatal átlagára a figyelembe vett időszakban 20 %-kal nőtt, és a felülvizsgálati időszakban 7,31 EUR/m2-t ért el. |
| --- | --- |

(145)

Az egyéb harmadik országokból érkező teljes behozatal volumene a figyelembe vett időszakban 194 %-kal nőtt. E behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban 12 %, míg 2015-ben csupán 3 % volt. Az Unióba exportáló és az intézkedések hatálya alá nem tartozó országok közül a legfontosabb Malajzia, amely annak ellenére, hogy csak 2017-ben jelent meg a piacon, a felülvizsgálati időszakban már 7 %-os piaci részesedést ért el. Az indiai export ugyancsak számottevő mértékben nőtt, és a felülvizsgálati időszakban 3 %-os piaci részesedést ért el. Törökország piaci részesedése a 2016. évi mintegy 4 %-ról a felülvizsgálati időszakra 2 %-ra csökkent. Végül a harmadik országokból érkező, az intézkedések hatálya alá nem tartozó teljes behozatal átlagára a figyelembe vett időszakban 20 %-kal nőtt, és a felülvizsgálati időszakban 7,31 EUR/m2-t ért el.

2

| (146) | A 2016. év kivételével a figyelembe vett időszakban az egyéb harmadik országokból érkező behozatal átlagára magasabb volt a kínai behozatal átlagáránál. A felülvizsgálati időszakban a kínai gyártók átlagos importára (6,34 EUR/m2) mintegy 13 %-kal volt alacsonyabb az egyéb harmadik országokból érkező behozatal átlagos importáránál (7,31 EUR/m2). |
| --- | --- |

(146)

A 2016. év kivételével a figyelembe vett időszakban az egyéb harmadik országokból érkező behozatal átlagára magasabb volt a kínai behozatal átlagáránál. A felülvizsgálati időszakban a kínai gyártók átlagos importára (6,34 EUR/m2) mintegy 13 %-kal volt alacsonyabb az egyéb harmadik országokból érkező behozatal átlagos importáránál (7,31 EUR/m2).

2

2

4.6.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.6.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (147) | A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján mind olyan gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely a figyelembe vett időszakban kihatással volt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. |
| --- | --- |

(147)

A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján mind olyan gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely a figyelembe vett időszakban kihatással volt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között.

| (148) | A Bizottság a felülvizsgálati kérelem, valamint a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek adatai alapján értékelte a makrogazdasági mutatókat. Az adatok mindegyik uniós gyártóra vonatkoztak, és a következőkre terjedtek ki: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés. |
| --- | --- |

(148)

A Bizottság a felülvizsgálati kérelem, valamint a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek adatai alapján értékelte a makrogazdasági mutatókat. Az adatok mindegyik uniós gyártóra vonatkoztak, és a következőkre terjedtek ki: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés.

| (149) | A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőíveiben található adatok alapján értékelte a mikrogazdasági mutatókat. Az adatok a mintában szereplő uniós gyártókra vonatkoztak, és a következőkre terjedtek ki: átlagos egységárak, egységköltség, átlagos munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából. |
| --- | --- |

(149)

A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőíveiben található adatok alapján értékelte a mikrogazdasági mutatókat. Az adatok a mintában szereplő uniós gyártókra vonatkoztak, és a következőkre terjedtek ki: átlagos egységárak, egységköltség, átlagos munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából.

4.6.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

4.6.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (150) | A Bizottság a gyártási volument és kapacitást a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatok alapján állapította meg. A Bizottság egybevetéssel ellenőrizte az adatokat, amelyeket a mintában szereplő uniós gyártóktól származó, ellenőrzött információkra tekintettel szükség szerint módosított. |
| --- | --- |

(150)

A Bizottság a gyártási volument és kapacitást a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatok alapján állapította meg. A Bizottság egybevetéssel ellenőrizte az adatokat, amelyeket a mintában szereplő uniós gyártóktól származó, ellenőrzött információkra tekintettel szükség szerint módosított.

| (151) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen
  (1 000 m2) | 15 000–18 000 | 15 000–18 000 | 15 000–18 000 | 11 000–14 000 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 103 | 99 | 74 |
| Termelési kapacitás
  (1 000 m2) | 38 000–42 000 | 38 000–42 000 | 36 000–41 000 | 33 000–38 000 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 102 | 95 | 89 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 35–43 | 35–43 | 36–44 | 30–37 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 101 | 104 | 83 |
| Forrás: Felülvizsgálati kérelem, kitöltött és ellenőrzött kérdőívek |

(151)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Termelési volumen

(1 000 m2)

2

15 000–18 000

15 000–18 000

15 000–18 000

11 000–14 000

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

103

103

99

99

74

74

Termelési kapacitás

(1 000 m2)

2

38 000–42 000

38 000–42 000

36 000–41 000

33 000–38 000

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

102

102

95

95

89

89

Kapacitáskihasználás (%)

35–43

35–43

36–44

30–37

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

101

101

104

104

83

83

Forrás: Felülvizsgálati kérelem, kitöltött és ellenőrzött kérdőívek

| (152) | A gyártási volumennek és kapacitásnak, valamint a kapacitáskihasználásnak a 2015-ről 2016-ra bekövetkezett javulása egybeesett a magasabb dömpingellenes vámoknak az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatot követő bevezetésével (64), az ezt követő visszaesés pedig az uniós felhasználásnak a (135) preambulumbekezdésben ismertetett mérséklődésével. |
| --- | --- |

(152)

A gyártási volumennek és kapacitásnak, valamint a kapacitáskihasználásnak a 2015-ről 2016-ra bekövetkezett javulása egybeesett a magasabb dömpingellenes vámoknak az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatot követő bevezetésével (64), az ezt követő visszaesés pedig az uniós felhasználásnak a (135) preambulumbekezdésben ismertetett mérséklődésével.

64

| (153) | 2016-ban a teljes uniós termelés 3 %-kal nőtt, majd két egymást követő évben csökkent, ami együttesen 26 %-os visszaesést eredményezett 2015 és a felülvizsgálati időszak között. Hasonlóan alakult az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása és kapacitáskihasználása is. A csökkenés lényeges okai közé tartozik az egyik nagy uniós gyártó 2017. évi csődje (a Ducatt 2015-ben a teljes uniós termelés mintegy 20 %-át, a teljes kapacitásnak pedig körülbelül 15 %-át képviselte). |
| --- | --- |

(153)

2016-ban a teljes uniós termelés 3 %-kal nőtt, majd két egymást követő évben csökkent, ami együttesen 26 %-os visszaesést eredményezett 2015 és a felülvizsgálati időszak között. Hasonlóan alakult az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása és kapacitáskihasználása is. A csökkenés lényeges okai közé tartozik az egyik nagy uniós gyártó 2017. évi csődje (a Ducatt 2015-ben a teljes uniós termelés mintegy 20 %-át, a teljes kapacitásnak pedig körülbelül 15 %-át képviselte).

4.6.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés az Unióban

Értékesítési volumen és piaci részesedés az Unióban

| (154) | A Bizottság az értékesítési volument a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatok alapján állapította meg. A Bizottság egybevetéssel ellenőrizte az adatokat, amelyeket a mintában szereplő uniós gyártóktól származó, ellenőrzött információkra tekintettel szükség szerint módosított. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Értékesítési volumen és piaci részesedés az Unióban | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen (1 000 m2) | 14 000–17 000 | 15 000–18 000 | 14 000–17 000 | 9 000–12 000 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 108 | 97 | 71 |
| Piaci részesedés (%) | 73 | 89 | 84 | 79 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 122 | 115 | 108 |
| Forrás: Felülvizsgálati kérelem, kitöltött és ellenőrzött kérdőívek, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis, Eurostat |

(154)

A Bizottság az értékesítési volument a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatok alapján állapította meg. A Bizottság egybevetéssel ellenőrizte az adatokat, amelyeket a mintában szereplő uniós gyártóktól származó, ellenőrzött információkra tekintettel szükség szerint módosított. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Értékesítési volumen és piaci részesedés az Unióban

Értékesítési volumen és piaci részesedés az Unióban

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Értékesítési volumen (1 000 m2)

2

14 000–17 000

15 000–18 000

14 000–17 000

9 000–12 000

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

108

108

97

97

71

71

Piaci részesedés (%)

73

89

84

79

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

122

122

115

115

108

108

Forrás: Felülvizsgálati kérelem, kitöltött és ellenőrzött kérdőívek, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis, Eurostat

| (155) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 2015 és 2016 között 8 %-kal nőtt. 2017-ben az előző évhez képest 11 %-kal csökkent, az év végén 3 %-kal maradt el a 2015. évi szinttől. A felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítése jelentősebb mértékben esett vissza, végül 29 %-kal volt alacsonyabb, mint 2015-ben. A piaci részesedés hasonló mintát mutat, azonban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a 2015. évi 73 %-hoz képest annak köszönhetően nőtt 79 %-ra a felülvizsgálati időszakban, hogy az uniós felhasználás ugyanezen idő alatt 35 %-kal visszaesett (lásd a 2. táblázatot). |
| --- | --- |

(155)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 2015 és 2016 között 8 %-kal nőtt. 2017-ben az előző évhez képest 11 %-kal csökkent, az év végén 3 %-kal maradt el a 2015. évi szinttől. A felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítése jelentősebb mértékben esett vissza, végül 29 %-kal volt alacsonyabb, mint 2015-ben. A piaci részesedés hasonló mintát mutat, azonban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a 2015. évi 73 %-hoz képest annak köszönhetően nőtt 79 %-ra a felülvizsgálati időszakban, hogy az uniós felhasználás ugyanezen idő alatt 35 %-kal visszaesett (lásd a 2. táblázatot).

4.6.2.3.   Növekedés

Növekedés

| (156) | 2015 és a felülvizsgálati időszak között a szolárüveg felhasználása 35 %-kal csökkent. A felhasználás visszaesése kedvezőtlenül hatott az uniós gazdasági ágazat termelési és értékesítési volumenére. A termelési volumen ugyanakkor csupán 26 %-kal, az értékesítési volumen 29 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ezzel szemben 8 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(156)

2015 és a felülvizsgálati időszak között a szolárüveg felhasználása 35 %-kal csökkent. A felhasználás visszaesése kedvezőtlenül hatott az uniós gazdasági ágazat termelési és értékesítési volumenére. A termelési volumen ugyanakkor csupán 26 %-kal, az értékesítési volumen 29 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ezzel szemben 8 %-kal nőtt.

4.6.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

| (157) | A Bizottság a foglalkoztatásra és a termelékenységre vonatkozó adatokat a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatok alapján állapította meg. A Bizottság egybevetéssel ellenőrizte az adatokat, amelyeket a mintában szereplő uniós gyártóktól származó, ellenőrzött információkra tekintettel szükség szerint módosított. Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatása és termelékenysége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak létszáma (teljes munkaidős egyenérték) | 546 | 514 | 458 | 403 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 94 | 84 | 74 |
| Termelékenység (m2/alkalmazott) | 29 896 | 32 840 | 35 189 | 29 917 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 110 | 118 | 100 |
| Forrás: Felülvizsgálati kérelem, kitöltött és ellenőrzött kérdőívek |

(157)

A Bizottság a foglalkoztatásra és a termelékenységre vonatkozó adatokat a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatok alapján állapította meg. A Bizottság egybevetéssel ellenőrizte az adatokat, amelyeket a mintában szereplő uniós gyártóktól származó, ellenőrzött információkra tekintettel szükség szerint módosított. Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatása és termelékenysége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottak létszáma (teljes munkaidős egyenérték)

546

514

458

403

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

94

94

84

84

74

74

Termelékenység (m2/alkalmazott)

2

29 896

32 840

35 189

29 917

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

110

110

118

118

100

100

Forrás: Felülvizsgálati kérelem, kitöltött és ellenőrzött kérdőívek

| (158) | A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás 26 %-kal csökkent az uniós gazdasági ágazatban. A csökkenés egybeesik a termelés azonos időszakban mért 29 %-os visszaesésével (lásd a 6. táblázatot). |
| --- | --- |

(158)

A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás 26 %-kal csökkent az uniós gazdasági ágazatban. A csökkenés egybeesik a termelés azonos időszakban mért 29 %-os visszaesésével (lásd a 6. táblázatot).

4.6.2.5.   A dömping nagysága és felépülés a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból

A dömping nagysága és felépülés a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból

| (159) | A 4.4. szakaszban kifejtett módon a kínai behozatal piaci részesedése 2016 után nőtt, és a felülvizsgálati időszakban 9 %-ot ért el. A dömping – amint azt a fenti 3. szakasz kifejti – jelentős mértékben folytatódott a felülvizsgálati időszakban, és a kínai exportáló gyártók árai továbbra is jelentős mértékben alákínáltak az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak. |
| --- | --- |

(159)

A 4.4. szakaszban kifejtett módon a kínai behozatal piaci részesedése 2016 után nőtt, és a felülvizsgálati időszakban 9 %-ot ért el. A dömping – amint azt a fenti 3. szakasz kifejti – jelentős mértékben folytatódott a felülvizsgálati időszakban, és a kínai exportáló gyártók árai továbbra is jelentős mértékben alákínáltak az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak.

| (160) | A kármutatók elemzéséből az derül ki, hogy az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat nyomán 2015-ben bevezetett magasabb vámtétel kedvező hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra, amelynek sikerült felépülnie a korábbi dömping hatásai alól. A dömpingelt behozatal azonban továbbra is nyomást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra. A Kínából érkező, alacsony árú dömpingelt behozatal és a tényleges dömpingkülönbözetek együttes hatása miatt az uniós gazdasági ágazat nem tudott teljesen felépülni a korábbi dömping hatása alól. |
| --- | --- |

(160)

A kármutatók elemzéséből az derül ki, hogy az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat nyomán 2015-ben bevezetett magasabb vámtétel kedvező hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra, amelynek sikerült felépülnie a korábbi dömping hatásai alól. A dömpingelt behozatal azonban továbbra is nyomást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra. A Kínából érkező, alacsony árú dömpingelt behozatal és a tényleges dömpingkülönbözetek együttes hatása miatt az uniós gazdasági ágazat nem tudott teljesen felépülni a korábbi dömping hatása alól.

4.6.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

4.6.3.1.   Árak

Árak

| (161) | Az uniós gazdasági ágazat által az uniós független vevőknek felszámított átlagos értékesítési árak a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Értékesítési ár és előállítási költség | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egységár az uniós piacon (EUR/m2) | 5–8 | 6–9 | 7–10 | 7–10 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 111 | 117 | 119 |
| Termelési egységköltség (EUR/m2) | 5–8 | 5–8 | 5–8 | 5–8 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 96 | 94 | 98 |
| Forrás: Kitöltött és ellenőrzött kérdőívek |

(161)

Az uniós gazdasági ágazat által az uniós független vevőknek felszámított átlagos értékesítési árak a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Értékesítési ár és előállítási költség

Értékesítési ár és előállítási költség

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Egységár az uniós piacon (EUR/m2)

2

5–8

6–9

7–10

7–10

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

111

111

117

117

119

119

Termelési egységköltség (EUR/m2)

2

5–8

5–8

5–8

5–8

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

96

96

94

94

98

98

Forrás: Kitöltött és ellenőrzött kérdőívek

| (162) | A figyelembe vett időszakban az egy négyzetméterre vetített átlagos értékesítési ár 19 %-kal nőtt. Az előállítási költségek ezzel szemben nagyjából változatlanok maradtak. |
| --- | --- |

(162)

A figyelembe vett időszakban az egy négyzetméterre vetített átlagos értékesítési ár 19 %-kal nőtt. Az előállítási költségek ezzel szemben nagyjából változatlanok maradtak.

4.6.3.2.   Munkaerőköltség

Munkaerőköltség

| (163) | Az uniós gazdasági ágazat átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Munkaerőköltség | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | 36 259 | 38 171 | 40 781 | 42 931 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 105 | 112 | 118 |
| Forrás: Kitöltött és ellenőrzött kérdőívek |

(163)

Az uniós gazdasági ágazat átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Munkaerőköltség

Munkaerőköltség

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

36 259

38 171

40 781

42 931

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

105

105

112

112

118

118

Forrás: Kitöltött és ellenőrzött kérdőívek

| (164) | A mintában szereplő uniós gyártók alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltsége 2015 és a felülvizsgálati időszak között 18 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(164)

A mintában szereplő uniós gyártók alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltsége 2015 és a felülvizsgálati időszak között 18 %-kal nőtt.

4.6.3.3.   Készletek

Készletek

| (165) | Az uniós gazdasági ágazat készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Készletek | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek (1 000 m2) | 1 200–1 500 | 1 300–1 600 | 1 300–1 600 | 1 400–1 700 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 125 | 131 | 132 |
| Zárókészlet a termelés százalékában (%) | 12,5 | 14,4 | 13,7 | 16,2 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 115 | 109 | 129 |
| Forrás: Kitöltött és ellenőrzött kérdőívek |

(165)

Az uniós gazdasági ágazat készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Készletek

Készletek

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Zárókészletek (1 000 m2)

2

1 200–1 500

1 300–1 600

1 300–1 600

1 400–1 700

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

125

125

131

131

132

132

Zárókészlet a termelés százalékában (%)

12,5

14,4

13,7

16,2

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

115

115

109

109

129

129

Forrás: Kitöltött és ellenőrzött kérdőívek

| (166) | A figyelembe vett időszak alatt a készletek szintje abszolút értékben 32 %-kal, relatív értékben 29 %-kal nőtt. Mivel azonban a felülvizsgálat tárgyát képező termék mérete, mintázata, bevonata stb. vevőnként eltérő volt, a mintában szereplő uniós gyártók kizárólag rendelésre gyártottak. Az e vállalatoknál nyilvántartott készletek tehát olyan termékekből álltak, amelyek gyártása eloszlott ugyan az adott évben, de valamely konkrét vevő részére később teljesítendő értékesítéshez kapcsolódott. |
| --- | --- |

(166)

A figyelembe vett időszak alatt a készletek szintje abszolút értékben 32 %-kal, relatív értékben 29 %-kal nőtt. Mivel azonban a felülvizsgálat tárgyát képező termék mérete, mintázata, bevonata stb. vevőnként eltérő volt, a mintában szereplő uniós gyártók kizárólag rendelésre gyártottak. Az e vállalatoknál nyilvántartott készletek tehát olyan termékekből álltak, amelyek gyártása eloszlott ugyan az adott évben, de valamely konkrét vevő részére később teljesítendő értékesítéshez kapcsolódott.

4.6.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (167) | Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és a beruházások megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  12. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában) | –10 % – 0 % | 5 %–15 % | 5 %–15 % | 5 %–15 % |
| Index (2015 = 100) | –100 | 192 | 236 | 214 |
| Pénzforgalom (1 000 EUR) | 2 000–5 000 | 10 000–13 000 | 15 000–18 000 | 13 000–16 000 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 437 | 581 | 465 |
| Beruházások (1 000 EUR) | 4 000–7 000 | 0–3 000 | 1 000–4 000 | 1 000–4 000 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 12 | 23 | 25 |
| A beruházások megtérülése (a nettó eszközök %-ában) | –10 – 0 | 20–30 | 40–50 | 30–40 |
| Index (2015 = 100) | –100 | 355 | 549 | 481 |
| Forrás Kitöltött és ellenőrzött kérdőívek |

(167)

Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és a beruházások megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

12. táblázat

12. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában)

–10 % – 0 %

5 %–15 %

5 %–15 %

5 %–15 %

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

–100

–100

192

192

236

236

214

214

Pénzforgalom (1 000 EUR)

2 000–5 000

10 000–13 000

15 000–18 000

13 000–16 000

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

437

437

581

581

465

465

Beruházások (1 000 EUR)

4 000–7 000

0–3 000

1 000–4 000

1 000–4 000

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

12

12

23

23

25

25

A beruházások megtérülése (a nettó eszközök %-ában)

–10 – 0

20–30

40–50

30–40

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

–100

–100

355

355

549

549

481

481

Forrás Kitöltött és ellenőrzött kérdőívek

Forrás

| (168) | A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége [–10 – 0] %-ról [5–15] %-ra javult, míg pénzforgalma 365 %-ra bővült. A figyelembe vett időszak alatt a beruházások névértéke 75 %-kal csökkent. A beruházások megtérülése (a befektetett eszközök könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség) erőteljesen növekedett a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(168)

A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége [–10 – 0] %-ról [5–15] %-ra javult, míg pénzforgalma 365 %-ra bővült. A figyelembe vett időszak alatt a beruházások névértéke 75 %-kal csökkent. A beruházások megtérülése (a befektetett eszközök könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség) erőteljesen növekedett a figyelembe vett időszakban.

| (169) | A nettó pénzforgalom, amely egy gazdasági ágazat önfinanszírozó képességét jelzi, az érintett időszakban pozitív tendenciát mutatott. A javuló jövedelmezőségnek és pénzforgalomnak köszönhetően az uniós gazdasági ágazat tőkebevonási képessége számottevően nőtt 2015 és a felülvizsgálati időszak között. |
| --- | --- |

(169)

A nettó pénzforgalom, amely egy gazdasági ágazat önfinanszírozó képességét jelzi, az érintett időszakban pozitív tendenciát mutatott. A javuló jövedelmezőségnek és pénzforgalomnak köszönhetően az uniós gazdasági ágazat tőkebevonási képessége számottevően nőtt 2015 és a felülvizsgálati időszak között.

4.6.4.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (170) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat gazdasági mutatóira hatással volt a szolárüveg uniós felhasználásának alakulása, amelynek tekintetében 2015 és a felülvizsgálati időszak között 35 %-os csökkenés volt megfigyelhető. |
| --- | --- |

(170)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat gazdasági mutatóira hatással volt a szolárüveg uniós felhasználásának alakulása, amelynek tekintetében 2015 és a felülvizsgálati időszak között 35 %-os csökkenés volt megfigyelhető.

| (171) | A felhasználás visszaesése ellenére az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 2015 és 2017 között viszonylag stabilan alakult. A termelési volumen 2017 és a felülvizsgálati időszak között jelentősebb mértékben, 25 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a 2015. évi 73 %-hoz képest a felülvizsgálati időszakban 79 % volt. |
| --- | --- |

(171)

A felhasználás visszaesése ellenére az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 2015 és 2017 között viszonylag stabilan alakult. A termelési volumen 2017 és a felülvizsgálati időszak között jelentősebb mértékben, 25 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a 2015. évi 73 %-hoz képest a felülvizsgálati időszakban 79 % volt.

| (172) | A visszanyerés-ellenes intézkedések 2015. augusztusi bevezetését követően eleinte tapasztalt csökkenés ellenére a kínai behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban továbbra is viszonylag jelentős volt (9 %). |
| --- | --- |

(172)

A visszanyerés-ellenes intézkedések 2015. augusztusi bevezetését követően eleinte tapasztalt csökkenés ellenére a kínai behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban továbbra is viszonylag jelentős volt (9 %).

| (173) | A makrogazdasági mutatók az uniós gazdasági ágazat ingatag helyzetét jelezték. Ezek a mutatók a visszanyerés-ellenes intézkedések 2015. évi bevezetését követően javultak, az uniós felhasználás gyengülése hatására viszont ismét romlottak. A 4.6. szakaszban kifejtett módon ez a tendencia az uniós termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés és termelékenység esetében egyaránt megfigyelhető volt. A figyelembe vett időszakban az alkalmazottak száma folyamatosan csökkent. |
| --- | --- |

(173)

A makrogazdasági mutatók az uniós gazdasági ágazat ingatag helyzetét jelezték. Ezek a mutatók a visszanyerés-ellenes intézkedések 2015. évi bevezetését követően javultak, az uniós felhasználás gyengülése hatására viszont ismét romlottak. A 4.6. szakaszban kifejtett módon ez a tendencia az uniós termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés és termelékenység esetében egyaránt megfigyelhető volt. A figyelembe vett időszakban az alkalmazottak száma folyamatosan csökkent.

| (174) | Ezzel szemben a mikrogazdasági mutatók az uniós gazdasági ágazat javuló helyzetét jelezték. A figyelembe vett időszakban a termelési egységköltség stabil maradt, miközben az árak emelkedtek az uniós piacon. A kedvező helyzetet a jövedelmezőség is tükrözte, amely a 2015. évi [–10 – 0] % után a felülvizsgálati időszakra [5–15] %-ot ért el. |
| --- | --- |

(174)

Ezzel szemben a mikrogazdasági mutatók az uniós gazdasági ágazat javuló helyzetét jelezték. A figyelembe vett időszakban a termelési egységköltség stabil maradt, miközben az árak emelkedtek az uniós piacon. A kedvező helyzetet a jövedelmezőség is tükrözte, amely a 2015. évi [–10 – 0] % után a felülvizsgálati időszakra [5–15] %-ot ért el.

| (175) | A fentiek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az uniós gazdasági ágazat nagyrészt felépült a Kínából érkező dömpingelt behozatal miatti, az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében vett jelentős kár hatásaiból. Mindazonáltal az uniós felhasználás csökkenését, valamint a kínai dömpingelt behozatal viszonylag nagy piaci részesedését figyelembe véve az uniós gazdasági ágazat helyzete továbbra is ingatag maradt. |
| --- | --- |

(175)

A fentiek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az uniós gazdasági ágazat nagyrészt felépült a Kínából érkező dömpingelt behozatal miatti, az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében vett jelentős kár hatásaiból. Mindazonáltal az uniós felhasználás csökkenését, valamint a kínai dömpingelt behozatal viszonylag nagy piaci részesedését figyelembe véve az uniós gazdasági ágazat helyzete továbbra is ingatag maradt.

5.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

5.1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (176) | mivel az uniós gazdasági ágazatot a továbbiakban nem érte jelentős kár, a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a kár megismétlődése. |
| --- | --- |

(176)

mivel az uniós gazdasági ágazatot a továbbiakban nem érte jelentős kár, a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a kár megismétlődése.

| (177) | A kár megismétlődésének valószínűségét a Bizottság a következő tényezők elemzésével állapította meg: a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzereje. |
| --- | --- |

(177)

A kár megismétlődésének valószínűségét a Bizottság a következő tényezők elemzésével állapította meg: a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzereje.

| (178) | Minthogy a kínai exportáló gyártók nem tanúsítottak együttműködést a vizsgálatban, a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás elemzését a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre alapozta. Ebben a tekintetben a Bizottság a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisra, az Eurostat adataira, a (35) preambulumbekezdésben említett adatbázisokra, valamint a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben benyújtott bizonyítékokra támaszkodott. |
| --- | --- |

(178)

Minthogy a kínai exportáló gyártók nem tanúsítottak együttműködést a vizsgálatban, a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás elemzését a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre alapozta. Ebben a tekintetben a Bizottság a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisra, az Eurostat adataira, a (35) preambulumbekezdésben említett adatbázisokra, valamint a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben benyújtott bizonyítékokra támaszkodott.

| (179) | A Bizottság elemezte továbbá, hogy a valószínűleg megismétlődő dömpingelt behozatalnak milyen hatása lenne az uniós gazdasági ágazatra. Elemzése során figyelembe vette a szolárüveg uniós felhasználásának későbbi várható növekedését, valamint azt, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak végén jövedelmező volt. |
| --- | --- |

(179)

A Bizottság elemezte továbbá, hogy a valószínűleg megismétlődő dömpingelt behozatalnak milyen hatása lenne az uniós gazdasági ágazatra. Elemzése során figyelembe vette a szolárüveg uniós felhasználásának későbbi várható növekedését, valamint azt, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak végén jövedelmező volt.

5.2.   A dömpingelt behozatal Unióba történő átirányításának valószínűsége az intézkedések hatályvesztése esetén

A dömpingelt behozatal Unióba történő átirányításának valószínűsége az intézkedések hatályvesztése esetén

5.2.1.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

| (180) | Kína a világ legnagyobb szolárüveggyártója. Termelési kapacitása 2015 és a felülvizsgálati időszak között jelentős mértékben, 460 millió m2-ről csaknem 770 millió m2-re nőtt. Ez a kapacitás nagymértékben meghaladta a belföldi felhasználást, amelyre 2018 óta negatívan hat a kínai kormánynak a (66) preambulumbekezdésben említett „531-es politikája”. |
| --- | --- |

(180)

Kína a világ legnagyobb szolárüveggyártója. Termelési kapacitása 2015 és a felülvizsgálati időszak között jelentős mértékben, 460 millió m2-ről csaknem 770 millió m2-re nőtt. Ez a kapacitás nagymértékben meghaladta a belföldi felhasználást, amelyre 2018 óta negatívan hat a kínai kormánynak a (66) preambulumbekezdésben említett „531-es politikája”.

2

2

| (181) | Ugyanakkor egyes bizonyítékok szerint egyes kínai exportáló gyártók kapacitása jelenleg is bővül. (65) |
| --- | --- |

(181)

Ugyanakkor egyes bizonyítékok szerint egyes kínai exportáló gyártók kapacitása jelenleg is bővül. (65)

65

5.2.2.   Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (182) | Méretét tekintve az uniós piac viszonylag nagy, és további növekedése valószínű. (66) A 2015 és 2016 viszonylatában bekövetkezett kezdeti csökkenést követően 2016-tól a kínai exportáló gyártóktól érkező behozatal piaci részesedése nőtt, és a felülvizsgálati időszakban elérte a 9 %-ot. Ez azt mutatja, hogy a hatályban levő intézkedések ellenére az uniós piac továbbra is vonzó a kínai exportáló gyártók számára. |
| --- | --- |

(182)

Méretét tekintve az uniós piac viszonylag nagy, és további növekedése valószínű. (66) A 2015 és 2016 viszonylatában bekövetkezett kezdeti csökkenést követően 2016-tól a kínai exportáló gyártóktól érkező behozatal piaci részesedése nőtt, és a felülvizsgálati időszakban elérte a 9 %-ot. Ez azt mutatja, hogy a hatályban levő intézkedések ellenére az uniós piac továbbra is vonzó a kínai exportáló gyártók számára.

66

| (183) | Ráadásul a felülvizsgálati időszakban az uniós árak az akkori kínai behozatal áraihoz képest viszonylag magasak voltak (lásd a 4. és 9. táblázatot). A felülvizsgálati időszakban a kínai importárak alákínáltak az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak. Ennélfogva az uniós piac az árak szempontjából vonzó. Igen valószínű tehát, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós felhasználásban jelentős mértékben megnőne a kínai export szerepe, már csak annak alacsony árai miatt is. |
| --- | --- |

(183)

Ráadásul a felülvizsgálati időszakban az uniós árak az akkori kínai behozatal áraihoz képest viszonylag magasak voltak (lásd a 4. és 9. táblázatot). A felülvizsgálati időszakban a kínai importárak alákínáltak az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak. Ennélfogva az uniós piac az árak szempontjából vonzó. Igen valószínű tehát, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós felhasználásban jelentős mértékben megnőne a kínai export szerepe, már csak annak alacsony árai miatt is.

| (184) | Emellett más fontos piacokon, például Indiában és Törökországban piacvédelmi intézkedések vannak érvényben a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalával szemben, ami korlátozza a kínai exportáló gyártókat e piacok elérésében, ugyanakkor még vonzóbbá teszi az uniós piacot, ahová az így kieső export átirányítható lehet, ha a szolárüveg Unióba érkező behozatalára vonatkozó intézkedések hatályukat vesztik. |
| --- | --- |

(184)

Emellett más fontos piacokon, például Indiában és Törökországban piacvédelmi intézkedések vannak érvényben a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalával szemben, ami korlátozza a kínai exportáló gyártókat e piacok elérésében, ugyanakkor még vonzóbbá teszi az uniós piacot, ahová az így kieső export átirányítható lehet, ha a szolárüveg Unióba érkező behozatalára vonatkozó intézkedések hatályukat vesztik.

5.2.3.   Következtetés

Következtetés

| (185) | A Kínában rendelkezésre álló jelentős szabad kapacitás, az uniós piac vonzereje és a viszonylag magas uniós árak miatt valószínűsíthető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén nagy mennyiségben érkezne az Unióba a kínai szolárüveg dömpingelt behozatala, ráadásul olyan árakon, amelyek alákínálnak az uniós gazdasági ágazat árainak. |
| --- | --- |

(185)

A Kínában rendelkezésre álló jelentős szabad kapacitás, az uniós piac vonzereje és a viszonylag magas uniós árak miatt valószínűsíthető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén nagy mennyiségben érkezne az Unióba a kínai szolárüveg dömpingelt behozatala, ráadásul olyan árakon, amelyek alákínálnak az uniós gazdasági ágazat árainak.

5.3.   Az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatás

Az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatás

| (186) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése milyen valószínűsíthető hatást gyakorolna a kármutatókra. |
| --- | --- |

(186)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése milyen valószínűsíthető hatást gyakorolna a kármutatókra.

| (187) | Az uniós gyártók szerint a Kínából érkező dömpingelt behozatal valószínű növekedése súlyosan rontaná a pénzügyi helyzetüket. Úgy vélik, hogy a felhasználók a Kínából származó olcsó szolárüveget vásárolnák, így az uniós gazdasági ágazat elveszítené elsődleges beszállítói szerepét. Véleményük szerint a vevőik részére végzett szolárüveg-értékesítés emiatt – vállalattól és vevőtől függően – 30–75 %-kal esne vissza. A birtokukba került olcsó kínai árajánlatok alapján úgy ítélték meg, hogy az uniós gazdasági ágazat árai nyomás alá kerülnének, és emiatt vevőtől és terméktől függően 0,9–2,6 EUR/m2-rel csökkennének. Az uniós gyártók megítélése szerint továbbá a kertészeti üveget mindez kevésbé érintené, mivel az üvegházépítéshez használt szolárüveget méretre vágják, emellett itt a megrendelések projektalapúak, és az időben teljesített szállításnak fontos szerepe van. |
| --- | --- |

(187)

Az uniós gyártók szerint a Kínából érkező dömpingelt behozatal valószínű növekedése súlyosan rontaná a pénzügyi helyzetüket. Úgy vélik, hogy a felhasználók a Kínából származó olcsó szolárüveget vásárolnák, így az uniós gazdasági ágazat elveszítené elsődleges beszállítói szerepét. Véleményük szerint a vevőik részére végzett szolárüveg-értékesítés emiatt – vállalattól és vevőtől függően – 30–75 %-kal esne vissza. A birtokukba került olcsó kínai árajánlatok alapján úgy ítélték meg, hogy az uniós gazdasági ágazat árai nyomás alá kerülnének, és emiatt vevőtől és terméktől függően 0,9–2,6 EUR/m2-rel csökkennének. Az uniós gyártók megítélése szerint továbbá a kertészeti üveget mindez kevésbé érintené, mivel az üvegházépítéshez használt szolárüveget méretre vágják, emellett itt a megrendelések projektalapúak, és az időben teljesített szállításnak fontos szerepe van.

2

| (188) | E feltételezés alapján az uniós gazdasági ágazat különböző forgatókönyvek mentén értékelte az intézkedések valószínű hatását a pénzügyi helyzetükre, és szimulálta az értékesítés és/vagy az árak csökkenésének a költségszerkezetükre gyakorolt hatását. A forgatókönyvek egyike figyelembe vette a piac előre jelzett növekedését. A különböző forgatókönyvek szerinti szimulációk azt mutatták, hogy az intézkedések hatályvesztése számottevő veszteséget okozna az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(188)

E feltételezés alapján az uniós gazdasági ágazat különböző forgatókönyvek mentén értékelte az intézkedések valószínű hatását a pénzügyi helyzetükre, és szimulálta az értékesítés és/vagy az árak csökkenésének a költségszerkezetükre gyakorolt hatását. A forgatókönyvek egyike figyelembe vette a piac előre jelzett növekedését. A különböző forgatókönyvek szerinti szimulációk azt mutatták, hogy az intézkedések hatályvesztése számottevő veszteséget okozna az uniós gazdasági ágazatnak.

| (189) | A Bizottság értékelte az említett forgatókönyveket, hogy megállapítsa, mennyire reálisak. 2009 és 2012 között (tehát az intézkedések bevezetése előtt) a szolárüveg Unióba érkező behozatala 1,2 millió m2-ről 8,35 millió m2-re nőtt. Az olcsó behozatal hirtelen növekedése árcsökkenéshez, valamint az uniós gazdasági ágazat piacvesztéséhez és jövedelmezőségének romlásához vezetett, ezáltal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. (67) |
| --- | --- |

(189)

A Bizottság értékelte az említett forgatókönyveket, hogy megállapítsa, mennyire reálisak. 2009 és 2012 között (tehát az intézkedések bevezetése előtt) a szolárüveg Unióba érkező behozatala 1,2 millió m2-ről 8,35 millió m2-re nőtt. Az olcsó behozatal hirtelen növekedése árcsökkenéshez, valamint az uniós gazdasági ágazat piacvesztéséhez és jövedelmezőségének romlásához vezetett, ezáltal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. (67)

2

2

67

| (190) | Ezzel összefüggésben a Bizottság az uniós gyártók ellenőrzött információiból kiindulva elemezte az olcsó behozatal valószínű hatását az uniós gazdasági ágazat jelenlegi helyzetére. Az eredeti vizsgálatban tett megfigyelésekre támaszkodva feltételezte, hogy ha az olcsó kínai szolárüveg behozatala ismét növekedésnek indul az uniós piacon, akkor gyártóik először az uniós gazdasági ágazat kárára növelik piaci részesedésüket, majd a harmadik országokból az Unióba exportáló gyártók részesedését szerzik meg. |
| --- | --- |

(190)

Ezzel összefüggésben a Bizottság az uniós gyártók ellenőrzött információiból kiindulva elemezte az olcsó behozatal valószínű hatását az uniós gazdasági ágazat jelenlegi helyzetére. Az eredeti vizsgálatban tett megfigyelésekre támaszkodva feltételezte, hogy ha az olcsó kínai szolárüveg behozatala ismét növekedésnek indul az uniós piacon, akkor gyártóik először az uniós gazdasági ágazat kárára növelik piaci részesedésüket, majd a harmadik országokból az Unióba exportáló gyártók részesedését szerzik meg.

| (191) | Ennek alapján a Bizottság úgy számolt, hogy ha az olcsó kínai behozatal az uniós értékesítés kárára nőne 3,5 millió m2-rel, akkor az uniós értékesítés emiatti csökkenése, valamint a termelési egységköltségnek az állandó költségekből adódó emelkedése következtében az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a megtérülési szintre esne vissza, azaz arra szintre, amelyen az árbevétel éppen megegyezik az állandó és a változó költségek összegével. |
| --- | --- |

(191)

Ennek alapján a Bizottság úgy számolt, hogy ha az olcsó kínai behozatal az uniós értékesítés kárára nőne 3,5 millió m2-rel, akkor az uniós értékesítés emiatti csökkenése, valamint a termelési egységköltségnek az állandó költségekből adódó emelkedése következtében az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a megtérülési szintre esne vissza, azaz arra szintre, amelyen az árbevétel éppen megegyezik az állandó és a változó költségek összegével.

2

| (192) | A számítás figyelembe veszi, hogy jellegénél fogva a szolárüveggyártásban különösen magas az állandó előállítási költségek aránya. Ráadásul a gyártási folyamat nem állítható le, és az értékesítés visszaesésekor korlátozottak a lehetőségek az inputok csökkentésére. (68) Az ágazat számára tehát létfontosságú az állandó költségeket minimálisan fedező termelés, valamint a minimális értékesítési volumen fenntartása. |
| --- | --- |

(192)

A számítás figyelembe veszi, hogy jellegénél fogva a szolárüveggyártásban különösen magas az állandó előállítási költségek aránya. Ráadásul a gyártási folyamat nem állítható le, és az értékesítés visszaesésekor korlátozottak a lehetőségek az inputok csökkentésére. (68) Az ágazat számára tehát létfontosságú az állandó költségeket minimálisan fedező termelés, valamint a minimális értékesítési volumen fenntartása.

68

| (193) | A Bizottság óvatosan számolt. Tekintettel a kínai vállalatok nagy termelési kapacitására, valamint jelenlegi alacsony, jelentősen az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló áraira, a kínai exportáló gyártók valószínűleg 3,5 millió m2-t meghaladó volumenben exportálnának, ezáltal pedig leszorítanák az uniós árakat, ami további veszteséget és kárt okozna az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(193)

A Bizottság óvatosan számolt. Tekintettel a kínai vállalatok nagy termelési kapacitására, valamint jelenlegi alacsony, jelentősen az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló áraira, a kínai exportáló gyártók valószínűleg 3,5 millió m2-t meghaladó volumenben exportálnának, ezáltal pedig leszorítanák az uniós árakat, ami további veszteséget és kárt okozna az uniós gazdasági ágazatnak.

2

| (194) | Ráadásul miután az uniós gazdasági ágazat nem készletre termel, tevékenységét szerződések, illetve a vevők megrendelései alapján kell megszerveznie (lásd a készletekről szóló 4.6.3.3. szakaszt). Ezért a vállalatok értékesítési volumenének érdemi visszaesése fenntarthatatlan veszteséghez és a vállalatok csődjéhez vezethet. |
| --- | --- |

(194)

Ráadásul miután az uniós gazdasági ágazat nem készletre termel, tevékenységét szerződések, illetve a vevők megrendelései alapján kell megszerveznie (lásd a készletekről szóló 4.6.3.3. szakaszt). Ezért a vállalatok értékesítési volumenének érdemi visszaesése fenntarthatatlan veszteséghez és a vállalatok csődjéhez vezethet.

5.4.   Az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődése valószínűségére vonatkozó következtetés

Az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődése valószínűségére vonatkozó következtetés

| (195) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából érkező behozatalra vonatkozó intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően rövid idő alatt az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár megismétlődéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(195)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából érkező behozatalra vonatkozó intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően rövid idő alatt az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár megismétlődéséhez vezetne.

6.   UNIÓS ÉRDEK

| (196) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping valószínű megismétlődésének megállapítása ellenére egyértelműen kijelenthető-e, hogy a jelen ügyben az intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós érdek meghatározása a különböző szóba jöhető érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(196)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping valószínű megismétlődésének megállapítása ellenére egyértelműen kijelenthető-e, hogy a jelen ügyben az intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós érdek meghatározása a különböző szóba jöhető érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat és a felhasználók érdekeit is.

6.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdekei

Az uniós gazdasági ágazat érdekei

| (197) | A (195) preambulumbekezdésben foglalt következtetés szerint a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat helyzete valószínűsíthetően súlyosan romlana. Ennélfogva az uniós gazdasági ágazat előnyét látná az intézkedések fenntartásának, hiszen meg tudná őrizni értékesítési volumene, piaci részesedése és jövedelmezősége jelenlegi szintjét, és tovább javíthatna gazdasági helyzetén. |
| --- | --- |

(197)

A (195) preambulumbekezdésben foglalt következtetés szerint a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat helyzete valószínűsíthetően súlyosan romlana. Ennélfogva az uniós gazdasági ágazat előnyét látná az intézkedések fenntartásának, hiszen meg tudná őrizni értékesítési volumene, piaci részesedése és jövedelmezősége jelenlegi szintjét, és tovább javíthatna gazdasági helyzetén.

| (198) | Az intézkedések megszűnésével viszont valószínűleg jelentős mértékben megnövekedne az Unió piacára érkező és az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló dömpingelt kínai behozatal, ami az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődéséhez vezethet, és veszélybe sodorhatja az uniós gazdasági ágazat életképességét. |
| --- | --- |

(198)

Az intézkedések megszűnésével viszont valószínűleg jelentős mértékben megnövekedne az Unió piacára érkező és az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló dömpingelt kínai behozatal, ami az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődéséhez vezethet, és veszélybe sodorhatja az uniós gazdasági ágazat életképességét.

6.2.   A felhasználók érdeke

A felhasználók érdeke

| (199) | Az eljárás megindításakor a Bizottság több mint 40 felhasználóval vette fel a kapcsolatot. Négy felhasználó küldött vissza kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(199)

Az eljárás megindításakor a Bizottság több mint 40 felhasználóval vette fel a kapcsolatot. Négy felhasználó küldött vissza kitöltött kérdőívet.

| (200) | A szolárüveg felhasználói közül többen (napelem- és fototermikus modulokat gyártók) jelezték, hogy ellenzik az intézkedések fenntartását. |
| --- | --- |

(200)

A szolárüveg felhasználói közül többen (napelem- és fototermikus modulokat gyártók) jelezték, hogy ellenzik az intézkedések fenntartását.

| (201) | A felhasználók a megnövekedett termelési költségekkel, a szolárüveggyártóknak a kereslet kielégítésére való képességével, a napelemgyártásban tervezett beruházásokkal, valamint a környezeti tényezőkkel kapcsolatban fogalmaztak meg érveket. Rámutattak továbbá arra, hogy a napelemmodulok és -cellák Kínából érkező behozatalára vonatkozó dömpingellenes és szubvencióellenes vámok megszüntetését követően az uniós gazdaság megszenvedte a Kína által folytatott tisztességtelen versenyt. A felhasználók nem tartották méltányosnak, hogy míg a napelemcellákra és -modulokra vonatkozóan jelenleg nincs hatályban piacvédelmi intézkedés, a napelemmodulok összetevőinek egyike, a szolárüveg továbbra is vámköteles. (69) Az érdekelt felek tájékoztatása után az EU ProSun ismételten kijelentette, hogy az ágazatban nem érvényesül koherens megközelítés. Miközben a napelemmodulokra és a napelemekre vonatkozó intézkedések hatályukat vesztették, a Bizottság most arra készül, hogy hatályban tartsa a szolárüvegre vonatkozó intézkedéseket. Hasonlóképpen az érdekelt felek tájékoztatása után az uniós napelemgyártó ágazat képviseletében eljáró ESMC előadta, hogy a napelemekre vonatkozó behozatali vámok fenntartása nehézségeket okozna a jelenlegi uniós napelemmodul-gyártók számára, mert növelné az üveggel kapcsolatos költségeiket, miközben az Unióba behozott modulokat abban az esetben sem terhelik ilyen vámok, ha kínai üveget tartalmaznak. |
| --- | --- |

(201)

A felhasználók a megnövekedett termelési költségekkel, a szolárüveggyártóknak a kereslet kielégítésére való képességével, a napelemgyártásban tervezett beruházásokkal, valamint a környezeti tényezőkkel kapcsolatban fogalmaztak meg érveket. Rámutattak továbbá arra, hogy a napelemmodulok és -cellák Kínából érkező behozatalára vonatkozó dömpingellenes és szubvencióellenes vámok megszüntetését követően az uniós gazdaság megszenvedte a Kína által folytatott tisztességtelen versenyt. A felhasználók nem tartották méltányosnak, hogy míg a napelemcellákra és -modulokra vonatkozóan jelenleg nincs hatályban piacvédelmi intézkedés, a napelemmodulok összetevőinek egyike, a szolárüveg továbbra is vámköteles. (69) Az érdekelt felek tájékoztatása után az EU ProSun ismételten kijelentette, hogy az ágazatban nem érvényesül koherens megközelítés. Miközben a napelemmodulokra és a napelemekre vonatkozó intézkedések hatályukat vesztették, a Bizottság most arra készül, hogy hatályban tartsa a szolárüvegre vonatkozó intézkedéseket. Hasonlóképpen az érdekelt felek tájékoztatása után az uniós napelemgyártó ágazat képviseletében eljáró ESMC előadta, hogy a napelemekre vonatkozó behozatali vámok fenntartása nehézségeket okozna a jelenlegi uniós napelemmodul-gyártók számára, mert növelné az üveggel kapcsolatos költségeiket, miközben az Unióba behozott modulokat abban az esetben sem terhelik ilyen vámok, ha kínai üveget tartalmaznak.

69

| (202) | A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a napelemmodulokra vonatkozó intézkedések 2018. szeptemberi hatályvesztése nem jogosítja fel a napelemmodul-gyártókat arra, hogy elvárják az alapanyagaikra vonatkozó intézkedések megszüntetését. Az alaprendelet 21. cikke szerint a Bizottságnak minden vizsgálat keretében az adott vizsgálat körülményeinek figyelembevételével meg kell vizsgálnia az Unió érdekét. Ennek megfelelően a Bizottság az alábbiakban ismertetett módon ellenőrizte, hogy a szolárüvegre vonatkozó intézkedések fenntartása nem idéz-e elő aránytalanul kedvezőtlen hatásokat a felhasználók körében. |
| --- | --- |

(202)

A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a napelemmodulokra vonatkozó intézkedések 2018. szeptemberi hatályvesztése nem jogosítja fel a napelemmodul-gyártókat arra, hogy elvárják az alapanyagaikra vonatkozó intézkedések megszüntetését. Az alaprendelet 21. cikke szerint a Bizottságnak minden vizsgálat keretében az adott vizsgálat körülményeinek figyelembevételével meg kell vizsgálnia az Unió érdekét. Ennek megfelelően a Bizottság az alábbiakban ismertetett módon ellenőrizte, hogy a szolárüvegre vonatkozó intézkedések fenntartása nem idéz-e elő aránytalanul kedvezőtlen hatásokat a felhasználók körében.

6.2.1.   Termelési költségek

Termelési költségek

| (203) | Több felhasználó érvelt azzal, hogy a dömpingellenes vámok negatív hatással vannak üzleti tevékenységükre, mivel így magasabbak a termelési költségeik. Véleményük szerint amiatt, hogy az Unión kívüli versenytársaikhoz képest magasabb árat kell fizetniük, az uniós napelemgyártók közvetlen versenyhátrányba kerülnek az napelemimportőrökkel szemben. A felhasználók azzal érveltek továbbá, hogy a napelemmodulok különböző összetevői az elmúlt években lényegesen olcsóbbak lettek, a szolárüveg árszintje viszont nem változott, így a napelemmodulokon belüli relatív költsége megnőtt. Ennélfogva jelenleg a napelemek előállításában a szolárüveg a második legnagyobb költségtényező. |
| --- | --- |

(203)

Több felhasználó érvelt azzal, hogy a dömpingellenes vámok negatív hatással vannak üzleti tevékenységükre, mivel így magasabbak a termelési költségeik. Véleményük szerint amiatt, hogy az Unión kívüli versenytársaikhoz képest magasabb árat kell fizetniük, az uniós napelemgyártók közvetlen versenyhátrányba kerülnek az napelemimportőrökkel szemben. A felhasználók azzal érveltek továbbá, hogy a napelemmodulok különböző összetevői az elmúlt években lényegesen olcsóbbak lettek, a szolárüveg árszintje viszont nem változott, így a napelemmodulokon belüli relatív költsége megnőtt. Ennélfogva jelenleg a napelemek előállításában a szolárüveg a második legnagyobb költségtényező.

| (204) | A felhasználók megjegyezték továbbá, hogy noha az általuk gyártott modellek többsége ún. üveg–fólia modul, vagyis elöl üvegből, hátul műanyag fóliából áll, egyre nagyobb arányban gyártanak üveg–üveg modulokat, amelyek mindkét oldalukon üvegből állnak. Mivel az üveg–üveg modulok előállításához egy helyett két üvegtábla szükséges, az előállítási költségeken belül a szolárüveg részaránya is kétszer akkora. |
| --- | --- |

(204)

A felhasználók megjegyezték továbbá, hogy noha az általuk gyártott modellek többsége ún. üveg–fólia modul, vagyis elöl üvegből, hátul műanyag fóliából áll, egyre nagyobb arányban gyártanak üveg–üveg modulokat, amelyek mindkét oldalukon üvegből állnak. Mivel az üveg–üveg modulok előállításához egy helyett két üvegtábla szükséges, az előállítási költségeken belül a szolárüveg részaránya is kétszer akkora.

| (205) | A több felhasználót képviselő EU ProSun szerint a szolárüveg részaránya a napelem előállítási költségén belül 10 %. Két másik felhasználó szerint saját költségeiken belül az üveg részaránya 7 %, illetve 10 % az üveg–fólia modulok, és 14 %, illetve 22 % az üveg–üveg modulok esetében. |
| --- | --- |

(205)

A több felhasználót képviselő EU ProSun szerint a szolárüveg részaránya a napelem előállítási költségén belül 10 %. Két másik felhasználó szerint saját költségeiken belül az üveg részaránya 7 %, illetve 10 % az üveg–fólia modulok, és 14 %, illetve 22 % az üveg–üveg modulok esetében.

| (206) | Az EU ProSun az üveg–fólia modulok esetében 3 %-ra, az üveg–üveg modulok esetében 6 %-ra becsülte az intézkedések költséghatását. |
| --- | --- |

(206)

Az EU ProSun az üveg–fólia modulok esetében 3 %-ra, az üveg–üveg modulok esetében 6 %-ra becsülte az intézkedések költséghatását.

| (207) | A szolárüveg uniós gazdasági ágazatát képviselő EU ProSun Glass állítása szerint a vámoknak csekély költséghatásuk van a modulok előállítási költségeire. A szervezet által bemutatott számítások szerint a szolárüveg jelenlegi uniós piaci ára alapján a szolárüveg részaránya a napelemek előállítási költségén belül 4 %. A jelenlegi kínai árajánlatok alapján a hatályban levő intézkedések miatti többletköltségek aránya a kész modul teljes költségén belül 1,5 % a szervezet számításai szerint. Álláspontja szerint a felhasználóknál jelentkező többletköltség még mérsékeltebb hatású, hiszen az uniós felhasználók többsége a lakossági szegmensben működik, és a modul mellett a telepítést és az akkumulátort is magában foglaló teljes rendszert értékesít. Teljes rendszer értékesítése esetén a modulban foglalt üveg részararánya kevesebb mint 0,5 %. |
| --- | --- |

(207)

A szolárüveg uniós gazdasági ágazatát képviselő EU ProSun Glass állítása szerint a vámoknak csekély költséghatásuk van a modulok előállítási költségeire. A szervezet által bemutatott számítások szerint a szolárüveg jelenlegi uniós piaci ára alapján a szolárüveg részaránya a napelemek előállítási költségén belül 4 %. A jelenlegi kínai árajánlatok alapján a hatályban levő intézkedések miatti többletköltségek aránya a kész modul teljes költségén belül 1,5 % a szervezet számításai szerint. Álláspontja szerint a felhasználóknál jelentkező többletköltség még mérsékeltebb hatású, hiszen az uniós felhasználók többsége a lakossági szegmensben működik, és a modul mellett a telepítést és az akkumulátort is magában foglaló teljes rendszert értékesít. Teljes rendszer értékesítése esetén a modulban foglalt üveg részararánya kevesebb mint 0,5 %.

| (208) | Az eredeti ügyben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a szolárüveg a napelemmodulok költségének csekély, mintegy 6–8 %-os részét teszi ki. (70) Ráadásul miután a felhasználók jelentős mennyiségű szolárüveget vásárolnak az uniós gyártóktól, emellett pedig az üveget Kínán kívül más országból is beszerezhetik, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az eredeti intézkedések hatása a napelemmodulok költségére kevesebb mint 1 %. |
| --- | --- |

(208)

Az eredeti ügyben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a szolárüveg a napelemmodulok költségének csekély, mintegy 6–8 %-os részét teszi ki. (70) Ráadásul miután a felhasználók jelentős mennyiségű szolárüveget vásárolnak az uniós gyártóktól, emellett pedig az üveget Kínán kívül más országból is beszerezhetik, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az eredeti intézkedések hatása a napelemmodulok költségére kevesebb mint 1 %.

70

| (209) | Az eredeti vizsgálat óta azonban a dömpingellenes intézkedések mértéke 25 %-ról 67 %-ra emelkedett, ez pedig többletköltséget eredményezett az eredeti vizsgálat során fennálló helyzethez képest. |
| --- | --- |

(209)

Az eredeti vizsgálat óta azonban a dömpingellenes intézkedések mértéke 25 %-ról 67 %-ra emelkedett, ez pedig többletköltséget eredményezett az eredeti vizsgálat során fennálló helyzethez képest.

| (210) | A Bizottság megállapította, hogy a felhasználók érveivel szemben a napelemmodulok költségszerkezete nem változott érdemben az eredeti vizsgálat óta. Egy független intézet felmérése szerint a 2017–2018. évi árszintek alapján a szolárüveg részaránya a napelemmodul költségén belül átlagosan 9 % (71), vagyis érdemben nem magasabb az eredeti vizsgálatban megállapított 6–8 %-os arányhoz képest. A Bizottság megállapította, hogy ez összhangban van a felhasználók arra vonatkozó közlésével, hogy az üveg 7–10 %-ot képvisel a modul költségében (lásd a (205) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(210)

A Bizottság megállapította, hogy a felhasználók érveivel szemben a napelemmodulok költségszerkezete nem változott érdemben az eredeti vizsgálat óta. Egy független intézet felmérése szerint a 2017–2018. évi árszintek alapján a szolárüveg részaránya a napelemmodul költségén belül átlagosan 9 % (71), vagyis érdemben nem magasabb az eredeti vizsgálatban megállapított 6–8 %-os arányhoz képest. A Bizottság megállapította, hogy ez összhangban van a felhasználók arra vonatkozó közlésével, hogy az üveg 7–10 %-ot képvisel a modul költségében (lásd a (205) preambulumbekezdést).

71

| (211) | Az üveg–üveg modulok piaci térnyerését illetően a Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban ez a típus az uniós felhasználás mintegy 10 %-át tette ki, így piaci részesedése továbbra sem jelentős. A növekedés ellenére nem várható, hogy az említett típus részesedése öt éven belül meghaladja a 30 %-ot. (72) |
| --- | --- |

(211)

Az üveg–üveg modulok piaci térnyerését illetően a Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban ez a típus az uniós felhasználás mintegy 10 %-át tette ki, így piaci részesedése továbbra sem jelentős. A növekedés ellenére nem várható, hogy az említett típus részesedése öt éven belül meghaladja a 30 %-ot. (72)

72

| (212) | Végül pedig a felhasználók továbbra is nagyrészt az uniós piacon szerzik be az üveget, és több felhasználó állította, hogy ezen az intézkedések hatályvesztése esetén sem változtatna. |
| --- | --- |

(212)

Végül pedig a felhasználók továbbra is nagyrészt az uniós piacon szerzik be az üveget, és több felhasználó állította, hogy ezen az intézkedések hatályvesztése esetén sem változtatna.

| (213) | A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy a napelemmodulok előállítási költségén belül a szolárüveg részarányának a (205) preambulumbekezdésben említett, viszonylag mérsékelt növekedése, az üveg–üveg modulok egyre nagyobb arányú gyártása, valamint az intézkedések mértékének emelkedése miatt az intézkedések nagyobb hatást gyakorolnak a felhasználók költségeire az eredeti vizsgálatban megállapítotthoz képest. A Bizottság becslése szerint az intézkedések 2–3 %-os költséghatást gyakorolnak a napelemmodul-gyártókra. |
| --- | --- |

(213)

A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy a napelemmodulok előállítási költségén belül a szolárüveg részarányának a (205) preambulumbekezdésben említett, viszonylag mérsékelt növekedése, az üveg–üveg modulok egyre nagyobb arányú gyártása, valamint az intézkedések mértékének emelkedése miatt az intézkedések nagyobb hatást gyakorolnak a felhasználók költségeire az eredeti vizsgálatban megállapítotthoz képest. A Bizottság becslése szerint az intézkedések 2–3 %-os költséghatást gyakorolnak a napelemmodul-gyártókra.

| (214) | Az érdekelt felek tájékoztatása után az EU ProSun előadta, hogy a szolárüvegnek a napelemmodulok teljes költségén belüli részaránya vonatkozásában a Bizottság által a (210) preambulumbekezdésben ismertetett, a Fraunhofer Institute für Solare Energiesysteme ISE-től (a továbbiakban: Fraunhofer Intézet) származó információk elavultnak számítanak. Az EU ProSun által a Fraunhofer Intézettől beszerzett újabb adatok tanúsága szerint a szolárüvegnek a napelemmodulok teljes költségén belüli részaránya 2019 óta 9 %-ról 11 %-ra nőtt. Emellett az EU ProSun előadta, hogy ugyanezen forrás szerint a jövőben az üveg–üveg modulok a Bizottság által a (211) preambulumbekezdésben jelzettnél nagyobb részarányt fognak képviselni, mert a Bizottság által ugyanott hivatkozott tanulmány a világpiacot, nem pedig az uniós piacot vette alapul. A Fraunhofer Intézet szerint az uniós piacon az üveg–üveg modulok részaránya várhatóan nagyobb lesz. Az EU ProSun felvetette továbbá, hogy az üveg–üveg modulok részaránya jelenleg 18,5 %, nem pedig a tanulmányban jelzett 10 %. |
| --- | --- |

(214)

Az érdekelt felek tájékoztatása után az EU ProSun előadta, hogy a szolárüvegnek a napelemmodulok teljes költségén belüli részaránya vonatkozásában a Bizottság által a (210) preambulumbekezdésben ismertetett, a Fraunhofer Institute für Solare Energiesysteme ISE-től (a továbbiakban: Fraunhofer Intézet) származó információk elavultnak számítanak. Az EU ProSun által a Fraunhofer Intézettől beszerzett újabb adatok tanúsága szerint a szolárüvegnek a napelemmodulok teljes költségén belüli részaránya 2019 óta 9 %-ról 11 %-ra nőtt. Emellett az EU ProSun előadta, hogy ugyanezen forrás szerint a jövőben az üveg–üveg modulok a Bizottság által a (211) preambulumbekezdésben jelzettnél nagyobb részarányt fognak képviselni, mert a Bizottság által ugyanott hivatkozott tanulmány a világpiacot, nem pedig az uniós piacot vette alapul. A Fraunhofer Intézet szerint az uniós piacon az üveg–üveg modulok részaránya várhatóan nagyobb lesz. Az EU ProSun felvetette továbbá, hogy az üveg–üveg modulok részaránya jelenleg 18,5 %, nem pedig a tanulmányban jelzett 10 %.

Fraunhofer Institute für Solare Energiesysteme ISE

| (215) | Mindezek mellett az EU ProSun azt is állította, hogy a napelemgyártó ágazat haszonkulcsa javarészt 5 % alatt, bizonyos esetekben pedig a negatív tartományban van. Ezért álláspontja szerint az uniós napelemmodul-piac erősen árérzékeny, így a további 2–3 %-os költségnövekedés további üzembezárásokat és elbocsátásokat eredményezne. |
| --- | --- |

(215)

Mindezek mellett az EU ProSun azt is állította, hogy a napelemgyártó ágazat haszonkulcsa javarészt 5 % alatt, bizonyos esetekben pedig a negatív tartományban van. Ezért álláspontja szerint az uniós napelemmodul-piac erősen árérzékeny, így a további 2–3 %-os költségnövekedés további üzembezárásokat és elbocsátásokat eredményezne.

| (216) | A Bizottság nyugtázta a Fraunhofer Intézet által az EU ProSun részére a szolárüvegnek a napelemmodulok teljes költségén belüli részarányában 2019 óta bekövetkezett növekedéssel kapcsolatban továbbított információkat Megjegyezte ugyanakkor, hogy ez a változás nem érinti a felülvizsgálati időszakot, és csak a napelemmodul-gyártók jövőbeli terheinek értékelése kapcsán lehet releváns. Az üveg–üveg modulok piaci részesedése tekintetében a Bizottság nyugtázta azt az információt, hogy a (211) preambulumbekezdésben hivatkozott tanulmány a világpiacot vette alapul, és az uniós piac a jövőben ettől eltérően alakulhat. A pontos részaránnyal kapcsolatban ugyanakkor a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az EU ProSun által megjelölt 18,5 %-os részarányt nem támasztják alá bizonyítékok. Az uniós gyártók vizsgálati időszakbeli ellenőrzött adatainak elemzése során a Bizottság azt állapította meg, hogy az üveg–üveg modulok jelenlegi piaci részesedése mindössze 14 %. Mivel a két ellenőrzött gyártó a felülvizsgálati időszakban több mint 80 %-át adta a piacon értékesített szolárüvegnek, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez a részarány a piac helyzete szempontjából reprezentatív. |
| --- | --- |

(216)

A Bizottság nyugtázta a Fraunhofer Intézet által az EU ProSun részére a szolárüvegnek a napelemmodulok teljes költségén belüli részarányában 2019 óta bekövetkezett növekedéssel kapcsolatban továbbított információkat Megjegyezte ugyanakkor, hogy ez a változás nem érinti a felülvizsgálati időszakot, és csak a napelemmodul-gyártók jövőbeli terheinek értékelése kapcsán lehet releváns. Az üveg–üveg modulok piaci részesedése tekintetében a Bizottság nyugtázta azt az információt, hogy a (211) preambulumbekezdésben hivatkozott tanulmány a világpiacot vette alapul, és az uniós piac a jövőben ettől eltérően alakulhat. A pontos részaránnyal kapcsolatban ugyanakkor a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az EU ProSun által megjelölt 18,5 %-os részarányt nem támasztják alá bizonyítékok. Az uniós gyártók vizsgálati időszakbeli ellenőrzött adatainak elemzése során a Bizottság azt állapította meg, hogy az üveg–üveg modulok jelenlegi piaci részesedése mindössze 14 %. Mivel a két ellenőrzött gyártó a felülvizsgálati időszakban több mint 80 %-át adta a piacon értékesített szolárüvegnek, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez a részarány a piac helyzete szempontjából reprezentatív.

| (217) | Továbbá ha a felülvizsgálati időszak után az üveg–üveg modulok piaci részesedése enyhén emelkedett is, ez nem befolyásolja azt a következtetést, hogy az intézkedéseknek a jelenlegi szinten történő fenntartása következtében a felhasználókat érő költséghatások csupán korlátozott mértékűek lesznek. Ahogyan azt mind az EU ProSun, mind pedig több felhasználó megerősítette, ez utóbbiak jelentős mennyiségekben vásároltak szolárüveget az uniós gyártóktól, és e felhasználók szerint ez a jövőben sem lenne másképp. Emellett a felhasználók más, az intézkedések hatálya alá nem tartozó országokból is behozhatnak szolárüveget, és a felülvizsgálati időszakban az ilyen országokból behozott szolárüveg 12 %-os piaci részesedéssel rendelkezett (lásd az 5. táblázatot). |
| --- | --- |

(217)

Továbbá ha a felülvizsgálati időszak után az üveg–üveg modulok piaci részesedése enyhén emelkedett is, ez nem befolyásolja azt a következtetést, hogy az intézkedéseknek a jelenlegi szinten történő fenntartása következtében a felhasználókat érő költséghatások csupán korlátozott mértékűek lesznek. Ahogyan azt mind az EU ProSun, mind pedig több felhasználó megerősítette, ez utóbbiak jelentős mennyiségekben vásároltak szolárüveget az uniós gyártóktól, és e felhasználók szerint ez a jövőben sem lenne másképp. Emellett a felhasználók más, az intézkedések hatálya alá nem tartozó országokból is behozhatnak szolárüveget, és a felülvizsgálati időszakban az ilyen országokból behozott szolárüveg 12 %-os piaci részesedéssel rendelkezett (lásd az 5. táblázatot).

| (218) | A felhasználók azon érvét illetően, hogy a 2–3 %-os további költségnövekedés újabb üzembezárásokat és elbocsátásokat fog eredményezni, a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az intézkedések hatására nem következik be költségnövekedés, hiszen nincs másról szó, mint a Kínából érkező szolárüvegre jelenleg is alkalmazott vámok fenntartásáról. A (217) preambulumbekezdésben ismertetett módon a földrajzi közelség miatt a felhasználók javarészt a jövőben is az uniós gyártóktól fogják beszerezni a szolárüveget, és lehetőségük van arra is, hogy azt más, az intézkedések hatálya alá nem tartozó országokból, például Törökországból, Malajziából vagy Indiából hozzák be. |
| --- | --- |

(218)

A felhasználók azon érvét illetően, hogy a 2–3 %-os további költségnövekedés újabb üzembezárásokat és elbocsátásokat fog eredményezni, a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az intézkedések hatására nem következik be költségnövekedés, hiszen nincs másról szó, mint a Kínából érkező szolárüvegre jelenleg is alkalmazott vámok fenntartásáról. A (217) preambulumbekezdésben ismertetett módon a földrajzi közelség miatt a felhasználók javarészt a jövőben is az uniós gyártóktól fogják beszerezni a szolárüveget, és lehetőségük van arra is, hogy azt más, az intézkedések hatálya alá nem tartozó országokból, például Törökországból, Malajziából vagy Indiából hozzák be.

| (219) | Mindezek alapján a Bizottság most arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása valószínűsíthetően az eredeti vizsgálat keretében megállapítottnál magasabb termelési költségeket fog eredményezni a felhasználók számára, mert az üvegnek a teljes termelési költségen belül enyhén megnövekedett a relatív költsége. A Bizottság ugyanakkor megállapította, hogy a felhasználókat érő költséghatások a teljes termelési költséghez viszonyítva most is csupán korlátozott mértékűek lesznek, ezért nem befolyásolják döntően, hogy a felhasználók fenn tudják-e tartani az Unión belüli gazdasági tevékenységüket. |
| --- | --- |

(219)

Mindezek alapján a Bizottság most arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása valószínűsíthetően az eredeti vizsgálat keretében megállapítottnál magasabb termelési költségeket fog eredményezni a felhasználók számára, mert az üvegnek a teljes termelési költségen belül enyhén megnövekedett a relatív költsége. A Bizottság ugyanakkor megállapította, hogy a felhasználókat érő költséghatások a teljes termelési költséghez viszonyítva most is csupán korlátozott mértékűek lesznek, ezért nem befolyásolják döntően, hogy a felhasználók fenn tudják-e tartani az Unión belüli gazdasági tevékenységüket.

6.2.2.   A szolárüveg termelési kapacitása az Unióban

A szolárüveg termelési kapacitása az Unióban

| (220) | A felhasználók álláspontja szerint az uniós szolárüveg-ágazat nem rendelkezik elegendő termelési kapacitással a szolárüveg iránti piaci kereslet kielégítéséhez. Azzal érveltek továbbá, hogy az uniós szolárüveggyártók nem bővítik a kapacitásukat, és ezt nem is tervezik. Véleményük szerint a meglévő termelési kapacitás nem éri el a szolárüveg iránti jelenlegi keresletet. Ebben a helyzetben pedig kénytelenek más országokból, például Malajziából vagy Törökországból importált üveget használni, vagy magasabb költség mellett Kínából importálni. Elmondásuk szerint ugyanakkor az említett országokból importált üveg nem minden esetben megfelelő minőségű. |
| --- | --- |

(220)

A felhasználók álláspontja szerint az uniós szolárüveg-ágazat nem rendelkezik elegendő termelési kapacitással a szolárüveg iránti piaci kereslet kielégítéséhez. Azzal érveltek továbbá, hogy az uniós szolárüveggyártók nem bővítik a kapacitásukat, és ezt nem is tervezik. Véleményük szerint a meglévő termelési kapacitás nem éri el a szolárüveg iránti jelenlegi keresletet. Ebben a helyzetben pedig kénytelenek más országokból, például Malajziából vagy Törökországból importált üveget használni, vagy magasabb költség mellett Kínából importálni. Elmondásuk szerint ugyanakkor az említett országokból importált üveg nem minden esetben megfelelő minőségű.

| (221) | Mindezzel szemben az uniós gazdasági ágazat úgy ítélte meg, hogy a szolárüveg piaci kínálata elegendő a kereslet kielégítésére. Az ágazat képviselői azzal érveltek, hogy a szabad kapacitás állítólagos hiánya miatt soha nem kellett elhárítaniuk egyetlen uniós napelemgyártó megkeresését sem. Épp ellenkezőleg: készek tárgyalni az esetleges további megrendelésekről, és megerősítették, hogy képesek nagyobb volumenben is szállítani. |
| --- | --- |

(221)

Mindezzel szemben az uniós gazdasági ágazat úgy ítélte meg, hogy a szolárüveg piaci kínálata elegendő a kereslet kielégítésére. Az ágazat képviselői azzal érveltek, hogy a szabad kapacitás állítólagos hiánya miatt soha nem kellett elhárítaniuk egyetlen uniós napelemgyártó megkeresését sem. Épp ellenkezőleg: készek tárgyalni az esetleges további megrendelésekről, és megerősítették, hogy képesek nagyobb volumenben is szállítani.

| (222) | A Bizottság először is megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban a szolárüveg felhasználása [13–18] millió m2 volt (lásd a 2. táblázatot). Másodszor: az uniós gazdasági ágazatnak a Bizottság által ellenőrzött teljes termelése [11–14] millió m2 volt. Harmadszor: a két uniós gyártó teljes ellenőrzött kapacitása [14–18] millió m2 volt. |
| --- | --- |

(222)

A Bizottság először is megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban a szolárüveg felhasználása [13–18] millió m2 volt (lásd a 2. táblázatot). Másodszor: az uniós gazdasági ágazatnak a Bizottság által ellenőrzött teljes termelése [11–14] millió m2 volt. Harmadszor: a két uniós gyártó teljes ellenőrzött kapacitása [14–18] millió m2 volt.

2

2

2

| (223) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy csak a két ellenőrzött szolárüveggyártó a felülvizsgálati időszakban [5–8,5] millió m2 szabad kapacitással rendelkezett, tehát ezt a mennyiséget új beruházás nélkül is képes szállítani. A Bizottság emiatt nem találta megalapozottnak a felhasználók érvelését. |
| --- | --- |

(223)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy csak a két ellenőrzött szolárüveggyártó a felülvizsgálati időszakban [5–8,5] millió m2 szabad kapacitással rendelkezett, tehát ezt a mennyiséget új beruházás nélkül is képes szállítani. A Bizottság emiatt nem találta megalapozottnak a felhasználók érvelését.

2

| (224) | Az érdekelt felek tájékoztatása után az EU ProSun előadta, hogy a szolárüveggyártók termelési kapacitásai már a felülvizsgálati időszak után sem voltak képesek lefedni a szolárüveg iránti felhasználói keresletet, hiszen a felhasználók közül kettő 2019–2020-ban összesen 950 MW új kapacitást épített ki. Emiatt az EU ProSun szerint már ma sincs elegendő piaci kínálat szolárüvegből. A felvetésre reagálva az uniós gyártók képviseletében eljáró EU ProSun Glass az érdekelt felek tájékoztatása után is megismételte, hogy az EU ProSun által aktív piaci szereplőként beállított jelentős napelemgyártók közül több már beszüntette a termelést. Ezért az újonnan létrehozott kapacitások a meglévő kapacitások helyét foglalták el. |
| --- | --- |

(224)

Az érdekelt felek tájékoztatása után az EU ProSun előadta, hogy a szolárüveggyártók termelési kapacitásai már a felülvizsgálati időszak után sem voltak képesek lefedni a szolárüveg iránti felhasználói keresletet, hiszen a felhasználók közül kettő 2019–2020-ban összesen 950 MW új kapacitást épített ki. Emiatt az EU ProSun szerint már ma sincs elegendő piaci kínálat szolárüvegből. A felvetésre reagálva az uniós gyártók képviseletében eljáró EU ProSun Glass az érdekelt felek tájékoztatása után is megismételte, hogy az EU ProSun által aktív piaci szereplőként beállított jelentős napelemgyártók közül több már beszüntette a termelést. Ezért az újonnan létrehozott kapacitások a meglévő kapacitások helyét foglalták el.

| (225) | A Bizottság egyrészt észrevételezte, hogy az EU ProSun által bemutatott információk szerint a napelemmodul-gyártók 2019-ben összesen 5 GW termelési kapacitással rendelkeztek. Emellett azonban azt is látni kell, hogy néhány napelemmodul-gyártó valóban beszüntette a termelést. A termelésüket beszüntető vállalatok összesített kapacitása meghaladta az 1 GW-ot. (73) Ennélfogva a Bizottság ténymegállapításai megerősítették, hogy az újonnan létrehozott kapacitások részben az EU ProSun által megjelölt vállalatok egy része által 2019–2020-ban végrehajtott beruházások helyét foglalták el. |
| --- | --- |

(225)

A Bizottság egyrészt észrevételezte, hogy az EU ProSun által bemutatott információk szerint a napelemmodul-gyártók 2019-ben összesen 5 GW termelési kapacitással rendelkeztek. Emellett azonban azt is látni kell, hogy néhány napelemmodul-gyártó valóban beszüntette a termelést. A termelésüket beszüntető vállalatok összesített kapacitása meghaladta az 1 GW-ot. (73) Ennélfogva a Bizottság ténymegállapításai megerősítették, hogy az újonnan létrehozott kapacitások részben az EU ProSun által megjelölt vállalatok egy része által 2019–2020-ban végrehajtott beruházások helyét foglalták el.

73

| (226) | Másrészt a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a meglévő és az újonnan létrehozott kapacitások nagysága nem szükségképpen egyezik meg a napelemmodul-termeléssel. Az EU ProSun adatai szerint 2019-ben a napelemmodul-termelési kapacitásnak kevesebb mint fele volt csak kihasználva. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az újonnan létrehozott kapacitások következtében nem nő meg automatikusan azonos mértékben sem a termelés, sem pedig a szolárüveg iránti kereslet, vagy legalábbis ez nem azonnal az új kapacitások üzembe helyezése után következik be. |
| --- | --- |

(226)

Másrészt a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a meglévő és az újonnan létrehozott kapacitások nagysága nem szükségképpen egyezik meg a napelemmodul-termeléssel. Az EU ProSun adatai szerint 2019-ben a napelemmodul-termelési kapacitásnak kevesebb mint fele volt csak kihasználva. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az újonnan létrehozott kapacitások következtében nem nő meg automatikusan azonos mértékben sem a termelés, sem pedig a szolárüveg iránti kereslet, vagy legalábbis ez nem azonnal az új kapacitások üzembe helyezése után következik be.

| (227) | Harmadrészt a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a felülvizsgálati időszakban a két ellenőrzött szolárüveggyártó mellett további szolárüveggyártók is léteztek. Az uniós szolárüveg-ágazattól származó információk szerint a szolárüveggyártók teljes termelési kapacitása [33 és 38] millió m2 között volt (lásd a 6. táblázatot). (74) A teljes piaci szolárüveg-termelési kapacitás tehát csaknem háromszorosa a jelenlegi termelésnek. |
| --- | --- |

(227)

Harmadrészt a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a felülvizsgálati időszakban a két ellenőrzött szolárüveggyártó mellett további szolárüveggyártók is léteztek. Az uniós szolárüveg-ágazattól származó információk szerint a szolárüveggyártók teljes termelési kapacitása [33 és 38] millió m2 között volt (lásd a 6. táblázatot). (74) A teljes piaci szolárüveg-termelési kapacitás tehát csaknem háromszorosa a jelenlegi termelésnek.

2

74

| (228) | Mindezek alapján a Bizottság elutasította az EU ProSun azon érvét, hogy jelenleg nincs elegendő szolárüveg-kínálat az uniós piacon. |
| --- | --- |

(228)

Mindezek alapján a Bizottság elutasította az EU ProSun azon érvét, hogy jelenleg nincs elegendő szolárüveg-kínálat az uniós piacon.

6.2.3.   A piac jövőbeli növekedése

A piac jövőbeli növekedése

| (229) | Valamennyi érdekelt fél egyetértett abban, hogy a napelemek és ebből adódóan a szolárüveg iránti kereslet jelenleg nő, és a következő években további számottevő növekedésre kerül majd sor. A növekedés elsődleges mozgatói az Unió 2030-ra vonatkozó, megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos célkitűzése, annak esetleges megemelése, valamint általánosságban az európai zöld megállapodás, amely klímasemlegességre és a zöld technológiai ágazat, ezen belül a megújuló energiaforrások és egyéb az egyéb karbonszegény technológiák fejlesztésére törekszik. A piac valamennyi szegmensében (lakossági, kereskedelmi, ipari, közmű) növekedés várható attól függően, hogy az egyes tagállamokban milyen a közpolitikák fejlettsége. |
| --- | --- |

(229)

Valamennyi érdekelt fél egyetértett abban, hogy a napelemek és ebből adódóan a szolárüveg iránti kereslet jelenleg nő, és a következő években további számottevő növekedésre kerül majd sor. A növekedés elsődleges mozgatói az Unió 2030-ra vonatkozó, megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos célkitűzése, annak esetleges megemelése, valamint általánosságban az európai zöld megállapodás, amely klímasemlegességre és a zöld technológiai ágazat, ezen belül a megújuló energiaforrások és egyéb az egyéb karbonszegény technológiák fejlesztésére törekszik. A piac valamennyi szegmensében (lakossági, kereskedelmi, ipari, közmű) növekedés várható attól függően, hogy az egyes tagállamokban milyen a közpolitikák fejlettsége.

| (230) | Az Unióban a napelemmodulok jelenlegi termelése 1,7 GW. (75) A kereslet várható növekedésére reagálva Ausztriában, Franciaországban, Németországban, Olaszországban és Szlovéniában több felhasználó is bejelentette, hogy termelési kapacitása bővítésére készül. Az új kapacitások maradéktalan létrejötte és kihasználása esetén a felhasználók által tervezett beruházások eredményeként a következő két-három évben – a 6.2.2. szakaszban említett 900 MW-on felül – összesen 2,9 GW új kapacitás jön létre, és ezáltal a napelemmodulok termelése megháromszorozódik. Emellett az EU ProSun szerint a tervezett beruházások egyike a megvalósítás második szakaszában további 2 GW kapacitást fog jelenteni. Ennek kapcsán utalt egy svájci–német vállalatra is, amely kész gigawattos léptékű beruházásba fogni. |
| --- | --- |

(230)

Az Unióban a napelemmodulok jelenlegi termelése 1,7 GW. (75) A kereslet várható növekedésére reagálva Ausztriában, Franciaországban, Németországban, Olaszországban és Szlovéniában több felhasználó is bejelentette, hogy termelési kapacitása bővítésére készül. Az új kapacitások maradéktalan létrejötte és kihasználása esetén a felhasználók által tervezett beruházások eredményeként a következő két-három évben – a 6.2.2. szakaszban említett 900 MW-on felül – összesen 2,9 GW új kapacitás jön létre, és ezáltal a napelemmodulok termelése megháromszorozódik. Emellett az EU ProSun szerint a tervezett beruházások egyike a megvalósítás második szakaszában további 2 GW kapacitást fog jelenteni. Ennek kapcsán utalt egy svájci–német vállalatra is, amely kész gigawattos léptékű beruházásba fogni.

75

| (231) | Ebből kiindulva az EU ProSun és egyes felhasználók azzal érveltek, hogy az intézkedések fenntartása esetén a tervezett beruházásaik veszélybe kerülnek, egyrészt mert többletköltséget kell viselniük, másrészt pedig mert a szolárüveg piaci kínálata nem lenne elégséges. |
| --- | --- |

(231)

Ebből kiindulva az EU ProSun és egyes felhasználók azzal érveltek, hogy az intézkedések fenntartása esetén a tervezett beruházásaik veszélybe kerülnek, egyrészt mert többletköltséget kell viselniük, másrészt pedig mert a szolárüveg piaci kínálata nem lenne elégséges.

| (232) | Az uniós szolárüveg-ágazat szerint számára előnyös lenne a bejelentett kapacitásbővítés. Ugyanakkor rámutatott arra is, hogy a tervezett új kapacitás bizonyos mértékig a korábban bezárt üzemek kapacitását váltja ki. Ezenkívül úgy ítélte meg, hogy a korábbiakhoz hasonlóan az új beruházások nem feltétlenül a bejelentett formában valósulnak meg. Emellett azzal is érvelt, hogy az újonnan megépítendő gyárak nem rögtön a tevékenységük kezdetétől üzemelnének teljes kapacitással. |
| --- | --- |

(232)

Az uniós szolárüveg-ágazat szerint számára előnyös lenne a bejelentett kapacitásbővítés. Ugyanakkor rámutatott arra is, hogy a tervezett új kapacitás bizonyos mértékig a korábban bezárt üzemek kapacitását váltja ki. Ezenkívül úgy ítélte meg, hogy a korábbiakhoz hasonlóan az új beruházások nem feltétlenül a bejelentett formában valósulnak meg. Emellett azzal is érvelt, hogy az újonnan megépítendő gyárak nem rögtön a tevékenységük kezdetétől üzemelnének teljes kapacitással.

| (233) | E felvetések vizsgálata érdekében a Bizottság újraértékelte ténymegállapításait. Megismételte a következőket. Először: a rendelkezésre álló bizonyítékokból nem derül ki, hogy a tervezett beruházások függenének a hatályban levő dömpingellenes intézkedések megszüntetésétől. Valójában a rendelkezésre álló bizonyítékok arra utalnak, hogy a bejelentett projektek közül sokat főként a napelempiac jövőbeli várható növekedése motivált, nem pedig az, hogy vannak-e hatályban a szolárüvegre vonatkozóan intézkedések. Ezért a Bizottság azzal kapcsolatos döntése, hogy fenntartja-e vagy sem a szolárüveggel kapcsolatos intézkedéseket, nem tekinthető döntő tényezőnek a fenti bővítési projektek tervezése, illetve megvalósítása szempontjából. |
| --- | --- |

(233)

E felvetések vizsgálata érdekében a Bizottság újraértékelte ténymegállapításait. Megismételte a következőket. Először: a rendelkezésre álló bizonyítékokból nem derül ki, hogy a tervezett beruházások függenének a hatályban levő dömpingellenes intézkedések megszüntetésétől. Valójában a rendelkezésre álló bizonyítékok arra utalnak, hogy a bejelentett projektek közül sokat főként a napelempiac jövőbeli várható növekedése motivált, nem pedig az, hogy vannak-e hatályban a szolárüvegre vonatkozóan intézkedések. Ezért a Bizottság azzal kapcsolatos döntése, hogy fenntartja-e vagy sem a szolárüveggel kapcsolatos intézkedéseket, nem tekinthető döntő tényezőnek a fenti bővítési projektek tervezése, illetve megvalósítása szempontjából.

| (234) | Másodszor: a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a 6.2.1. szakaszban ismertetett költséghatás-elemzés alapján az intézkedések meglehetősen csekély költséggel járnak az érintett felhasználók számára. A tervezett beruházások nem kérdőjelezik meg ezt a következtetést, mivel a felhasználói ágazatban a többlettermelés költsége hasonlóan mérsékelt nagyságrendű költséget jelentene. |
| --- | --- |

(234)

Másodszor: a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a 6.2.1. szakaszban ismertetett költséghatás-elemzés alapján az intézkedések meglehetősen csekély költséggel járnak az érintett felhasználók számára. A tervezett beruházások nem kérdőjelezik meg ezt a következtetést, mivel a felhasználói ágazatban a többlettermelés költsége hasonlóan mérsékelt nagyságrendű költséget jelentene.

| (235) | Harmadszor: a 6.2.2. szakaszban ismertetett elemzés alapján a Bizottság megismételte, hogy az uniós gazdasági ágazat jelenlegi kapacitása valószínűleg képes kielégíteni a tervezett beruházásokból adódó nagyobb keresletet. A kereslet növekedése emellett minden esetben fokozatos lenne, így a szolárüveg-ágazatnak módjában állna alkalmazkodni hozzá, és bővíteni a kapacitását, ha ez valóban szükséges, mint ahogyan az ágazati szereplők állítják. Emellett a felhasználók a felülvizsgálati időszakhoz hasonlóan a továbbiakban is beszerezhetik az üveget más országból, például Törökországból, Malajziából és Indiából. |
| --- | --- |

(235)

Harmadszor: a 6.2.2. szakaszban ismertetett elemzés alapján a Bizottság megismételte, hogy az uniós gazdasági ágazat jelenlegi kapacitása valószínűleg képes kielégíteni a tervezett beruházásokból adódó nagyobb keresletet. A kereslet növekedése emellett minden esetben fokozatos lenne, így a szolárüveg-ágazatnak módjában állna alkalmazkodni hozzá, és bővíteni a kapacitását, ha ez valóban szükséges, mint ahogyan az ágazati szereplők állítják. Emellett a felhasználók a felülvizsgálati időszakhoz hasonlóan a továbbiakban is beszerezhetik az üveget más országból, például Törökországból, Malajziából és Indiából.

| (236) | Az érdekelt felek tájékoztatása után az EU ProSun előadta, hogy a szolárüveggyártók nem rendelkeznek a szolárüveg iránti jövőbeli kereslet kielégítéséhez szükséges kapacitásokkal. Állítása szerint továbbá a felhasználók behozni sem tudnak üveget, mert a behozott üveg minősége nem kielégítő. Állításának alátámasztására bemutatott egy jelentést, amelyben az egyik felhasználó azt jelzi, hogy egy malajziai vállalat egyik szállítmánya hibás termékeket tartalmazott. |
| --- | --- |

(236)

Az érdekelt felek tájékoztatása után az EU ProSun előadta, hogy a szolárüveggyártók nem rendelkeznek a szolárüveg iránti jövőbeli kereslet kielégítéséhez szükséges kapacitásokkal. Állítása szerint továbbá a felhasználók behozni sem tudnak üveget, mert a behozott üveg minősége nem kielégítő. Állításának alátámasztására bemutatott egy jelentést, amelyben az egyik felhasználó azt jelzi, hogy egy malajziai vállalat egyik szállítmánya hibás termékeket tartalmazott.

| (237) | A Bizottság nem találta meggyőzőnek azt az érvelést, hogy az intézkedések hatálya alá nem tartozó harmadik országokból behozott szolárüveg olyannyira gyatra minőségű lenne, hogy ne képezne hiteles alternatívát az európai modulgyártók számára. A Malajziából érkező szolárüveg-behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatban minden fél egyetértett abban, hogy a malajziai behozatal tényleges versenytársa volt az Unióban előállított szolárüvegnek. Mint a fentiekben bemutattuk, a Malajziából az Unióba érkező szolárüveg-behozatal nőtt, és a felülvizsgálati időszakra 7 %-os piaci részesedést ért el. Ez azt jelzi, hogy a malajziai szolárüveg általában véve kelleőn jó minőségű, akkor is, ha egyes onnan behozott szolárüveg-szállítmányok tartalmaztak hibás termékeket, és nem feleltek meg teljes mértékben a szerződéses feltételeknek. Ebből következően a Bizottság elutasította a felvetést. |
| --- | --- |

(237)

A Bizottság nem találta meggyőzőnek azt az érvelést, hogy az intézkedések hatálya alá nem tartozó harmadik országokból behozott szolárüveg olyannyira gyatra minőségű lenne, hogy ne képezne hiteles alternatívát az európai modulgyártók számára. A Malajziából érkező szolárüveg-behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatban minden fél egyetértett abban, hogy a malajziai behozatal tényleges versenytársa volt az Unióban előállított szolárüvegnek. Mint a fentiekben bemutattuk, a Malajziából az Unióba érkező szolárüveg-behozatal nőtt, és a felülvizsgálati időszakra 7 %-os piaci részesedést ért el. Ez azt jelzi, hogy a malajziai szolárüveg általában véve kelleőn jó minőségű, akkor is, ha egyes onnan behozott szolárüveg-szállítmányok tartalmaztak hibás termékeket, és nem feleltek meg teljes mértékben a szerződéses feltételeknek. Ebből következően a Bizottság elutasította a felvetést.

| (238) | Az érdekelt felek tájékoztatása után az EU ProSun előadta, hogy a szolárüvegre vonatkozó intézkedések fenntartása miatti potenciális kár azonnal több mint 1 000 munkahelyet és mintegy 50 millió EUR összegű beruházást, a következő két év folyamán pedig összességében több mint 4 000 munkahelyet és mintegy egymilliárd EUR összegű beruházást érintene. |
| --- | --- |

(238)

Az érdekelt felek tájékoztatása után az EU ProSun előadta, hogy a szolárüvegre vonatkozó intézkedések fenntartása miatti potenciális kár azonnal több mint 1 000 munkahelyet és mintegy 50 millió EUR összegű beruházást, a következő két év folyamán pedig összességében több mint 4 000 munkahelyet és mintegy egymilliárd EUR összegű beruházást érintene.

| (239) | A Bizottság elutasította ezt a felvetést, és emlékeztetett arra, hogy az intézkedések alkalmazási időszakában számos bővítési elképzelés valósult meg, függetlenül attól, hogy a Bizottság most az intézkedések fenntartása mellett dönt-e vagy sem. A 6.2.1–6.2.3. szakaszban ismertetett következtetések alapján a Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy az intézkedések fenntartása nem akadályozza meg a felhasználók által tervezett beruházások megvalósulását. |
| --- | --- |

(239)

A Bizottság elutasította ezt a felvetést, és emlékeztetett arra, hogy az intézkedések alkalmazási időszakában számos bővítési elképzelés valósult meg, függetlenül attól, hogy a Bizottság most az intézkedések fenntartása mellett dönt-e vagy sem. A 6.2.1–6.2.3. szakaszban ismertetett következtetések alapján a Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy az intézkedések fenntartása nem akadályozza meg a felhasználók által tervezett beruházások megvalósulását.

6.2.4.   A felhasználók érdekére vonatkozó következtetés

A felhasználók érdekére vonatkozó következtetés

| (240) | Mindamellett, hogy az érdekelt felek tájékoztatása után beérkezett észrevételek újólag rámutattak arra, hogy az intézkedések fenntartása ellentétes a felhasználók érdekével, ugyanezek az észrevételek azt is megerősítették, hogy az ágazat még a kezdetén tart egy már zajló beruházási folyamatnak. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések jelenleg nem járnak aránytalan hatással a felhasználók költségszerkezetére, nem veszélyeztetik az ellátásuk biztonságát – egyrészt az Unióban rendelkezésre álló szabad kapacitás, másrészt pedig a nem dömpingelt behozatal meglévő alternatív forrásai miatt –, továbbá a felhasználók beruházási tervei még nem valósultak meg elegendő mértékben. |
| --- | --- |

(240)

Mindamellett, hogy az érdekelt felek tájékoztatása után beérkezett észrevételek újólag rámutattak arra, hogy az intézkedések fenntartása ellentétes a felhasználók érdekével, ugyanezek az észrevételek azt is megerősítették, hogy az ágazat még a kezdetén tart egy már zajló beruházási folyamatnak. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések jelenleg nem járnak aránytalan hatással a felhasználók költségszerkezetére, nem veszélyeztetik az ellátásuk biztonságát – egyrészt az Unióban rendelkezésre álló szabad kapacitás, másrészt pedig a nem dömpingelt behozatal meglévő alternatív forrásai miatt –, továbbá a felhasználók beruházási tervei még nem valósultak meg elegendő mértékben.

| (241) | Mindazonáltal arra az esetre, ha mégis így lenne, és a körülmények tartósan megváltoznának, a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a felhasználói ágazat az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban kérelmezhet egy, az intézkedések formájára és/vagy szintjére vonatkozó, az uniós gazdasági ágazatot érő kár és a felhasználói ágazat ellátási helyzetének vizsgálatára korlátozódó felülvizsálatot, amelynek alapján a Bizottság újraértékelheti az uniós érdeket. |
| --- | --- |

(241)

Mindazonáltal arra az esetre, ha mégis így lenne, és a körülmények tartósan megváltoznának, a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a felhasználói ágazat az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban kérelmezhet egy, az intézkedések formájára és/vagy szintjére vonatkozó, az uniós gazdasági ágazatot érő kár és a felhasználói ágazat ellátási helyzetének vizsgálatára korlátozódó felülvizsálatot, amelynek alapján a Bizottság újraértékelheti az uniós érdeket.

6.3.   Környezeti tényezők

Környezeti tényezők

| (242) | A felhasználók azzal érveltek, hogy a szolárüvegre vonatkozó intézkedések fenntartása nincs összhangban a tiszta energiaforrások felhasználására vonatkozó uniós célokkal. A szolárüvegre vonatkozó intézkedések fenntartása éppen hogy azt eredményezné, hogy az uniós szolárüveg-ágazat számára ellehetetlenülnének a beruházások. Továbbá miközben a telepített napelemmodulok uniós piacán növekedés várható, az uniós napelemágazat kiszorulna a piacról, mivel szolárüveg-kínálat hiányában nem valósíthatná meg a tervezett beruházásokat, ennélfogva pedig elveszítené versenyképességét. |
| --- | --- |

(242)

A felhasználók azzal érveltek, hogy a szolárüvegre vonatkozó intézkedések fenntartása nincs összhangban a tiszta energiaforrások felhasználására vonatkozó uniós célokkal. A szolárüvegre vonatkozó intézkedések fenntartása éppen hogy azt eredményezné, hogy az uniós szolárüveg-ágazat számára ellehetetlenülnének a beruházások. Továbbá miközben a telepített napelemmodulok uniós piacán növekedés várható, az uniós napelemágazat kiszorulna a piacról, mivel szolárüveg-kínálat hiányában nem valósíthatná meg a tervezett beruházásokat, ennélfogva pedig elveszítené versenyképességét.

| (243) | Az átfogóbb európai zöld megállapodással összefüggésben a Bizottság 2020 márciusában kötelező erejű európai éghajlat-politikai jogszabályra irányuló javaslatot terjesztett elő, amely a 2050-re kitűzött klímasemlegességi célt rögzíti. (76) Az európai zöld megállapodás emellett a „tiszta, megfizethető és biztonságos energiaellátás” (77) egyértelmű célkitűzését fogalmazza meg, amely esetlegesen az EU megújuló energiára vonatkozó 2030-as célkitűzésének szigorításával valósulna meg. |
| --- | --- |

(243)

Az átfogóbb európai zöld megállapodással összefüggésben a Bizottság 2020 márciusában kötelező erejű európai éghajlat-politikai jogszabályra irányuló javaslatot terjesztett elő, amely a 2050-re kitűzött klímasemlegességi célt rögzíti. (76) Az európai zöld megállapodás emellett a „tiszta, megfizethető és biztonságos energiaellátás” (77) egyértelmű célkitűzését fogalmazza meg, amely esetlegesen az EU megújuló energiára vonatkozó 2030-as célkitűzésének szigorításával valósulna meg.

76

77

| (244) | Mindkét piacon – a kertészeti üveg, valamint a napelem- és fototermikus modulok piacán – az uniós szolárüveggyártók a zöld energiát fokozottan hasznosító új, innovatív megoldásokat fejlesztenek, kutatóintézetekkel és egyetemekkel működnek együtt, továbbá kutatási-fejlesztési beruházásokat hajtanak végre. Ezzel összefüggésben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az intézkedések fenntartása elengedhetetlen az életképes szolárüveg-ágazat létének biztosításához, valamint a területen a kutatás-fejlesztés erősítéséhez. |
| --- | --- |

(244)

Mindkét piacon – a kertészeti üveg, valamint a napelem- és fototermikus modulok piacán – az uniós szolárüveggyártók a zöld energiát fokozottan hasznosító új, innovatív megoldásokat fejlesztenek, kutatóintézetekkel és egyetemekkel működnek együtt, továbbá kutatási-fejlesztési beruházásokat hajtanak végre. Ezzel összefüggésben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az intézkedések fenntartása elengedhetetlen az életképes szolárüveg-ágazat létének biztosításához, valamint a területen a kutatás-fejlesztés erősítéséhez.

| (245) | A Bizottság úgy ítélte meg továbbá, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén veszélybe kerülne az uniós szolárüveg-ágazat életképessége, a felhasználók pedig (főként napelemmodul-gyártók) importfüggővé válnának, amely a legnagyobb valószínűséggel Kínából érkezne. Az intézkedések hatályvesztése további következményeként ellehetetlenülnének a szolárüveg-ágazat innovációra, valamint kutatásra-fejlesztésre irányuló beruházásai. A Bizottság ezért környezeti szempontból alapvető fontosságúnak ítélte a szolárüveg-ágazat életképességének megőrzését. |
| --- | --- |

(245)

A Bizottság úgy ítélte meg továbbá, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén veszélybe kerülne az uniós szolárüveg-ágazat életképessége, a felhasználók pedig (főként napelemmodul-gyártók) importfüggővé válnának, amely a legnagyobb valószínűséggel Kínából érkezne. Az intézkedések hatályvesztése további következményeként ellehetetlenülnének a szolárüveg-ágazat innovációra, valamint kutatásra-fejlesztésre irányuló beruházásai. A Bizottság ezért környezeti szempontból alapvető fontosságúnak ítélte a szolárüveg-ágazat életképességének megőrzését.

| (246) | Ugyanakkor a Bizottság zöld politikája támogatja a megújuló energiaforrások uniós felhasználását is. E téren a fő innovatív potenciál a felhasználó ágazat cellagyártásában rejlik. Az intézkedések fenntartása esetén a „zöld” ágazat, vagyis főként a napelemmodul-gyártók kénytelenek lennének bizonyos többletköltségeket viselni. A 6.2.1. szakaszban ismertetett elemzés alapján azonban a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználóknál nem jelentkeznének olyan mértékű többletköltségek, amelyek akadályoznák a felhasználók működését vagy jövőbeli bővítését. |
| --- | --- |

(246)

Ugyanakkor a Bizottság zöld politikája támogatja a megújuló energiaforrások uniós felhasználását is. E téren a fő innovatív potenciál a felhasználó ágazat cellagyártásában rejlik. Az intézkedések fenntartása esetén a „zöld” ágazat, vagyis főként a napelemmodul-gyártók kénytelenek lennének bizonyos többletköltségeket viselni. A 6.2.1. szakaszban ismertetett elemzés alapján azonban a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználóknál nem jelentkeznének olyan mértékű többletköltségek, amelyek akadályoznák a felhasználók működését vagy jövőbeli bővítését.

| (247) | Ezért a Bizottság arra az általános következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása nem sérti az Unió környezetvédelmi politikáit. |
| --- | --- |

(247)

Ezért a Bizottság arra az általános következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása nem sérti az Unió környezetvédelmi politikáit.

6.4.   A független kereskedők érdeke

A független kereskedők érdeke

| (248) | Az üvegházak gyártásához használt szolárüveget forgalmazó vállalatcsoport támogatását fejezte az intézkedések fenntartása iránt. A csoport nem közvetlen felhasználó, azonban szorosan együttműködik a felhasználókkal (gazdaságokkal) az üvegházépítéshez megfelelő üveg felkutatásában. Állítása szerint az üvegházak hatékonyságához alacsony vastartalmú, jó minőségű és többféle mintázatú üveg szükséges. A csoport álláspontja szerint az ilyen üveg biztosítása, valamint a gyártókkal az innovatív megoldások keresésében való szoros együttműködés nem lenne lehetséges, ha az intézkedések hatályukat vesztenék, amelynek esetén az uniós szolárüveggyártást negatív hatás érné. A csoport szerint hasonló üveg importból nem szerezhető be, mivel a külföldi gyártók nem tudnak azonos választékot kínálni az ahhoz szükséges mintázatokból és változatokból, hogy a felhasználók a szokásos ütemezésben sikeresen megvalósíthassák a projektjeiket. |
| --- | --- |

(248)

Az üvegházak gyártásához használt szolárüveget forgalmazó vállalatcsoport támogatását fejezte az intézkedések fenntartása iránt. A csoport nem közvetlen felhasználó, azonban szorosan együttműködik a felhasználókkal (gazdaságokkal) az üvegházépítéshez megfelelő üveg felkutatásában. Állítása szerint az üvegházak hatékonyságához alacsony vastartalmú, jó minőségű és többféle mintázatú üveg szükséges. A csoport álláspontja szerint az ilyen üveg biztosítása, valamint a gyártókkal az innovatív megoldások keresésében való szoros együttműködés nem lenne lehetséges, ha az intézkedések hatályukat vesztenék, amelynek esetén az uniós szolárüveggyártást negatív hatás érné. A csoport szerint hasonló üveg importból nem szerezhető be, mivel a külföldi gyártók nem tudnak azonos választékot kínálni az ahhoz szükséges mintázatokból és változatokból, hogy a felhasználók a szokásos ütemezésben sikeresen megvalósíthassák a projektjeiket.

6.5.   A független importőrök érdeke

A független importőrök érdeke

| (249) | A vizsgálat során egyetlen importőr sem működött együtt. Adatok hiányában nem állt rendelkezésre arra vonatkozó bizonyíték, hogy az intézkedések bevezetése sértené e felek érdekeit. |
| --- | --- |

(249)

A vizsgálat során egyetlen importőr sem működött együtt. Adatok hiányában nem állt rendelkezésre arra vonatkozó bizonyíték, hogy az intézkedések bevezetése sértené e felek érdekeit.

6.6.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (250) | Az uniós érdeket illetően rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nincsenek olyan kényszerítő okok, amelyek a Kínából származó szolárüveg behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen szólnának. |
| --- | --- |

(250)

Az uniós érdeket illetően rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nincsenek olyan kényszerítő okok, amelyek a Kínából származó szolárüveg behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen szólnának.

7.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (251) | A fentiekből következően a Kínából származó szolárüveg behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(251)

A fentiekből következően a Kínából származó szolárüveg behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

| (252) | A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. Azoknak a vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, be kell mutatniuk egy érvényes kereskedelmi számlát a tagállamok vámhatóságai előtt. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Ha a behozatalt nem kíséri ilyen számla, a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vámot kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(252)

A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. Azoknak a vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, be kell mutatniuk egy érvényes kereskedelmi számlát a tagállamok vámhatóságai előtt. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Ha a behozatalt nem kíséri ilyen számla, a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vámot kell alkalmazni.

| (253) | Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen. |
| --- | --- |

(253)

Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen.

| (254) | Amennyiben – különösen az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően – az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyenkor a jogszabályi feltételek teljesülése esetén kijátszásellenes vizsgálat indítható. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére. |
| --- | --- |

(254)

Amennyiben – különösen az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően – az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyenkor a jogszabályi feltételek teljesülése esetén kijátszásellenes vizsgálat indítható. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.

| (255) | Az e rendeletben meghatározott vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek kizárólag a Kínából származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(255)

Az e rendeletben meghatározott vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek kizárólag a Kínából származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók.

| (256) | Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (78). A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság értesítést tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(256)

Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (78). A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság értesítést tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

78

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (257) | Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet (79) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatláb egy százalékponttal megnövelt értékének megfelelő késedelmi kamat fizetendő. |
| --- | --- |

(257)

Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet (79) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatláb egy százalékponttal megnövelt értékének megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

79

Európai Unió Hivatalos Lapjának

| (258) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(258)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7007 19 80 KN-kód (TARIC-kódok: 7007198012, 7007198018, 7007198080 és 7007198085) alá tartozó, 300 ppm-nél kisebb vastartalmú, a 300–2 500 nm tartományban, AM 1,5 sugárzás mellett mérve 88 %-nál nagyobb napenergia-áteresztésű, az EN 12150 szabvány szerint mérve 250 °C-ig hőálló, az EN 12150 szabvány szerint mérve 150 K hirtelen hőmérséklet-változásnak ellenálló, az EN 1288-3 szabvány szerint mérve legalább 90 N/mm2 mechanikai szilárdságú, edzett nátronmész síküvegből álló szolárüveg behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalkozások által gyártott termékekre vonatkozó, a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám vámtétele a következő:

| Vállalat | Dömpingellenes vám | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd | 71,4 % | B945 |
| Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd | 75,4 % | B943 |
| Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd | 35,3 % | B944 |
| Henan Yuhua New Material Co., Ltd | 17,5 % | B946 |
| Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd | 55,9 % | B947 |
| Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation | 55,9 % | B948 |
| Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd; Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd | 60,6 % | B949 |
| Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd | 60,6 % | B950 |
| Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd | 60,6 % | B951 |
| Pilkington Solar Taicang, Limited | 60,6 % | B952 |
| Zibo Jinxing Glass Co., Ltd | 55,9 % | B953 |
| Novatech Glass Co., Ltd | 60,6 % | B954 |
| Minden más vállalat | 67,1 % | B999 |

Vállalat

Dömpingellenes vám

TARIC-kiegészítő kód

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

71,4 %

B945

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

75,4 %

B943

Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

35,3 %

B944

Henan Yuhua New Material Co., Ltd

17,5 %

B946

Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd

55,9 %

B947

Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation

55,9 %

B948

Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd; Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd

60,6 %

B949

Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd

60,6 %

B950

Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd

60,6 %

B951

Pilkington Solar Taicang, Limited

60,6 %

B952

Zibo Jinxing Glass Co., Ltd

55,9 %

B953

Novatech Glass Co., Ltd

60,6 %

B954

Minden más vállalat

67,1 %

B999

(3)   A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel az I. mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, a „minden más vállalatra” érvényes vámot kell alkalmazni.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

A Bizottság módosíthatja az 1. cikk (2) bekezdését azzal, hogy további exportáló gyártót von a mintában nem szereplő együttműködő gyártókra vonatkozó vám hatálya alá, amennyiben a Kínai Népköztársaság bármely új exportáló gyártója kielégítő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra vonatkozóan, hogy:

| a) | nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket sem 2012. január 1. és 2012. december 31. között (az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában), sem 2013. december 1. és 2014. november 30. között (a visszanyerésre vonatkozó vizsgálat vizsgálati időszakában), |
| --- | --- |

a)

nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket sem 2012. január 1. és 2012. december 31. között (az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában), sem 2013. december 1. és 2014. november 30. között (a visszanyerésre vonatkozó vizsgálat vizsgálati időszakában),

| b) | nem áll kapcsolatban olyan, a Kínai Népköztársaságban működő exportőrrel vagy gyártóval, amely az e rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozik; valamint |
| --- | --- |

b)

nem áll kapcsolatban olyan, a Kínai Népköztársaságban működő exportőrrel vagy gyártóval, amely az e rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozik; valamint

| c) | az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakának végét követően exportálta ténylegesen az Unióba a felülvizsgálat tárgyát képező terméket vagy vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportjára. |
| --- | --- |

c)

az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakának végét követően exportálta ténylegesen az Unióba a felülvizsgálat tárgyát képező terméket vagy vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportjára.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 22-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Bizottság 470/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. május 13.) a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 142., 2014.5.14., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2015/1394 végrehajtási rendelete (2015. augusztus 13.) az (EU) 2015/588 rendelettel módosított, a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 470/2014/EU végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK rendelet 12. cikke szerinti újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatot követő módosításáról (HL L 215., 2015.8.14., 42. o.).

3

(4)  A Bizottság 471/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. május 13.) a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről (HL L 142., 2014.5.14., 23. o.).

4

(5)  Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről (HL C 345., 2018.9.27., 9. o.).

5

(6)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 165., 2019.5.14., 6. o.).

6

(7)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól, 2017. december 20., SWD(2017) 483 final/2.

7

(8)  Globális Kereskedelmi Atlasz – GTA (https://www.gtis.com/gta/secure/htscty_wta.cfm).

8

(9)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies

9

(10)  Jelentés: 2. fejezet, 6–7. o.

10

(11)  Jelentés: 2. fejezet, 10. o.

11

(12)  http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law (hozzáférés: 2020. február 28.).

12

(13)  Jelentés: 2. fejezet, 20–21. o.

13

(14)  Jelentés: 3. fejezet, 41. és 73–74. o.

14

(15)  Jelentés: 6. fejezet, 120–121. o.

15

(16)  Jelentés: 6. fejezet, 122–135. o.

16

(17)  Jelentés: 7. fejezet, 167–168. o.

17

(18)  Jelentés: 8. fejezet, 169–170. és 200–201. o.

18

(19)  Jelentés: 2. fejezet, 15–16. o.; 4. fejezet, 50. és 84. o.; 5. fejezet, 108–109. o.

19

(20)  Jelentés: 3. fejezet, 22–24. o.; 5. fejezet, 97–108. o.

20

(21)  Jelentés: 5. fejezet, 104–109. o.

21

(22)  Jelentés: 5. fejezet, 100–101. o.

22

(23)  Jelentés: 2. fejezet, 26. o.

23

(24)  Jelentés: 2. fejezet, 31–32. o.

24

(25)  https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (hozzáférés: 2019. március 27.).

25

(26)  Jelentés: 6. és 12. fejezet.

26

(27)  Jelentés: 14.1–14.3. fejezet.

27

(28)  Jelentés: 4. fejezet, 41–42. és 83. o.

28

(29)  Az ipari szerkezetátalakítás támogatásáról szóló ideiglenes rendelkezések II. fejezetének 5. cikke.

29

(30)  Az ipari szerkezetátalakítás támogatásáról szóló ideiglenes rendelkezések III. fejezetének 17. cikke.

30

(31)  Jelentés: 6. fejezet, 138–149. o.

31

(32)  Jelentés: 9. fejezet, 216. o.

32

(33)  Jelentés: 9. fejezet, 213–215. o.

33

(34)  Jelentés: 9. fejezet, 209–211. o.

34

(35)  Jelentés: 13. fejezet, 332–337. o.

35

(36)  Jelentés: 13. fejezet, 336. o.

36

(37)  Jelentés: 13. fejezet, 337–341. o.

37

(38)  Jelentés: 6. fejezet, 114–117. o.

38

(39)  Jelentés: 6. fejezet, 119. o.

39

(40)  Jelentés: 6. fejezet, 120. o.

40

(41)  Jelentés: 6. fejezet, 121–122., 126–128. és 133–135. o.

41

(42)  Lásd például: a Bizottság (EU) 2019/72 végrehajtási rendelete (2019. január 17.) a Kínai Népköztársaságból származó elektromos kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről (HL L 16., 2019.1.18., 5. o.); a Bizottság (EU) 2018/1690 végrehajtási rendelete (2018. november 9.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes, 121 feletti terhelési indexű, autóbuszhoz vagy tehergépjárműhöz való új vagy újrafutózott gumi légabroncsok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről, továbbá a Kínai Népköztársaságból származó egyes, 121 feletti terhelési indexű, autóbuszhoz vagy tehergépjárműhöz való új vagy újrafutózott gumi légabroncsok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint az (EU) 2018/163 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2018/1579 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 283., 2018.11.12., 1. o.); a Bizottság (EU) 2017/969 végrehajtási rendelete (2017. június 8.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2017/649 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 146., 2017.6.9., 17. o.).

42

(43)  Jelentés: 6. fejezet, 121–122., 126–128. és 133–135. o.

43

(44)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (A Világbank nyílt hozzáférésű adatai – közepes jövedelmű országok, felső sáv): https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

44

(45)  http://www.turkstat.gov.tr/PreHaberBultenleri.do?id=30608

45

(46)  http://web.turkstat.gov.tr/PreTablo.do?alt_id=1008

46

(47)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm

47

(48)  Túlnyomórészt szerves vegyületekből álló, 20 °C-on folyékony halmazállapotú, máshol nem említett vegyipari termékek vagy készítmények.

48

(49)  Faládák.

49

(50)  Rakodólap és rakodólapkeret fából.

50

(51)  Papír.

51

(52)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/755 rendelete (2015. április 29.) az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 123., 2015.5.19., 33. o.).

52

(53)  Ez az összes nyersanyag kevesebb mint 3 %-át tette ki.

53

(54)  http://web.turkstat.gov.tr/PreTablo.do?alt_id=1008

54

(55)  http://www.turkstat.gov.tr/ZipGetir.do?id=27666&class=onceki, hozzáférés: 2019. március 11. 100 kuruş = 1 török líra.

55

(56)  http://www.turkstat.gov.tr/PreHaberBultenleri.do?id=30608

56

(57)  http://www.turkstat.gov.tr/PreHaberBultenleri.do?id=30608

57

(58)  Felülvizsgálati kérelem, 22. o.

58

(59)  Lásd a felülvizsgálati kérelem 21A. mellékletét.

59

(60)  A felülvizsgálati kérelem 34. oldala, valamint 8A. melléklete.

60

(61)  Xinyi Solar Holdings Limited, 2019. évi éves jelentés, https://www.xinyisolar.com/en/qynb/list.aspx, hozzáférés: 2020. május.
  „[A 2019. év] átmeneti időszak volt a kínai napelempiac számára. Míg korábban a napelemes projektek kizárólag támogatással valósultak meg, ma vegyesen vannak nem támogatott, valamint az átvételi árakon keresztül támogatott projektek. [...] A politikák kiadásában, valamint a projektek jóváhagyásában tapasztalt késés az év során mérsékelte a napelemek telepítése iránti kedvet Kínában. [...] A napelemek iránt az év során mutatkozó erőteljes globális kereslet nagyrészt a Kínán kívüli piacoknak köszönhető.”

61

„[A 2019. év] átmeneti időszak volt a kínai napelempiac számára. Míg korábban a napelemes projektek kizárólag támogatással valósultak meg, ma vegyesen vannak nem támogatott, valamint az átvételi árakon keresztül támogatott projektek. [...] A politikák kiadásában, valamint a projektek jóváhagyásában tapasztalt késés az év során mérsékelte a napelemek telepítése iránti kedvet Kínában. [...] A napelemek iránt az év során mutatkozó erőteljes globális kereslet nagyrészt a Kínán kívüli piacoknak köszönhető.”

(62)  Felülvizsgálati kérelem, 35. o. Lásd még a 3.2.2.5. szakaszt.

62

(63)  Lásd a (2) preambulumbekezdést.

63

(64)  Lásd a (2) preambulumbekezdést.

64

(65)  A felülvizsgálati kérelem 3.5. fejezete.

65

(66)  A felülvizsgálati kérelem 3.5. fejezete. Lásd még az uniós érdek elemzését tartalmazó 6. szakaszt.

66

(67)  A Bizottság 470/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. május 13.) a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 142., 2014.5.14., 1. o.).

67

(68)  A szolárüveg gyártásához kemencét kell felfűteni, amelyet ezután megszakítás nélkül kell üzemeltetni. Műszaki jellemzőiből adódóan a folyamat nem állítható le.

68

(69)  A napelemekre vonatkozó dömping- és szubvencióellenes intézkedések bevezetésére 2013 végén került sor, kétéves időbeli hatállyal. A Bizottság 2017 márciusában 18 hónapra meghosszabbította az intézkedéseket (https://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=1904).

69

(70)  A Bizottság 1205/2013/EU rendelete (2013. november 26.) a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 316., 2013.11.27., 8. o.), (157) preambulumbekezdés.

70

(71)  Forrás: Jibran Shahid, Max Mittag, Martin Heinrich: A multidimensional optimisation approach to improve module efficiency, power and costs [A modulok hatékonyságának, teljesítményének és költségének javítása többdimenziós optimalizálási megközelítésben] (Fraunhofer Institute for Solar Energy Systems ISE),

71

https://www.ise.fraunhofer.de/content/dam/ise/de/documents/publications/conference-paper/35-eupvsec-2018/Shahid_5DO83.pdf

(72)  Forrás: Német Gépipari Vállalatok Szövetsége (VDMA): https://pv-manufacturing.org/wp-content/uploads/2019/03/ITRPV-2019.pdf

72

(73)  A termelésüket beszüntető vállalatok közül az egyik legnagyobb a Solarworld volt, amely az EU ProSun szerint 700 MW termelési kapacitással rendelkezett. Termelését 2018-ban szüntette meg (https://www.pv-magazine.com/2019/02/11/investor-search-for-solarworld-failed-module-factory-to-be-auctioned-off/).

73

(74)  Az F-Solar internetes oldalai 750 tonna/nap kapacitást jeleznek (https://www.fsolar.de/en). A termékportfóliótól függően ez 20–30 millió m2-nek felelhet meg. Az F-Solar mellett több kisebb gyártó is jelen van a piacon, köztük a Petra Glass (Ausztria), a Pressglass (Lengyelország), a Sunarc (Dánia), a Lambert (Németország), az Onyxsolar (Spanyolország), a Covexglass (Lengyelország), a DA Glass (Lengyelország), a Schollglass (Lengyelország), a tvitec (Spanyolország), a Hecker (Németország), az Ertex solar (Ausztria) és az ILVA Glass (Olaszország).

74

2

(75)  Forrás: EU ProSun.

75

(76)  Ennek általánosabb keretét lásd „A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az európai zöld megállapodás” című dokumentum (Brüsszel, 2019. december 11., COM(2019) 640 final) mellékletében, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/european-green-deal-communication-annex-roadmap_en.pdf

76

(77)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az európai zöld megállapodás (Brüsszel, 2019. december 11., COM(2019) 640 final), https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/european-green-deal-communication_en.pdf, 6. o.

77

(78)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

78

(79)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

79

---

1. MELLÉKLET

Az 1. cikk (3) bekezdésében említett érvényes kereskedelmi számlának a következő adatokat kell tartalmaznia:

| 1. | A kereskedelmi számlát kibocsátó vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása |
| --- | --- |

1.

A kereskedelmi számlát kibocsátó vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása

| 2. | A következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (felület m2-ben) szolárüveget a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.” |
| --- | --- |

2.

A következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (felület m2-ben) szolárüveget a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”

| 3. | Dátum és a kereskedelmi számlát kibocsátó vállalat tisztségviselőjének aláírása. |
| --- | --- |

3.

Dátum és a kereskedelmi számlát kibocsátó vállalat tisztségviselőjének aláírása.

---

| 2020.7.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 238/43 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.7.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 238/43

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1081 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. július 22.)

a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vámnak az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 18. cikkére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Hatályban levő intézkedések

Hatályban levő intézkedések

| (1) | A Bizottság 2014 májusában a 471/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelettel (2) végleges szubvencióellenes kiegyenlítő vámokat vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó szolárüveg behozatalára (a továbbiakban: eredeti vizsgálat). |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2014 májusában a 471/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelettel (2) végleges szubvencióellenes kiegyenlítő vámokat vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó szolárüveg behozatalára (a továbbiakban: eredeti vizsgálat).

2

| (2) | A jelenleg hatályban levő egyedi kiegyenlítő vámok vámtétele 3,2 %-tól 17,1 %-ig terjed. Minden más vállalat az országos vám hatálya alá tartozik, amelynek vámtétele 17,1 % (a továbbiakban: hatályban levő intézkedések). |
| --- | --- |

(2)

A jelenleg hatályban levő egyedi kiegyenlítő vámok vámtétele 3,2 %-tól 17,1 %-ig terjed. Minden más vállalat az országos vám hatálya alá tartozik, amelynek vámtétele 17,1 % (a továbbiakban: hatályban levő intézkedések).

| (3) | A Bizottság 2014 májusában egy külön eljárás keretében 0,4 %-tól 36,1 %-ig terjedő vámtétellel dömpingellenes vámokat vezetett be. (3) A Bizottság 2015 augusztusában egy újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatot követően az (EU) 2015/1394 bizottsági végrehajtási rendelettel (4) módosította a dömpingellenes intézkedéseket. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2014 májusában egy külön eljárás keretében 0,4 %-tól 36,1 %-ig terjedő vámtétellel dömpingellenes vámokat vezetett be. (3) A Bizottság 2015 augusztusában egy újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatot követően az (EU) 2015/1394 bizottsági végrehajtási rendelettel (4) módosította a dömpingellenes intézkedéseket.

3

4

1.2.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (4) | A hatályban lévő kiegyenlítő intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (5) közzétételét követően a szolárüveg teljes uniós termelésének több mint 25 %-át képviselő EU ProSun Glass (a továbbiakban: kérelmező) 2019. február 13-án kérelmezte a hatályvesztési felülvizsgálat megindítását (a továbbiakban: felülvizsgálati kérelem). A kérelmező azzal érvelt, hogy az eredeti intézkedések hatályvesztése valószínűleg a támogatásnyújtás folytatódását vagy megismétlődését, és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(4)

A hatályban lévő kiegyenlítő intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (5) közzétételét követően a szolárüveg teljes uniós termelésének több mint 25 %-át képviselő EU ProSun Glass (a továbbiakban: kérelmező) 2019. február 13-án kérelmezte a hatályvesztési felülvizsgálat megindítását (a továbbiakban: felülvizsgálati kérelem). A kérelmező azzal érvelt, hogy az eredeti intézkedések hatályvesztése valószínűleg a támogatásnyújtás folytatódását vagy megismétlődését, és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

5

| (5) | Az eljárás megindítását megelőzően a Bizottság az alaprendelet 10. cikkének (7) bekezdésével összhangban értesítette a Kínai Népköztársaság kormányát (a továbbiakban: kínai kormány), hogy dokumentumokkal megfelelően alátámasztott felülvizsgálati kérelem érkezett hozzá. A Bizottság konzultációra hívta a kínai kormányt annak érdekében, hogy a felülvizsgálati kérelem tartalmát illetően tisztázzák a helyzetet, és kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak. A kínai kormány elfogadta a felkérést, és ezt követően 2019. május 10-én sor került a konzultációkra. A konzultációk során nem sikerült kölcsönösen elfogadható megoldást találni. A kínai kormány a továbbiakban nem működött együtt. |
| --- | --- |

(5)

Az eljárás megindítását megelőzően a Bizottság az alaprendelet 10. cikkének (7) bekezdésével összhangban értesítette a Kínai Népköztársaság kormányát (a továbbiakban: kínai kormány), hogy dokumentumokkal megfelelően alátámasztott felülvizsgálati kérelem érkezett hozzá. A Bizottság konzultációra hívta a kínai kormányt annak érdekében, hogy a felülvizsgálati kérelem tartalmát illetően tisztázzák a helyzetet, és kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak. A kínai kormány elfogadta a felkérést, és ezt követően 2019. május 10-én sor került a konzultációkra. A konzultációk során nem sikerült kölcsönösen elfogadható megoldást találni. A kínai kormány a továbbiakban nem működött együtt.

| (6) | A Bizottság 2019. május 14-én egy, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (6) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) útján bejelentette, hogy az alaprendelet 18. cikke alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indít az alkalmazandó kiegyenlítő intézkedésekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2019. május 14-én egy, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (6) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) útján bejelentette, hogy az alaprendelet 18. cikke alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indít az alkalmazandó kiegyenlítő intézkedésekre vonatkozóan.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

6

1.3.   Vizsgálat

Vizsgálat

1.3.1.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (7) | A felülvizsgálati időszak a 2018. január 1-jétől 2018. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2015. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(7)

A felülvizsgálati időszak a 2018. január 1-jétől 2018. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2015. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.3.2.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (8) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket a vizsgálatban való részvételre. Így különösen felvette a kapcsolatot a kérelmezővel, az ismert uniós gyártókkal, a Kínában működő ismert exportáló gyártókkal, az ismert független importőrökkel, a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós felhasználóival, valamint Kína hatóságaival. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket a vizsgálatban való részvételre. Így különösen felvette a kapcsolatot a kérelmezővel, az ismert uniós gyártókkal, a Kínában működő ismert exportáló gyártókkal, az ismert független importőrökkel, a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós felhasználóival, valamint Kína hatóságaival.

| (9) | Valamennyi érdekelt fél felkérést kapott arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőkön belül ismertesse álláspontját, szolgáltasson információkat, és mindezeket támassza alá bizonyítékokkal. Az érdekelt felek arra is lehetőséget kaptak, hogy írásban meghallgatást kérjenek a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő (a továbbiakban: meghallgató tisztviselő) előtt. |
| --- | --- |

(9)

Valamennyi érdekelt fél felkérést kapott arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőkön belül ismertesse álláspontját, szolgáltasson információkat, és mindezeket támassza alá bizonyítékokkal. Az érdekelt felek arra is lehetőséget kaptak, hogy írásban meghallgatást kérjenek a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő (a továbbiakban: meghallgató tisztviselő) előtt.

| (10) | Az uniós gyártók egyike nevének bizalmas kezelését kérelmezte arra hivatkozva, hogy vállalatcsoportjának az eljárásban való részvétele a csoport kínai tevékenységét érintő következményekkel járhat, továbbá amiatt, mert tart a vizsgálattal összefüggésbe hozott vevők megtorlásától. A Bizottság megvizsgálta a kérelmet. Úgy ítélte meg, hogy bár a vállalatcsoport kínai jelenléte önmagában elvi veszéllyel jár, ez nem olyan mértékű, hogy a megtorló intézkedések kézzelfogható fenyegetést jelentsenek. A kérdés kapcsán a Bizottság szolgálatainak figyelmét nem hívták fel konkrét bizonyítékra. Ráadásul a vállalatcsoport egyetlen kínai tagja sem kapcsolódik kifejezetten a szolárüveg-ágazathoz. Ennek alapján a Bizottság úgy határozott, hogy elutasítja a kérelmet. |
| --- | --- |

(10)

Az uniós gyártók egyike nevének bizalmas kezelését kérelmezte arra hivatkozva, hogy vállalatcsoportjának az eljárásban való részvétele a csoport kínai tevékenységét érintő következményekkel járhat, továbbá amiatt, mert tart a vizsgálattal összefüggésbe hozott vevők megtorlásától. A Bizottság megvizsgálta a kérelmet. Úgy ítélte meg, hogy bár a vállalatcsoport kínai jelenléte önmagában elvi veszéllyel jár, ez nem olyan mértékű, hogy a megtorló intézkedések kézzelfogható fenyegetést jelentsenek. A kérdés kapcsán a Bizottság szolgálatainak figyelmét nem hívták fel konkrét bizonyítékra. Ráadásul a vállalatcsoport egyetlen kínai tagja sem kapcsolódik kifejezetten a szolárüveg-ágazathoz. Ennek alapján a Bizottság úgy határozott, hogy elutasítja a kérelmet.

| (11) | A vállalat a kérdésben a meghallgató tisztviselőhöz fordult. A meghallgató tisztviselő helybenhagyta a Bizottság elutasító határozatát, egyrészt azért, mert úgy ítélte meg, hogy a névtelenségre vonatkozó kérelem a lehetséges megtorlás feltételezésén, semmint a vállalattal vagy annak csoportjával szembeni tényleges fenyegetésen alapult, másrészt pedig azért, mert a vállalat nem nyújtott be olyan új tényt vagy információt, amely indokolta volna a korábbi határozat módosítását. |
| --- | --- |

(11)

A vállalat a kérdésben a meghallgató tisztviselőhöz fordult. A meghallgató tisztviselő helybenhagyta a Bizottság elutasító határozatát, egyrészt azért, mert úgy ítélte meg, hogy a névtelenségre vonatkozó kérelem a lehetséges megtorlás feltételezésén, semmint a vállalattal vagy annak csoportjával szembeni tényleges fenyegetésen alapult, másrészt pedig azért, mert a vállalat nem nyújtott be olyan új tényt vagy információt, amely indokolta volna a korábbi határozat módosítását.

| (12) | Több érdekelt fél kért meghallgatást a Bizottság szolgálataitól. A Bizottság 2020. január 9-én meghallgatta a mintában szereplő két uniós gyártót. Az REC Group, a Solitek, valamint az egyes felhasználókat képviselő EU ProSun szervezet meghallgatására 2020. február 11-én került sor. A meghallgatások során a különböző érdekelt felek a kárra és az uniós érdekre vonatkozó érveiket adták elő, amelyeket részletesebben a 4–6. szakasz ismertet. |
| --- | --- |

(12)

Több érdekelt fél kért meghallgatást a Bizottság szolgálataitól. A Bizottság 2020. január 9-én meghallgatta a mintában szereplő két uniós gyártót. Az REC Group, a Solitek, valamint az egyes felhasználókat képviselő EU ProSun szervezet meghallgatására 2020. február 11-én került sor. A meghallgatások során a különböző érdekelt felek a kárra és az uniós érdekre vonatkozó érveiket adták elő, amelyeket részletesebben a 4–6. szakasz ismertet.

1.3.3.   Mintavétel

Mintavétel

| (13) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 27. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 27. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.3.3.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

| (14) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy két uniós gyártóból álló mintát. A Bizottság a mintát a hasonló termék termelésének és értékesítésének azon legnagyobb mennyisége alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelően meg lehetett vizsgálni. A minta két uniós gyártóból állt, amelyek együttes termelése a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós termelésének több mint 80 %-át tette ki. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Az egyetlen észrevétel a kérelmezőtől érkezett, és a minta mellett szólt. A minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazatra nézve. A következő két vállalatból áll:






  — | Saint-Gobain Glassolutions Isolierglass-Center GmbH (a továbbiakban: Saint Gobain Solar), valamint |
| --- | --- | --- |

(14)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy két uniós gyártóból álló mintát. A Bizottság a mintát a hasonló termék termelésének és értékesítésének azon legnagyobb mennyisége alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelően meg lehetett vizsgálni. A minta két uniós gyártóból állt, amelyek együttes termelése a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós termelésének több mint 80 %-át tette ki. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Az egyetlen észrevétel a kérelmezőtől érkezett, és a minta mellett szólt. A minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazatra nézve. A következő két vállalatból áll:

—

Saint-Gobain Glassolutions Isolierglass-Center GmbH (a továbbiakban: Saint Gobain Solar), valamint

| — | Interfloat and GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (a továbbiakban: Interfloat Group). |
| --- | --- |

—

Interfloat and GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (a továbbiakban: Interfloat Group).

1.3.3.2.   Mintavétel az importőrök körében

| (15) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására, valamint a vizsgálatban való együttműködésre. |
| --- | --- |

(15)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására, valamint a vizsgálatban való együttműködésre.

| (16) | A független uniós importőrök egyike sem működött együtt. |
| --- | --- |

(16)

A független uniós importőrök egyike sem működött együtt.

1.3.3.3.   Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

| (17) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e az exportáló gyártókra vonatkozó mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a Kínában működő összes ismert exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaságnak az Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegye fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e az exportáló gyártókra vonatkozó mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a Kínában működő összes ismert exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaságnak az Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegye fel velük a kapcsolatot.

| (18) | Egyetlen kínai vállalat sem jelentkezett a határidőn belül. Határidőn túli beadvány egy vállalattól érkezett, amely végül nem működött együtt a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(18)

Egyetlen kínai vállalat sem jelentkezett a határidőn belül. Határidőn túli beadvány egy vállalattól érkezett, amely végül nem működött együtt a vizsgálatban.

| (19) | A Bizottság következésképpen a 2019. május 24-i szóbeli jegyzékben tájékoztatta a kínai hatóságokat, hogy a támogatás folytatódásának vagy megismétlődésének vizsgálatakor az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelkezésre álló tényeket kívánja felhasználni. A kínai hatóságok nem reagáltak szóbeli jegyzékre. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság következésképpen a 2019. május 24-i szóbeli jegyzékben tájékoztatta a kínai hatóságokat, hogy a támogatás folytatódásának vagy megismétlődésének vizsgálatakor az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelkezésre álló tényeket kívánja felhasználni. A kínai hatóságok nem reagáltak szóbeli jegyzékre.

1.3.4.   Kérdőívek és ellenőrző látogatások

Kérdőívek és ellenőrző látogatások

| (20) | A Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak, valamint a mintában szereplő két uniós gyártónak. A kínai kormány nem válaszolt a kérdőívre. A mintában szereplő uniós gyártók közül mindkettő visszaküldte a kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak, valamint a mintában szereplő két uniós gyártónak. A kínai kormány nem válaszolt a kérdőívre. A mintában szereplő uniós gyártók közül mindkettő visszaküldte a kitöltött kérdőívet.

| (21) | Az alaprendelet 28. cikke alkalmazásának sérelme nélkül a Bizottság minden olyan információt ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a támogatás és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét és az uniós érdeket. Ellenőrző látogatásokra került sor a mintában szereplő két uniós gyártó telephelyén. |
| --- | --- |

(21)

Az alaprendelet 28. cikke alkalmazásának sérelme nélkül a Bizottság minden olyan információt ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a támogatás és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét és az uniós érdeket. Ellenőrző látogatásokra került sor a mintában szereplő két uniós gyártó telephelyén.

1.3.5.   Az eljárás további menete

Az eljárás további menete

| (22) | A Bizottság 2020. május 26-án tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani a hatályban levő kiegyenlítő vámokat. A Bizottság a felek számára egy meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. Észrevételek a kérelmezőtől, az EU ProSuntól, valamint az uniós napelemgyártó ágazat képviseletében eljáró Napelemgyártók Európai Tanácsától (European Solar Manufacturing Council, a továbbiakban: ESMC) érkeztek. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság 2020. május 26-án tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani a hatályban levő kiegyenlítő vámokat. A Bizottság a felek számára egy meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. Észrevételek a kérelmezőtől, az EU ProSuntól, valamint az uniós napelemgyártó ágazat képviseletében eljáró Napelemgyártók Európai Tanácsától (European Solar Manufacturing Council, a továbbiakban: ESMC) érkeztek.

| (23) | A Bizottság megfontolta és indokolt esetben figyelembe vette az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket. Az EU ProSun 2020. január 9-én meghallgatáson vett részt a Bizottság szolgálatai előtt. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság megfontolta és indokolt esetben figyelembe vette az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket. Az EU ProSun 2020. január 9-én meghallgatáson vett részt a Bizottság szolgálatai előtt.

2.   A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék

| (24) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7007 19 80 KN-kód (TARIC-kódok: 7007198012, 7007198018, 7007198080 és 7007198085) alá tartozó, 300 ppm-nél kisebb vastartalmú, a 300–2 500 nm tartományban, AM 1,5 sugárzás mellett mérve 88 %-nál nagyobb napenergia-áteresztésű, az EN 12150 szabvány szerint mérve 250 °C-ig hőálló, az EN 12150 szabvány szerint mérve 150 K hirtelen hőmérséklet-változásnak ellenálló, az EN 1288-3 szabvány szerint mérve legalább 90 N/mm2 mechanikai szilárdságú, edzett nátronmész síküvegből álló szolárüveg (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék, általános elnevezéssel: szolárüveg). |
| --- | --- |

(24)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7007 19 80 KN-kód (TARIC-kódok: 7007198012, 7007198018, 7007198080 és 7007198085) alá tartozó, 300 ppm-nél kisebb vastartalmú, a 300–2 500 nm tartományban, AM 1,5 sugárzás mellett mérve 88 %-nál nagyobb napenergia-áteresztésű, az EN 12150 szabvány szerint mérve 250 °C-ig hőálló, az EN 12150 szabvány szerint mérve 150 K hirtelen hőmérséklet-változásnak ellenálló, az EN 1288-3 szabvány szerint mérve legalább 90 N/mm2 mechanikai szilárdságú, edzett nátronmész síküvegből álló szolárüveg (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék, általános elnevezéssel: szolárüveg).

2 m

| (25) | A szolárüveg készülhet mintázattal vagy anélkül, felülete lehet átlátszó vagy diffúz, különböző élképzési megoldásokkal. Az üveg két oldala lehet eltérő mintázatú, de készülhet csak egy oldalon mintázott kivitelben is. A szolárüveg tartalmazhat furatokat, valamint nyomatot is (például agyagszínben). Az üveg felülete különféle technológiák alkalmazásával kezelhető. Ezek közül a leggyakoribb a visszaverődés-gátló bevonat felvitele, amelyet a hőkezelési folyamat előtt vagy azután alkalmaznak. Egyéb technológiák segítségével olyan funkcionális rétegek vihetők fel a szolárüvegre, amelyek javítják annak hőáteresztő, öntisztítási, szennyeződésgátló, illetve keménységi jellemzőit. |
| --- | --- |

(25)

A szolárüveg készülhet mintázattal vagy anélkül, felülete lehet átlátszó vagy diffúz, különböző élképzési megoldásokkal. Az üveg két oldala lehet eltérő mintázatú, de készülhet csak egy oldalon mintázott kivitelben is. A szolárüveg tartalmazhat furatokat, valamint nyomatot is (például agyagszínben). Az üveg felülete különféle technológiák alkalmazásával kezelhető. Ezek közül a leggyakoribb a visszaverődés-gátló bevonat felvitele, amelyet a hőkezelési folyamat előtt vagy azután alkalmaznak. Egyéb technológiák segítségével olyan funkcionális rétegek vihetők fel a szolárüvegre, amelyek javítják annak hőáteresztő, öntisztítási, szennyeződésgátló, illetve keménységi jellemzőit.

| (26) | A szolárüveg a villamosenergia-fejlesztésre szolgáló kristályos szilícium fényelektromos modulok és vékonyréteg fényelektromos modulok, valamint a például melegvíz előállítására alkalmazott sík termikus napkollektorok gyártásához használt egyik elem. Ezenkívül üvegházak építéséhez is használható (ez az ún. „kertészeti üveg”). |
| --- | --- |

(26)

A szolárüveg a villamosenergia-fejlesztésre szolgáló kristályos szilícium fényelektromos modulok és vékonyréteg fényelektromos modulok, valamint a például melegvíz előállítására alkalmazott sík termikus napkollektorok gyártásához használt egyik elem. Ezenkívül üvegházak építéséhez is használható (ez az ún. „kertészeti üveg”).

2.2.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (27) | Ahogyan azt az eredeti vizsgálat megállapította, az Unióban az uniós gazdasági ágazat által értékesített szolárüveg, a kínai belföldi piacon előállított és értékesített szolárüveg, valamint a Kínából az Unióba behozott szolárüveg ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik, és végső felhasználásuk is megegyezik. Ezért ezeket a termékeket a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében hasonló terméknek tekintette. |
| --- | --- |

(27)

Ahogyan azt az eredeti vizsgálat megállapította, az Unióban az uniós gazdasági ágazat által értékesített szolárüveg, a kínai belföldi piacon előállított és értékesített szolárüveg, valamint a Kínából az Unióba behozott szolárüveg ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik, és végső felhasználásuk is megegyezik. Ezért ezeket a termékeket a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében hasonló terméknek tekintette.

3.   A TÁMOGATÁS FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A TÁMOGATÁS FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (28) | A Bizottság az alaprendelet 18. cikkének és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően először annak valószínűségét vizsgálta meg, hogy a jelenlegi intézkedések megszűnése a támogatás folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság az alaprendelet 18. cikkének és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően először annak valószínűségét vizsgálta meg, hogy a jelenlegi intézkedések megszűnése a támogatás folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne.

3.1.   Bevezetés: a kínai szolárüveg-ágazat helyzete

Bevezetés: a kínai szolárüveg-ágazat helyzete

| (29) | Kína nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésének tizenharmadik ötéves terve (a továbbiakban: tizenharmadik ötéves terv), amely a 2016 és 2020 közötti időszakra, ezáltal a felülvizsgálati időszakra is vonatkozik, vázolja a kínai kormánynak a kulcsfontosságú iparágak, így a napenergia-ágazat fejlesztésére és előmozdítására vonatkozó stratégiai jövőképét. A tizenharmadik ötéves terv a tizenkettedik ötéves terv folytatása, amely a szolárüveg-ágazatot a gyártásfejlesztés kulcsterületeként emelte ki. |
| --- | --- |

(29)

Kína nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésének tizenharmadik ötéves terve (a továbbiakban: tizenharmadik ötéves terv), amely a 2016 és 2020 közötti időszakra, ezáltal a felülvizsgálati időszakra is vonatkozik, vázolja a kínai kormánynak a kulcsfontosságú iparágak, így a napenergia-ágazat fejlesztésére és előmozdítására vonatkozó stratégiai jövőképét. A tizenharmadik ötéves terv a tizenkettedik ötéves terv folytatása, amely a szolárüveg-ágazatot a gyártásfejlesztés kulcsterületeként emelte ki.

| (30) | A tizenharmadik ötéves terv 30. fejezete rögzíti, hogy a kínai kormány elkötelezett a „korszerű energetikai rendszer [kiépítése]” mellett. Ezen belül az említett fejezet 1. szakasza határozottan azt bizonyítja, hogy a kínai kormány továbbra is ösztönzött ágazatnak tekinti a szolárüveg-ágazatot. Erre utal az 1. szakasz megfogalmazásában, hogy „[a kínai kormány] továbbra is ösztönzi a [...] fotovoltaikus energia fejlesztését”, valamint az, hogy „[a kínai kormány] javítani fogja a [...] napenergiára épülő villamosenergia-termelést támogató politikai intézkedéseket”. Emellett az energetikai fejlesztési projektekkel összefüggésben optimalizálják „a [...] fotovoltaikus energia fejlesztését az északi, északkeleti és északnyugati régiókban, valamint a part menti területeken”. Az idézett részletek azt bizonyítják, hogy a kínai kormány változatlanul támogatja a napenergia-ágazatot, amelynek fejlesztésébe a szolárüveg alapvető alkotóelemként szervesen illeszkedik. |
| --- | --- |

(30)

A tizenharmadik ötéves terv 30. fejezete rögzíti, hogy a kínai kormány elkötelezett a „korszerű energetikai rendszer [kiépítése]” mellett. Ezen belül az említett fejezet 1. szakasza határozottan azt bizonyítja, hogy a kínai kormány továbbra is ösztönzött ágazatnak tekinti a szolárüveg-ágazatot. Erre utal az 1. szakasz megfogalmazásában, hogy „[a kínai kormány] továbbra is ösztönzi a [...] fotovoltaikus energia fejlesztését”, valamint az, hogy „[a kínai kormány] javítani fogja a [...] napenergiára épülő villamosenergia-termelést támogató politikai intézkedéseket”. Emellett az energetikai fejlesztési projektekkel összefüggésben optimalizálják „a [...] fotovoltaikus energia fejlesztését az északi, északkeleti és északnyugati régiókban, valamint a part menti területeken”. Az idézett részletek azt bizonyítják, hogy a kínai kormány változatlanul támogatja a napenergia-ágazatot, amelynek fejlesztésébe a szolárüveg alapvető alkotóelemként szervesen illeszkedik.

| (31) | Az építőanyagokra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv ezenkívül különböző üvegfajtákat említ, köztük a nagy tisztaságú kvarcüveget és az abból készült termékeket, a nagyszilárdságú multifunkcionális bevont üveget, az elektro- és termokromatikus üvegek előkészítési technológiáját, valamint a fotovoltaikus és fototermikus struktúrát és funkcionalitást integráló üvegtermékek előkészítési technológiáját. |
| --- | --- |

(31)

Az építőanyagokra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv ezenkívül különböző üvegfajtákat említ, köztük a nagy tisztaságú kvarcüveget és az abból készült termékeket, a nagyszilárdságú multifunkcionális bevont üveget, az elektro- és termokromatikus üvegek előkészítési technológiáját, valamint a fotovoltaikus és fototermikus struktúrát és funkcionalitást integráló üvegtermékek előkészítési technológiáját.

| (32) | A kínai kormány 2018-ban a napelemek telepítésére vonatkozóan új szabályozási intézkedéseket vezetett be a fotovoltaikus villamosenergia-termelésről szóló 2018. évi közleményben (mivel bejelentésére 2018. május 31-én került sor, 531-es politika néven is ismert), amely bizonyos csökkentésekkel ugyan, de fenntartotta a támogatásokat. E politika keretében a kínai kormány jelentősen csökkentette az állami támogatásra jogosult új napenergia-kapacitás éves kvótáját. |
| --- | --- |

(32)

A kínai kormány 2018-ban a napelemek telepítésére vonatkozóan új szabályozási intézkedéseket vezetett be a fotovoltaikus villamosenergia-termelésről szóló 2018. évi közleményben (mivel bejelentésére 2018. május 31-én került sor, 531-es politika néven is ismert), amely bizonyos csökkentésekkel ugyan, de fenntartotta a támogatásokat. E politika keretében a kínai kormány jelentősen csökkentette az állami támogatásra jogosult új napenergia-kapacitás éves kvótáját.

| (33) | A zöld fejlesztést a „Made in China 2025” stratégia is támogatja. Az üveg a Made in China 2025 támogatott ágazata, amely szerepel a stratégia négy alapvető ágazatának fejlesztésére vonatkozó 2016. évi katalógusban; a 9. fejezet („Új anyagok”) II. alfejezete („Kulcsfontosságú alapanyagok”) a 24. pontban említi az üvegalapú anyagokat, a 29. pontban pedig a nagy tisztaságú kvarcüveget és az abból készült termékeket. |
| --- | --- |

(33)

A zöld fejlesztést a „Made in China 2025” stratégia is támogatja. Az üveg a Made in China 2025 támogatott ágazata, amely szerepel a stratégia négy alapvető ágazatának fejlesztésére vonatkozó 2016. évi katalógusban; a 9. fejezet („Új anyagok”) II. alfejezete („Kulcsfontosságú alapanyagok”) a 24. pontban említi az üvegalapú anyagokat, a 29. pontban pedig a nagy tisztaságú kvarcüveget és az abból készült termékeket.

| (34) | Ezenkívül az Államtanács 40. sz. határozata az ipari szerkezetátalakítás támogatásáról szóló ideiglenes rendelkezések kihirdetéséről és végrehajtásáról (amely a hozzácsatolt, az ipari szerkezetátalakítás támogatásáról szóló ideiglenes rendelkezésekkel együttesen alkotja a 40. sz. határozatot) rendelkezik arról, hogy a kínai kormány tevékenyen támogatni fogja az új energiaforrásokra épülő iparágakat és elősegíti a napenergia fejlesztését; (7) utasítja a pénzügyi intézményeket, hogy kizárólag az ösztönzött projektekhez nyújtsanak hiteltámogatást; egyúttal ígéretet fogalmaz meg „az ösztönzött projektekkel kapcsolatos más kedvezményes politikák” megvalósítására is. (8) |
| --- | --- |

(34)

Ezenkívül az Államtanács 40. sz. határozata az ipari szerkezetátalakítás támogatásáról szóló ideiglenes rendelkezések kihirdetéséről és végrehajtásáról (amely a hozzácsatolt, az ipari szerkezetátalakítás támogatásáról szóló ideiglenes rendelkezésekkel együttesen alkotja a 40. sz. határozatot) rendelkezik arról, hogy a kínai kormány tevékenyen támogatni fogja az új energiaforrásokra épülő iparágakat és elősegíti a napenergia fejlesztését; (7) utasítja a pénzügyi intézményeket, hogy kizárólag az ösztönzött projektekhez nyújtsanak hiteltámogatást; egyúttal ígéretet fogalmaz meg „az ösztönzött projektekkel kapcsolatos más kedvezményes politikák” megvalósítására is. (8)

7

8

| (35) | Ezenkívül „Az ipari szerkezetátalakításra vonatkozó iránymutatások kihirdetéséről és végrehajtásáról szóló 9. sz. államtanácsi határozat” (a továbbiakban: 9. sz. határozat) nyomatékosan felhívja a kínai kormányt és a közhivatalokat, hogy „irányítsák az érintett iparágak fejlesztését, optimalizálják az ipari struktúra korszerűsítését.” A 9. sz. határozat (12) bekezdésének 2. pontja konkrétan megemlíti a „fotovoltaikus iparág által alkalmazott ultratiszta úsztatott üveg” gyártásának előmozdítását. A 2020-ig hatályos határozatot 2019-ben váltotta a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság „az ipari szerkezetátalakításra vonatkozó iránymutatások kihirdetéséről és végrehajtásáról szóló 29. sz. államtanácsi határozat (2019. évi kiadás)”, amelyben a 12. bekezdés (2) pontja azonos említést tartalmaz. |
| --- | --- |

(35)

Ezenkívül „Az ipari szerkezetátalakításra vonatkozó iránymutatások kihirdetéséről és végrehajtásáról szóló 9. sz. államtanácsi határozat” (a továbbiakban: 9. sz. határozat) nyomatékosan felhívja a kínai kormányt és a közhivatalokat, hogy „irányítsák az érintett iparágak fejlesztését, optimalizálják az ipari struktúra korszerűsítését.” A 9. sz. határozat (12) bekezdésének 2. pontja konkrétan megemlíti a „fotovoltaikus iparág által alkalmazott ultratiszta úsztatott üveg” gyártásának előmozdítását. A 2020-ig hatályos határozatot 2019-ben váltotta a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság „az ipari szerkezetátalakításra vonatkozó iránymutatások kihirdetéséről és végrehajtásáról szóló 29. sz. államtanácsi határozat (2019. évi kiadás)”, amelyben a 12. bekezdés (2) pontja azonos említést tartalmaz.

| (36) | Végül pedig a közép- és hosszú távú technológiai fejlesztésről szóló nemzeti tervezet (2006–2020), amelynek hatálya kiterjed a felülvizsgálati időszakra, ígéretet tesz arra, hogy „előtérbe helyezi a szakpolitikai finanszírozást”, „arra ösztönzi a pénzügyi intézményeket, hogy adjanak kedvezményes hiteltámogatást a nagyobb nemzeti tudományos és technológiai iparosítási projektek számára”, továbbá „[a]rra ösztönzi a pénzügyi intézményeket, hogy javítsák és erősítsék a csúcstechnológiát alkalmazó vállalatoknak szóló pénzügyi szolgáltatásaikat”, és „kedvezményes adópolitikát alkalmaz a csúcstechnológiát alkalmazó vállalatok fejlődésének előmozdítása érdekében”. Mivel a szolárüveget exportáló gyártók közül legalább néhány új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalatnak minősül, a nemzeti tervezet révén a szolárüveg-ágazat jogállása kiegészül az ösztönzött ágazati minősítéssel. |
| --- | --- |

(36)

Végül pedig a közép- és hosszú távú technológiai fejlesztésről szóló nemzeti tervezet (2006–2020), amelynek hatálya kiterjed a felülvizsgálati időszakra, ígéretet tesz arra, hogy „előtérbe helyezi a szakpolitikai finanszírozást”, „arra ösztönzi a pénzügyi intézményeket, hogy adjanak kedvezményes hiteltámogatást a nagyobb nemzeti tudományos és technológiai iparosítási projektek számára”, továbbá „[a]rra ösztönzi a pénzügyi intézményeket, hogy javítsák és erősítsék a csúcstechnológiát alkalmazó vállalatoknak szóló pénzügyi szolgáltatásaikat”, és „kedvezményes adópolitikát alkalmaz a csúcstechnológiát alkalmazó vállalatok fejlődésének előmozdítása érdekében”. Mivel a szolárüveget exportáló gyártók közül legalább néhány új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalatnak minősül, a nemzeti tervezet révén a szolárüveg-ágazat jogállása kiegészül az ösztönzött ágazati minősítéssel.

| (37) | Mindebből az a következtetés adódik, hogy a kínai kormány továbbra is ösztönzött ágazatnak tekinti a szolárüveg-ágazatot. |
| --- | --- |

(37)

Mindebből az a következtetés adódik, hogy a kínai kormány továbbra is ösztönzött ágazatnak tekinti a szolárüveg-ágazatot.

3.2.   Az együttműködés hiánya és – az alaprendelet 28. cikke (1) bekezdésének megfelelően – a rendelkezésre álló tények felhasználása

Az együttműködés hiánya és – az alaprendelet 28. cikke (1) bekezdésének megfelelően – a rendelkezésre álló tények felhasználása

| (38) | Az 1.3.3.3. szakaszban említett módon a Bizottságnál egyetlen exportáló gyártó jelentkezett (az is a határidőn túl), de végül úgy döntött, hogy nem működik együtt. A Bizottság ezért az alaprendelet 28. cikke (1) bekezdésének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket használta fel. |
| --- | --- |

(38)

Az 1.3.3.3. szakaszban említett módon a Bizottságnál egyetlen exportáló gyártó jelentkezett (az is a határidőn túl), de végül úgy döntött, hogy nem működik együtt. A Bizottság ezért az alaprendelet 28. cikke (1) bekezdésének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket használta fel.

| (39) | A Bizottság 2019. június 14-én kérdőívet küldött a kínai kormánynak, egyidejűleg tájékoztatta a kínai kormányt az exportáló gyártók együttműködésének hiányáról. A kérdőív az Export Import Bank of China (a továbbiakban: EXIM), valamint a China Export & Credit Insurance Corporation (a továbbiakban: Sinosure) vonatkozásában is tartalmazott konkrét kérdéseket. A kínai kormány emellett felkérést kapott arra, hogy továbbítson mellékletet azoknak a panaszban említett bankoknak, valamint egyéb pénzügyi intézményeknek, amelyek a tudomása szerint hitelt nyújtottak az eredeti vizsgálatban vizsgált kínai szolárüveggyártók részére. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság 2019. június 14-én kérdőívet küldött a kínai kormánynak, egyidejűleg tájékoztatta a kínai kormányt az exportáló gyártók együttműködésének hiányáról. A kérdőív az Export Import Bank of China (a továbbiakban: EXIM), valamint a China Export & Credit Insurance Corporation (a továbbiakban: Sinosure) vonatkozásában is tartalmazott konkrét kérdéseket. A kínai kormány emellett felkérést kapott arra, hogy továbbítson mellékletet azoknak a panaszban említett bankoknak, valamint egyéb pénzügyi intézményeknek, amelyek a tudomása szerint hitelt nyújtottak az eredeti vizsgálatban vizsgált kínai szolárüveggyártók részére.

| (40) | A Bizottság fenti megkereséseire sem a kínai kormány, sem az EXIM, sem pedig a Sinosure nem válaszolt. A Bizottság emiatt a 2019. július 24-i szóbeli jegyzékben tájékoztatta a kínai kormányt, hogy az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelkezésre álló tényeket kívánja felhasználni a kínai kormánytól, az EXIM-től és a Sinosure-tól kért információk, valamint az érintett pénzügyi intézmények tekintetében. A Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt, hogy a rendelkezésre álló tényeken alapuló ténymegállapítások kedvezőtlenebbek lehetnek. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság fenti megkereséseire sem a kínai kormány, sem az EXIM, sem pedig a Sinosure nem válaszolt. A Bizottság emiatt a 2019. július 24-i szóbeli jegyzékben tájékoztatta a kínai kormányt, hogy az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelkezésre álló tényeket kívánja felhasználni a kínai kormánytól, az EXIM-től és a Sinosure-tól kért információk, valamint az érintett pénzügyi intézmények tekintetében. A Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt, hogy a rendelkezésre álló tényeken alapuló ténymegállapítások kedvezőtlenebbek lehetnek.

| (41) | Erre vonatkozóan nem érkezett észrevétel. A Bizottság – az alaprendelet 28. cikkével összhangban – a rendelkezésre álló tények felhasználását tartotta szükségesnek annak érdekében, hogy megállapításokat tehessen Kína szolárüveg-ágazatot érintő támogatási gyakorlatának folytatódásáról. |
| --- | --- |

(41)

Erre vonatkozóan nem érkezett észrevétel. A Bizottság – az alaprendelet 28. cikkével összhangban – a rendelkezésre álló tények felhasználását tartotta szükségesnek annak érdekében, hogy megállapításokat tehessen Kína szolárüveg-ágazatot érintő támogatási gyakorlatának folytatódásáról.

| (42) | A Bizottság ennek megfelelően a rendelkezésére álló tényeket használta fel az elemzéséhez, különösen a következőket:






  — | a Bizottsághoz az alaprendelet 18. cikke alapján 2019. február 13-án benyújtott, hatályvesztési felülvizsgálatra vonatkozó kérelem (a továbbiakban: felülvizsgálati kérelem), |
| --- | --- | --- |

(42)

A Bizottság ennek megfelelően a rendelkezésére álló tényeket használta fel az elemzéséhez, különösen a következőket:

—

a Bizottsághoz az alaprendelet 18. cikke alapján 2019. február 13-án benyújtott, hatályvesztési felülvizsgálatra vonatkozó kérelem (a továbbiakban: felülvizsgálati kérelem),

| — | az eredeti vizsgálat ténymegállapításai, |
| --- | --- |

—

az eredeti vizsgálat ténymegállapításai,

| — | a Bizottság által a kínai ösztönzött ágazatokra vonatkozóan lefolytatott legutóbbi szubvencióellenes vizsgálatok, többek között az elektromos kerékpárokra vonatkozó vizsgálat, (9) az egyes szerves bevonatú acéltermékekre vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálat, (10) az egyes bevont finompapírokra vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálat, (11) a gumiabroncsokra vonatkozó vizsgálat, (12) valamint a melegen hengerelt sík acéltermékekre vonatkozó vizsgálat (13) ténymegállapításai. |
| --- | --- |

—

a Bizottság által a kínai ösztönzött ágazatokra vonatkozóan lefolytatott legutóbbi szubvencióellenes vizsgálatok, többek között az elektromos kerékpárokra vonatkozó vizsgálat, (9) az egyes szerves bevonatú acéltermékekre vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálat, (10) az egyes bevont finompapírokra vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálat, (11) a gumiabroncsokra vonatkozó vizsgálat, (12) valamint a melegen hengerelt sík acéltermékekre vonatkozó vizsgálat (13) ténymegállapításai.

9

10

11

12

13

| — | A Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól piacvédelmi vizsgálatokhoz készült bizottsági szolgálati munkadokumentum (a továbbiakban: a Kínáról szóló jelentés). (14) |
| --- | --- |

—

A Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól piacvédelmi vizsgálatokhoz készült bizottsági szolgálati munkadokumentum (a továbbiakban: a Kínáról szóló jelentés). (14)

14

3.3.   A jelenlegi vizsgálat keretében megvizsgált támogatás és támogatási programok

A jelenlegi vizsgálat keretében megvizsgált támogatás és támogatási programok

| (43) | A Bizottság megvizsgálta, hogy folytatódott-e a támogatás; ennek keretében elemezte, hogy az eredeti vizsgálat nyomán kiegyenlített támogatások továbbra is gazdasági előnyt nyújtanak-e a szolárüveg-ágazatnak. |
| --- | --- |

(43)

A Bizottság megvizsgálta, hogy folytatódott-e a támogatás; ennek keretében elemezte, hogy az eredeti vizsgálat nyomán kiegyenlített támogatások továbbra is gazdasági előnyt nyújtanak-e a szolárüveg-ágazatnak.

| (44) | A Bizottság úgy határozott, hogy az eredeti vizsgálatban kiegyenlített támogatás folytatódó fennállásra vonatkozóan e szakaszban foglalt megállapításokra tekintettel nincs szükség a kérelmező állítása szerint létező összes egyéb támogatás kivizsgálására. Ha a Bizottság az alaprendelet 18. cikke szerint megállapítja, hogy van bizonyíték a támogatás folytatódására, akkor a támogatás pontos mértékét nem szükséges megállapítani. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság úgy határozott, hogy az eredeti vizsgálatban kiegyenlített támogatás folytatódó fennállásra vonatkozóan e szakaszban foglalt megállapításokra tekintettel nincs szükség a kérelmező állítása szerint létező összes egyéb támogatás kivizsgálására. Ha a Bizottság az alaprendelet 18. cikke szerint megállapítja, hogy van bizonyíték a támogatás folytatódására, akkor a támogatás pontos mértékét nem szükséges megállapítani.

| (45) | Az érdekelt felek tájékoztatása után nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(45)

Az érdekelt felek tájékoztatása után nem érkezett észrevétel.

3.3.1.   Közvetlen transzfer (15)

Közvetlen transzfer

15

3.3.1.1.   Kedvezményes hitelnyújtás és kamatlábak

Kedvezményes hitelnyújtás és kamatlábak

a)   
  Az eredeti vizsgálat ténymegállapításai

Az eredeti vizsgálat ténymegállapításai

| (46) | A Bizottság az eredeti vizsgálat (16) során arra a következtetésre jutott, hogy az állami tulajdonban lévő bankok, illetve az olyan bankok, amelyekben az állam az irányítás gyakorlásához szükséges részesedéssel rendelkezik (a továbbiakban együttesen: állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok) az alaprendelet 2. cikkének b) pontja értelmében vett közjogi szervek. Emellett a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kereskedelmi bankokról szóló kínai törvény (a továbbiakban: banktörvény) 34. cikke értelmében a kínai bankoknak a hitelezési tevékenységüket a nemzetgazdaság igényeinek megfelelően kell folytatniuk. A Bizottság megállapította továbbá, hogy a 9. sz. és a 40. sz. törvényerejű határozatok alapján a bankoknak hiteltámogatást kell nyújtaniuk az ösztönzött ágazatok részére. Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának i. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulást nyújtanak. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság az eredeti vizsgálat (16) során arra a következtetésre jutott, hogy az állami tulajdonban lévő bankok, illetve az olyan bankok, amelyekben az állam az irányítás gyakorlásához szükséges részesedéssel rendelkezik (a továbbiakban együttesen: állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok) az alaprendelet 2. cikkének b) pontja értelmében vett közjogi szervek. Emellett a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kereskedelmi bankokról szóló kínai törvény (a továbbiakban: banktörvény) 34. cikke értelmében a kínai bankoknak a hitelezési tevékenységüket a nemzetgazdaság igényeinek megfelelően kell folytatniuk. A Bizottság megállapította továbbá, hogy a 9. sz. és a 40. sz. törvényerejű határozatok alapján a bankoknak hiteltámogatást kell nyújtaniuk az ösztönzött ágazatok részére. Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának i. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulást nyújtanak.

16

a kereskedelmi bankokról szóló kínai törvény

| (47) | A Bizottság emellett arra a következtetésre jutott, hogy a banktörvény 34. cikkének hatálya kiterjed a magántulajdonban lévő kínai bankokra. (17) Ennek megfelelően kijelenthető, hogy a hitelezési stratégiát mind az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok, mind a magántulajdonban lévő bankok esetében végső soron a kínai kormány határozza meg. A Bizottság ez alapján úgy ítélte meg, hogy a kínai kormány megbízást és utasítást ad a magántulajdonban lévő bankoknak arra, hogy az ösztönzött ágazatok hitelezésével nyújtsanak az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának iv. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulást. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság emellett arra a következtetésre jutott, hogy a banktörvény 34. cikkének hatálya kiterjed a magántulajdonban lévő kínai bankokra. (17) Ennek megfelelően kijelenthető, hogy a hitelezési stratégiát mind az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok, mind a magántulajdonban lévő bankok esetében végső soron a kínai kormány határozza meg. A Bizottság ez alapján úgy ítélte meg, hogy a kínai kormány megbízást és utasítást ad a magántulajdonban lévő bankoknak arra, hogy az ösztönzött ágazatok hitelezésével nyújtsanak az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának iv. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulást.

17

| (48) | Az egyediség tekintetében (18) a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kínai kormány korlátozott számú gazdasági ágazat, többek között a szolárüveg-ágazat felé irányít kedvezményes hitelezést. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ezt a tizenkettedik ötéves terv és a 40. sz. határozat egyértelműen bizonyítja. Ennek eredményeképpen a Bizottság megállapította, hogy az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok, valamint a banktörvény 34. cikke alapján megbízott, illetve utasított magánbankok által nyújtott pénzügyi hozzájárulások az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyediek. |
| --- | --- |

(48)

Az egyediség tekintetében (18) a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kínai kormány korlátozott számú gazdasági ágazat, többek között a szolárüveg-ágazat felé irányít kedvezményes hitelezést. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ezt a tizenkettedik ötéves terv és a 40. sz. határozat egyértelműen bizonyítja. Ennek eredményeképpen a Bizottság megállapította, hogy az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok, valamint a banktörvény 34. cikke alapján megbízott, illetve utasított magánbankok által nyújtott pénzügyi hozzájárulások az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyediek.

18

| (49) | Végül pedig a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a hitelek révén a kedvezményezettek az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának i. alpontja értelmében gazdasági előnyhöz jutnak, amennyiben a piaci feltételeknél kedvezőbb feltételek mellett vehetik fel azokat. (19) A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló tények alapján valóban ez az eset állt fenn. |
| --- | --- |

(49)

Végül pedig a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a hitelek révén a kedvezményezettek az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának i. alpontja értelmében gazdasági előnyhöz jutnak, amennyiben a piaci feltételeknél kedvezőbb feltételek mellett vehetik fel azokat. (19) A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló tények alapján valóban ez az eset állt fenn.

19

| (50) | Az eredeti vizsgálat a mintában szereplő, szolárüveget exportáló gyártóknak nyújtott kedvezményes hitelekre vonatkozóan 0 % és 6,2 % közötti, míg a nem együttműködő vállalatok esetében 6,2 %-os támogatási mértéket állapított meg. |
| --- | --- |

(50)

Az eredeti vizsgálat a mintában szereplő, szolárüveget exportáló gyártóknak nyújtott kedvezményes hitelekre vonatkozóan 0 % és 6,2 % közötti, míg a nem együttműködő vállalatok esetében 6,2 %-os támogatási mértéket állapított meg.

b)   
  A támogatási programok folytatódása

A támogatási programok folytatódása

| (51) | A felülvizsgálati kérelemben és annak mellékleteiben (20) a kérelmező bizonyítékot nyújtott arra vonatkozóan, hogy a kínai szolárüveggyártók továbbra is gazdasági előnyhöz jutnak a kínai belföldi bankok kedvezményes, a piacinál alacsonyabb kamatú hitelnyújtása révén. A szolárüveg-ágazat a tizenharmadik ötéves tervben ösztönzött ágazatként szerepel, (21) ebből pedig a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok és a magánbankok a banktörvény 34. cikke értelmében továbbra is kötelesek kedvezményes finanszírozást nyújtani a kínai szolárüveg-ágazatnak. |
| --- | --- |

(51)

A felülvizsgálati kérelemben és annak mellékleteiben (20) a kérelmező bizonyítékot nyújtott arra vonatkozóan, hogy a kínai szolárüveggyártók továbbra is gazdasági előnyhöz jutnak a kínai belföldi bankok kedvezményes, a piacinál alacsonyabb kamatú hitelnyújtása révén. A szolárüveg-ágazat a tizenharmadik ötéves tervben ösztönzött ágazatként szerepel, (21) ebből pedig a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok és a magánbankok a banktörvény 34. cikke értelmében továbbra is kötelesek kedvezményes finanszírozást nyújtani a kínai szolárüveg-ágazatnak.

20

21

| (52) | A kérelmező bizonyítékot nyújtott arra vonatkozóan, hogy az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok továbbra is közjogi szervnek minősülnek a WTO Fellebbviteli Testülete által meghatározott vizsgálat szerint, (22) mivel kormányzati feladatkört látnak el, és ennek során kormányzati hatáskört gyakorolnak. Így különösen a kérelmező az elektromos kerékpárokra vonatkozó vizsgálatban, (23) valamint az egyes bevont finompapírokra vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálatban (24) tett ténymegállapításokra hivatkozott, amelyek megerősítették a Bizottság által az eredeti vizsgálat során képviselt álláspontot. |
| --- | --- |

(52)

A kérelmező bizonyítékot nyújtott arra vonatkozóan, hogy az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok továbbra is közjogi szervnek minősülnek a WTO Fellebbviteli Testülete által meghatározott vizsgálat szerint, (22) mivel kormányzati feladatkört látnak el, és ennek során kormányzati hatáskört gyakorolnak. Így különösen a kérelmező az elektromos kerékpárokra vonatkozó vizsgálatban, (23) valamint az egyes bevont finompapírokra vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálatban (24) tett ténymegállapításokra hivatkozott, amelyek megerősítették a Bizottság által az eredeti vizsgálat során képviselt álláspontot.

22

23

24

| (53) | A felülvizsgálati kérelem bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan is, hogy a kínai kormány megbízásai, illetve utasításai változatlanul vonatkoznak a magánbankokra is, amelyek ugyancsak a banktörvény 34. cikkének hatálya alá tartoznak. A kérelmező hivatkozott a nemrégen az elektromos kerékpárokra vonatkozóan lefolytatott vizsgálatra, amelynek során a Bizottság megállapította, hogy a tizenharmadik ötéves terv nem tekinthető
  „puszta ösztönzésnek”
  , továbbá hogy
  „az állam a CBRC felügyelete alatt, Kínában működő valamennyi pénzügyi intézményt (ideértve a magántulajdonú pénzügyi intézményeket is) az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontja iv. alpontjának első franciabekezdése értelmében megbízta azzal vagy utasította arra, hogy a kormányzati politikáknak megfelelően az elektromoskerékpár-ágazatnak kedvezményes kamatlábak mellett nyújtson hitelt”. (25) |
| --- | --- |

(53)

A felülvizsgálati kérelem bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan is, hogy a kínai kormány megbízásai, illetve utasításai változatlanul vonatkoznak a magánbankokra is, amelyek ugyancsak a banktörvény 34. cikkének hatálya alá tartoznak. A kérelmező hivatkozott a nemrégen az elektromos kerékpárokra vonatkozóan lefolytatott vizsgálatra, amelynek során a Bizottság megállapította, hogy a tizenharmadik ötéves terv nem tekinthető
  „puszta ösztönzésnek”
  , továbbá hogy
  „az állam a CBRC felügyelete alatt, Kínában működő valamennyi pénzügyi intézményt (ideértve a magántulajdonú pénzügyi intézményeket is) az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontja iv. alpontjának első franciabekezdése értelmében megbízta azzal vagy utasította arra, hogy a kormányzati politikáknak megfelelően az elektromoskerékpár-ágazatnak kedvezményes kamatlábak mellett nyújtson hitelt”. (25)

„puszta ösztönzésnek”

„az állam a CBRC felügyelete alatt, Kínában működő valamennyi pénzügyi intézményt (ideértve a magántulajdonú pénzügyi intézményeket is) az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontja iv. alpontjának első franciabekezdése értelmében megbízta azzal vagy utasította arra, hogy a kormányzati politikáknak megfelelően az elektromoskerékpár-ágazatnak kedvezményes kamatlábak mellett nyújtson hitelt”.

25

| (54) | A kínai kormány, valamint a szolárüveget exportáló gyártók együttműködésének hiányában nem merült fel olyan érv, amely alapján vitathatók lennének a kérelmező által a kínai bankrendszer jelenlegi helyzetére vonatkozóan bemutatott bizonyítékok. |
| --- | --- |

(54)

A kínai kormány, valamint a szolárüveget exportáló gyártók együttműködésének hiányában nem merült fel olyan érv, amely alapján vitathatók lennének a kérelmező által a kínai bankrendszer jelenlegi helyzetére vonatkozóan bemutatott bizonyítékok.

| (55) | Ezenkívül az utóbbi időben folytatott vizsgálatok közül az egyes szerves bevonatú acéltermékekre vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálat (26), a gumiabroncsokra vonatkozó vizsgálat (27) és a melegen hengerelt sík acéltermékekre vonatkozó vizsgálat (28), valamint a Kínáról szóló jelentés is (29) megerősítette azt a következtetést, hogy az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankokat olyan közjogi szerveknek indokolt tekinteni, amelyek a banktörvény 34. cikke alapján kedvezményes finanszírozást nyújtanak, továbbá hogy bizonyos magánjogi jogalanyok ugyanerre kapnak megbízást, illetve utasítást. |
| --- | --- |

(55)

Ezenkívül az utóbbi időben folytatott vizsgálatok közül az egyes szerves bevonatú acéltermékekre vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálat (26), a gumiabroncsokra vonatkozó vizsgálat (27) és a melegen hengerelt sík acéltermékekre vonatkozó vizsgálat (28), valamint a Kínáról szóló jelentés is (29) megerősítette azt a következtetést, hogy az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankokat olyan közjogi szerveknek indokolt tekinteni, amelyek a banktörvény 34. cikke alapján kedvezményes finanszírozást nyújtanak, továbbá hogy bizonyos magánjogi jogalanyok ugyanerre kapnak megbízást, illetve utasítást.

26

27

28

29

c)   
  Gazdasági előny

Gazdasági előny

| (56) | A felülvizsgálati kérelem 23. mellékletében a kérelmező példaként említett egy szolárüveget exportáló kínai gyártót, amely a féléves, illetve éves jelentése alapján gazdasági előnyhöz jut vagy jutott a kedvezményes hitelnyújtás révén. Ezenkívül más exportáló gyártók nyilvánosan hozzáférhető éves jelentései is jelezték azt, hogy az adott vállalatok gazdasági előnyhöz jutnak vagy jutottak a kedvezményes hitelnyújtás révén. (30) |
| --- | --- |

(56)

A felülvizsgálati kérelem 23. mellékletében a kérelmező példaként említett egy szolárüveget exportáló kínai gyártót, amely a féléves, illetve éves jelentése alapján gazdasági előnyhöz jut vagy jutott a kedvezményes hitelnyújtás révén. Ezenkívül más exportáló gyártók nyilvánosan hozzáférhető éves jelentései is jelezték azt, hogy az adott vállalatok gazdasági előnyhöz jutnak vagy jutottak a kedvezményes hitelnyújtás révén. (30)

30

| (57) | A szolárüveget exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság nem rendelkezett olyan vállalatspecifikus információkkal, amelyek alapján kiszámíthatta volna a felülvizsgálati időszak során nyújtott támogatás összegét. A Bizottság azonban nem tartotta szükségesnek ezen összegek kiszámítását ahhoz, hogy a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat keretében megállapítsa a támogatás folytatódását. A felülvizsgálati kérelemben bemutatott bizonyítékok alapján feltehetően továbbra is jelentős összegekről van szó. Mivel nem volt jele annak, hogy a támogatás szintje mérséklődött volna az eredeti vizsgálat során tapasztalthoz képest, a Bizottság a csekély mértéket meghaladó támogatás folytatódását feltételezte. |
| --- | --- |

(57)

A szolárüveget exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság nem rendelkezett olyan vállalatspecifikus információkkal, amelyek alapján kiszámíthatta volna a felülvizsgálati időszak során nyújtott támogatás összegét. A Bizottság azonban nem tartotta szükségesnek ezen összegek kiszámítását ahhoz, hogy a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat keretében megállapítsa a támogatás folytatódását. A felülvizsgálati kérelemben bemutatott bizonyítékok alapján feltehetően továbbra is jelentős összegekről van szó. Mivel nem volt jele annak, hogy a támogatás szintje mérséklődött volna az eredeti vizsgálat során tapasztalthoz képest, a Bizottság a csekély mértéket meghaladó támogatás folytatódását feltételezte.

d)   
  Egyedi jelleg

Egyedi jelleg

| (58) | A támogatási program továbbra is egyedinek tekinthető az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontja értelmében, egyrészt mivel a jogi helyzet változatlanul fennáll, másrészt pedig mert a kínai kormány továbbra is ösztönzi a szolárüveg-ágazatot. (31) |
| --- | --- |

(58)

A támogatási program továbbra is egyedinek tekinthető az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontja értelmében, egyrészt mivel a jogi helyzet változatlanul fennáll, másrészt pedig mert a kínai kormány továbbra is ösztönzi a szolárüveg-ágazatot. (31)

31

e)   
  Következtetés

Következtetés

| (59) | Ennek megfelelően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy elegendő bizonyíték támasztja alá azt, hogy az exportáló gyártóknak kedvezményes hitelek formájában nyújtott kiegyenlíthető támogatás a felülvizsgálati időszak alatt is folytatódott. |
| --- | --- |

(59)

Ennek megfelelően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy elegendő bizonyíték támasztja alá azt, hogy az exportáló gyártóknak kedvezményes hitelek formájában nyújtott kiegyenlíthető támogatás a felülvizsgálati időszak alatt is folytatódott.

3.3.1.2.   Vissza nem térítendő támogatások és eseti támogatások

a)   
  Az eredeti vizsgálat ténymegállapításai

Az eredeti vizsgálat ténymegállapításai

| (60) | Az eredeti vizsgálat során (32) a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a mintában szereplő vállalatok a kormányzat különböző szintjeit képviselő állami hatóságoktól jelentős egyszeri támogatásokban részesültek, amelyek révén a vizsgálati időszakban gazdasági előnyhöz jutottak. A szóban forgó támogatásokat országos, tartományi, városi, megyei vagy körzeti kormányzati hatóságok nyújtották a vállalatok részére, és mindegyik egyedinek bizonyult az érintett vállalatok, a földrajzi elhelyezkedés, illetőleg az ágazat típusa szempontjából. |
| --- | --- |

(60)

Az eredeti vizsgálat során (32) a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a mintában szereplő vállalatok a kormányzat különböző szintjeit képviselő állami hatóságoktól jelentős egyszeri támogatásokban részesültek, amelyek révén a vizsgálati időszakban gazdasági előnyhöz jutottak. A szóban forgó támogatásokat országos, tartományi, városi, megyei vagy körzeti kormányzati hatóságok nyújtották a vállalatok részére, és mindegyik egyedinek bizonyult az érintett vállalatok, a földrajzi elhelyezkedés, illetőleg az ágazat típusa szempontjából.

32

| (61) | A kínai kormány nem adott további tájékoztatást ezekről az egyszeri, vissza nem térítendő támogatásokról, és elzárkózott az erre vonatkozó egyeztetések elől. A mintában szereplő vállalatok részére nyújtott vissza nem térítendő támogatásokra vonatkozóan összegyűjtött bizonyítékok alapján, valamint egyéb információk hiányában a Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó vissza nem térítendő támogatások a kedvezményezetteket gazdasági előnyhöz juttató közvetlen transzferek, ennélfogva pedig az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának i. alpontja, valamint 2. pontja értelmében támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(61)

A kínai kormány nem adott további tájékoztatást ezekről az egyszeri, vissza nem térítendő támogatásokról, és elzárkózott az erre vonatkozó egyeztetések elől. A mintában szereplő vállalatok részére nyújtott vissza nem térítendő támogatásokra vonatkozóan összegyűjtött bizonyítékok alapján, valamint egyéb információk hiányában a Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó vissza nem térítendő támogatások a kedvezményezetteket gazdasági előnyhöz juttató közvetlen transzferek, ennélfogva pedig az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának i. alpontja, valamint 2. pontja értelmében támogatásnak minősülnek.

| (62) | Az egyedi jelleget illetően a Bizottság megállapította, hogy a támogatások az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 4. cikkének (3) bekezdése értelmében egyedinek is minősülnek, mivel a jelek szerint konkrét régiók bizonyos vállalataira vagy konkrét projektjeire korlátozódnak. A Bizottság megállapította továbbá, hogy nincs bizonyíték sem arra, hogy a nyújtott támogatások egy átfogó támogatási programhoz tartoznának, sem pedig arra, hogy nem felelnek meg az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott, a nem egyedi jelleggel kapcsolatos követelményeknek. |
| --- | --- |

(62)

Az egyedi jelleget illetően a Bizottság megállapította, hogy a támogatások az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 4. cikkének (3) bekezdése értelmében egyedinek is minősülnek, mivel a jelek szerint konkrét régiók bizonyos vállalataira vagy konkrét projektjeire korlátozódnak. A Bizottság megállapította továbbá, hogy nincs bizonyíték sem arra, hogy a nyújtott támogatások egy átfogó támogatási programhoz tartoznának, sem pedig arra, hogy nem felelnek meg az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott, a nem egyedi jelleggel kapcsolatos követelményeknek.

| (63) | Az eredeti vizsgálat a mintában szereplő, szolárüveget exportáló gyártóknak nyújtott vissza nem térítendő támogatásra vonatkozóan 1,1 % és 3,0 % közötti, míg a nem együttműködő vállalatok esetében 3,0 %-os támogatási mértéket állapított meg. |
| --- | --- |

(63)

Az eredeti vizsgálat a mintában szereplő, szolárüveget exportáló gyártóknak nyújtott vissza nem térítendő támogatásra vonatkozóan 1,1 % és 3,0 % közötti, míg a nem együttműködő vállalatok esetében 3,0 %-os támogatási mértéket állapított meg.

b)   
  A támogatási programok folytatódása

A támogatási programok folytatódása

| (64) | A felülvizsgálati kérelemben és annak mellékleteiben (33) a kérelmező bizonyítékot nyújtott arra vonatkozóan, hogy a szolárüveget exportáló gyártók továbbra is gazdasági előnyhöz jutnak a vissza nem térítendő és az eseti támogatások révén. |
| --- | --- |

(64)

A felülvizsgálati kérelemben és annak mellékleteiben (33) a kérelmező bizonyítékot nyújtott arra vonatkozóan, hogy a szolárüveget exportáló gyártók továbbra is gazdasági előnyhöz jutnak a vissza nem térítendő és az eseti támogatások révén.

33

| (65) | A kérelmező először is hivatkozott az Egyesült Államok kereskedelmi képviselőjének jelentésére, amely feltárta a tartományi és helyi önkormányzatok abbéli szerepét Kína iparpolitikáinak végrehajtásában, hogy támogatásokat irányítanak a kapacitásfelesleggel rendelkező ágazatokhoz. A kérelmező szerint a szolárüveg-ágazat pontosan ilyen ágazat. (34) |
| --- | --- |

(65)

A kérelmező először is hivatkozott az Egyesült Államok kereskedelmi képviselőjének jelentésére, amely feltárta a tartományi és helyi önkormányzatok abbéli szerepét Kína iparpolitikáinak végrehajtásában, hogy támogatásokat irányítanak a kapacitásfelesleggel rendelkező ágazatokhoz. A kérelmező szerint a szolárüveg-ágazat pontosan ilyen ágazat. (34)

34

| (66) | A kérelmező példákat mutatott be az eseti támogatásnyújtásra, amelynek alátámasztásául megjelölte több exportáló gyártó auditált éves jelentésének megfelelő sorait. Az adatokból kiderült, hogy a szolárüveget exportáló gyártók egyike a felülvizsgálati időszakban 2,68 millió RMB összeggel magasabb állami támogatásban részesült, így állami támogatásainak záró egyenlege mintegy 550 millió RMB volt. Egy szolárüveget exportáló másik gyártó ugyancsak 14 millió RMB feletti állami támogatásról számolt be a felülvizsgálati időszakra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(66)

A kérelmező példákat mutatott be az eseti támogatásnyújtásra, amelynek alátámasztásául megjelölte több exportáló gyártó auditált éves jelentésének megfelelő sorait. Az adatokból kiderült, hogy a szolárüveget exportáló gyártók egyike a felülvizsgálati időszakban 2,68 millió RMB összeggel magasabb állami támogatásban részesült, így állami támogatásainak záró egyenlege mintegy 550 millió RMB volt. Egy szolárüveget exportáló másik gyártó ugyancsak 14 millió RMB feletti állami támogatásról számolt be a felülvizsgálati időszakra vonatkozóan.

| (67) | A kínai kormány, valamint a szolárüveget exportáló gyártók együttműködésének hiányában nem merült fel olyan érv, amely alapján vitathatók lennének a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben bemutatott bizonyítékok. A Bizottság rendelkezésére álló tények ennek megfelelően azt mutatják, hogy a szolárüveget exportáló gyártók egy ösztönzött ágazat részeként (35) a felülvizsgálati időszakban is részesültek vissza nem térítendő támogatásban és eseti támogatásban. E vissza nem térítendő és eseti támogatások az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának i. alpontja értelmében közvetlen transzfernek minősülnek. |
| --- | --- |

(67)

A kínai kormány, valamint a szolárüveget exportáló gyártók együttműködésének hiányában nem merült fel olyan érv, amely alapján vitathatók lennének a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben bemutatott bizonyítékok. A Bizottság rendelkezésére álló tények ennek megfelelően azt mutatják, hogy a szolárüveget exportáló gyártók egy ösztönzött ágazat részeként (35) a felülvizsgálati időszakban is részesültek vissza nem térítendő támogatásban és eseti támogatásban. E vissza nem térítendő és eseti támogatások az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának i. alpontja értelmében közvetlen transzfernek minősülnek.

35

c)   
  Gazdasági előny

Gazdasági előny

| (68) | A felülvizsgálati kérelem 23. mellékletében a kérelmező példákat említett szolárüveget exportáló kínai gyártókra, amelyek a féléves, illetve éves jelentésük alapján gazdasági előnyhöz jutnak vagy jutottak a vissza nem térítendő és eseti támogatások révén. |
| --- | --- |

(68)

A felülvizsgálati kérelem 23. mellékletében a kérelmező példákat említett szolárüveget exportáló kínai gyártókra, amelyek a féléves, illetve éves jelentésük alapján gazdasági előnyhöz jutnak vagy jutottak a vissza nem térítendő és eseti támogatások révén.

| (69) | A szolárüveget exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság nem rendelkezett vállalatspecifikus információkkal, amelyek alapján kiszámítható lett volna a felülvizsgálati időszak során nyújtott támogatás összege. A Bizottság azonban nem tartotta szükségesnek ezen összegek kiszámítását ahhoz, hogy a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat keretében megállapítsa a támogatás folytatódását. A felülvizsgálati kérelemben bemutatott bizonyítékok alapján feltehetően továbbra is jelentős összegekről van szó. Nem állt rendelkezésre arra utaló körülmény, hogy a támogatás szintje mérséklődött volna az eredeti vizsgálat során tapasztalthoz képest. |
| --- | --- |

(69)

A szolárüveget exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság nem rendelkezett vállalatspecifikus információkkal, amelyek alapján kiszámítható lett volna a felülvizsgálati időszak során nyújtott támogatás összege. A Bizottság azonban nem tartotta szükségesnek ezen összegek kiszámítását ahhoz, hogy a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat keretében megállapítsa a támogatás folytatódását. A felülvizsgálati kérelemben bemutatott bizonyítékok alapján feltehetően továbbra is jelentős összegekről van szó. Nem állt rendelkezésre arra utaló körülmény, hogy a támogatás szintje mérséklődött volna az eredeti vizsgálat során tapasztalthoz képest.

d)   
  Egyedi jelleg

Egyedi jelleg

| (70) | A szóban forgó vissza nem térítendő és eseti támogatások az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontja értelmében továbbra is egyedinek minősülnek, mivel nincs az arra vonatkozóan rendelkezésre álló ténynek ellentmondó körülmény, hogy a Bizottság az eredeti vizsgálatban megállapította a támogatások egyedi jellegét. |
| --- | --- |

(70)

A szóban forgó vissza nem térítendő és eseti támogatások az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontja értelmében továbbra is egyedinek minősülnek, mivel nincs az arra vonatkozóan rendelkezésre álló ténynek ellentmondó körülmény, hogy a Bizottság az eredeti vizsgálatban megállapította a támogatások egyedi jellegét.

e)   
  Következtetés

Következtetés

| (71) | Ennek megfelelően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy elegendő bizonyíték támasztja alá azt, hogy az exportáló gyártók részére vissza nem térítendő támogatás és eseti támogatás formájában nyújtott kiegyenlíthető támogatás a felülvizsgálati időszak alatt is folytatódott. |
| --- | --- |

(71)

Ennek megfelelően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy elegendő bizonyíték támasztja alá azt, hogy az exportáló gyártók részére vissza nem térítendő támogatás és eseti támogatás formájában nyújtott kiegyenlíthető támogatás a felülvizsgálati időszak alatt is folytatódott.

3.3.2.   Elmaradt költségvetési bevételek

Elmaradt költségvetési bevételek

3.3.2.1.   Kedvezményes adópolitika az új, illetve csúcstechnológiát alkalmazóként hivatalosan elismert vállalkozások részére

a)   
  Az eredeti vizsgálat ténymegállapításai

Az eredeti vizsgálat ténymegállapításai

| (72) | Az eredeti vizsgálatban (36) a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a mintában szereplő vállalatok közül néhány (de nem mindegyik) gazdasági előnyhöz jutott az új és csúcstechnológiát alkalmazóként elismert vállalatokra vonatkozó kedvezményes adópolitika révén. A Bizottság megállapította, hogy az elismerés bizonyos kritériumoktól függ, amelyek teljesítése esetén a vállalat az általános 25 %-os adómérték helyett 15 %-os társasági adót fizet. |
| --- | --- |

(72)

Az eredeti vizsgálatban (36) a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a mintában szereplő vállalatok közül néhány (de nem mindegyik) gazdasági előnyhöz jutott az új és csúcstechnológiát alkalmazóként elismert vállalatokra vonatkozó kedvezményes adópolitika révén. A Bizottság megállapította, hogy az elismerés bizonyos kritériumoktól függ, amelyek teljesítése esetén a vállalat az általános 25 %-os adómérték helyett 15 %-os társasági adót fizet.

36

| (73) | A Bizottság megállapította, hogy a program jogalapját a következők alkotják:






  — | a vállalkozások adózásáról szóló 2008. évi kínai törvény (a továbbiakban: társaságiadó-törvény) 28. cikkének (2) bekezdése, |
| --- | --- | --- |

(73)

A Bizottság megállapította, hogy a program jogalapját a következők alkotják:

—

a vállalkozások adózásáról szóló 2008. évi kínai törvény (a továbbiakban: társaságiadó-törvény) 28. cikkének (2) bekezdése,

| — | az új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozások meghatározására vonatkozó közigazgatási intézkedések (Guo Ke Fa Huo, 2008. évi 172. sz.), |
| --- | --- |

—

az új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozások meghatározására vonatkozó közigazgatási intézkedések (Guo Ke Fa Huo, 2008. évi 172. sz.),

| — | a társaságiadó-törvény végrehajtási szabályairól szóló rendelet 93. cikke, |
| --- | --- |

—

a társaságiadó-törvény végrehajtási szabályairól szóló rendelet 93. cikke,

| — | a Központi Adóigazgatóság új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozások társaságiadó-fizetésével kapcsolatos kérdésekre vonatkozó közleménye (Guo Shui Han, 2008. évi 985. sz.). |
| --- | --- |

—

a Központi Adóigazgatóság új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozások társaságiadó-fizetésével kapcsolatos kérdésekre vonatkozó közleménye (Guo Shui Han, 2008. évi 985. sz.).

| (74) | A Bizottság ezt az adózási rendszert az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának ii. alpontja értelmében elengedett vagy be nem szedett költségvetési bevételnek minősítette. A Bizottság ezt követően úgy ítélte meg, hogy az új és csúcstechnológiát alkalmazóként elismert vállalatok kedvezményes adópolitikája az adómegtakarítással azonos mértékű gazdasági előnyhöz juttatja a kedvezményezetteket. |
| --- | --- |

(74)

A Bizottság ezt az adózási rendszert az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának ii. alpontja értelmében elengedett vagy be nem szedett költségvetési bevételnek minősítette. A Bizottság ezt követően úgy ítélte meg, hogy az új és csúcstechnológiát alkalmazóként elismert vállalatok kedvezményes adópolitikája az adómegtakarítással azonos mértékű gazdasági előnyhöz juttatja a kedvezményezetteket.

| (75) | Az egyedi jelleget illetően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározottak szerint egyedi, mivel az új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozásnak minősülő, és a 2008. évi közigazgatási intézkedésekben foglalt valamennyi követelményt teljesítő vállalatokra korlátozódik. A Bizottság ezenkívül megállapította, hogy az adókedvezményekre való jogosultság nem automatikus, továbbá objektív kritériumokat se jogszabály útján, se a támogatást nyújtó hatóság által nem állapítottak meg. A Bizottság megállapította, hogy a jogosultság a jogosultság az új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalat minősítést igazoló tanúsítvány meglétének függvénye, amelyet egyedi elbírálás alapján adnak ki. |
| --- | --- |

(75)

Az egyedi jelleget illetően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározottak szerint egyedi, mivel az új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozásnak minősülő, és a 2008. évi közigazgatási intézkedésekben foglalt valamennyi követelményt teljesítő vállalatokra korlátozódik. A Bizottság ezenkívül megállapította, hogy az adókedvezményekre való jogosultság nem automatikus, továbbá objektív kritériumokat se jogszabály útján, se a támogatást nyújtó hatóság által nem állapítottak meg. A Bizottság megállapította, hogy a jogosultság a jogosultság az új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalat minősítést igazoló tanúsítvány meglétének függvénye, amelyet egyedi elbírálás alapján adnak ki.

| (76) | Az eredeti vizsgálat az új és csúcstechnológiát alkalmazóként elismert vállalatoknak kedvező adópolitika révén gazdasági előnyhöz juttatott, szolárüveget exportáló gyártókra vonatkozóan 0,4 % és 1,8 % közötti, míg a nem együttműködő vállalatok esetében 1,8 %-os támogatási mértéket állapított meg. |
| --- | --- |

(76)

Az eredeti vizsgálat az új és csúcstechnológiát alkalmazóként elismert vállalatoknak kedvező adópolitika révén gazdasági előnyhöz juttatott, szolárüveget exportáló gyártókra vonatkozóan 0,4 % és 1,8 % közötti, míg a nem együttműködő vállalatok esetében 1,8 %-os támogatási mértéket állapított meg.

b)   
  A támogatási programok folytatódása

A támogatási programok folytatódása

| (77) | A felülvizsgálati kérelemben és annak mellékleteiben (37) a kérelmező bizonyítékot nyújtott arra vonatkozóan, hogy a szolárüveget exportáló gyártók továbbra is gazdasági előnyhöz jutnak az új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalatok számára kedvező adópolitikák révén. |
| --- | --- |

(77)

A felülvizsgálati kérelemben és annak mellékleteiben (37) a kérelmező bizonyítékot nyújtott arra vonatkozóan, hogy a szolárüveget exportáló gyártók továbbra is gazdasági előnyhöz jutnak az új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalatok számára kedvező adópolitikák révén.

37

| (78) | A kérelmező a szolárüveget exportáló gyártók közül három nagyobb vállalat (időközi) jelentésére hivatkozott, ennek kapcsán kiemelte a vállalatok új és csúcstechnológiát alkalmazóként elismert jogállását, valamint azt, hogy ennek megfelelően a mérsékelt, 15 %-os társasági adókulcs révén gazdasági előnyhöz jutnak. |
| --- | --- |

(78)

A kérelmező a szolárüveget exportáló gyártók közül három nagyobb vállalat (időközi) jelentésére hivatkozott, ennek kapcsán kiemelte a vállalatok új és csúcstechnológiát alkalmazóként elismert jogállását, valamint azt, hogy ennek megfelelően a mérsékelt, 15 %-os társasági adókulcs révén gazdasági előnyhöz jutnak.

| (79) | A kérelmező emellett hivatkozott az új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozások elismerésére vonatkozó igazgatási intézkedésekre (Guokefahuo, 2016. évi 32. sz., a továbbiakban: 32. sz. körlevél), amelyek összefoglalását a felülvizsgálati kérelem 24. melléklete tartalmazza. A 32. sz. körlevél módosítja azokat a kritériumokat, amelyeket az új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalat státuszt kérelmező vállalatoknak teljesíteniük kell, továbbá jelzi, hogy a kínai kormány továbbra is elkötelezett az ösztönzött ágazatok, többek között a szolárüveg-ágazat támogatása mellett. (38) |
| --- | --- |

(79)

A kérelmező emellett hivatkozott az új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozások elismerésére vonatkozó igazgatási intézkedésekre (Guokefahuo, 2016. évi 32. sz., a továbbiakban: 32. sz. körlevél), amelyek összefoglalását a felülvizsgálati kérelem 24. melléklete tartalmazza. A 32. sz. körlevél módosítja azokat a kritériumokat, amelyeket az új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalat státuszt kérelmező vállalatoknak teljesíteniük kell, továbbá jelzi, hogy a kínai kormány továbbra is elkötelezett az ösztönzött ágazatok, többek között a szolárüveg-ágazat támogatása mellett. (38)

38

| (80) | A kérelmező által bemutatott bizonyítékok mellett a Bizottság a közelmúltban lefolytatott vizsgálataiban – az elektromos kerékpárokra vonatkozó vizsgálatban (39), a gumiabroncsokra vonatkozó vizsgálatban (40), valamint az egyes szerves bevonatú acéltermékekre vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálatban (41) – megerősítette, hogy az ösztönzött ágazatokban az új és csúcstechnológiát alkalmazóként elismert vállalatok továbbra is kedvezményes adópolitika hatálya alá tartoznak. Az elektromos kerékpárok vizsgálatában a Bizottság megállapította, hogy a program jogalapját a következők alkotják:






  — | a társaságiadó-törvény 28. cikkének (2) bekezdése, |
| --- | --- | --- |

(80)

A kérelmező által bemutatott bizonyítékok mellett a Bizottság a közelmúltban lefolytatott vizsgálataiban – az elektromos kerékpárokra vonatkozó vizsgálatban (39), a gumiabroncsokra vonatkozó vizsgálatban (40), valamint az egyes szerves bevonatú acéltermékekre vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálatban (41) – megerősítette, hogy az ösztönzött ágazatokban az új és csúcstechnológiát alkalmazóként elismert vállalatok továbbra is kedvezményes adópolitika hatálya alá tartoznak. Az elektromos kerékpárok vizsgálatában a Bizottság megállapította, hogy a program jogalapját a következők alkotják:

39

40

41

—

a társaságiadó-törvény 28. cikkének (2) bekezdése,

| — | a társaságiadó-törvény végrehajtási szabályairól szóló rendelet 93. cikke, |
| --- | --- |

—

a társaságiadó-törvény végrehajtási szabályairól szóló rendelet 93. cikke,

| — | a Tudományos és Technológiai Minisztérium, a Pénzügyminisztérium és a Központi Adóigazgatóság „A csúcstechnológiai vállalatok elismerésére irányuló közigazgatási intézkedések” felülvizsgálatáról és kibocsátásáról szóló körlevele, Guokefahuo, 2016. évi 32. sz., |
| --- | --- |

—

a Tudományos és Technológiai Minisztérium, a Pénzügyminisztérium és a Központi Adóigazgatóság „A csúcstechnológiai vállalatok elismerésére irányuló közigazgatási intézkedések” felülvizsgálatáról és kibocsátásáról szóló körlevele, Guokefahuo, 2016. évi 32. sz.,

| — | a Tudományos és Technológiai Minisztérium, a Pénzügyminisztérium és a Központi Adóigazgatóság „Az új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalatok elismerésének igazgatására vonatkozó iránymutatás” felülvizsgálatáról, nyomtatásától és kibocsátásáról szóló közlemény, Guokefahuo, 2016. évi 195. sz., valamint |
| --- | --- |

—

a Tudományos és Technológiai Minisztérium, a Pénzügyminisztérium és a Központi Adóigazgatóság „Az új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalatok elismerésének igazgatására vonatkozó iránymutatás” felülvizsgálatáról, nyomtatásától és kibocsátásáról szóló közlemény, Guokefahuo, 2016. évi 195. sz., valamint

| — | a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság, a Tudományos és Technológiai Minisztérium, a Kereskedelmi Minisztérium, valamint a Nemzeti Szellemitulajdon-jogi Hivatal iránymutatásai a csúcstechnológiai iparágak fejlesztésének legújabb kulcsfontosságú kiemelt területeiről (2011). |
| --- | --- |

—

a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság, a Tudományos és Technológiai Minisztérium, a Kereskedelmi Minisztérium, valamint a Nemzeti Szellemitulajdon-jogi Hivatal iránymutatásai a csúcstechnológiai iparágak fejlesztésének legújabb kulcsfontosságú kiemelt területeiről (2011).

| (81) | A kínai kormány, valamint a szolárüveget exportáló gyártók együttműködésének hiányában nem merült fel olyan érv, amely alapján vitathatók lennének a kérelmező által bemutatott bizonyítékok, valamint a Bizottság legutóbbi ténymegállapításai. A Bizottság rendelkezésére álló tények ennek megfelelően azt mutatják, hogy a szolárüveget exportáló, új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalatként elismert gyártókra vonatkozó és az eredeti vizsgálatban kiegyenlített kedvezményes adópolitikát a felülvizsgálati időszakban is alkalmazták. Ezek az adópolitikák az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának ii. alpontja értelmében elengedett vagy be nem szedett költségvetési bevételnek minősülnek. |
| --- | --- |

(81)

A kínai kormány, valamint a szolárüveget exportáló gyártók együttműködésének hiányában nem merült fel olyan érv, amely alapján vitathatók lennének a kérelmező által bemutatott bizonyítékok, valamint a Bizottság legutóbbi ténymegállapításai. A Bizottság rendelkezésére álló tények ennek megfelelően azt mutatják, hogy a szolárüveget exportáló, új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalatként elismert gyártókra vonatkozó és az eredeti vizsgálatban kiegyenlített kedvezményes adópolitikát a felülvizsgálati időszakban is alkalmazták. Ezek az adópolitikák az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának ii. alpontja értelmében elengedett vagy be nem szedett költségvetési bevételnek minősülnek.

c)   
  Gazdasági előny

Gazdasági előny

| (82) | Az új és csúcstechnológiát alkalmazóként elismert vállalatok kedvezményes adópolitikája az alaprendelet 3. cikkének 2. pontja értelmében az adómegtakarítással azonos mértékű gazdasági előnyhöz juttatja a kedvezményezetteket. Az előzőekben említett módon a kérelem 23. mellékletében a kérelmező bizonyítékot nyújtott arra vonatkozóan, hogy a szolárüveget exportáló gyártók közül legalább három vállalat részesül ilyen gazdasági előnyben. |
| --- | --- |

(82)

Az új és csúcstechnológiát alkalmazóként elismert vállalatok kedvezményes adópolitikája az alaprendelet 3. cikkének 2. pontja értelmében az adómegtakarítással azonos mértékű gazdasági előnyhöz juttatja a kedvezményezetteket. Az előzőekben említett módon a kérelem 23. mellékletében a kérelmező bizonyítékot nyújtott arra vonatkozóan, hogy a szolárüveget exportáló gyártók közül legalább három vállalat részesül ilyen gazdasági előnyben.

| (83) | A szolárüveget exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság nem rendelkezett vállalatspecifikus információkkal, amelyek alapján kiszámítható lett volna a felülvizsgálati időszak során nyújtott támogatás összege. A Bizottság azonban nem tartotta szükségesnek ezen összegek kiszámítását ahhoz, hogy a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat keretében megállapítsa a támogatás folytatódását. A felülvizsgálati kérelemben bemutatott bizonyítékok alapján feltehetően továbbra is jelentős összegekről van szó. Nem állt rendelkezésre arra utaló körülmény, hogy a támogatás szintje mérséklődött volna az eredeti vizsgálat során tapasztalthoz képest. |
| --- | --- |

(83)

A szolárüveget exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság nem rendelkezett vállalatspecifikus információkkal, amelyek alapján kiszámítható lett volna a felülvizsgálati időszak során nyújtott támogatás összege. A Bizottság azonban nem tartotta szükségesnek ezen összegek kiszámítását ahhoz, hogy a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat keretében megállapítsa a támogatás folytatódását. A felülvizsgálati kérelemben bemutatott bizonyítékok alapján feltehetően továbbra is jelentős összegekről van szó. Nem állt rendelkezésre arra utaló körülmény, hogy a támogatás szintje mérséklődött volna az eredeti vizsgálat során tapasztalthoz képest.

d)   
  Egyedi jelleg

Egyedi jelleg

| (84) | Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan megállapítást nyert, hogy az új és csúcstechnológiát alkalmazó minősített vállalatoknak szóló kedvezményes adópolitikák továbbá az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében is egyediek, mivel a támogatást nyújtó hatóság működésére vonatkozó, a minősítés odaítélésével kapcsolatos jogszabályok a programokhoz való hozzáférést kizárólag bizonyos vállalatokra és ágazatokra korlátozzák. |
| --- | --- |

(84)

Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan megállapítást nyert, hogy az új és csúcstechnológiát alkalmazó minősített vállalatoknak szóló kedvezményes adópolitikák továbbá az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében is egyediek, mivel a támogatást nyújtó hatóság működésére vonatkozó, a minősítés odaítélésével kapcsolatos jogszabályok a programokhoz való hozzáférést kizárólag bizonyos vállalatokra és ágazatokra korlátozzák.

e)   
  Következtetés

Következtetés

| (85) | A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy elegendő bizonyíték támasztja alá azt, hogy az új és csúcstechnológiát alkalmazóként elismert vállalatokra vonatkozó kedvezményes adópolitikák formájában az exportáló gyártók közül legalább néhány a felülvizsgálati időszak alatt is támogatásban részesült. |
| --- | --- |

(85)

A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy elegendő bizonyíték támasztja alá azt, hogy az új és csúcstechnológiát alkalmazóként elismert vállalatokra vonatkozó kedvezményes adópolitikák formájában az exportáló gyártók közül legalább néhány a felülvizsgálati időszak alatt is támogatásban részesült.

3.3.2.2.   A kutatási-fejlesztési költségek után járó adójóváírás

a)   
  Az eredeti vizsgálat ténymegállapításai

Az eredeti vizsgálat ténymegállapításai

| (86) | Az eredeti vizsgálatban (42) a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a mintában szereplő vállalatok egyike a kutatási-fejlesztési költségei utáni adójóváírásban részesült, ezenkívül Bizottság megállapította, hogy a tartomány kormányzati hatósága a visszatérítést az újonnan létrehozott, új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalatokra korlátozta. |
| --- | --- |

(86)

Az eredeti vizsgálatban (42) a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a mintában szereplő vállalatok egyike a kutatási-fejlesztési költségei utáni adójóváírásban részesült, ezenkívül Bizottság megállapította, hogy a tartomány kormányzati hatósága a visszatérítést az újonnan létrehozott, új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalatokra korlátozta.

42

| (87) | A Bizottság megállapította, hogy a kutatási-fejlesztési költségek után járó adójóváírás jogalapja a kínai társaságiadó-törvény 30. cikke, valamint azt, hogy a jóváírás az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának ii. alpontja értelmében elengedett vagy be nem szedett költségvetési bevételnek minősül. A Bizottság megállapította továbbá, hogy a kutatási-fejlesztési költségek után járó adójóváírás az adómegtakarítással azonos mértékű gazdasági előnyhöz juttatta a kedvezményezettet. |
| --- | --- |

(87)

A Bizottság megállapította, hogy a kutatási-fejlesztési költségek után járó adójóváírás jogalapja a kínai társaságiadó-törvény 30. cikke, valamint azt, hogy a jóváírás az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának ii. alpontja értelmében elengedett vagy be nem szedett költségvetési bevételnek minősül. A Bizottság megállapította továbbá, hogy a kutatási-fejlesztési költségek után járó adójóváírás az adómegtakarítással azonos mértékű gazdasági előnyhöz juttatta a kedvezményezettet.

| (88) | Az egyedi jelleget illetően a Bizottság azt állította, hogy a társaságiadó-törvény 30. cikkét a 25. cikkel együtt kell értelmezni, amelynek értelmében ez az adómentesség az állam által ösztönzött ágazatok és projektek részére van fenntartva. Következésképp kizárólag az ösztönzött ágazatok és projektek vehettek részt ebben a programban, a szolárüveg-ágazatról pedig megállapítást nyert, hogy az ösztönzött ágazatok közé tartozik. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározottak szerint egyedi. |
| --- | --- |

(88)

Az egyedi jelleget illetően a Bizottság azt állította, hogy a társaságiadó-törvény 30. cikkét a 25. cikkel együtt kell értelmezni, amelynek értelmében ez az adómentesség az állam által ösztönzött ágazatok és projektek részére van fenntartva. Következésképp kizárólag az ösztönzött ágazatok és projektek vehettek részt ebben a programban, a szolárüveg-ágazatról pedig megállapítást nyert, hogy az ösztönzött ágazatok közé tartozik. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározottak szerint egyedi.

| (89) | Az eredeti vizsgálat a kutatási-fejlesztési költségek után járó adójóváírás révén gazdasági előnyhöz juttatott, szolárüveget exportáló gyártóra vonatkozóan 0,7 %-os támogatási mértéket állapított meg, amely megegyezett a maradványvám mértékével. |
| --- | --- |

(89)

Az eredeti vizsgálat a kutatási-fejlesztési költségek után járó adójóváírás révén gazdasági előnyhöz juttatott, szolárüveget exportáló gyártóra vonatkozóan 0,7 %-os támogatási mértéket állapított meg, amely megegyezett a maradványvám mértékével.

b)   
  A támogatási programok folytatódása

A támogatási programok folytatódása

| (90) | A felülvizsgálati kérelemben és annak vonatkozó mellékleteiben (43) a kérelmező meghatározta a kutatási-fejlesztési költségek után járó adójóváírás jogi keretét, amelynek kapcsán többek között az eredeti vizsgálat megállapításával egyezően a kínai társaságiadó-törvény 25. és 30. cikkére hivatkozott. Emellett a kérelmező a felülvizsgálati kérelem 23. mellékletében arra vonatkozóan is bizonyítékot nyújtott, hogy a szolárüveget exportáló gyártók közül legalább két vállalat közölt adatot kutatási-fejlesztési költségeiről, az új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalatként kapott minősítéséről, valamint arról, hogy igénybe vette a kutatási-fejlesztési költségek után járó adójóváírást. |
| --- | --- |

(90)

A felülvizsgálati kérelemben és annak vonatkozó mellékleteiben (43) a kérelmező meghatározta a kutatási-fejlesztési költségek után járó adójóváírás jogi keretét, amelynek kapcsán többek között az eredeti vizsgálat megállapításával egyezően a kínai társaságiadó-törvény 25. és 30. cikkére hivatkozott. Emellett a kérelmező a felülvizsgálati kérelem 23. mellékletében arra vonatkozóan is bizonyítékot nyújtott, hogy a szolárüveget exportáló gyártók közül legalább két vállalat közölt adatot kutatási-fejlesztési költségeiről, az új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalatként kapott minősítéséről, valamint arról, hogy igénybe vette a kutatási-fejlesztési költségek után járó adójóváírást.

43

| (91) | A kérelmező által bemutatott bizonyítékok mellett a Bizottság a közelmúltban lefolytatott vizsgálataiban – az elektromos kerékpárokra (44), valamint a gumiabroncsokra vonatkozó vizsgálatban (45) – megerősítette, hogy a kutatási-fejlesztési költségek után járó adójóváírást támogatásként alkalmazzák. Az említett vizsgálatban a Bizottság megállapította, hogy az immateriális eszköznek nem minősülő új technológiák, új termékek és új járművek kifejlesztése során felmerült és a tárgyidőszaki eredményben elszámolt kutatási-fejlesztési kiadások után a mindenkori helyzetre tekintettel történő teljes levonást követően további 50 %-os levonás jár. Ha az említett kutatási-fejlesztési kiadások eredményeképpen immateriális eszköz jön létre, akkor arra az immateriális eszköz költségének 150 %-a alapján kell értékcsökkenést elszámolni. A Bizottság ezenkívül a program jogalapját a következőkben határozta meg:






  — | a társaságiadó-törvény 30. cikkének (1) bekezdése, |
| --- | --- | --- |

(91)

A kérelmező által bemutatott bizonyítékok mellett a Bizottság a közelmúltban lefolytatott vizsgálataiban – az elektromos kerékpárokra (44), valamint a gumiabroncsokra vonatkozó vizsgálatban (45) – megerősítette, hogy a kutatási-fejlesztési költségek után járó adójóváírást támogatásként alkalmazzák. Az említett vizsgálatban a Bizottság megállapította, hogy az immateriális eszköznek nem minősülő új technológiák, új termékek és új járművek kifejlesztése során felmerült és a tárgyidőszaki eredményben elszámolt kutatási-fejlesztési kiadások után a mindenkori helyzetre tekintettel történő teljes levonást követően további 50 %-os levonás jár. Ha az említett kutatási-fejlesztési kiadások eredményeképpen immateriális eszköz jön létre, akkor arra az immateriális eszköz költségének 150 %-a alapján kell értékcsökkenést elszámolni. A Bizottság ezenkívül a program jogalapját a következőkben határozta meg:

44

45

—

a társaságiadó-törvény 30. cikkének (1) bekezdése,

| — | a vállalatok társasági adójáról szóló kínai törvény végrehajtási szabályairól szóló rendelet, |
| --- | --- |

—

a vállalatok társasági adójáról szóló kínai törvény végrehajtási szabályairól szóló rendelet,

| — | a Pénzügyminisztérium, a Központi Adóigazgatóság, valamint a Tudományos és Technológiai Minisztérium közleménye a kutatási-fejlesztési kiadások adózás előtti levonására vonatkozó szabályok tökéletesítéséről (Cai Shui, 2015. évi 119. sz.), |
| --- | --- |

—

a Pénzügyminisztérium, a Központi Adóigazgatóság, valamint a Tudományos és Technológiai Minisztérium közleménye a kutatási-fejlesztési kiadások adózás előtti levonására vonatkozó szabályok tökéletesítéséről (Cai Shui, 2015. évi 119. sz.),

| — | a Központi Adóigazgatóság közleménye a kutatási-fejlesztési kiadások adózás előtti levonására vonatkozó szabályokkal kapcsolatos kérdésekről, valamint |
| --- | --- |

—

a Központi Adóigazgatóság közleménye a kutatási-fejlesztési kiadások adózás előtti levonására vonatkozó szabályokkal kapcsolatos kérdésekről, valamint

| — | a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság, a Tudományos és Technológiai Minisztérium, a Kereskedelmi Minisztérium, valamint a Nemzeti Szellemitulajdon-jogi Hivatal iránymutatásai a csúcstechnológiai iparágak fejlesztésének legújabb kulcsfontosságú kiemelt területeiről (2011). |
| --- | --- |

—

a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság, a Tudományos és Technológiai Minisztérium, a Kereskedelmi Minisztérium, valamint a Nemzeti Szellemitulajdon-jogi Hivatal iránymutatásai a csúcstechnológiai iparágak fejlesztésének legújabb kulcsfontosságú kiemelt területeiről (2011).

| (92) | A kínai kormány, valamint a szolárüveget exportáló gyártók együttműködésének hiányában nem merült fel olyan érv, amely alapján vitathatók lennének a kérelmező által bemutatott bizonyítékok, valamint a Bizottság legutóbbi ténymegállapításai. A Bizottság rendelkezésére álló tények ennek megfelelően azt mutatják, hogy az eredeti vizsgálatban megállapított módon a kutatási-fejlesztési költségek után járó adójóváírást a felülvizsgálati időszakban is támogatásként alkalmazták. A kutatási-fejlesztési költségek után járó adójóváírás az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának ii. alpontja értelmében elengedett vagy be nem szedett költségvetési bevételnek minősül. |
| --- | --- |

(92)

A kínai kormány, valamint a szolárüveget exportáló gyártók együttműködésének hiányában nem merült fel olyan érv, amely alapján vitathatók lennének a kérelmező által bemutatott bizonyítékok, valamint a Bizottság legutóbbi ténymegállapításai. A Bizottság rendelkezésére álló tények ennek megfelelően azt mutatják, hogy az eredeti vizsgálatban megállapított módon a kutatási-fejlesztési költségek után járó adójóváírást a felülvizsgálati időszakban is támogatásként alkalmazták. A kutatási-fejlesztési költségek után járó adójóváírás az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának ii. alpontja értelmében elengedett vagy be nem szedett költségvetési bevételnek minősül.

c)   
  Gazdasági előny

Gazdasági előny

| (93) | A kutatási-fejlesztési költségek után járó adójóváírás az alaprendelet 3. cikkének 2. pontja értelmében az adómegtakarítással azonos mértékű gazdasági előnyhöz juttatja a kedvezményezetteket. |
| --- | --- |

(93)

A kutatási-fejlesztési költségek után járó adójóváírás az alaprendelet 3. cikkének 2. pontja értelmében az adómegtakarítással azonos mértékű gazdasági előnyhöz juttatja a kedvezményezetteket.

| (94) | A szolárüveget exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság nem rendelkezett vállalatspecifikus információkkal, amelyek alapján kiszámítható lett volna a felülvizsgálati időszak során nyújtott támogatás összege. A Bizottság azonban nem tartotta szükségesnek ezen összegek kiszámítását ahhoz, hogy a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat keretében megállapítsa a támogatás folytatódását. A felülvizsgálati kérelemben bemutatott bizonyítékok alapján feltehetően továbbra is jelentős összegekről van szó. Nem állt rendelkezésre arra utaló körülmény, hogy a támogatás szintje mérséklődött volna az eredeti vizsgálat során tapasztalthoz képest. |
| --- | --- |

(94)

A szolárüveget exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság nem rendelkezett vállalatspecifikus információkkal, amelyek alapján kiszámítható lett volna a felülvizsgálati időszak során nyújtott támogatás összege. A Bizottság azonban nem tartotta szükségesnek ezen összegek kiszámítását ahhoz, hogy a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat keretében megállapítsa a támogatás folytatódását. A felülvizsgálati kérelemben bemutatott bizonyítékok alapján feltehetően továbbra is jelentős összegekről van szó. Nem állt rendelkezésre arra utaló körülmény, hogy a támogatás szintje mérséklődött volna az eredeti vizsgálat során tapasztalthoz képest.

d)   
  Egyedi jelleg

Egyedi jelleg

| (95) | A támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi támogatásnak minősül, mivel a jogszabály az intézkedés alkalmazását olyan vállalkozásokra korlátozza, amelyeknél a kutatási-fejlesztési kiadások a csúcstechnológia állam által meghatározott kiemelt területein merülnek fel. |
| --- | --- |

(95)

A támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi támogatásnak minősül, mivel a jogszabály az intézkedés alkalmazását olyan vállalkozásokra korlátozza, amelyeknél a kutatási-fejlesztési kiadások a csúcstechnológia állam által meghatározott kiemelt területein merülnek fel.

e)   
  Következtetés

Következtetés

| (96) | A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy elegendő bizonyíték támasztja alá azt, hogy a kutatási-fejlesztési költségek után járó adójóváírás formájában az exportáló gyártók közül legalább néhány a felülvizsgálati időszak alatt is támogatásban részesült. |
| --- | --- |

(96)

A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy elegendő bizonyíték támasztja alá azt, hogy a kutatási-fejlesztési költségek után járó adójóváírás formájában az exportáló gyártók közül legalább néhány a felülvizsgálati időszak alatt is támogatásban részesült.

3.3.2.3.   Minősítéssel rendelkező rezidens vállalkozások között fizetett osztalék adómentessége

a)   
  Az eredeti vizsgálat ténymegállapításai

Az eredeti vizsgálat ténymegállapításai

| (97) | Az eredeti vizsgálatban (46) a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a mintában szereplő vállalatok egyike részesült a minősítéssel rendelkező rezidens vállalatok között fizetett osztalék adómentességéből. |
| --- | --- |

(97)

Az eredeti vizsgálatban (46) a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a mintában szereplő vállalatok egyike részesült a minősítéssel rendelkező rezidens vállalatok között fizetett osztalék adómentességéből.

46

| (98) | A Bizottság megállapította, hogy az osztalékbevétel adómentességének jogalapja a társaságiadó-törvény 25–26. cikke és a társaságiadó-törvény végrehajtási szabályainak 83. cikke, valamint azt, hogy az adómentesség az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának ii. alpontja értelmében elengedett vagy be nem szedett költségvetési bevételnek minősül. A Bizottság megállapította továbbá, hogy a kutatási-fejlesztési költségek után járó adójóváírás az adómegtakarítással azonos mértékű gazdasági előnyhöz juttatta a kedvezményezettet. |
| --- | --- |

(98)

A Bizottság megállapította, hogy az osztalékbevétel adómentességének jogalapja a társaságiadó-törvény 25–26. cikke és a társaságiadó-törvény végrehajtási szabályainak 83. cikke, valamint azt, hogy az adómentesség az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának ii. alpontja értelmében elengedett vagy be nem szedett költségvetési bevételnek minősül. A Bizottság megállapította továbbá, hogy a kutatási-fejlesztési költségek után járó adójóváírás az adómegtakarítással azonos mértékű gazdasági előnyhöz juttatta a kedvezményezettet.

| (99) | Az egyedi jelleget illetően a Bizottság megállapította, hogy a szóban forgó támogatási programban kizárólag olyan vállalkozások vehetnek részt, amelyek a Kínai Népköztársaságban rezidensek, és részesedéssel rendelkeznek más rezidens vállalkozásokban. A Bizottság továbbá a kutatási-fejlesztési költségek után járó adójóváírás esetéhez hasonlóan arra a következtetésre jutott, hogy a társaságiadó-törvény 25. cikke alapján ez az adómentesség az állam által ösztönzött ágazatok és projektek számára van fenntartva. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározottak szerint egyedi. |
| --- | --- |

(99)

Az egyedi jelleget illetően a Bizottság megállapította, hogy a szóban forgó támogatási programban kizárólag olyan vállalkozások vehetnek részt, amelyek a Kínai Népköztársaságban rezidensek, és részesedéssel rendelkeznek más rezidens vállalkozásokban. A Bizottság továbbá a kutatási-fejlesztési költségek után járó adójóváírás esetéhez hasonlóan arra a következtetésre jutott, hogy a társaságiadó-törvény 25. cikke alapján ez az adómentesség az állam által ösztönzött ágazatok és projektek számára van fenntartva. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározottak szerint egyedi.

| (100) | Az eredeti vizsgálat a kutatási-fejlesztési költségek után járó adójóváírás révén gazdasági előnyhöz juttatott, szolárüveget exportáló gyártóra vonatkozóan 5,8 %-os támogatási mértéket állapított meg, amely megegyezett a maradványvám mértékével. |
| --- | --- |

(100)

Az eredeti vizsgálat a kutatási-fejlesztési költségek után járó adójóváírás révén gazdasági előnyhöz juttatott, szolárüveget exportáló gyártóra vonatkozóan 5,8 %-os támogatási mértéket állapított meg, amely megegyezett a maradványvám mértékével.

b)   
  A támogatás folytatódása

A támogatás folytatódása

| (101) | A felülvizsgálati kérelemben és annak mellékleteiben (47) a kérelmező bizonyítékot nyújtott arra vonatkozóan, hogy a szolárüveget exportáló gyártók gazdasági előnyhöz jutnak az adómentesség révén. A kérelmező által bemutatott (48) és a Bizottság által az elektromos kerékpárokra vonatkozó vizsgálatban (49) és az egyes bevont finompapírokra vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálatban (50) átfogóbban is megerősített módon az adómentesség jogalapja a társaságiadó-törvény 25. cikke és 26. cikkének (2) bekezdése, valamint a társaságiadó-törvény végrehajtási szabályainak 83. cikke. |
| --- | --- |

(101)

A felülvizsgálati kérelemben és annak mellékleteiben (47) a kérelmező bizonyítékot nyújtott arra vonatkozóan, hogy a szolárüveget exportáló gyártók gazdasági előnyhöz jutnak az adómentesség révén. A kérelmező által bemutatott (48) és a Bizottság által az elektromos kerékpárokra vonatkozó vizsgálatban (49) és az egyes bevont finompapírokra vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálatban (50) átfogóbban is megerősített módon az adómentesség jogalapja a társaságiadó-törvény 25. cikke és 26. cikkének (2) bekezdése, valamint a társaságiadó-törvény végrehajtási szabályainak 83. cikke.

47

48

49

50

| (102) | A társaságiadó-törvény 2. cikkének meghatározása szerint rezidens vállalkozás
  „a Kína területén a kínai jog szerint létrehozott vállalkozás, valamint az olyan vállalkozás, amely más állam (régió) joga szerint jött létre, de a tényleges irányítását végző szerve Kína területén található”
  . Ezenkívül a társaságiadó-törvény 26. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy
  „a minősített rezidens vállalkozások közötti osztalék, a prémium, valamint egyéb tulajdonviszonyt megtestesítő befektetésből származó nyereség”
  adómentes. Más megfogalmazásban a minősített rezidens vállalkozások közötti adómentes osztalékra a szolárüveget exportáló rezidens (vagyis kínai) gyártó akkor jogosult, ha ugyancsak rezidens vállalkozásban rendelkezik részesedéssel. (51) |
| --- | --- |

(102)

A társaságiadó-törvény 2. cikkének meghatározása szerint rezidens vállalkozás
  „a Kína területén a kínai jog szerint létrehozott vállalkozás, valamint az olyan vállalkozás, amely más állam (régió) joga szerint jött létre, de a tényleges irányítását végző szerve Kína területén található”
  . Ezenkívül a társaságiadó-törvény 26. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy
  „a minősített rezidens vállalkozások közötti osztalék, a prémium, valamint egyéb tulajdonviszonyt megtestesítő befektetésből származó nyereség”
  adómentes. Más megfogalmazásban a minősített rezidens vállalkozások közötti adómentes osztalékra a szolárüveget exportáló rezidens (vagyis kínai) gyártó akkor jogosult, ha ugyancsak rezidens vállalkozásban rendelkezik részesedéssel. (51)

„a Kína területén a kínai jog szerint létrehozott vállalkozás, valamint az olyan vállalkozás, amely más állam (régió) joga szerint jött létre, de a tényleges irányítását végző szerve Kína területén található”

„a minősített rezidens vállalkozások közötti osztalék, a prémium, valamint egyéb tulajdonviszonyt megtestesítő befektetésből származó nyereség”

51

| (103) | A kérelmező bizonyítékot nyújtott arra vonatkozóan, hogy a szolárüveget exportáló gyártók legalább egyike több leányvállalattal rendelkezik (52), a Bizottság pedig több hasonló helyzetű exportáló gyártót is talált. A kínai kormány, valamint a szolárüveget exportáló gyártók együttműködésének hiányában nem merült fel olyan érv, amely alapján vitathatók lennének a kérelmező által bemutatott bizonyítékok, valamint a Bizottság a jelen és korábbi vizsgálatok során tett ténymegállapításai. A Bizottság rendelkezésére álló tények ennek megfelelően azt mutatják, hogy a szolárüveget exportáló, más rezidens vállalkozásban részesedéssel rendelkező gyártókra vonatkozó osztalékadó-mentességet a felülvizsgálati időszakban is alkalmazták. Az osztalékadó-mentesség az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának ii. alpontja értelmében elengedett vagy be nem szedett költségvetési bevételnek minősül. (53) |
| --- | --- |

(103)

A kérelmező bizonyítékot nyújtott arra vonatkozóan, hogy a szolárüveget exportáló gyártók legalább egyike több leányvállalattal rendelkezik (52), a Bizottság pedig több hasonló helyzetű exportáló gyártót is talált. A kínai kormány, valamint a szolárüveget exportáló gyártók együttműködésének hiányában nem merült fel olyan érv, amely alapján vitathatók lennének a kérelmező által bemutatott bizonyítékok, valamint a Bizottság a jelen és korábbi vizsgálatok során tett ténymegállapításai. A Bizottság rendelkezésére álló tények ennek megfelelően azt mutatják, hogy a szolárüveget exportáló, más rezidens vállalkozásban részesedéssel rendelkező gyártókra vonatkozó osztalékadó-mentességet a felülvizsgálati időszakban is alkalmazták. Az osztalékadó-mentesség az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának ii. alpontja értelmében elengedett vagy be nem szedett költségvetési bevételnek minősül. (53)

52

53

c)   
  Gazdasági előny

Gazdasági előny

| (104) | A szolárüveget exportáló gyártóknak nyújtott osztalékadó-mentesség az alaprendelet 3. cikkének 2. pontja értelmében az adómegtakarítással azonos mértékű gazdasági előnyhöz juttatja a kedvezményezetteket. |
| --- | --- |

(104)

A szolárüveget exportáló gyártóknak nyújtott osztalékadó-mentesség az alaprendelet 3. cikkének 2. pontja értelmében az adómegtakarítással azonos mértékű gazdasági előnyhöz juttatja a kedvezményezetteket.

| (105) | A szolárüveget exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság nem rendelkezett vállalatspecifikus információkkal, amelyek alapján kiszámítható lett volna a felülvizsgálati időszak során nyújtott támogatás összege. A Bizottság azonban nem tartotta szükségesnek ezen összegek kiszámítását ahhoz, hogy a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat keretében megállapítsa a támogatás folytatódását. A felülvizsgálati kérelemben bemutatott bizonyítékok alapján feltehetően továbbra is jelentős összegekről van szó. Nem állt rendelkezésre arra utaló körülmény, hogy a támogatás szintje mérséklődött volna az eredeti vizsgálat során tapasztalthoz képest. |
| --- | --- |

(105)

A szolárüveget exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság nem rendelkezett vállalatspecifikus információkkal, amelyek alapján kiszámítható lett volna a felülvizsgálati időszak során nyújtott támogatás összege. A Bizottság azonban nem tartotta szükségesnek ezen összegek kiszámítását ahhoz, hogy a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat keretében megállapítsa a támogatás folytatódását. A felülvizsgálati kérelemben bemutatott bizonyítékok alapján feltehetően továbbra is jelentős összegekről van szó. Nem állt rendelkezésre arra utaló körülmény, hogy a támogatás szintje mérséklődött volna az eredeti vizsgálat során tapasztalthoz képest.

d)   
  Egyedi jelleg

Egyedi jelleg

| (106) | A támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi, mert az osztalékadó-mentesség jogalapja kétféleképpen is korlátozza a támogatáshoz való hozzáférést. Egyrészt a támogatást kizárólag a rezidens vállalkozásokban részesedéssel rendelkező vállalatok vehetik igénybe, a nem rezidens vállalkozásokba fektetők nem. (54) Másrészt a társaságiadó-törvény 26. cikkének (2) bekezdése ugyanahhoz a fejezethez, nevezetesen a „Kedvezményes adópolitikák” című IV. fejezethez tartozik, mint a 25. cikk. A társaságiadó-törvény e fejezetét bevezető 25. cikk kimondja, hogy
  „[a]zok a fontos ágazatok és projektek, amelyek fejlesztését az állam támogatja és ösztönzi, a vállalkozások társasági adója tekintetében preferenciális elbánásban részesülnek”
  , ezáltal pedig a törvény 26. cikkének (2) bekezdése szerinti támogatást egyértelműen csak az ösztönzött ágazatok számára teszi hozzáférhetővé, amelyek közé a szolárüveg-ágazat is tartozik. (55) |
| --- | --- |

(106)

A támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi, mert az osztalékadó-mentesség jogalapja kétféleképpen is korlátozza a támogatáshoz való hozzáférést. Egyrészt a támogatást kizárólag a rezidens vállalkozásokban részesedéssel rendelkező vállalatok vehetik igénybe, a nem rezidens vállalkozásokba fektetők nem. (54) Másrészt a társaságiadó-törvény 26. cikkének (2) bekezdése ugyanahhoz a fejezethez, nevezetesen a „Kedvezményes adópolitikák” című IV. fejezethez tartozik, mint a 25. cikk. A társaságiadó-törvény e fejezetét bevezető 25. cikk kimondja, hogy
  „[a]zok a fontos ágazatok és projektek, amelyek fejlesztését az állam támogatja és ösztönzi, a vállalkozások társasági adója tekintetében preferenciális elbánásban részesülnek”
  , ezáltal pedig a törvény 26. cikkének (2) bekezdése szerinti támogatást egyértelműen csak az ösztönzött ágazatok számára teszi hozzáférhetővé, amelyek közé a szolárüveg-ágazat is tartozik. (55)

54

„[a]zok a fontos ágazatok és projektek, amelyek fejlesztését az állam támogatja és ösztönzi, a vállalkozások társasági adója tekintetében preferenciális elbánásban részesülnek”

55

e)   
  Következtetés

Következtetés

| (107) | A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy elegendő bizonyíték támasztja alá azt, hogy a minősített rezidens vállalkozások közötti osztalékadó-mentesség formájában a szolárüveget exportáló gyártók közül legalább néhány a felülvizsgálati időszak alatt is támogatásban részesült. |
| --- | --- |

(107)

A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy elegendő bizonyíték támasztja alá azt, hogy a minősített rezidens vállalkozások közötti osztalékadó-mentesség formájában a szolárüveget exportáló gyártók közül legalább néhány a felülvizsgálati időszak alatt is támogatásban részesült.

3.3.3.   Az állam által biztosított földhasználati jogok

Az állam által biztosított földhasználati jogok

a)   
  Az eredeti vizsgálat ténymegállapításai

Az eredeti vizsgálat ténymegállapításai

| (108) | Az eredeti vizsgálatban (56) a Bizottság megállapította, hogy Kínában a vállalatoknak nincs lehetőségük földtulajdont vásárolni, csupán földhasználati jogot vehetnek a helyi hatóságoktól. A rendszer jogalapja a Kínai Népköztársaság földügyi igazgatásról szóló törvénye, amelynek értelmében minden föld a népé, így a föld vállalkozások részére nem eladható és általuk nem megvehető, a vállalkozások csak földhasználati jogot vásárolhatnak licitálás, ajánlattétel vagy árverés útján, a törvényben meghatározott feltételekkel. Megállapítást nyert azonban, hogy a gyakorlatban a vállalat a kínai kormány által szabott árat fizeti. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a rendszer az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának iii. alpontja értelmében áruk rendelkezésre bocsátását valósítja meg. |
| --- | --- |

(108)

Az eredeti vizsgálatban (56) a Bizottság megállapította, hogy Kínában a vállalatoknak nincs lehetőségük földtulajdont vásárolni, csupán földhasználati jogot vehetnek a helyi hatóságoktól. A rendszer jogalapja a Kínai Népköztársaság földügyi igazgatásról szóló törvénye, amelynek értelmében minden föld a népé, így a föld vállalkozások részére nem eladható és általuk nem megvehető, a vállalkozások csak földhasználati jogot vásárolhatnak licitálás, ajánlattétel vagy árverés útján, a törvényben meghatározott feltételekkel. Megállapítást nyert azonban, hogy a gyakorlatban a vállalat a kínai kormány által szabott árat fizeti. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a rendszer az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának iii. alpontja értelmében áruk rendelkezésre bocsátását valósítja meg.

56

| (109) | A Bizottság megállapította, hogy a földhasználati jog formájában a szolárüveget exportáló gyártóknak az alaprendelet 3. cikke 2. pontja értelmében juttatott gazdasági előny a földhasználati jogért fizetett ár és a megfelelő külső viszonyítási alap közötti különbözetnek felel meg. A Bizottság Kínai Tajpejt választotta ki megfelelő külső viszonyítási alapként, egyúttal megállapította, hogy ha a szolárüveget exportáló gyártók esetében is piaci feltételek érvényesülnének, akkor azok a kínai tajpeji árakhoz igen hasonló árat fizetnének a földhasználati jogokért Kínában. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szolárüveget exportáló gyártók vagy a kínai kormány által megadott induló árat, vagy az annál négyzetméterenként 5 jüannal magasabb árat fizetik, amely a külső viszonyítási alaphoz képest a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg, ennélfogva pedig gazdasági előnyhöz juttatja a szolárüveget exportáló gyártókat. |
| --- | --- |

(109)

A Bizottság megállapította, hogy a földhasználati jog formájában a szolárüveget exportáló gyártóknak az alaprendelet 3. cikke 2. pontja értelmében juttatott gazdasági előny a földhasználati jogért fizetett ár és a megfelelő külső viszonyítási alap közötti különbözetnek felel meg. A Bizottság Kínai Tajpejt választotta ki megfelelő külső viszonyítási alapként, egyúttal megállapította, hogy ha a szolárüveget exportáló gyártók esetében is piaci feltételek érvényesülnének, akkor azok a kínai tajpeji árakhoz igen hasonló árat fizetnének a földhasználati jogokért Kínában. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szolárüveget exportáló gyártók vagy a kínai kormány által megadott induló árat, vagy az annál négyzetméterenként 5 jüannal magasabb árat fizetik, amely a külső viszonyítási alaphoz képest a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg, ennélfogva pedig gazdasági előnyhöz juttatja a szolárüveget exportáló gyártókat.

| (110) | Az egyedi jelleget illetően a Bizottság megállapította, hogy a 40. sz. határozat előírja a hatóságok számára, hogy biztosítsanak földterületet az ösztönzött ágazatok számára, amelyek közé a szolárüveggyártás is tartozik. (57) Emellett a 40. sz. határozat 18. cikke egyértelművé teszi, hogy a „korlátozott” iparágaknak nem juttatható földhasználati jog. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) és c) pontjában meghatározottak szerint egyedi. |
| --- | --- |

(110)

Az egyedi jelleget illetően a Bizottság megállapította, hogy a 40. sz. határozat előírja a hatóságok számára, hogy biztosítsanak földterületet az ösztönzött ágazatok számára, amelyek közé a szolárüveggyártás is tartozik. (57) Emellett a 40. sz. határozat 18. cikke egyértelművé teszi, hogy a „korlátozott” iparágaknak nem juttatható földhasználati jog. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) és c) pontjában meghatározottak szerint egyedi.

57

| (111) | Az eredeti vizsgálat a mintában szereplő, szolárüveget exportáló, az állam által nyújtott földhasználat révén gazdasági előnyhöz juttatott gyártókra vonatkozóan 3,2 % és 17,1 % közötti, míg a nem együttműködő vállalatok esetében 17,1 %-os támogatási mértéket állapított meg. |
| --- | --- |

(111)

Az eredeti vizsgálat a mintában szereplő, szolárüveget exportáló, az állam által nyújtott földhasználat révén gazdasági előnyhöz juttatott gyártókra vonatkozóan 3,2 % és 17,1 % közötti, míg a nem együttműködő vállalatok esetében 17,1 %-os támogatási mértéket állapított meg.

b)   
  A támogatási programok folytatódása

A támogatási programok folytatódása

| (112) | A felülvizsgálati kérelemben és annak mellékleteiben (58) a kérelmező bizonyítékot nyújtott arra vonatkozóan, hogy a szolárüveget exportáló gyártók közül legalább egy ingyen jutott földterülethez az érintett helyi önkormányzattól, amely így kívánta ösztönözni a csúcstechnológiai ágazatokat. A kérelmező előadta továbbá, hogy az eredeti vizsgálatban megismert piaci struktúra a felülvizsgálati időszakban is fennállt. |
| --- | --- |

(112)

A felülvizsgálati kérelemben és annak mellékleteiben (58) a kérelmező bizonyítékot nyújtott arra vonatkozóan, hogy a szolárüveget exportáló gyártók közül legalább egy ingyen jutott földterülethez az érintett helyi önkormányzattól, amely így kívánta ösztönözni a csúcstechnológiai ágazatokat. A kérelmező előadta továbbá, hogy az eredeti vizsgálatban megismert piaci struktúra a felülvizsgálati időszakban is fennállt.

58

| (113) | A kérelmező által előadott érvek mellett a Bizottság a közelmúltban lefolytatott vizsgálataiban – az elektromos kerékpárokra (59) és a gumiabroncsokra vonatkozó vizsgálatban (60), valamint az egyes szerves bevonatú acéltermékekre (61) és az egyes bevont finompapírokra vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálatban (62) – megállapította, hogy a földhasználati jog nyújtását támogatásként alkalmazzák. A Bizottság mindhárom esetben megerősítette, hogy az eredeti vizsgálatban megismert jogi helyzet és piaci struktúra nem változott. A Bizottság az elektromos kerékpárokra és a gumiabroncsokra vonatkozó vizsgálatokban a földhasználati jog nyújtásának jogalapját pontosabban a következőkben határozta meg:






  — | az eredeti vizsgálatban és a kérelmező által is jelzett módon a Kínai Népköztársaság földügyi igazgatásról szóló törvénye, |
| --- | --- | --- |

(113)

A kérelmező által előadott érvek mellett a Bizottság a közelmúltban lefolytatott vizsgálataiban – az elektromos kerékpárokra (59) és a gumiabroncsokra vonatkozó vizsgálatban (60), valamint az egyes szerves bevonatú acéltermékekre (61) és az egyes bevont finompapírokra vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálatban (62) – megállapította, hogy a földhasználati jog nyújtását támogatásként alkalmazzák. A Bizottság mindhárom esetben megerősítette, hogy az eredeti vizsgálatban megismert jogi helyzet és piaci struktúra nem változott. A Bizottság az elektromos kerékpárokra és a gumiabroncsokra vonatkozó vizsgálatokban a földhasználati jog nyújtásának jogalapját pontosabban a következőkben határozta meg:

59

60

61

62

—

az eredeti vizsgálatban és a kérelmező által is jelzett módon a Kínai Népköztársaság földügyi igazgatásról szóló törvénye,

| — | a Kínai Népköztársaság törvénye a városi ingatlangazdálkodásról (a Kínai Népköztársaság elnökének 18. sz. rendelete), |
| --- | --- |

—

a Kínai Népköztársaság törvénye a városi ingatlangazdálkodásról (a Kínai Népköztársaság elnökének 18. sz. rendelete),

| — | a Kínai Népköztársaság átmeneti szabályai a városi térségekben található állami tulajdonú földterületek használati jogának engedményezéséről és átruházásáról, |
| --- | --- |

—

a Kínai Népköztársaság átmeneti szabályai a városi térségekben található állami tulajdonú földterületek használati jogának engedményezéséről és átruházásáról,

| — | a Kínai Népköztársaság földügyi igazgatásról szóló törvényének végrehajtási rendelete (a Kínai Népköztársaság Államtanácsának 2014. évi 653. sz. rendelete), |
| --- | --- |

—

a Kínai Népköztársaság földügyi igazgatásról szóló törvényének végrehajtási rendelete (a Kínai Népköztársaság Államtanácsának 2014. évi 653. sz. rendelete),

| — | rendelkezés az állami tulajdonú földterületek építési célú használati jogának ajánlattételi felhívás, árverés és ajánlat útján történő engedményezéséről, |
| --- | --- |

—

rendelkezés az állami tulajdonú földterületek építési célú használati jogának ajánlattételi felhívás, árverés és ajánlat útján történő engedményezéséről,

| — | az Államtanács közleménye a földügyi szabályozás megerősítéséről (GF 2006., 31. sz.). |
| --- | --- |

—

az Államtanács közleménye a földügyi szabályozás megerősítéséről (GF 2006., 31. sz.).

| (114) | A kínai kormány, valamint a szolárüveget exportáló gyártók együttműködésének hiányában nem merült fel olyan érv, amely alapján vitathatók lennének a kérelmező által bemutatott bizonyítékok, valamint a Bizottság legutóbbi ténymegállapításai. A Bizottság rendelkezésére álló tények ennek megfelelően azt mutatják, hogy az eredeti vizsgálatban megállapított módon a földhasználati jogok állam általi nyújtását a felülvizsgálati időszakban is támogatásként alkalmazták. A földhasználati jogok állam általi biztosítása az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának iii. alpontja értelmében áruk rendelkezésre bocsátását valósítja meg. |
| --- | --- |

(114)

A kínai kormány, valamint a szolárüveget exportáló gyártók együttműködésének hiányában nem merült fel olyan érv, amely alapján vitathatók lennének a kérelmező által bemutatott bizonyítékok, valamint a Bizottság legutóbbi ténymegállapításai. A Bizottság rendelkezésére álló tények ennek megfelelően azt mutatják, hogy az eredeti vizsgálatban megállapított módon a földhasználati jogok állam általi nyújtását a felülvizsgálati időszakban is támogatásként alkalmazták. A földhasználati jogok állam általi biztosítása az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának iii. alpontja értelmében áruk rendelkezésre bocsátását valósítja meg.

c)   
  Gazdasági előny

Gazdasági előny

| (115) | A földhasználati jogok állam általi nyújtása az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében gazdasági előnyt ruház a kedvezményezettekre, mivel a szolárüveget exportáló gyártók az alaprendelet 6. cikkének d) pontja értelmében a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében jutnak földhasználati joghoz. E tekintetben az elektromos kerékpárokra és a gumiabroncsokra vonatkozóan nemrégen lefolytatott vizsgálatokban a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínában a földhasználati jogoknak továbbra sincs piaca, mert a hatóságok önkényesen szabják meg az árakat. Emiatt továbbra is helytálló a következtetés, hogy a földhasználati jogok ára a külső viszonyítási alaphoz képest a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg, ennélfogva pedig gazdasági előnyhöz juttatja a szolárüveget exportáló gyártókat. |
| --- | --- |

(115)

A földhasználati jogok állam általi nyújtása az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében gazdasági előnyt ruház a kedvezményezettekre, mivel a szolárüveget exportáló gyártók az alaprendelet 6. cikkének d) pontja értelmében a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében jutnak földhasználati joghoz. E tekintetben az elektromos kerékpárokra és a gumiabroncsokra vonatkozóan nemrégen lefolytatott vizsgálatokban a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínában a földhasználati jogoknak továbbra sincs piaca, mert a hatóságok önkényesen szabják meg az árakat. Emiatt továbbra is helytálló a következtetés, hogy a földhasználati jogok ára a külső viszonyítási alaphoz képest a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg, ennélfogva pedig gazdasági előnyhöz juttatja a szolárüveget exportáló gyártókat.

| (116) | A szolárüveget exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság nem rendelkezett vállalatspecifikus információkkal, amelyek alapján kiszámítható lett volna a felülvizsgálati időszak során nyújtott támogatás összege. A Bizottság azonban nem tartotta szükségesnek ezen összegek kiszámítását ahhoz, hogy a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat keretében megállapítsa a támogatás folytatódását. A felülvizsgálati kérelemben bemutatott bizonyítékok alapján feltehetően továbbra is jelentős összegekről van szó. Nem állt rendelkezésre arra utaló körülmény, hogy a támogatás szintje mérséklődött volna az eredeti vizsgálat során tapasztalthoz képest. |
| --- | --- |

(116)

A szolárüveget exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság nem rendelkezett vállalatspecifikus információkkal, amelyek alapján kiszámítható lett volna a felülvizsgálati időszak során nyújtott támogatás összege. A Bizottság azonban nem tartotta szükségesnek ezen összegek kiszámítását ahhoz, hogy a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat keretében megállapítsa a támogatás folytatódását. A felülvizsgálati kérelemben bemutatott bizonyítékok alapján feltehetően továbbra is jelentős összegekről van szó. Nem állt rendelkezésre arra utaló körülmény, hogy a támogatás szintje mérséklődött volna az eredeti vizsgálat során tapasztalthoz képest.

d)   
  Egyedi jelleg

Egyedi jelleg

| (117) | Az egyedi jelleget illetően a 40. sz. határozat 18. cikke egyértelművé teszi, hogy a „korlátozott” iparágaknak nem juttatható földhasználati jog. Ebből következik, hogy a támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) és c) pontja alapján egyedi, mert földterület-használati joghoz csak bizonyos ágazatokban működő vállalatok juthatnak kedvezményes feltételekkel, és a kormányzati gyakorlat ezen a területen nem egyértelmű és nem átlátható. |
| --- | --- |

(117)

Az egyedi jelleget illetően a 40. sz. határozat 18. cikke egyértelművé teszi, hogy a „korlátozott” iparágaknak nem juttatható földhasználati jog. Ebből következik, hogy a támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) és c) pontja alapján egyedi, mert földterület-használati joghoz csak bizonyos ágazatokban működő vállalatok juthatnak kedvezményes feltételekkel, és a kormányzati gyakorlat ezen a területen nem egyértelmű és nem átlátható.

e)   
  Következtetés

Következtetés

| (118) | A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy elegendő bizonyíték támasztja alá azt, hogy földhasználati jogok nyújtása formájában az exportáló gyártók közül legalább néhány a felülvizsgálati időszak alatt is támogatásban részesült. |
| --- | --- |

(118)

A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy elegendő bizonyíték támasztja alá azt, hogy földhasználati jogok nyújtása formájában az exportáló gyártók közül legalább néhány a felülvizsgálati időszak alatt is támogatásban részesült.

3.4.   A támogatás folytatódására vonatkozó következtetés

A támogatás folytatódására vonatkozó következtetés

| (119) | A Bizottság a fentiek alapján megállapította, hogy a kínai szolárüveggyártók kiegyenlíthető támogatások révén továbbra is gazdasági előnyhöz jutottak a felülvizsgálati időszak alatt. A jelen üggyel kapcsolatos együttműködés hiányában a Bizottságnak nem volt tudomása arra utaló körülményről, hogy a folytatódó támogatás szintje mérséklődött volna az eredeti vizsgálat során tapasztalthoz képest. A Bizottság emellett arra a következtetésre jutott, hogy a folytatódó támogatás szintje meghaladta a csekély mértéket. A felülvizsgálati kérelemben bemutatott bizonyítékok alapján a támogatások formájában átruházott gazdasági előny feltehetően továbbra is jelentős. |
| --- | --- |

(119)

A Bizottság a fentiek alapján megállapította, hogy a kínai szolárüveggyártók kiegyenlíthető támogatások révén továbbra is gazdasági előnyhöz jutottak a felülvizsgálati időszak alatt. A jelen üggyel kapcsolatos együttműködés hiányában a Bizottságnak nem volt tudomása arra utaló körülményről, hogy a folytatódó támogatás szintje mérséklődött volna az eredeti vizsgálat során tapasztalthoz képest. A Bizottság emellett arra a következtetésre jutott, hogy a folytatódó támogatás szintje meghaladta a csekély mértéket. A felülvizsgálati kérelemben bemutatott bizonyítékok alapján a támogatások formájában átruházott gazdasági előny feltehetően továbbra is jelentős.

3.5.   A behozatal valószínűsíthető alakulása az intézkedések hatályvesztése esetén

A behozatal valószínűsíthető alakulása az intézkedések hatályvesztése esetén

| (120) | A felülvizsgálati időszak alatti folyamatos támogatás azt jelzi, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a támogatás valószínűleg folytatódna. Emellett a Bizottság azt is elemezte, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a támogatott kivitel volumenének növekedésével járna-e. Ennek érdekében a Bizottság a következő elemeket vizsgálta: a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitást és szabad kapacitást, a kínai exportáló gyártók által más harmadik országok viszonylatában folytatott árazási gyakorlatot, valamint az uniós piac vonzerejét. A kínai gyártók/exportőrök együttműködésének hiánya miatt a Bizottság az alaprendelet 28. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre alapozta az értékelését. |
| --- | --- |

(120)

A felülvizsgálati időszak alatti folyamatos támogatás azt jelzi, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a támogatás valószínűleg folytatódna. Emellett a Bizottság azt is elemezte, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a támogatott kivitel volumenének növekedésével járna-e. Ennek érdekében a Bizottság a következő elemeket vizsgálta: a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitást és szabad kapacitást, a kínai exportáló gyártók által más harmadik országok viszonylatában folytatott árazási gyakorlatot, valamint az uniós piac vonzerejét. A kínai gyártók/exportőrök együttműködésének hiánya miatt a Bizottság az alaprendelet 28. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre alapozta az értékelését.

3.5.1.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

| (121) | Az együttműködés hiánya miatt egyetlen kínai exportőr/gyártó sem közölt információt a kínai termelési kapacitással kapcsolatban. A kérelmező állítása szerint a kínai szolárüveg-ágazat éves termelési kapacitása meghaladja a 750 millió m2-t. (63) A felülvizsgálati kérelemben foglalt bizonyítékok szerint ez a mennyiség a világ teljes szolárüveggyártási kapacitásának 78 %-át teszi ki. (64) A kérelmező előadta továbbá, hogy a szolárüveg iránti belső kereslet Kínában mindössze 600 millió m2 volt 2016-ban, a felülvizsgálati időszak második felében pedig az 531-es politika végrehajtása miatt még tovább gyengült. (65) Ezt a hatást például az egyik kínai exportáló gyártó éves jelentése is megerősítette. (66) Ezzel szemben a felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása [33–38] millió m2 ((150) preambulumbekezdés), az uniós kereslet pedig [13–18] millió m2 volt ((134)–(135) preambulumbekezdés). A kínai termelési kapacitás tehát nagy mértékben, mintegy harminchétszeresen meghaladja az uniós keresletet, emellett az 531-es politika eredményeként fokozottabban irányulhat az uniós piacra. |
| --- | --- |

(121)

Az együttműködés hiánya miatt egyetlen kínai exportőr/gyártó sem közölt információt a kínai termelési kapacitással kapcsolatban. A kérelmező állítása szerint a kínai szolárüveg-ágazat éves termelési kapacitása meghaladja a 750 millió m2-t. (63) A felülvizsgálati kérelemben foglalt bizonyítékok szerint ez a mennyiség a világ teljes szolárüveggyártási kapacitásának 78 %-át teszi ki. (64) A kérelmező előadta továbbá, hogy a szolárüveg iránti belső kereslet Kínában mindössze 600 millió m2 volt 2016-ban, a felülvizsgálati időszak második felében pedig az 531-es politika végrehajtása miatt még tovább gyengült. (65) Ezt a hatást például az egyik kínai exportáló gyártó éves jelentése is megerősítette. (66) Ezzel szemben a felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása [33–38] millió m2 ((150) preambulumbekezdés), az uniós kereslet pedig [13–18] millió m2 volt ((134)–(135) preambulumbekezdés). A kínai termelési kapacitás tehát nagy mértékben, mintegy harminchétszeresen meghaladja az uniós keresletet, emellett az 531-es politika eredményeként fokozottabban irányulhat az uniós piacra.

2

63

64

2

65

66

2

2

| (122) | A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis alapján a Bizottság megállapította továbbá, hogy a felülvizsgálati időszakban a felülvizsgálat tárgyát képező terméket túlnyomórészt egyetlen kínai exportáló gyártó exportálta az Unióba. Az exportáló gyártó honlapján [15–25] ezer m2 napi, illetve [5,5–9] millió m2 éves termelési kapacitás szerepel. A felülvizsgálati időszakban ennek a termelési kapacitásnak mindössze [10–20] %-át használták az uniós piac ellátására. Igen valószínű, hogy az 531-es politika a hatályban levő intézkedések hatályvesztésével együttesen azt eredményezi, hogy az említett termelési kapacitás nagyobb része irányul majd az uniós piacra. |
| --- | --- |

(122)

A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis alapján a Bizottság megállapította továbbá, hogy a felülvizsgálati időszakban a felülvizsgálat tárgyát képező terméket túlnyomórészt egyetlen kínai exportáló gyártó exportálta az Unióba. Az exportáló gyártó honlapján [15–25] ezer m2 napi, illetve [5,5–9] millió m2 éves termelési kapacitás szerepel. A felülvizsgálati időszakban ennek a termelési kapacitásnak mindössze [10–20] %-át használták az uniós piac ellátására. Igen valószínű, hogy az 531-es politika a hatályban levő intézkedések hatályvesztésével együttesen azt eredményezi, hogy az említett termelési kapacitás nagyobb része irányul majd az uniós piacra.

2

2

| (123) | Mindebből az a következtetés adódik, hogy a nagy termelési kapacitás, a kínai kereslet változása, a viszonylag korlátozott uniós kereslet, valamint a rendelkezésre álló vállalati adatok alapján a Kínából érkező támogatott kivitel volumene valószínűleg nőni fog az intézkedések hatályvesztése esetén. |
| --- | --- |

(123)

Mindebből az a következtetés adódik, hogy a nagy termelési kapacitás, a kínai kereslet változása, a viszonylag korlátozott uniós kereslet, valamint a rendelkezésre álló vállalati adatok alapján a Kínából érkező támogatott kivitel volumene valószínűleg nőni fog az intézkedések hatályvesztése esetén.

3.5.2.   Harmadik országokba irányuló kivitel

Harmadik országokba irányuló kivitel

| (124) | mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, a Bizottságnak a rendelkezésre álló tényekre támaszkodva kellett megállapítania a Kínából más harmadik országok piacaira irányuló export árait. Egyéb megbízható információk hiányában a Bizottság a GTA adatbázisból származó exportadatokat használta fel. Az adatok csak a hatjegyű „tarifakódok” szintjén álltak rendelkezésre, így a felülvizsgálat tárgyát képező termék mellett több más üvegfajtát is magukban foglaltak. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az adatok nem elég pontosak a vizsgálatban való felhasználáshoz. |
| --- | --- |

(124)

mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, a Bizottságnak a rendelkezésre álló tényekre támaszkodva kellett megállapítania a Kínából más harmadik országok piacaira irányuló export árait. Egyéb megbízható információk hiányában a Bizottság a GTA adatbázisból származó exportadatokat használta fel. Az adatok csak a hatjegyű „tarifakódok” szintjén álltak rendelkezésre, így a felülvizsgálat tárgyát képező termék mellett több más üvegfajtát is magukban foglaltak. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az adatok nem elég pontosak a vizsgálatban való felhasználáshoz.

3.5.3.   Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (125) | A kérelmező előadta, hogy az uniós gazdasági ágazat szolárüveg egyetlen érdemi méretű piaca Kínán kívül, ez utóbbi piaca pedig az 531-es politika eredményeképpen jelenleg is telített. (67) A kínai piaci részesedés a hatályban levő intézkedések ellenére is 9 % volt a felülvizsgálati időszakban, ezért a Unió változatlanul vonzó exportpiac a kínai szolárüveggyártók számára. Ráadásul a 6.2.3. szakaszban jelzett módon az uniós piac bővülése várható. A GTA kapcsán említett probléma miatt a Bizottság nem tudott pontos ár-összehasonlítást végezni a más országokba irányuló kínai kivitelre vonatkozó adatokkal. |
| --- | --- |

(125)

A kérelmező előadta, hogy az uniós gazdasági ágazat szolárüveg egyetlen érdemi méretű piaca Kínán kívül, ez utóbbi piaca pedig az 531-es politika eredményeképpen jelenleg is telített. (67) A kínai piaci részesedés a hatályban levő intézkedések ellenére is 9 % volt a felülvizsgálati időszakban, ezért a Unió változatlanul vonzó exportpiac a kínai szolárüveggyártók számára. Ráadásul a 6.2.3. szakaszban jelzett módon az uniós piac bővülése várható. A GTA kapcsán említett probléma miatt a Bizottság nem tudott pontos ár-összehasonlítást végezni a más országokba irányuló kínai kivitelre vonatkozó adatokkal.

67

| (126) | A Bizottság megállapította továbbá, hogy más országokban, nevezetesen Indiában és Törökországban a felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozóan piacvédelmi intézkedések vannak hatályban, ami még valószínűbbé teszi azt, hogy kínai export az Unióba irányul. |
| --- | --- |

(126)

A Bizottság megállapította továbbá, hogy más országokban, nevezetesen Indiában és Törökországban a felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozóan piacvédelmi intézkedések vannak hatályban, ami még valószínűbbé teszi azt, hogy kínai export az Unióba irányul.

| (127) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az EU vonzó piac a kínai export számára. |
| --- | --- |

(127)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az EU vonzó piac a kínai export számára.

3.5.4.   A behozatalnak az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető alakulására vonatkozó következtetés

A behozatalnak az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető alakulására vonatkozó következtetés

| (128) | A Kínában rendelkezésre álló jelentős termelési kapacitást, valamint az uniós piac kínai exportáló gyártókra gyakorolt vonzerejét figyelembe véve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kiegyenlítő intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a támogatott export volumenének növekedését eredményezné. |
| --- | --- |

(128)

A Kínában rendelkezésre álló jelentős termelési kapacitást, valamint az uniós piac kínai exportáló gyártókra gyakorolt vonzerejét figyelembe véve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kiegyenlítő intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a támogatott export volumenének növekedését eredményezné.

3.6.   A támogatás folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés

A támogatás folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés

| (129) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy elegendő bizonyíték van arra vonatkozóan, hogy a szolárüveg-ágazat kínai támogatása a felülvizsgálati időszak alatt folytatódott, és valószínűleg a jövőben is folytatódni fog. A Bizottság továbbá megállapította, hogy a kiegyenlítő intézkedések hatályon kívül helyezése valószínűleg a felülvizsgálat tárgyát képező termék támogatott behozatalának az Unió piacára történő átirányítását eredményezné. A Bizottság a rendelkezésre álló tények alapján arra a következtetésre jutott, hogy a kiegyenlítő intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a támogatás folytatódását eredményezné. |
| --- | --- |

(129)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy elegendő bizonyíték van arra vonatkozóan, hogy a szolárüveg-ágazat kínai támogatása a felülvizsgálati időszak alatt folytatódott, és valószínűleg a jövőben is folytatódni fog. A Bizottság továbbá megállapította, hogy a kiegyenlítő intézkedések hatályon kívül helyezése valószínűleg a felülvizsgálat tárgyát képező termék támogatott behozatalának az Unió piacára történő átirányítását eredményezné. A Bizottság a rendelkezésre álló tények alapján arra a következtetésre jutott, hogy a kiegyenlítő intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a támogatás folytatódását eredményezné.

4.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

4.1.   Az uniós termelés és az uniós gazdasági ágazat

Az uniós termelés és az uniós gazdasági ágazat

| (130) | A felülvizsgálati időszakban a hasonló terméket 11 gyártó gyártotta az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(130)

A felülvizsgálati időszakban a hasonló terméket 11 gyártó gyártotta az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot.

| (131) | A Bizottság a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós termelést mintegy 12 millió m2-ben állapította meg. Ezt a számadatot a Bizottság a rendelkezésre álló információk, többek között a felülvizsgálati kérelem és a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött kérdőívei alapján határozta meg. A (14) preambulumbekezdésben jelzett módon a mintába felvett uniós gyártók együtt a hasonló termék teljes uniós termelésének több mint 80 %-át képviselték. |
| --- | --- |

(131)

A Bizottság a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós termelést mintegy 12 millió m2-ben állapította meg. Ezt a számadatot a Bizottság a rendelkezésre álló információk, többek között a felülvizsgálati kérelem és a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött kérdőívei alapján határozta meg. A (14) preambulumbekezdésben jelzett módon a mintába felvett uniós gyártók együtt a hasonló termék teljes uniós termelésének több mint 80 %-át képviselték.

2

4.2.   Előzetes megjegyzés

Előzetes megjegyzés

| (132) | Az alaprendelet 29. cikkével összhangban az érzékeny üzleti információk védelme érdekében a mintában szereplő két uniós gyártó adatait relatív mennyiségek vagy értéktartományok formájában adjuk meg. |
| --- | --- |

(132)

Az alaprendelet 29. cikkével összhangban az érzékeny üzleti információk védelme érdekében a mintában szereplő két uniós gyártó adatait relatív mennyiségek vagy értéktartományok formájában adjuk meg.

4.3.   Az uniós felhasználás

Az uniós felhasználás

| (133) | A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piacon realizált értékesítési volumenének, valamint a Kínából és a harmadik országokból érkező behozatal volumenének összegeként, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisból nyert számadatok segítségével állapította meg. A Bizottság az uniós gyártók értékesítési volumenére vonatkozó adatokat a mintában szereplő uniós gyártóktól származó ellenőrzött információk segítségével ellenőrizte és szükség szerint kiigazította. A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adataival való egybevetéssel ellenőrizte. |
| --- | --- |

(133)

A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piacon realizált értékesítési volumenének, valamint a Kínából és a harmadik országokból érkező behozatal volumenének összegeként, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisból nyert számadatok segítségével állapította meg. A Bizottság az uniós gyártók értékesítési volumenére vonatkozó adatokat a mintában szereplő uniós gyártóktól származó ellenőrzött információk segítségével ellenőrizte és szükség szerint kiigazította. A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adataival való egybevetéssel ellenőrizte.

| (134) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  1. táblázat


  Uniós felhasználás | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Felhasználás (1 000 m2) | 20 000 –25 000 | 17 000 –22 000 | 16 000 –21 000 | 13 000 –18 000 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 89 | 84 | 65 |
| Forrás: Felülvizsgálati kérelem, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis, Eurostat |

(134)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

1. táblázat

1. táblázat

Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Felhasználás (1 000 m2)

2

20 000 –25 000

17 000 –22 000

16 000 –21 000

13 000 –18 000

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

89

89

84

84

65

65

Forrás: Felülvizsgálati kérelem, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis, Eurostat

Forrás:

| (135) | A figyelembe vett időszak alatt a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós felhasználása 35 %-kal csökkent. A legnagyobb visszaesésre (19 százalékpont) 2017 és a felülvizsgálati időszak között került sor. Ezt az uniós gyártók napelemmodulok iránti kisebb kereslete okozta. |
| --- | --- |

(135)

A figyelembe vett időszak alatt a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós felhasználása 35 %-kal csökkent. A legnagyobb visszaesésre (19 százalékpont) 2017 és a felülvizsgálati időszak között került sor. Ezt az uniós gyártók napelemmodulok iránti kisebb kereslete okozta.

| (136) | Az uniós piacon a szolárüveget egyre nagyobb mértékben használták fel az üvegházgyártás piacán. A kereslet (és a hozzá kapcsolódó felhasználás) azonban továbbra is projektalapú maradt, volumene pedig elenyésző volt a napelem- és a fototermikus modulok piacán felhasznált szolárüveg-mennyiséghez képest. |
| --- | --- |

(136)

Az uniós piacon a szolárüveget egyre nagyobb mértékben használták fel az üvegházgyártás piacán. A kereslet (és a hozzá kapcsolódó felhasználás) azonban továbbra is projektalapú maradt, volumene pedig elenyésző volt a napelem- és a fototermikus modulok piacán felhasznált szolárüveg-mennyiséghez képest.

4.4.   Kínából az Unióba érkező behozatal

Kínából az Unióba érkező behozatal

4.4.1.   A Kínából érkező behozatal volumene és piaci részesedése

A Kínából érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (137) | A Bizottság a behozatali volumen nagyságát a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis alapján határozta meg, majd az Eurostat adataival való egybevetéssel ellenőrizte. A piaci részesedés meghatározása az 1. táblázatban bemutatott uniós felhasználás alapján történt. A figyelembe vett időszak alatt a Kínából az Unióba érkező behozatal volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  A Kínából érkező behozatal volumene és piaci részesedése | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínából érkező behozatal volumene (1 000 m2) | 5 133 | 1 169 | 1 423 | 1 208 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 23 | 28 | 24 |
| A Kínából érkező behozatal piaci részesedése (%) | 24 | 6 | 8 | 9 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 26 | 33 | 36 |
| Forrás: Felülvizsgálati kérelem, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis, Eurostat |

(137)

A Bizottság a behozatali volumen nagyságát a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis alapján határozta meg, majd az Eurostat adataival való egybevetéssel ellenőrizte. A piaci részesedés meghatározása az 1. táblázatban bemutatott uniós felhasználás alapján történt. A figyelembe vett időszak alatt a Kínából az Unióba érkező behozatal volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

A Kínából érkező behozatal volumene és piaci részesedése

A Kínából érkező behozatal volumene és piaci részesedése

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

A Kínából érkező behozatal volumene (1 000 m2)

2

5 133

1 169

1 423

1 208

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

23

23

28

28

24

24

A Kínából érkező behozatal piaci részesedése (%)

24

6

8

9

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

26

26

33

33

36

36

Forrás: Felülvizsgálati kérelem, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis, Eurostat

Forrás:

| (138) | A Kínából érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszak alatt 76 %-kal csökkent: 2015-ben több mint 5 millió m2, míg a felülvizsgálati időszakban 1,2 millió m2 volt. Ugyanezen időszakban a Kínából érkező behozatal piaci részesedése 64 %-kal, 24 %-ról 9 %-ra csökkent. A piaci részesedés legnagyobb mértékű, 74 %-os visszaesésére 2015 és 2016 viszonylatában került sor, a 2015 augusztusában elfogadott visszanyerés-ellenes intézkedések (68) nyomán, amelyek értelmében az országos dömpingellenes vámtétel 25 %-ról 67,1 %-ra emelkedett. 2016 és a felülvizsgálati időszak között azonban a Kínából érkező behozatal piaci részesedése 3 százalékponttal nőtt, és a felülvizsgálati időszakban 9 %-ot ért el. |
| --- | --- |

(138)

A Kínából érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszak alatt 76 %-kal csökkent: 2015-ben több mint 5 millió m2, míg a felülvizsgálati időszakban 1,2 millió m2 volt. Ugyanezen időszakban a Kínából érkező behozatal piaci részesedése 64 %-kal, 24 %-ról 9 %-ra csökkent. A piaci részesedés legnagyobb mértékű, 74 %-os visszaesésére 2015 és 2016 viszonylatában került sor, a 2015 augusztusában elfogadott visszanyerés-ellenes intézkedések (68) nyomán, amelyek értelmében az országos dömpingellenes vámtétel 25 %-ról 67,1 %-ra emelkedett. 2016 és a felülvizsgálati időszak között azonban a Kínából érkező behozatal piaci részesedése 3 százalékponttal nőtt, és a felülvizsgálati időszakban 9 %-ot ért el.

2

2

68

4.4.2.   A Kínából érkező behozatal árai, áralákínálás

| (139) | A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányából adódóan a Bizottság a Kínából érkező behozatal átlagárát az alaprendelet 28. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények, azaz a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő információk alapján állapította meg. A Bizottság az adatokat az Eurostat adataival való egybevetéssel ellenőrizte. A felülvizsgálati időszakban az átlagos importár 6,34 EUR/m2 volt.

  3. táblázat


  A Kínából érkező behozatal átlagára | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos importár (EUR/m2) | 5,02 | 7,66 | 5,79 | 6,34 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 153 | 115 | 126 |
| Forrás: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis, Eurostat |

(139)

A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányából adódóan a Bizottság a Kínából érkező behozatal átlagárát az alaprendelet 28. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények, azaz a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő információk alapján állapította meg. A Bizottság az adatokat az Eurostat adataival való egybevetéssel ellenőrizte. A felülvizsgálati időszakban az átlagos importár 6,34 EUR/m2 volt.

2

3. táblázat

3. táblázat

A Kínából érkező behozatal átlagára

A Kínából érkező behozatal átlagára

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Átlagos importár (EUR/m2)

2

5,02

7,66

5,79

6,34

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

153

153

115

115

126

126

Forrás: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis, Eurostat

Forrás:

| (140) | A figyelembe vett időszak alatt az átlagos importár 26 %-kal csökkent. Ugyanebben az időszakban az uniós piaci ár 19 %-kal nőtt (lásd a 8. táblázatot). |
| --- | --- |

(140)

A figyelembe vett időszak alatt az átlagos importár 26 %-kal csökkent. Ugyanebben az időszakban az uniós piaci ár 19 %-kal nőtt (lásd a 8. táblázatot).

| (141) | A Bizottság megállapította, hogy az importárak alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak. A Bizottság a felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához összehasonlította a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán a független vevőknek történő értékesítés során alkalmazott értékesítési árak gyártelepi szintre átszámított súlyozott átlagát, valamint a Kínából érkező behozatal CIF-alapon (költségek, biztosítás és fuvardíj fizetve) megállapított, a vámok és a behozatal utáni költségek figyelembevételével kiigazított súlyozott átlagárát. |
| --- | --- |

(141)

A Bizottság megállapította, hogy az importárak alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak. A Bizottság a felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához összehasonlította a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán a független vevőknek történő értékesítés során alkalmazott értékesítési árak gyártelepi szintre átszámított súlyozott átlagát, valamint a Kínából érkező behozatal CIF-alapon (költségek, biztosítás és fuvardíj fizetve) megállapított, a vámok és a behozatal utáni költségek figyelembevételével kiigazított súlyozott átlagárát.

| (142) | Az összehasonlítás eredményét a Bizottság a felülvizsgálati időszak alatti feltételezett forgalom százalékában fejezte ki. Ez az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési árát az Unióba exportált mennyiséggel megszorozva számítható ki. Az ár-összehasonlítás a Kínából az uniós piacra érkező behozatalra vonatkozóan közel 10 %-os súlyozott átlagos alákínálási különbözetet mutatott ki. |
| --- | --- |

(142)

Az összehasonlítás eredményét a Bizottság a felülvizsgálati időszak alatti feltételezett forgalom százalékában fejezte ki. Ez az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési árát az Unióba exportált mennyiséggel megszorozva számítható ki. Az ár-összehasonlítás a Kínából az uniós piacra érkező behozatalra vonatkozóan közel 10 %-os súlyozott átlagos alákínálási különbözetet mutatott ki.

4.5.   Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

| (143) | Az egyéb harmadik országokból érkező teljes behozatal volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  4. táblázat


  Harmadik országokból érkező behozatal | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A harmadik országokból érkező teljes behozatal


  (1 000 m2) | 579 | 943 | 1 492 | 1 704 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 163 | 258 | 294 |
| A harmadik országokból érkező teljes behozatal piaci részesedése (%) | 3 | 5 | 8 | 12 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 183 | 306 | 451 |
| A harmadik országokból érkező teljes behozatal árai (EUR/m2) | 6,08 | 6,37 | 7,10 | 7,31 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 105 | 117 | 120 |
| A legfontosabb harmadik országokból érkező behozatal |
| A Törökországból érkező behozatal (1 000 m2) | 356 | 785 | 478 | 240 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 221 | 134 | 67 |
| A Törökországból érkező behozatal piaci részesedése (%) | 2 | 4 | 3 | 2 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 248 | 159 | 103 |
| A Törökországból érkező behozatal árai (EUR/m2) | 5,97 | 6,54 | 6,54 | 6,38 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 110 | 110 | 107 |
| A Malajziából érkező behozatal (1 000 m2) | / | / | 691 | 927 |
| Index (2015 = 100) | / | / | 100 | 134 |
| A Malajziából érkező behozatal piaci részesedése (%) | / | / | 4 | 7 |
| Index (2015 = 100) | / | / | 100 | 173 |
| A Malajziából érkező behozatal árai (EUR/m2) | / | / | 8,16 | 8,43 |
| Index (2015 = 100) | / | / | 100 | 103 |
| Az Indiából érkező behozatal (1 000 m2) | 101 | 130 | 173 | 462 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 130 | 172 | 460 |
| Az Indiából érkező behozatal piaci részesedése (%) | 0 | 1 | 1 | 3 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 146 | 204 | 704 |
| Az Indiából érkező behozatal árai (EUR/m2) | 5,51 | 4,48 | 5,03 | 5,43 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 81 | 91 | 99 |
| A Tajvanról érkező behozatal (1 000 m2) | 119 | 21 | 98 | 0 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 18 | 83 | 0 |
| A Tajvanról érkező behozatal piaci részesedése (%) | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 20 | 98 | 0 |
| A Tajvanról érkező behozatal árai (EUR/m2) | 6,76 | 7,59 | 6,43 | 4,45 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 112 | 95 | 66 |
| Az Ukrajnából érkező behozatal (1 000 m2) | 3 | 5 | 40 | 68 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 183 | 1 477 | 2 527 |
| Az Ukrajnából érkező behozatal piaci részesedése (%) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 206 | 1 754 | 3 870 |
| Az Ukrajnából érkező behozatal árai (EUR/m2) | 5,25 | 6,27 | 6,45 | 7,24 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 119 | 123 | 138 |
| Forrás: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis |

(143)

Az egyéb harmadik országokból érkező teljes behozatal volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

4. táblázat

4. táblázat

Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

A harmadik országokból érkező teljes behozatal

A harmadik országokból érkező teljes behozatal

(1 000 m2)

(1 000 m2

579

579

943

943

1 492

1 492

1 704

1 704

Index (2015 = 100)

Index

100

100

163

163

258

258

294

294

A harmadik országokból érkező teljes behozatal piaci részesedése (%)

3

5

8

12

Index (2015 = 100)

Index

100

100

183

183

306

306

451

451

A harmadik országokból érkező teljes behozatal árai (EUR/m2)

2

6,08

6,37

7,10

7,31

Index (2015 = 100)

Index

100

100

105

105

117

117

120

120

A legfontosabb harmadik országokból érkező behozatal

A legfontosabb harmadik országokból érkező behozatal

A Törökországból érkező behozatal (1 000 m2)

A Törökországból érkező behozatal (1 000 m2

356

356

785

785

478

478

240

240

Index (2015 = 100)

Index

100

100

221

221

134

134

67

67

A Törökországból érkező behozatal piaci részesedése (%)

2

4

3

2

Index (2015 = 100)

Index

100

100

248

248

159

159

103

103

A Törökországból érkező behozatal árai (EUR/m2)

2

5,97

6,54

6,54

6,38

Index (2015 = 100)

Index

100

100

110

110

110

110

107

107

A Malajziából érkező behozatal (1 000 m2)

A Malajziából érkező behozatal (1 000 m2

/

/

/

/

691

691

927

927

Index (2015 = 100)

Index

/

/

100

100

134

134

A Malajziából érkező behozatal piaci részesedése (%)

/

/

4

7

Index (2015 = 100)

Index

/

/

100

100

173

173

A Malajziából érkező behozatal árai (EUR/m2)

2

/

/

8,16

8,43

Index (2015 = 100)

Index

/

/

100

100

103

103

Az Indiából érkező behozatal (1 000 m2)

Az Indiából érkező behozatal (1 000 m2

101

101

130

130

173

173

462

462

Index (2015 = 100)

Index

100

100

130

130

172

172

460

460

Az Indiából érkező behozatal piaci részesedése (%)

0

1

1

3

Index (2015 = 100)

Index

100

100

146

146

204

204

704

704

Az Indiából érkező behozatal árai (EUR/m2)

2

5,51

4,48

5,03

5,43

Index (2015 = 100)

Index

100

100

81

81

91

91

99

99

A Tajvanról érkező behozatal (1 000 m2)

A Tajvanról érkező behozatal (1 000 m2

119

119

21

21

98

98

0

0

Index (2015 = 100)

Index

100

100

18

18

83

83

0

0

A Tajvanról érkező behozatal piaci részesedése (%)

1

0

1

0

Index (2015 = 100)

Index

100

100

20

20

98

98

0

0

A Tajvanról érkező behozatal árai (EUR/m2)

2

6,76

7,59

6,43

4,45

Index (2015 = 100)

Index

100

100

112

112

95

95

66

66

Az Ukrajnából érkező behozatal (1 000 m2)

Az Ukrajnából érkező behozatal (1 000 m2

3

3

5

5

40

40

68

68

Index (2015 = 100)

Index

100

100

183

183

1 477

1 477

2 527

2 527

Az Ukrajnából érkező behozatal piaci részesedése (%)

0

0

0

0

Index (2015 = 100)

Index

100

100

206

206

1 754

1 754

3 870

3 870

Az Ukrajnából érkező behozatal árai (EUR/m2)

2

5,25

6,27

6,45

7,24

Index (2015 = 100)

Index

100

100

119

119

123

123

138

138

Forrás: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis

Forrás:

| (144) | Az egyéb harmadik országokból érkező teljes behozatal volumene a figyelembe vett időszakban 194 %-kal nőtt. E behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban 12 %, míg 2015-ben csupán 3 % volt. Az Unióba exportáló és az intézkedések hatálya alá nem tartozó országok közül a legfontosabb Malajzia, amely annak ellenére, hogy csak 2017-ben jelent meg a piacon, a felülvizsgálati időszakban már 7 %-os piaci részesedést ért el. Az indiai export ugyancsak számottevő mértékben nőtt, és a felülvizsgálati időszakban 3 %-os piaci részesedést ért el. Törökország piaci részesedése a 2016. évi mintegy 4 %-ról a felülvizsgálati időszakra 2 %-ra csökkent. Végül a harmadik országokból érkező, az intézkedések hatálya alá nem tartozó teljes behozatal átlagára a figyelembe vett időszakban 20 %-kal nőtt, és a felülvizsgálati időszakban 7,31 EUR/m2-t ért el. |
| --- | --- |

(144)

Az egyéb harmadik országokból érkező teljes behozatal volumene a figyelembe vett időszakban 194 %-kal nőtt. E behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban 12 %, míg 2015-ben csupán 3 % volt. Az Unióba exportáló és az intézkedések hatálya alá nem tartozó országok közül a legfontosabb Malajzia, amely annak ellenére, hogy csak 2017-ben jelent meg a piacon, a felülvizsgálati időszakban már 7 %-os piaci részesedést ért el. Az indiai export ugyancsak számottevő mértékben nőtt, és a felülvizsgálati időszakban 3 %-os piaci részesedést ért el. Törökország piaci részesedése a 2016. évi mintegy 4 %-ról a felülvizsgálati időszakra 2 %-ra csökkent. Végül a harmadik országokból érkező, az intézkedések hatálya alá nem tartozó teljes behozatal átlagára a figyelembe vett időszakban 20 %-kal nőtt, és a felülvizsgálati időszakban 7,31 EUR/m2-t ért el.

2

| (145) | A 2016. év kivételével a figyelembe vett időszakban az egyéb harmadik országokból érkező behozatal átlagára magasabb volt a kínai behozatal átlagáránál. A felülvizsgálati időszakban a kínai gyártók átlagos importára (6,34 EUR/m2) mintegy 13 %-kal volt alacsonyabb az egyéb harmadik országokból érkező behozatal átlagos importáránál (7,31 EUR/m2). |
| --- | --- |

(145)

A 2016. év kivételével a figyelembe vett időszakban az egyéb harmadik országokból érkező behozatal átlagára magasabb volt a kínai behozatal átlagáránál. A felülvizsgálati időszakban a kínai gyártók átlagos importára (6,34 EUR/m2) mintegy 13 %-kal volt alacsonyabb az egyéb harmadik országokból érkező behozatal átlagos importáránál (7,31 EUR/m2).

2

2

4.6.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.6.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (146) | A Bizottság az alaprendelet 8. cikkének (5) bekezdése alapján mind olyan gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely a figyelembe vett időszakban kihatással volt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. |
| --- | --- |

(146)

A Bizottság az alaprendelet 8. cikkének (5) bekezdése alapján mind olyan gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely a figyelembe vett időszakban kihatással volt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között.

| (147) | A Bizottság a felülvizsgálati kérelem, valamint a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek adatai alapján értékelte a makrogazdasági mutatókat. Az adatok mindegyik uniós gyártóra vonatkoztak, és a következőkre terjedtek ki: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a támogatáskülönbözet nagysága, valamint a gazdasági ágazat felépülése a korábbi támogatás hatása alól. |
| --- | --- |

(147)

A Bizottság a felülvizsgálati kérelem, valamint a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek adatai alapján értékelte a makrogazdasági mutatókat. Az adatok mindegyik uniós gyártóra vonatkoztak, és a következőkre terjedtek ki: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a támogatáskülönbözet nagysága, valamint a gazdasági ágazat felépülése a korábbi támogatás hatása alól.

| (148) | A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőíveiben található adatok alapján értékelte a mikrogazdasági mutatókat. Az adatok a mintában szereplő uniós gyártókra vonatkoztak, és a következőkre terjedtek ki: átlagos egységárak, egységköltség, átlagos munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából. |
| --- | --- |

(148)

A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőíveiben található adatok alapján értékelte a mikrogazdasági mutatókat. Az adatok a mintában szereplő uniós gyártókra vonatkoztak, és a következőkre terjedtek ki: átlagos egységárak, egységköltség, átlagos munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából.

4.6.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

4.6.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (149) | A Bizottság a gyártási volument és kapacitást a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatok alapján állapította meg. A Bizottság egybevetéssel ellenőrizte az adatokat, amelyeket a mintában szereplő uniós gyártóktól származó, ellenőrzött információkra tekintettel szükség szerint módosított. |
| --- | --- |

(149)

A Bizottság a gyártási volument és kapacitást a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatok alapján állapította meg. A Bizottság egybevetéssel ellenőrizte az adatokat, amelyeket a mintában szereplő uniós gyártóktól származó, ellenőrzött információkra tekintettel szükség szerint módosított.

| (150) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  5. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen
  (1 000 m2) | 15 000 –18 000 | 15 000 –18 000 | 15 000 –18 000 | 11 000 –14 000 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 103 | 99 | 74 |
| Termelési kapacitás
  (1 000 m2) | 38 000 –42 000 | 38 000 –42 000 | 36 000 –41 000 | 33 000 –38 000 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 102 | 95 | 89 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 35–43 | 35–43 | 36–44 | 30–37 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 101 | 104 | 83 |
| Forrás: Felülvizsgálati kérelem, kitöltött és ellenőrzött kérdőívek |

(150)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

5. táblázat

5. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Termelési volumen

(1 000 m2)

2

15 000 –18 000

15 000 –18 000

15 000 –18 000

11 000 –14 000

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

103

103

99

99

74

74

Termelési kapacitás

(1 000 m2)

2

38 000 –42 000

38 000 –42 000

36 000 –41 000

33 000 –38 000

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

102

102

95

95

89

89

Kapacitáskihasználás (%)

35–43

35–43

36–44

30–37

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

101

101

104

104

83

83

Forrás: Felülvizsgálati kérelem, kitöltött és ellenőrzött kérdőívek

Forrás:

| (151) | A gyártási volumen és kapacitás, valamint a kapacitáskihasználás 2015 és 2016 közötti javulása egybeesett a magasabb dömpingellenes vámoknak az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatot követő bevezetésével (69), az ezt követő visszaesés pedig az uniós felhasználás (134) preambulumbekezdésben ismertetett mérséklődésével. |
| --- | --- |

(151)

A gyártási volumen és kapacitás, valamint a kapacitáskihasználás 2015 és 2016 közötti javulása egybeesett a magasabb dömpingellenes vámoknak az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatot követő bevezetésével (69), az ezt követő visszaesés pedig az uniós felhasználás (134) preambulumbekezdésben ismertetett mérséklődésével.

69

| (152) | 2016-ban a teljes uniós termelés 3 %-kal nőtt, majd két egymást követő évben csökkent, ami együttesen 26 %-os visszaesést eredményezett 2015 és a felülvizsgálati időszak között. Hasonlóan alakult az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása és kapacitáskihasználása is. A csökkenés lényeges okai közé tartozik az egyik nagy uniós gyártó 2017. évi csődje (a Ducatt 2015-ben a teljes uniós termelés mintegy 20 %-át, a teljes kapacitásnak pedig körülbelül 15 %-át képviselte). |
| --- | --- |

(152)

2016-ban a teljes uniós termelés 3 %-kal nőtt, majd két egymást követő évben csökkent, ami együttesen 26 %-os visszaesést eredményezett 2015 és a felülvizsgálati időszak között. Hasonlóan alakult az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása és kapacitáskihasználása is. A csökkenés lényeges okai közé tartozik az egyik nagy uniós gyártó 2017. évi csődje (a Ducatt 2015-ben a teljes uniós termelés mintegy 20 %-át, a teljes kapacitásnak pedig körülbelül 15 %-át képviselte).

4.6.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés az Unióban

| (153) | A Bizottság az értékesítési volument a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatok alapján állapította meg. A Bizottság egybevetéssel ellenőrizte az adatokat, amelyeket a mintában szereplő uniós gyártóktól származó, ellenőrzött információkra tekintettel szükség szerint módosított. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Értékesítési volumen és piaci részesedés az Unióban | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen (1 000 m2) | 14 000 –17 000 | 15 000 –18 000 | 14 000 –17 000 | 9 000 –12 000 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 108 | 97 | 71 |
| Piaci részesedés (%) | 73 | 89 | 84 | 79 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 122 | 115 | 108 |
| Forrás: Felülvizsgálati kérelem, kitöltött és ellenőrzött kérdőívek, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis, Eurostat |

(153)

A Bizottság az értékesítési volument a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatok alapján állapította meg. A Bizottság egybevetéssel ellenőrizte az adatokat, amelyeket a mintában szereplő uniós gyártóktól származó, ellenőrzött információkra tekintettel szükség szerint módosított. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Értékesítési volumen és piaci részesedés az Unióban

Értékesítési volumen és piaci részesedés az Unióban

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Értékesítési volumen (1 000 m2)

14 000 –17 000

15 000 –18 000

14 000 –17 000

9 000 –12 000

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

108

108

97

97

71

71

Piaci részesedés (%)

73

89

84

79

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

122

122

115

115

108

108

Forrás: Felülvizsgálati kérelem, kitöltött és ellenőrzött kérdőívek, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis, Eurostat

Forrás:

| (154) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 2015 és 2016 között 8 %-kal nőtt. 2017-ben az előző évhez képest 11 %-kal csökkent, az év végén 3 %-kal maradt el a 2015. évi szinttől. A felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítése jelentősebb mértékben esett vissza, végül 29 %-kal volt alacsonyabb, mint 2015-ben. A piaci részesedés hasonló mintát mutat, azonban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a 2015. évi 73 %-hoz képest annak köszönhetően nőtt 79 %-ra a felülvizsgálati időszakban, hogy az uniós felhasználás ugyanezen idő alatt 35 %-kal visszaesett (lásd az 1. táblázatot). |
| --- | --- |

(154)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 2015 és 2016 között 8 %-kal nőtt. 2017-ben az előző évhez képest 11 %-kal csökkent, az év végén 3 %-kal maradt el a 2015. évi szinttől. A felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítése jelentősebb mértékben esett vissza, végül 29 %-kal volt alacsonyabb, mint 2015-ben. A piaci részesedés hasonló mintát mutat, azonban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a 2015. évi 73 %-hoz képest annak köszönhetően nőtt 79 %-ra a felülvizsgálati időszakban, hogy az uniós felhasználás ugyanezen idő alatt 35 %-kal visszaesett (lásd az 1. táblázatot).

4.6.2.3.   Növekedés

| (155) | 2015 és a felülvizsgálati időszak között a szolárüveg felhasználása 35 %-kal csökkent. A felhasználás visszaesése kedvezőtlenül hatott az uniós gazdasági ágazat termelési és értékesítési volumenére. A termelési volumen ugyanakkor csupán 26 %-kal, az értékesítési volumen 29 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ezzel szemben 8 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(155)

2015 és a felülvizsgálati időszak között a szolárüveg felhasználása 35 %-kal csökkent. A felhasználás visszaesése kedvezőtlenül hatott az uniós gazdasági ágazat termelési és értékesítési volumenére. A termelési volumen ugyanakkor csupán 26 %-kal, az értékesítési volumen 29 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ezzel szemben 8 %-kal nőtt.

4.6.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (156) | A Bizottság a foglalkoztatásra és a termelékenységre vonatkozó adatokat a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatok alapján állapította meg. A Bizottság egybevetéssel ellenőrizte az adatokat, amelyeket a mintában szereplő uniós gyártóktól származó, ellenőrzött információkra tekintettel szükség szerint módosított. Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatása és termelékenysége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak létszáma (teljes munkaidős egyenérték) | 546 | 514 | 458 | 403 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 94 | 84 | 74 |
| Termelékenység (m2/alkalmazott) | 29 896 | 32 840 | 35 189 | 29 917 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 110 | 118 | 100 |
| Forrás: Felülvizsgálati kérelem, kitöltött és ellenőrzött kérdőívek |

(156)

A Bizottság a foglalkoztatásra és a termelékenységre vonatkozó adatokat a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatok alapján állapította meg. A Bizottság egybevetéssel ellenőrizte az adatokat, amelyeket a mintában szereplő uniós gyártóktól származó, ellenőrzött információkra tekintettel szükség szerint módosított. Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatása és termelékenysége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottak létszáma (teljes munkaidős egyenérték)

546

514

458

403

Index (2015 = 100)

Index

100

100

94

94

84

84

74

74

Termelékenység (m2/alkalmazott)

2

29 896

32 840

35 189

29 917

Index (2015 = 100)

Index

100

100

110

110

118

118

100

100

Forrás: Felülvizsgálati kérelem, kitöltött és ellenőrzött kérdőívek

Forrás:

| (157) | A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás 26 %-kal csökkent az uniós gazdasági ágazatban. A csökkenés egybeesik a termelés azonos időszakban mért 29 %-os visszaesésével (lásd az 5. táblázatot). |
| --- | --- |

(157)

A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás 26 %-kal csökkent az uniós gazdasági ágazatban. A csökkenés egybeesik a termelés azonos időszakban mért 29 %-os visszaesésével (lásd az 5. táblázatot).

4.6.2.5.   A támogatás nagysága és felépülés a korábbi támogatás hatása alól

| (158) | A 4.4. szakaszban kifejtett módon a kínai behozatal piaci részesedése 2016 után nőtt, és a felülvizsgálati időszakban 9 %-ot ért el. A támogatásnyújtás – amint azt a fenti 3. szakasz kifejti – jelentős mértékben folytatódott a felülvizsgálati időszakban, és a kínai exportáló gyártók árai továbbra is jelentős mértékben alákínáltak az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak. |
| --- | --- |

(158)

A 4.4. szakaszban kifejtett módon a kínai behozatal piaci részesedése 2016 után nőtt, és a felülvizsgálati időszakban 9 %-ot ért el. A támogatásnyújtás – amint azt a fenti 3. szakasz kifejti – jelentős mértékben folytatódott a felülvizsgálati időszakban, és a kínai exportáló gyártók árai továbbra is jelentős mértékben alákínáltak az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak.

| (159) | A kármutatók elemzéséből az derül ki, hogy az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat nyomán 2015-ben bevezetett magasabb vámtétel kedvező hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra, amelynek sikerült felépülnie a korábbi támogatás hatásai alól. A támogatott behozatal azonban továbbra is nyomást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra. A Kínából érkező, alacsony árú támogatott behozatal és a tényleges kiegyenlítési hányadok együttes hatása miatt az uniós gazdasági ágazat nem tudott teljesen felépülni a korábbi támogatásnyújtás hatása alól. |
| --- | --- |

(159)

A kármutatók elemzéséből az derül ki, hogy az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat nyomán 2015-ben bevezetett magasabb vámtétel kedvező hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra, amelynek sikerült felépülnie a korábbi támogatás hatásai alól. A támogatott behozatal azonban továbbra is nyomást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra. A Kínából érkező, alacsony árú támogatott behozatal és a tényleges kiegyenlítési hányadok együttes hatása miatt az uniós gazdasági ágazat nem tudott teljesen felépülni a korábbi támogatásnyújtás hatása alól.

4.6.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

4.6.3.1.   Árak

| (160) | Az uniós gazdasági ágazat által az uniós független vevőknek felszámított átlagos értékesítési árak a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Értékesítési ár és előállítási költség | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egységár az uniós piacon (EUR/m2) | 5–8 | 6–9 | 7–10 | 7–10 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 111 | 117 | 119 |
| Termelési egységköltség (EUR/m2) | 5–8 | 5–8 | 5–8 | 5–8 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 96 | 94 | 98 |
| Forrás: Kitöltött és ellenőrzött kérdőívek |

(160)

Az uniós gazdasági ágazat által az uniós független vevőknek felszámított átlagos értékesítési árak a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Értékesítési ár és előállítási költség

Értékesítési ár és előállítási költség

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Egységár az uniós piacon (EUR/m2)

2

5–8

6–9

7–10

7–10

Index (2015 = 100)

Index

100

100

111

111

117

117

119

119

Termelési egységköltség (EUR/m2)

2

5–8

5–8

5–8

5–8

Index (2015 = 100)

Index

100

100

96

96

94

94

98

98

Forrás: Kitöltött és ellenőrzött kérdőívek

Forrás:

| (161) | A figyelembe vett időszakban az egy négyzetméterre vetített átlagos értékesítési ár 19 %-kal nőtt. Az előállítási költségek ezzel szemben nagyjából változatlanok maradtak. |
| --- | --- |

(161)

A figyelembe vett időszakban az egy négyzetméterre vetített átlagos értékesítési ár 19 %-kal nőtt. Az előállítási költségek ezzel szemben nagyjából változatlanok maradtak.

4.6.3.2.   Munkaerőköltség

| (162) | Az uniós gazdasági ágazat átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Munkaerőköltség | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | 36 259 | 38 171 | 40 781 | 42 931 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 105 | 112 | 118 |
| Forrás: Kitöltött és ellenőrzött kérdőívek |

(162)

Az uniós gazdasági ágazat átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Munkaerőköltség

Munkaerőköltség

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

36 259

38 171

40 781

42 931

Index (2015 = 100)

Index

100

100

105

105

112

112

118

118

Forrás: Kitöltött és ellenőrzött kérdőívek

Forrás:

| (163) | A mintában szereplő uniós gyártók alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltsége 2015 és a felülvizsgálati időszak között 18 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(163)

A mintában szereplő uniós gyártók alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltsége 2015 és a felülvizsgálati időszak között 18 %-kal nőtt.

4.6.3.3.   Készletek

| (164) | Az uniós gazdasági ágazat készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Készletek | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek (1 000 m2) | 1 200 –1 500 | 1 300 –1 600 | 1 300 –1 600 | 1 400 –1 700 |
| Index


  (2015 = 100) | 100 | 125 | 131 | 132 |
| Zárókészlet a termelés százalékában (%) | 12,5 | 14,4 | 13,7 | 16,2 |
| Index


  (2015 = 100) | 100 | 115 | 109 | 129 |
| Forrás: Kitöltött és ellenőrzött kérdőívek |

(164)

Az uniós gazdasági ágazat készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Készletek

Készletek

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Zárókészletek (1 000 m2)

2

1 200 –1 500

1 300 –1 600

1 300 –1 600

1 400 –1 700

Index

Index

(2015 = 100)

(2015 = 100)

100

100

125

125

131

131

132

132

Zárókészlet a termelés százalékában (%)

12,5

14,4

13,7

16,2

Index

Index

(2015 = 100)

(2015 = 100)

100

100

115

115

109

109

129

129

Forrás: Kitöltött és ellenőrzött kérdőívek

Forrás:

| (165) | A figyelembe vett időszak alatt a készletek szintje abszolút értékben 32 %-kal, relatív értékben 29 %-kal nőtt. Mivel azonban a felülvizsgálat tárgyát képező termék mérete, mintázata, bevonata stb. vevőnként eltérő volt, a mintában szereplő uniós gyártók kizárólag rendelésre gyártottak. Az e vállalatoknál nyilvántartott készletek tehát olyan termékekből álltak, amelyek gyártása eloszlott ugyan az adott évben, de valamely konkrét vevő részére később teljesítendő értékesítéshez kapcsolódott. |
| --- | --- |

(165)

A figyelembe vett időszak alatt a készletek szintje abszolút értékben 32 %-kal, relatív értékben 29 %-kal nőtt. Mivel azonban a felülvizsgálat tárgyát képező termék mérete, mintázata, bevonata stb. vevőnként eltérő volt, a mintában szereplő uniós gyártók kizárólag rendelésre gyártottak. Az e vállalatoknál nyilvántartott készletek tehát olyan termékekből álltak, amelyek gyártása eloszlott ugyan az adott évben, de valamely konkrét vevő részére később teljesítendő értékesítéshez kapcsolódott.

4.6.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (166) | Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és a beruházások megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában) | –10 % – 0 % | 5 %–15 % | 5 %–15 % | 5 %–15 % |
| Index (2015 = 100) | –100 | 192 | 236 | 214 |
| Pénzforgalom (1 000 EUR) | 2 000 –5 000 | 10 000 –13 000 | 15 000 –18 000 | 13 000 –16 000 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 437 | 581 | 465 |
| Beruházások (1 000 EUR) | 4 000 –7 000 | 0–3 000 | 1 000 –4 000 | 1 000 –4 000 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 12 | 23 | 25 |
| A beruházások megtérülése (a nettó eszközök %-ában) | –10 – 0 | 20–30 | 40–50 | 30–40 |
| Index (2015 = 100) | –100 | 355 | 549 | 481 |
| Forrás: Kitöltött és ellenőrzött kérdőívek |

(166)

Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és a beruházások megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában)

–10 % – 0 %

5 %–15 %

5 %–15 %

5 %–15 %

Index (2015 = 100)

Index

–100

–100

192

192

236

236

214

214

Pénzforgalom (1 000 EUR)

2 000 –5 000

10 000 –13 000

15 000 –18 000

13 000 –16 000

Index (2015 = 100)

Index

100

100

437

437

581

581

465

465

Beruházások (1 000 EUR)

4 000 –7 000

0–3 000

1 000 –4 000

1 000 –4 000

Index (2015 = 100)

Index

100

100

12

12

23

23

25

25

A beruházások megtérülése (a nettó eszközök %-ában)

–10 – 0

20–30

40–50

30–40

Index (2015 = 100)

Index

–100

–100

355

355

549

549

481

481

Forrás: Kitöltött és ellenőrzött kérdőívek

Forrás:

| (167) | A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége [–10 – 0] %-ról [5–15] %-ra javult, míg pénzforgalma 365 %-ra bővült. A figyelembe vett időszak alatt a beruházások névértéke 75 %-kal csökkent. A beruházások megtérülése (a befektetett eszközök könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség) erőteljesen növekedett a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(167)

A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége [–10 – 0] %-ról [5–15] %-ra javult, míg pénzforgalma 365 %-ra bővült. A figyelembe vett időszak alatt a beruházások névértéke 75 %-kal csökkent. A beruházások megtérülése (a befektetett eszközök könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség) erőteljesen növekedett a figyelembe vett időszakban.

| (168) | A nettó pénzforgalom, amely egy gazdasági ágazat önfinanszírozó képességét jelzi, az érintett időszakban pozitív tendenciát mutatott. A javuló jövedelmezőségnek és pénzforgalomnak köszönhetően az uniós gazdasági ágazat tőkebevonási képessége számottevően nőtt 2015 és a felülvizsgálati időszak között. |
| --- | --- |

(168)

A nettó pénzforgalom, amely egy gazdasági ágazat önfinanszírozó képességét jelzi, az érintett időszakban pozitív tendenciát mutatott. A javuló jövedelmezőségnek és pénzforgalomnak köszönhetően az uniós gazdasági ágazat tőkebevonási képessége számottevően nőtt 2015 és a felülvizsgálati időszak között.

4.6.4.   A kárra vonatkozó következtetés

| (169) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat gazdasági mutatóira hatással volt a szolárüveg uniós felhasználásának alakulása, amelynek tekintetében 2015 és a felülvizsgálati időszak között 35 %-os csökkenés volt megfigyelhető. |
| --- | --- |

(169)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat gazdasági mutatóira hatással volt a szolárüveg uniós felhasználásának alakulása, amelynek tekintetében 2015 és a felülvizsgálati időszak között 35 %-os csökkenés volt megfigyelhető.

| (170) | A felhasználás visszaesése ellenére az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 2015 és 2017 között viszonylag stabilan alakult. A termelési volumen 2017 és a felülvizsgálati időszak között jelentősebb mértékben, 25 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a 2015. évi 73 %-hoz képest a felülvizsgálati időszakban 79 % volt. |
| --- | --- |

(170)

A felhasználás visszaesése ellenére az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 2015 és 2017 között viszonylag stabilan alakult. A termelési volumen 2017 és a felülvizsgálati időszak között jelentősebb mértékben, 25 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a 2015. évi 73 %-hoz képest a felülvizsgálati időszakban 79 % volt.

| (171) | A visszanyerés-ellenes intézkedések 2015. augusztusi bevezetését követően eleinte tapasztalt csökkenés ellenére a kínai behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban továbbra is viszonylag jelentős volt (9 %). |
| --- | --- |

(171)

A visszanyerés-ellenes intézkedések 2015. augusztusi bevezetését követően eleinte tapasztalt csökkenés ellenére a kínai behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban továbbra is viszonylag jelentős volt (9 %).

| (172) | A makrogazdasági mutatók az uniós gazdasági ágazat ingatag helyzetét jelezték. Ezek a mutatók a visszanyerés-ellenes intézkedések 2015. évi bevezetését követően javultak, az uniós felhasználás gyengülése hatására viszont ismét romlottak. A 4.6. szakaszban kifejtett módon ez a tendencia az uniós termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés és termelékenység esetében egyaránt megfigyelhető volt. A figyelembe vett időszakban az alkalmazottak száma folyamatosan csökkent. |
| --- | --- |

(172)

A makrogazdasági mutatók az uniós gazdasági ágazat ingatag helyzetét jelezték. Ezek a mutatók a visszanyerés-ellenes intézkedések 2015. évi bevezetését követően javultak, az uniós felhasználás gyengülése hatására viszont ismét romlottak. A 4.6. szakaszban kifejtett módon ez a tendencia az uniós termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés és termelékenység esetében egyaránt megfigyelhető volt. A figyelembe vett időszakban az alkalmazottak száma folyamatosan csökkent.

| (173) | Ezzel szemben a mikrogazdasági mutatók az uniós gazdasági ágazat javuló helyzetét jelezték. A figyelembe vett időszakban a termelési egységköltség stabil maradt, miközben az árak emelkedtek az uniós piacon. A kedvező helyzetet a jövedelmezőség is tükrözte, amely a 2015. évi [–10 – 0] % után a felülvizsgálati időszakra [5–15] %-ot ért el. |
| --- | --- |

(173)

Ezzel szemben a mikrogazdasági mutatók az uniós gazdasági ágazat javuló helyzetét jelezték. A figyelembe vett időszakban a termelési egységköltség stabil maradt, miközben az árak emelkedtek az uniós piacon. A kedvező helyzetet a jövedelmezőség is tükrözte, amely a 2015. évi [–10 – 0] % után a felülvizsgálati időszakra [5–15] %-ot ért el.

| (174) | A fentiek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az uniós gazdasági ágazat nagyrészt felépült a Kínából érkező támogatott behozatal miatti, az alaprendelet 8. cikkének (4) bekezdése értelmében vett jelentős kár hatásaiból. Mindazonáltal az uniós felhasználás csökkenését, valamint a kínai támogatott behozatal viszonylag nagy piaci részesedését figyelembe véve az uniós gazdasági ágazat helyzete továbbra is ingatag maradt. |
| --- | --- |

(174)

A fentiek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az uniós gazdasági ágazat nagyrészt felépült a Kínából érkező támogatott behozatal miatti, az alaprendelet 8. cikkének (4) bekezdése értelmében vett jelentős kár hatásaiból. Mindazonáltal az uniós felhasználás csökkenését, valamint a kínai támogatott behozatal viszonylag nagy piaci részesedését figyelembe véve az uniós gazdasági ágazat helyzete továbbra is ingatag maradt.

5.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

5.1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (175) | mivel az uniós gazdasági ágazatot a továbbiakban nem érte jelentős kár, a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének (2) bekezdése szerint megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a kár megismétlődése. |
| --- | --- |

(175)

mivel az uniós gazdasági ágazatot a továbbiakban nem érte jelentős kár, a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének (2) bekezdése szerint megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a kár megismétlődése.

| (176) | A kár megismétlődésének valószínűségét a Bizottság a következő tényezők elemzésével állapította meg: a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzereje. |
| --- | --- |

(176)

A kár megismétlődésének valószínűségét a Bizottság a következő tényezők elemzésével állapította meg: a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzereje.

| (177) | Minthogy a kínai exportáló gyártók nem tanúsítottak együttműködést a vizsgálatban, a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás elemzését a Bizottság az alaprendelet 28. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre alapozta. E tekintetben a Bizottság a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisra, az Eurostat adataira, valamint a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben benyújtott bizonyítékokra támaszkodott. |
| --- | --- |

(177)

Minthogy a kínai exportáló gyártók nem tanúsítottak együttműködést a vizsgálatban, a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás elemzését a Bizottság az alaprendelet 28. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre alapozta. E tekintetben a Bizottság a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisra, az Eurostat adataira, valamint a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben benyújtott bizonyítékokra támaszkodott.

| (178) | A Bizottság elemezte továbbá, hogy a valószínűleg megismétlődő támogatott behozatalnak milyen hatása lenne az uniós gazdasági ágazatra. Elemzése során figyelembe vette a szolárüveg uniós felhasználásának későbbi várható növekedését, valamint azt, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak végén jövedelmező volt. |
| --- | --- |

(178)

A Bizottság elemezte továbbá, hogy a valószínűleg megismétlődő támogatott behozatalnak milyen hatása lenne az uniós gazdasági ágazatra. Elemzése során figyelembe vette a szolárüveg uniós felhasználásának későbbi várható növekedését, valamint azt, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak végén jövedelmező volt.

5.2.   A támogatott behozatal Unióba történő átirányításának valószínűsége az intézkedések hatályvesztése esetén

A támogatott behozatal Unióba történő átirányításának valószínűsége az intézkedések hatályvesztése esetén

5.2.1.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

| (179) | Kína a világ legnagyobb szolárüveggyártója. Termelési kapacitása 2015 és a felülvizsgálati időszak között jelentős mértékben, 460 millió m2-ről csaknem 770 millió m2-re nőtt. Ez a kapacitás nagymértékben meghaladta a belföldi felhasználást, amelyre 2018 óta negatívan hat a kínai kormánynak a (32) preambulumbekezdésben említett „531-es politikája”. |
| --- | --- |

(179)

Kína a világ legnagyobb szolárüveggyártója. Termelési kapacitása 2015 és a felülvizsgálati időszak között jelentős mértékben, 460 millió m2-ről csaknem 770 millió m2-re nőtt. Ez a kapacitás nagymértékben meghaladta a belföldi felhasználást, amelyre 2018 óta negatívan hat a kínai kormánynak a (32) preambulumbekezdésben említett „531-es politikája”.

2

2

| (180) | Ugyanakkor egyes bizonyítékok szerint egyes kínai exportáló gyártók kapacitása jelenleg is bővül. (70) |
| --- | --- |

(180)

Ugyanakkor egyes bizonyítékok szerint egyes kínai exportáló gyártók kapacitása jelenleg is bővül. (70)

70

5.2.2.   Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (181) | Méretét tekintve az uniós piac viszonylag nagy, és további növekedése valószínű. (71) A 2015 és 2016 viszonylatában bekövetkezett kezdeti csökkenést követően 2016-tól a kínai exportáló gyártóktól érkező behozatal piaci részesedése nőtt, és a felülvizsgálati időszakban elérte a 9 %-ot. Ez azt mutatja, hogy a hatályban levő intézkedések ellenére az uniós piac továbbra is vonzó a kínai exportáló gyártók számára. |
| --- | --- |

(181)

Méretét tekintve az uniós piac viszonylag nagy, és további növekedése valószínű. (71) A 2015 és 2016 viszonylatában bekövetkezett kezdeti csökkenést követően 2016-tól a kínai exportáló gyártóktól érkező behozatal piaci részesedése nőtt, és a felülvizsgálati időszakban elérte a 9 %-ot. Ez azt mutatja, hogy a hatályban levő intézkedések ellenére az uniós piac továbbra is vonzó a kínai exportáló gyártók számára.

71

| (182) | Ráadásul a felülvizsgálati időszakban az uniós árak az akkori kínai behozatal áraihoz képest viszonylag magasak voltak (lásd a 4. és 9. táblázatot). A felülvizsgálati időszakban a kínai importárak alákínáltak az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak. Ennélfogva az uniós piac az árak szempontjából vonzó. Igen valószínű tehát, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós felhasználásban jelentős mértékben megnőne a kínai export szerepe, már csak annak alacsony árai miatt is. |
| --- | --- |

(182)

Ráadásul a felülvizsgálati időszakban az uniós árak az akkori kínai behozatal áraihoz képest viszonylag magasak voltak (lásd a 4. és 9. táblázatot). A felülvizsgálati időszakban a kínai importárak alákínáltak az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak. Ennélfogva az uniós piac az árak szempontjából vonzó. Igen valószínű tehát, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós felhasználásban jelentős mértékben megnőne a kínai export szerepe, már csak annak alacsony árai miatt is.

| (183) | Emellett más fontos piacokon, például Indiában és Törökországban piacvédelmi intézkedések vannak érvényben a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalával szemben, ami korlátozza a kínai exportáló gyártókat e piacok elérésében, ugyanakkor még vonzóbbá teszi az uniós piacot, ahová az így kieső export átirányítható lehet, ha a szolárüveg Unióba érkező behozatalára vonatkozó intézkedések nem kerülnek meghosszabbításra. |
| --- | --- |

(183)

Emellett más fontos piacokon, például Indiában és Törökországban piacvédelmi intézkedések vannak érvényben a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalával szemben, ami korlátozza a kínai exportáló gyártókat e piacok elérésében, ugyanakkor még vonzóbbá teszi az uniós piacot, ahová az így kieső export átirányítható lehet, ha a szolárüveg Unióba érkező behozatalára vonatkozó intézkedések nem kerülnek meghosszabbításra.

5.2.3.   Következtetés

Következtetés

| (184) | A Kínában rendelkezésre álló jelentős szabad kapacitás, az uniós piac vonzereje és a viszonylag magas uniós árak miatt valószínűsíthető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén nagy mennyiségben érkezne az Unióba a kínai szolárüveg támogatott behozatala, ráadásul olyan árakon, amelyek alákínálnak az uniós gazdasági ágazat árainak. |
| --- | --- |

(184)

A Kínában rendelkezésre álló jelentős szabad kapacitás, az uniós piac vonzereje és a viszonylag magas uniós árak miatt valószínűsíthető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén nagy mennyiségben érkezne az Unióba a kínai szolárüveg támogatott behozatala, ráadásul olyan árakon, amelyek alákínálnak az uniós gazdasági ágazat árainak.

5.3.   Az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatás

Az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatás

| (185) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése milyen valószínűsíthető hatást gyakorolna a kármutatókra. |
| --- | --- |

(185)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése milyen valószínűsíthető hatást gyakorolna a kármutatókra.

| (186) | Az uniós gyártók szerint a Kínából érkező támogatott behozatal valószínű növekedése súlyosan rontaná a pénzügyi helyzetüket. Úgy vélik, hogy a felhasználók a Kínából származó olcsó szolárüveget vásárolnák, így az uniós gazdasági ágazat elveszítené elsődleges beszállítói szerepét. Véleményük szerint a vevőik részére végzett szolárüveg-értékesítés emiatt – vállalattól és vevőtől függően – 30–75 %-kal esne vissza. A birtokukba került olcsó kínai árajánlatok alapján úgy ítélték meg, hogy az uniós gazdasági ágazat árai nyomás alá kerülnének, és emiatt vevőtől és terméktől függően 0,9–2,6 EUR/m2-rel csökkennének. Az uniós gyártók megítélése szerint továbbá a kertészeti üveget mindez kevésbé érintené, mivel az üvegházépítéshez használt szolárüveget méretre vágják, emellett itt a megrendelések projektalapúak, és az időben teljesített szállításnak fontos szerepe van. |
| --- | --- |

(186)

Az uniós gyártók szerint a Kínából érkező támogatott behozatal valószínű növekedése súlyosan rontaná a pénzügyi helyzetüket. Úgy vélik, hogy a felhasználók a Kínából származó olcsó szolárüveget vásárolnák, így az uniós gazdasági ágazat elveszítené elsődleges beszállítói szerepét. Véleményük szerint a vevőik részére végzett szolárüveg-értékesítés emiatt – vállalattól és vevőtől függően – 30–75 %-kal esne vissza. A birtokukba került olcsó kínai árajánlatok alapján úgy ítélték meg, hogy az uniós gazdasági ágazat árai nyomás alá kerülnének, és emiatt vevőtől és terméktől függően 0,9–2,6 EUR/m2-rel csökkennének. Az uniós gyártók megítélése szerint továbbá a kertészeti üveget mindez kevésbé érintené, mivel az üvegházépítéshez használt szolárüveget méretre vágják, emellett itt a megrendelések projektalapúak, és az időben teljesített szállításnak fontos szerepe van.

2

| (187) | E feltételezés alapján az uniós gazdasági ágazat különböző forgatókönyvek mentén értékelte az intézkedések hatályvesztésének valószínű hatását a pénzügyi helyzetükre, és szimulálta az értékesítés és/vagy az árak csökkenésének a költségszerkezetükre gyakorolt hatását. A forgatókönyvek egyike figyelembe vette a piac előre jelzett növekedését. A különböző forgatókönyvek szerinti szimulációk azt mutatták, hogy az intézkedések hatályvesztése számottevő veszteséget okozna az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(187)

E feltételezés alapján az uniós gazdasági ágazat különböző forgatókönyvek mentén értékelte az intézkedések hatályvesztésének valószínű hatását a pénzügyi helyzetükre, és szimulálta az értékesítés és/vagy az árak csökkenésének a költségszerkezetükre gyakorolt hatását. A forgatókönyvek egyike figyelembe vette a piac előre jelzett növekedését. A különböző forgatókönyvek szerinti szimulációk azt mutatták, hogy az intézkedések hatályvesztése számottevő veszteséget okozna az uniós gazdasági ágazatnak.

| (188) | A Bizottság értékelte az említett forgatókönyveket, hogy megállapítsa, mennyire reálisak. 2009 és 2012 között (tehát az intézkedések bevezetése előtt) a szolárüveg Unióba érkező behozatala 1,2 millió m2-ről 8,35 millió m2-re nőtt. Az olcsó behozatal hirtelen növekedése árcsökkenéshez, valamint az uniós gazdasági ágazat piacvesztéséhez és jövedelmezőségének romlásához vezetett, ezáltal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. (72) |
| --- | --- |

(188)

A Bizottság értékelte az említett forgatókönyveket, hogy megállapítsa, mennyire reálisak. 2009 és 2012 között (tehát az intézkedések bevezetése előtt) a szolárüveg Unióba érkező behozatala 1,2 millió m2-ről 8,35 millió m2-re nőtt. Az olcsó behozatal hirtelen növekedése árcsökkenéshez, valamint az uniós gazdasági ágazat piacvesztéséhez és jövedelmezőségének romlásához vezetett, ezáltal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. (72)

2

2

72

| (189) | Ezzel összefüggésben a Bizottság az uniós gyártók ellenőrzött információiból kiindulva elemezte az olcsó behozatal valószínű hatását az uniós gazdasági ágazat jelenlegi helyzetére. Arra az álláspontra helyezkedett, hogy ha az olcsó kínai szolárüveg ismét megjelenik az uniós piacon, akkor gyártóik először az uniós gazdasági ágazat kárára növelnék piaci részesedésüket, majd a harmadik országokból az Unióba exportáló gyártók részesedését szereznék meg. |
| --- | --- |

(189)

Ezzel összefüggésben a Bizottság az uniós gyártók ellenőrzött információiból kiindulva elemezte az olcsó behozatal valószínű hatását az uniós gazdasági ágazat jelenlegi helyzetére. Arra az álláspontra helyezkedett, hogy ha az olcsó kínai szolárüveg ismét megjelenik az uniós piacon, akkor gyártóik először az uniós gazdasági ágazat kárára növelnék piaci részesedésüket, majd a harmadik országokból az Unióba exportáló gyártók részesedését szereznék meg.

| (190) | Ezzel összefüggésben a Bizottság az uniós gyártók ellenőrzött információiból kiindulva elemezte az olcsó behozatal valószínű hatását az uniós gazdasági ágazat jelenlegi helyzetére. Az eredeti vizsgálatban tett megfigyelésekre támaszkodva feltételezte, hogy ha az olcsó kínai szolárüveg behozatala ismét növekedésnek indul az uniós piacon, akkor gyártóik először az uniós gazdasági ágazat kárára növelik piaci részesedésüket, majd a harmadik országokból az Unióba exportáló gyártók részesedését szerzik meg. |
| --- | --- |

(190)

Ezzel összefüggésben a Bizottság az uniós gyártók ellenőrzött információiból kiindulva elemezte az olcsó behozatal valószínű hatását az uniós gazdasági ágazat jelenlegi helyzetére. Az eredeti vizsgálatban tett megfigyelésekre támaszkodva feltételezte, hogy ha az olcsó kínai szolárüveg behozatala ismét növekedésnek indul az uniós piacon, akkor gyártóik először az uniós gazdasági ágazat kárára növelik piaci részesedésüket, majd a harmadik országokból az Unióba exportáló gyártók részesedését szerzik meg.

| (191) | Ennek alapján a Bizottság úgy számolt, hogy ha az olcsó kínai behozatal az uniós értékesítés kárára nőne 3,5 millió m2-rel, akkor az uniós értékesítés emiatti csökkenése, valamint a termelési egységköltségnek az állandó költségekből adódó emelkedése következtében az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a megtérülési szintre esne vissza, azaz arra szintre, amelyen az árbevétel éppen megegyezik az állandó és a változó költségek összegével. |
| --- | --- |

(191)

Ennek alapján a Bizottság úgy számolt, hogy ha az olcsó kínai behozatal az uniós értékesítés kárára nőne 3,5 millió m2-rel, akkor az uniós értékesítés emiatti csökkenése, valamint a termelési egységköltségnek az állandó költségekből adódó emelkedése következtében az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a megtérülési szintre esne vissza, azaz arra szintre, amelyen az árbevétel éppen megegyezik az állandó és a változó költségek összegével.

2

| (192) | A Bizottság óvatosan számolt. Tekintettel a kínai vállalatok nagy termelési kapacitására, valamint jelenlegi alacsony, jelentősen az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló áraira, a kínai exportáló gyártók valószínűleg 3,5 millió m2-t meghaladó volumenben exportálnának, ezáltal pedig leszorítanák az uniós árakat, ami további veszteséget és kárt okozna az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(192)

A Bizottság óvatosan számolt. Tekintettel a kínai vállalatok nagy termelési kapacitására, valamint jelenlegi alacsony, jelentősen az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló áraira, a kínai exportáló gyártók valószínűleg 3,5 millió m2-t meghaladó volumenben exportálnának, ezáltal pedig leszorítanák az uniós árakat, ami további veszteséget és kárt okozna az uniós gazdasági ágazatnak.

2

| (193) | Ráadásul miután az uniós gazdasági ágazat nem készletre termel, tevékenységét szerződések, illetve a vevők megrendelései alapján kell megszerveznie (lásd a készletekről szóló 4.6.3.3. szakaszt). Ezért a vállalatok értékesítési volumenének érdemi visszaesése fenntarthatatlan veszteséghez és a vállalatok csődjéhez vezethet. |
| --- | --- |

(193)

Ráadásul miután az uniós gazdasági ágazat nem készletre termel, tevékenységét szerződések, illetve a vevők megrendelései alapján kell megszerveznie (lásd a készletekről szóló 4.6.3.3. szakaszt). Ezért a vállalatok értékesítési volumenének érdemi visszaesése fenntarthatatlan veszteséghez és a vállalatok csődjéhez vezethet.

5.4.   Az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődése valószínűségére vonatkozó következtetés

Az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődése valószínűségére vonatkozó következtetés

| (194) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából érkező behozatalra vonatkozó intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően rövid idő alatt az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár megismétlődéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(194)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából érkező behozatalra vonatkozó intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően rövid idő alatt az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár megismétlődéséhez vezetne.

6.   UNIÓS ÉRDEK

UNIÓS ÉRDEK

| (195) | Az alaprendelet 31. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó támogatásnyújtás valószínű megismétlődésének megállapítása ellenére egyértelműen kijelenthető-e, hogy a jelen ügyben az intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós érdek meghatározása a különböző szóba jöhető érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(195)

Az alaprendelet 31. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó támogatásnyújtás valószínű megismétlődésének megállapítása ellenére egyértelműen kijelenthető-e, hogy a jelen ügyben az intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós érdek meghatározása a különböző szóba jöhető érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat és a felhasználók érdekeit is.

6.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdekei

Az uniós gazdasági ágazat érdekei

| (196) | A (194) preambulumbekezdésben foglalt következtetés szerint a kiegyenlítő intézkedések hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat helyzete valószínűsíthetően súlyosan romlana. Ennélfogva az uniós gazdasági ágazat előnyét látná az intézkedések fenntartásának, hiszen meg tudná őrizni értékesítési volumene, piaci részesedése és jövedelmezősége jelenlegi szintjét, és tovább javíthatna gazdasági helyzetén. |
| --- | --- |

(196)

A (194) preambulumbekezdésben foglalt következtetés szerint a kiegyenlítő intézkedések hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat helyzete valószínűsíthetően súlyosan romlana. Ennélfogva az uniós gazdasági ágazat előnyét látná az intézkedések fenntartásának, hiszen meg tudná őrizni értékesítési volumene, piaci részesedése és jövedelmezősége jelenlegi szintjét, és tovább javíthatna gazdasági helyzetén.

| (197) | Az intézkedések megszűnésével viszont valószínűleg jelentős mértékben megnövekedne az Unió piacára érkező és az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló támogatott kínai behozatal, ami az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődéséhez vezethet, és veszélybe sodorhatja az uniós gazdasági ágazat életképességét. |
| --- | --- |

(197)

Az intézkedések megszűnésével viszont valószínűleg jelentős mértékben megnövekedne az Unió piacára érkező és az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló támogatott kínai behozatal, ami az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődéséhez vezethet, és veszélybe sodorhatja az uniós gazdasági ágazat életképességét.

6.2.   A felhasználók érdeke

A felhasználók érdeke

| (198) | Az eljárás megindításakor a Bizottság több mint 40 felhasználóval vette fel a kapcsolatot. Négy felhasználó küldött vissza kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(198)

Az eljárás megindításakor a Bizottság több mint 40 felhasználóval vette fel a kapcsolatot. Négy felhasználó küldött vissza kitöltött kérdőívet.

| (199) | A szolárüveg felhasználói közül többen (napelem- és fototermikus modulokat gyártók) jelezték, hogy ellenzik az intézkedések fenntartását. |
| --- | --- |

(199)

A szolárüveg felhasználói közül többen (napelem- és fototermikus modulokat gyártók) jelezték, hogy ellenzik az intézkedések fenntartását.

| (200) | A felhasználók a megnövekedett termelési költségekkel, a szolárüveggyártóknak a kereslet kielégítésére való képességével, a napelemgyártásban tervezett beruházásokkal, valamint a környezeti tényezőkkel kapcsolatban fogalmaztak meg érveket. Rámutattak továbbá arra, hogy a napelemmodulok és -cellák Kínából érkező behozatalára vonatkozó dömpingellenes és szubvencióellenes vámok megszüntetését követően az uniós gazdaság megszenvedte a Kína által folytatott tisztességtelen versenyt. A felhasználók nem tartották méltányosnak, hogy míg a napelemcellákra és -modulokra vonatkozóan jelenleg nincs hatályban piacvédelmi intézkedés, a napelemmodulok összetevőinek egyike, a szolárüveg továbbra is vámköteles. (73) Az érdekelt felek tájékoztatása után az EU ProSun ismételten kijelentette, hogy az ágazatban nem érvényesül koherens megközelítés. Miközben a napelemmodulokra és a napelemekre vonatkozó intézkedések hatályukat vesztették, a Bizottság most arra készül, hogy hatályban tartsa a szolárüvegre vonatkozó intézkedéseket. Hasonlóképpen az érdekelt felek tájékoztatása után az uniós napelemgyártó ágazat képviseletében eljáró ESMC előadta, hogy a napelemekre vonatkozó behozatali vámok fenntartása nehézségeket okozna a jelenlegi uniós napelemmodul-gyártók számára, mert növelné az üveggel kapcsolatos költségeiket, miközben az Unióba behozott modulokat abban az esetben sem terhelik ilyen vámok, ha kínai üveget tartalmaznak. |
| --- | --- |

(200)

A felhasználók a megnövekedett termelési költségekkel, a szolárüveggyártóknak a kereslet kielégítésére való képességével, a napelemgyártásban tervezett beruházásokkal, valamint a környezeti tényezőkkel kapcsolatban fogalmaztak meg érveket. Rámutattak továbbá arra, hogy a napelemmodulok és -cellák Kínából érkező behozatalára vonatkozó dömpingellenes és szubvencióellenes vámok megszüntetését követően az uniós gazdaság megszenvedte a Kína által folytatott tisztességtelen versenyt. A felhasználók nem tartották méltányosnak, hogy míg a napelemcellákra és -modulokra vonatkozóan jelenleg nincs hatályban piacvédelmi intézkedés, a napelemmodulok összetevőinek egyike, a szolárüveg továbbra is vámköteles. (73) Az érdekelt felek tájékoztatása után az EU ProSun ismételten kijelentette, hogy az ágazatban nem érvényesül koherens megközelítés. Miközben a napelemmodulokra és a napelemekre vonatkozó intézkedések hatályukat vesztették, a Bizottság most arra készül, hogy hatályban tartsa a szolárüvegre vonatkozó intézkedéseket. Hasonlóképpen az érdekelt felek tájékoztatása után az uniós napelemgyártó ágazat képviseletében eljáró ESMC előadta, hogy a napelemekre vonatkozó behozatali vámok fenntartása nehézségeket okozna a jelenlegi uniós napelemmodul-gyártók számára, mert növelné az üveggel kapcsolatos költségeiket, miközben az Unióba behozott modulokat abban az esetben sem terhelik ilyen vámok, ha kínai üveget tartalmaznak.

73

| (201) | A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a napelemmodulokra vonatkozó intézkedések 2018. szeptemberi hatályvesztése nem jogosítja fel a napelemmodul-gyártókat arra, hogy elvárják az alapanyagaikra vonatkozó intézkedések megszüntetését. Az alaprendelet 31. cikke szerint a Bizottságnak minden vizsgálat keretében az adott vizsgálat körülményeinek figyelembevételével meg kell vizsgálnia az Unió érdekét. Ennek megfelelően a Bizottság az alábbiakban ismertetett módon ellenőrizte, hogy a szolárüvegre vonatkozó intézkedések fenntartása nem idéz-e elő aránytalanul kedvezőtlen hatásokat a felhasználók körében. |
| --- | --- |

(201)

A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a napelemmodulokra vonatkozó intézkedések 2018. szeptemberi hatályvesztése nem jogosítja fel a napelemmodul-gyártókat arra, hogy elvárják az alapanyagaikra vonatkozó intézkedések megszüntetését. Az alaprendelet 31. cikke szerint a Bizottságnak minden vizsgálat keretében az adott vizsgálat körülményeinek figyelembevételével meg kell vizsgálnia az Unió érdekét. Ennek megfelelően a Bizottság az alábbiakban ismertetett módon ellenőrizte, hogy a szolárüvegre vonatkozó intézkedések fenntartása nem idéz-e elő aránytalanul kedvezőtlen hatásokat a felhasználók körében.

6.2.1.   Termelési költségek

Termelési költségek

| (202) | Több felhasználó érvelt azzal, hogy az intézkedések negatív hatással vannak üzleti tevékenységükre, mivel így magasabbak a termelési költségeik. Véleményük szerint amiatt, hogy az Unión kívüli versenytársaikhoz képest magasabb árat kell fizetniük, az uniós napelemgyártók közvetlen versenyhátrányba kerülnek az napelemimportőrökkel szemben. A felhasználók azzal érveltek továbbá, hogy a napelemmodulok különböző összetevői az elmúlt években lényegesen olcsóbbak lettek, a szolárüveg árszintje viszont nem változott, így a napelemmodulokon belüli relatív költsége megnőtt. Ennélfogva jelenleg a napelemek előállításában a szolárüveg a második legnagyobb költségtényező. |
| --- | --- |

(202)

Több felhasználó érvelt azzal, hogy az intézkedések negatív hatással vannak üzleti tevékenységükre, mivel így magasabbak a termelési költségeik. Véleményük szerint amiatt, hogy az Unión kívüli versenytársaikhoz képest magasabb árat kell fizetniük, az uniós napelemgyártók közvetlen versenyhátrányba kerülnek az napelemimportőrökkel szemben. A felhasználók azzal érveltek továbbá, hogy a napelemmodulok különböző összetevői az elmúlt években lényegesen olcsóbbak lettek, a szolárüveg árszintje viszont nem változott, így a napelemmodulokon belüli relatív költsége megnőtt. Ennélfogva jelenleg a napelemek előállításában a szolárüveg a második legnagyobb költségtényező.

| (203) | A felhasználók megjegyezték továbbá, hogy noha az általuk gyártott modellek többsége ún. üveg–fólia modul, vagyis elöl üvegből, hátul műanyag fóliából áll, egyre nagyobb arányban gyártanak üveg–üveg modulokat, amelyek mindkét oldalukon üvegből állnak. Mivel az üveg–üveg modulok előállításához egy helyett két üvegtábla szükséges, az előállítási költségeken belül a szolárüveg részaránya is kétszer akkora. |
| --- | --- |

(203)

A felhasználók megjegyezték továbbá, hogy noha az általuk gyártott modellek többsége ún. üveg–fólia modul, vagyis elöl üvegből, hátul műanyag fóliából áll, egyre nagyobb arányban gyártanak üveg–üveg modulokat, amelyek mindkét oldalukon üvegből állnak. Mivel az üveg–üveg modulok előállításához egy helyett két üvegtábla szükséges, az előállítási költségeken belül a szolárüveg részaránya is kétszer akkora.

| (204) | A több felhasználót képviselő EU ProSun szerint a szolárüveg részaránya a napelem előállítási költségén belül 10 %. Két másik felhasználó szerint saját költségeiken belül az üveg részaránya 7 %, illetve 10 % az üveg–fólia modulok, és 14 %, illetve 22 % az üveg–üveg modulok esetében. |
| --- | --- |

(204)

A több felhasználót képviselő EU ProSun szerint a szolárüveg részaránya a napelem előállítási költségén belül 10 %. Két másik felhasználó szerint saját költségeiken belül az üveg részaránya 7 %, illetve 10 % az üveg–fólia modulok, és 14 %, illetve 22 % az üveg–üveg modulok esetében.

| (205) | Az EU ProSun az üveg–fólia modulok esetében 3 %-ra, az üveg–üveg modulok esetében 6 %-ra becsülte az intézkedések költséghatását. |
| --- | --- |

(205)

Az EU ProSun az üveg–fólia modulok esetében 3 %-ra, az üveg–üveg modulok esetében 6 %-ra becsülte az intézkedések költséghatását.

| (206) | A szolárüveg uniós gazdasági ágazatát képviselő EU ProSun Glass állítása szerint a vámoknak csekély költséghatásuk van a modulok előállítási költségeire. A szervezet által bemutatott számítások szerint a szolárüveg jelenlegi uniós piaci ára alapján a szolárüveg részaránya a napelemek előállítási költségén belül 4 %. A jelenlegi kínai árajánlatok alapján a hatályban levő intézkedések miatti többletköltségek aránya a kész modul teljes költségén belül 1,5 % a szervezet számításai szerint. Álláspontja szerint a felhasználóknál jelentkező többletköltség még mérsékeltebb hatású, hiszen az uniós felhasználók többsége a lakossági szegmensben működik, és a modul mellett a telepítést és az akkumulátort is magában foglaló teljes rendszert értékesít. Teljes rendszer értékesítése esetén a modulban foglalt üveg részararánya kevesebb mint 0,5 %. |
| --- | --- |

(206)

A szolárüveg uniós gazdasági ágazatát képviselő EU ProSun Glass állítása szerint a vámoknak csekély költséghatásuk van a modulok előállítási költségeire. A szervezet által bemutatott számítások szerint a szolárüveg jelenlegi uniós piaci ára alapján a szolárüveg részaránya a napelemek előállítási költségén belül 4 %. A jelenlegi kínai árajánlatok alapján a hatályban levő intézkedések miatti többletköltségek aránya a kész modul teljes költségén belül 1,5 % a szervezet számításai szerint. Álláspontja szerint a felhasználóknál jelentkező többletköltség még mérsékeltebb hatású, hiszen az uniós felhasználók többsége a lakossági szegmensben működik, és a modul mellett a telepítést és az akkumulátort is magában foglaló teljes rendszert értékesít. Teljes rendszer értékesítése esetén a modulban foglalt üveg részararánya kevesebb mint 0,5 %.

| (207) | Az eredeti ügyben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a szolárüveg a napelemmodulok költségének csekély, mintegy 6–8 %-os részét teszi ki. (74) Ráadásul miután a felhasználók jelentős mennyiségű szolárüveget vásárolnak az uniós gyártóktól, emellett pedig az üveget Kínán kívül más országból is beszerezhetik, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az eredeti intézkedések hatása a napelemmodulok költségére kevesebb mint 1 %. |
| --- | --- |

(207)

Az eredeti ügyben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a szolárüveg a napelemmodulok költségének csekély, mintegy 6–8 %-os részét teszi ki. (74) Ráadásul miután a felhasználók jelentős mennyiségű szolárüveget vásárolnak az uniós gyártóktól, emellett pedig az üveget Kínán kívül más országból is beszerezhetik, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az eredeti intézkedések hatása a napelemmodulok költségére kevesebb mint 1 %.

74

| (208) | Az eredeti vizsgálat óta azonban a dömpingellenes intézkedések mértéke 25 %-ról 67 %-ra emelkedett, ez pedig többletköltséget eredményezett az eredeti vizsgálat során fennálló helyzethez képest. |
| --- | --- |

(208)

Az eredeti vizsgálat óta azonban a dömpingellenes intézkedések mértéke 25 %-ról 67 %-ra emelkedett, ez pedig többletköltséget eredményezett az eredeti vizsgálat során fennálló helyzethez képest.

| (209) | A Bizottság megállapította, hogy a felhasználók érveivel szemben a napelemmodulok költségszerkezete nem változott érdemben az eredeti vizsgálat óta. Egy független intézet felmérése szerint a 2017–2018. évi árszintek alapján a szolárüveg részaránya a napelemmodul költségén belül átlagosan 9 % (75), vagyis érdemben nem magasabb az eredeti vizsgálatban megállapított 6–8 %-os arányhoz képest. A Bizottság megállapította, hogy ez összhangban van a felhasználók arra vonatkozó közlésével, hogy az üveg 7–10 %-ot képvisel a modul költségében (lásd a (204) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(209)

A Bizottság megállapította, hogy a felhasználók érveivel szemben a napelemmodulok költségszerkezete nem változott érdemben az eredeti vizsgálat óta. Egy független intézet felmérése szerint a 2017–2018. évi árszintek alapján a szolárüveg részaránya a napelemmodul költségén belül átlagosan 9 % (75), vagyis érdemben nem magasabb az eredeti vizsgálatban megállapított 6–8 %-os arányhoz képest. A Bizottság megállapította, hogy ez összhangban van a felhasználók arra vonatkozó közlésével, hogy az üveg 7–10 %-ot képvisel a modul költségében (lásd a (204) preambulumbekezdést).

75

| (210) | Az üveg–üveg modulok piaci térnyerését illetően a Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban ez a típus az uniós felhasználás mintegy 10 %-át tette ki, így piaci részesedése továbbra sem jelentős. A növekedés ellenére nem várható, hogy az említett típus részesedése öt éven belül meghaladja a 30 %-ot. (76) |
| --- | --- |

(210)

Az üveg–üveg modulok piaci térnyerését illetően a Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban ez a típus az uniós felhasználás mintegy 10 %-át tette ki, így piaci részesedése továbbra sem jelentős. A növekedés ellenére nem várható, hogy az említett típus részesedése öt éven belül meghaladja a 30 %-ot. (76)

76

| (211) | Végül pedig a felhasználók továbbra is nagyrészt az uniós piacon szerzik be az üveget, és több felhasználó állította, hogy ezen az intézkedések hatályvesztése esetén sem változtatna. |
| --- | --- |

(211)

Végül pedig a felhasználók továbbra is nagyrészt az uniós piacon szerzik be az üveget, és több felhasználó állította, hogy ezen az intézkedések hatályvesztése esetén sem változtatna.

| (212) | A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy a napelemmodulok előállítási költségén belül a szolárüveg részarányának a (209) preambulumbekezdésben említett, viszonylag mérsékelt növekedése, az üveg–üveg modulok egyre nagyobb arányú gyártása, valamint az intézkedések mértékének emelkedése miatt az intézkedések nagyobb hatást gyakorolnak a felhasználók költségeire az eredeti vizsgálatban megállapítotthoz képest. A Bizottság becslése szerint az intézkedések 2–3 % közötti mértékű költséghatást gyakorolnak a napelemmodul-gyártókra. |
| --- | --- |

(212)

A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy a napelemmodulok előállítási költségén belül a szolárüveg részarányának a (209) preambulumbekezdésben említett, viszonylag mérsékelt növekedése, az üveg–üveg modulok egyre nagyobb arányú gyártása, valamint az intézkedések mértékének emelkedése miatt az intézkedések nagyobb hatást gyakorolnak a felhasználók költségeire az eredeti vizsgálatban megállapítotthoz képest. A Bizottság becslése szerint az intézkedések 2–3 % közötti mértékű költséghatást gyakorolnak a napelemmodul-gyártókra.

| (213) | Az érdekelt felek tájékoztatása után az EU ProSun előadta, hogy a szolárüvegnek a napelemmodulok teljes költségén belüli részaránya vonatkozásában a Bizottság által a (209) preambulumbekezdésben ismertetett, a Fraunhofer Institute für Solare Energiesysteme ISE-től (a továbbiakban: Fraunhofer Intézet) származó információk elavultnak számítanak. Az EU ProSun által a Fraunhofer Intézettől beszerzett újabb adatok tanúsága szerint a szolárüvegnek a napelemmodulok teljes költségén belüli részaránya 2019 óta 9 %-ról 11 %-ra nőtt. Emellett az EU ProSun előadta, hogy ugyanezen forrás szerint a jövőben az üveg–üveg modulok a Bizottság által a (210) preambulumbekezdésben jelzettnél nagyobb részarányt fognak képviselni, mert a Bizottság által ugyanott hivatkozott tanulmány a világpiacot, nem pedig az uniós piacot vette alapul. A Fraunhofer Intézet szerint az uniós piacon az üveg–üveg modulok részaránya várhatóan nagyobb lesz. Az EU ProSun felvetette továbbá, hogy az üveg–üveg modulok részaránya jelenleg 18,5 %, nem pedig a tanulmányban jelzett 10 %. |
| --- | --- |

(213)

Az érdekelt felek tájékoztatása után az EU ProSun előadta, hogy a szolárüvegnek a napelemmodulok teljes költségén belüli részaránya vonatkozásában a Bizottság által a (209) preambulumbekezdésben ismertetett, a Fraunhofer Institute für Solare Energiesysteme ISE-től (a továbbiakban: Fraunhofer Intézet) származó információk elavultnak számítanak. Az EU ProSun által a Fraunhofer Intézettől beszerzett újabb adatok tanúsága szerint a szolárüvegnek a napelemmodulok teljes költségén belüli részaránya 2019 óta 9 %-ról 11 %-ra nőtt. Emellett az EU ProSun előadta, hogy ugyanezen forrás szerint a jövőben az üveg–üveg modulok a Bizottság által a (210) preambulumbekezdésben jelzettnél nagyobb részarányt fognak képviselni, mert a Bizottság által ugyanott hivatkozott tanulmány a világpiacot, nem pedig az uniós piacot vette alapul. A Fraunhofer Intézet szerint az uniós piacon az üveg–üveg modulok részaránya várhatóan nagyobb lesz. Az EU ProSun felvetette továbbá, hogy az üveg–üveg modulok részaránya jelenleg 18,5 %, nem pedig a tanulmányban jelzett 10 %.

| (214) | Mindezek mellett az EU ProSun azt is állította, hogy a napelemgyártó ágazat haszonkulcsa javarészt 5 % alatt, bizonyos esetekben pedig a negatív tartományban van. Ezért álláspontja szerint az uniós napelemmodul-piac erősen árérzékeny, így a további 2–3 %-os költségnövekedés további üzembezárásokat és elbocsátásokat eredményezne. |
| --- | --- |

(214)

Mindezek mellett az EU ProSun azt is állította, hogy a napelemgyártó ágazat haszonkulcsa javarészt 5 % alatt, bizonyos esetekben pedig a negatív tartományban van. Ezért álláspontja szerint az uniós napelemmodul-piac erősen árérzékeny, így a további 2–3 %-os költségnövekedés további üzembezárásokat és elbocsátásokat eredményezne.

| (215) | A Bizottság nyugtázta a Fraunhofer Intézet által az EU ProSun részére a szolárüvegnek a napelemmodulok teljes költségén belüli részarányában 2019 óta bekövetkezett növekedéssel kapcsolatban továbbított információkat Megjegyezte ugyanakkor, hogy ez a változás nem érinti a felülvizsgálati időszakot, és csak a napelemmodul-gyártók jövőbeli terheinek értékelése kapcsán lehet releváns. Az üveg–üveg modulok piaci részesedése tekintetében a Bizottság nyugtázta azt az információt, hogy a (210) preambulumbekezdésben hivatkozott tanulmány a világpiacot vette alapul, és az uniós piac a jövőben ettől eltérően alakulhat. A pontos részaránnyal kapcsolatban ugyanakkor a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az EU ProSun által megjelölt 18,5 %-os részarányt nem támasztják alá bizonyítékok. Az uniós gyártók vizsgálati időszakbeli ellenőrzött adatainak elemzése során a Bizottság azt állapította meg, hogy az üveg–üveg modulok jelenlegi piaci részesedése mindössze 14 %. Mivel a két ellenőrzött gyártó a felülvizsgálati időszakban több mint 80 %-át adta a piacon értékesített szolárüvegnek, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez a részarány a piac helyzete szempontjából reprezentatív. |
| --- | --- |

(215)

A Bizottság nyugtázta a Fraunhofer Intézet által az EU ProSun részére a szolárüvegnek a napelemmodulok teljes költségén belüli részarányában 2019 óta bekövetkezett növekedéssel kapcsolatban továbbított információkat Megjegyezte ugyanakkor, hogy ez a változás nem érinti a felülvizsgálati időszakot, és csak a napelemmodul-gyártók jövőbeli terheinek értékelése kapcsán lehet releváns. Az üveg–üveg modulok piaci részesedése tekintetében a Bizottság nyugtázta azt az információt, hogy a (210) preambulumbekezdésben hivatkozott tanulmány a világpiacot vette alapul, és az uniós piac a jövőben ettől eltérően alakulhat. A pontos részaránnyal kapcsolatban ugyanakkor a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az EU ProSun által megjelölt 18,5 %-os részarányt nem támasztják alá bizonyítékok. Az uniós gyártók vizsgálati időszakbeli ellenőrzött adatainak elemzése során a Bizottság azt állapította meg, hogy az üveg–üveg modulok jelenlegi piaci részesedése mindössze 14 %. Mivel a két ellenőrzött gyártó a felülvizsgálati időszakban több mint 80 %-át adta a piacon értékesített szolárüvegnek, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez a részarány a piac helyzete szempontjából reprezentatív.

| (216) | Továbbá ha a felülvizsgálati időszak után az üveg–üveg modulok piaci részesedése enyhén emelkedett is, ez nem befolyásolja azt a következtetést, hogy az intézkedéseknek a jelenlegi szinten történő fenntartása következtében a felhasználókat érő költséghatások csupán korlátozott mértékűek lesznek. Ahogyan azt mind az EU ProSun, mind pedig több felhasználó megerősítette, ez utóbbiak jelentős mennyiségekben vásároltak szolárüveget az uniós gyártóktól, és e felhasználók szerint ez a jövőben sem lenne másképp. Emellett a felhasználók más, az intézkedések hatálya alá nem tartozó országokból is behozhatnak szolárüveget, és a felülvizsgálati időszakban az ilyen országokból behozott szolárüveg 12 %-os piaci részesedéssel rendelkezett (lásd a 4. táblázatot). |
| --- | --- |

(216)

Továbbá ha a felülvizsgálati időszak után az üveg–üveg modulok piaci részesedése enyhén emelkedett is, ez nem befolyásolja azt a következtetést, hogy az intézkedéseknek a jelenlegi szinten történő fenntartása következtében a felhasználókat érő költséghatások csupán korlátozott mértékűek lesznek. Ahogyan azt mind az EU ProSun, mind pedig több felhasználó megerősítette, ez utóbbiak jelentős mennyiségekben vásároltak szolárüveget az uniós gyártóktól, és e felhasználók szerint ez a jövőben sem lenne másképp. Emellett a felhasználók más, az intézkedések hatálya alá nem tartozó országokból is behozhatnak szolárüveget, és a felülvizsgálati időszakban az ilyen országokból behozott szolárüveg 12 %-os piaci részesedéssel rendelkezett (lásd a 4. táblázatot).

| (217) | A felhasználók azon érvét illetően, hogy a 2–3 %-os további költségnövekedés újabb üzembezárásokat és elbocsátásokat fog eredményezni, a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az intézkedések hatására nem következik be költségnövekedés, hiszen nincs másról szó, mint a Kínából érkező szolárüvegre jelenleg is alkalmazott vámok fenntartásáról. A (216) preambulumbekezdésben ismertetett módon a földrajzi közelség miatt a felhasználók javarészt a jövőben is az uniós gyártóktól fogják beszerezni a szolárüveget, és lehetőségük van arra is, hogy azt más, az intézkedések hatálya alá nem tartozó országokból, például Törökországból, Malajziából vagy Indiából hozzák be. |
| --- | --- |

(217)

A felhasználók azon érvét illetően, hogy a 2–3 %-os további költségnövekedés újabb üzembezárásokat és elbocsátásokat fog eredményezni, a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az intézkedések hatására nem következik be költségnövekedés, hiszen nincs másról szó, mint a Kínából érkező szolárüvegre jelenleg is alkalmazott vámok fenntartásáról. A (216) preambulumbekezdésben ismertetett módon a földrajzi közelség miatt a felhasználók javarészt a jövőben is az uniós gyártóktól fogják beszerezni a szolárüveget, és lehetőségük van arra is, hogy azt más, az intézkedések hatálya alá nem tartozó országokból, például Törökországból, Malajziából vagy Indiából hozzák be.

| (218) | Mindezek alapján a Bizottság most arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása valószínűsíthetően az eredeti vizsgálat keretében megállapítottnál magasabb termelési költségeket fog eredményezni a felhasználók számára, mert az üvegnek a teljes termelési költségen belül enyhén megnövekedett a relatív költsége. A Bizottság ugyanakkor megállapította, hogy a felhasználókat érő költséghatások a teljes termelési költséghez viszonyítva most is csupán korlátozott mértékűek lesznek, ezért nem befolyásolják döntően, hogy a felhasználók fenn tudják-e tartani az Unión belüli gazdasági tevékenységüket. |
| --- | --- |

(218)

Mindezek alapján a Bizottság most arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása valószínűsíthetően az eredeti vizsgálat keretében megállapítottnál magasabb termelési költségeket fog eredményezni a felhasználók számára, mert az üvegnek a teljes termelési költségen belül enyhén megnövekedett a relatív költsége. A Bizottság ugyanakkor megállapította, hogy a felhasználókat érő költséghatások a teljes termelési költséghez viszonyítva most is csupán korlátozott mértékűek lesznek, ezért nem befolyásolják döntően, hogy a felhasználók fenn tudják-e tartani az Unión belüli gazdasági tevékenységüket.

6.2.2.   A szolárüveg termelési kapacitása az Unióban

A szolárüveg termelési kapacitása az Unióban

| (219) | A felhasználók álláspontja szerint az uniós szolárüveg-ágazat nem rendelkezik elegendő termelési kapacitással a szolárüveg iránti piaci kereslet kielégítéséhez. Azzal érveltek továbbá, hogy az uniós szolárüveggyártók nem bővítik a kapacitásukat, és ezt nem is tervezik. Véleményük szerint a meglévő termelési kapacitás nem éri el a szolárüveg iránti jelenlegi keresletet. Ebben a helyzetben pedig kénytelenek más országokból, például Malajziából vagy Törökországból importált üveget használni, vagy magasabb költség mellett Kínából importálni. Elmondásuk szerint ugyanakkor az említett országokból importált üveg nem minden esetben megfelelő minőségű. |
| --- | --- |

(219)

A felhasználók álláspontja szerint az uniós szolárüveg-ágazat nem rendelkezik elegendő termelési kapacitással a szolárüveg iránti piaci kereslet kielégítéséhez. Azzal érveltek továbbá, hogy az uniós szolárüveggyártók nem bővítik a kapacitásukat, és ezt nem is tervezik. Véleményük szerint a meglévő termelési kapacitás nem éri el a szolárüveg iránti jelenlegi keresletet. Ebben a helyzetben pedig kénytelenek más országokból, például Malajziából vagy Törökországból importált üveget használni, vagy magasabb költség mellett Kínából importálni. Elmondásuk szerint ugyanakkor az említett országokból importált üveg nem minden esetben megfelelő minőségű.

| (220) | Mindezzel szemben az uniós gazdasági ágazat úgy ítélte meg, hogy a szolárüveg piaci kínálata elegendő a kereslet kielégítésére. Az ágazat képviselői azzal érveltek, hogy a szabad kapacitás állítólagos hiánya miatt soha nem kellett elhárítaniuk egyetlen uniós napelemgyártó megkeresését sem. Épp ellenkezőleg: készek tárgyalni az esetleges további megrendelésekről, és megerősítették, hogy képesek nagyobb volumenben is szállítani. |
| --- | --- |

(220)

Mindezzel szemben az uniós gazdasági ágazat úgy ítélte meg, hogy a szolárüveg piaci kínálata elegendő a kereslet kielégítésére. Az ágazat képviselői azzal érveltek, hogy a szabad kapacitás állítólagos hiánya miatt soha nem kellett elhárítaniuk egyetlen uniós napelemgyártó megkeresését sem. Épp ellenkezőleg: készek tárgyalni az esetleges további megrendelésekről, és megerősítették, hogy képesek nagyobb volumenben is szállítani.

| (221) | A Bizottság először is megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban a szolárüveg felhasználása [13–18] millió m2 volt (lásd az 1. táblázatot). Másodszor: az uniós gazdasági ágazatnak a Bizottság által ellenőrzött teljes termelése [11–14] millió m2 volt. Harmadszor: a két uniós gyártó teljes ellenőrzött kapacitása [14–18] millió m2 volt. |
| --- | --- |

(221)

A Bizottság először is megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban a szolárüveg felhasználása [13–18] millió m2 volt (lásd az 1. táblázatot). Másodszor: az uniós gazdasági ágazatnak a Bizottság által ellenőrzött teljes termelése [11–14] millió m2 volt. Harmadszor: a két uniós gyártó teljes ellenőrzött kapacitása [14–18] millió m2 volt.

2

2

2

| (222) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy csak a két ellenőrzött szolárüveggyártó a felülvizsgálati időszakban [5–8,5] millió m2 szabad kapacitással rendelkezett, tehát ezt a mennyiséget új beruházás nélkül is képes szállítani. A Bizottság emiatt nem találta megalapozottnak a felhasználók érvelését. |
| --- | --- |

(222)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy csak a két ellenőrzött szolárüveggyártó a felülvizsgálati időszakban [5–8,5] millió m2 szabad kapacitással rendelkezett, tehát ezt a mennyiséget új beruházás nélkül is képes szállítani. A Bizottság emiatt nem találta megalapozottnak a felhasználók érvelését.

2

| (223) | Az érdekelt felek tájékoztatása után az EU ProSun előadta, hogy a szolárüveggyártók termelési kapacitásai már a felülvizsgálati időszak után sem voltak képesek lefedni a szolárüveg iránti felhasználói keresletet, hiszen a felhasználók közül kettő 2019–2020-ban összesen 950 MW új kapacitást épített ki. Emiatt az EU ProSun szerint már ma sincs elegendő piaci kínálat szolárüvegből. A felvetésre reagálva az uniós gyártók képviseletében eljáró EU ProSun Glass az érdekelt felek tájékoztatása után is megismételte, hogy az EU ProSun által aktív piaci szereplőként beállított jelentős napelemgyártók közül több már beszüntette a termelést. Ezért az újonnan létrehozott kapacitások a meglévő kapacitások helyét foglalták el. |
| --- | --- |

(223)

Az érdekelt felek tájékoztatása után az EU ProSun előadta, hogy a szolárüveggyártók termelési kapacitásai már a felülvizsgálati időszak után sem voltak képesek lefedni a szolárüveg iránti felhasználói keresletet, hiszen a felhasználók közül kettő 2019–2020-ban összesen 950 MW új kapacitást épített ki. Emiatt az EU ProSun szerint már ma sincs elegendő piaci kínálat szolárüvegből. A felvetésre reagálva az uniós gyártók képviseletében eljáró EU ProSun Glass az érdekelt felek tájékoztatása után is megismételte, hogy az EU ProSun által aktív piaci szereplőként beállított jelentős napelemgyártók közül több már beszüntette a termelést. Ezért az újonnan létrehozott kapacitások a meglévő kapacitások helyét foglalták el.

| (224) | A Bizottság egyrészt észrevételezte, hogy az EU ProSun által bemutatott információk szerint a napelemmodul-gyártók 2019-ben összesen 5 GW termelési kapacitással rendelkeztek. Emellett azonban azt is látni kell, hogy néhány napelemmodul-gyártó valóban beszüntette a termelést. A termelésüket beszüntető vállalatok összesített kapacitása meghaladta az 1 GW-ot. (77) Ennélfogva a Bizottság ténymegállapításai megerősítették, hogy az újonnan létrehozott kapacitások részben az EU ProSun által megjelölt vállalatok egy része által 2019–2020-ban végrehajtott beruházások helyét foglalták el. |
| --- | --- |

(224)

A Bizottság egyrészt észrevételezte, hogy az EU ProSun által bemutatott információk szerint a napelemmodul-gyártók 2019-ben összesen 5 GW termelési kapacitással rendelkeztek. Emellett azonban azt is látni kell, hogy néhány napelemmodul-gyártó valóban beszüntette a termelést. A termelésüket beszüntető vállalatok összesített kapacitása meghaladta az 1 GW-ot. (77) Ennélfogva a Bizottság ténymegállapításai megerősítették, hogy az újonnan létrehozott kapacitások részben az EU ProSun által megjelölt vállalatok egy része által 2019–2020-ban végrehajtott beruházások helyét foglalták el.

77

| (225) | Másrészt a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a meglévő és az újonnan létrehozott kapacitások nagysága nem szükségképpen egyezik meg a napelemmodul-termeléssel. Az EU ProSun adatai szerint 2019-ben a napelemmodul-termelési kapacitásnak kevesebb mint fele volt csak kihasználva. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az újonnan létrehozott kapacitások következtében nem nő meg automatikusan azonos mértékben sem a termelés, sem pedig a szolárüveg iránti kereslet, vagy legalábbis ez nem azonnal az új kapacitások üzembe helyezése után következik be. |
| --- | --- |

(225)

Másrészt a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a meglévő és az újonnan létrehozott kapacitások nagysága nem szükségképpen egyezik meg a napelemmodul-termeléssel. Az EU ProSun adatai szerint 2019-ben a napelemmodul-termelési kapacitásnak kevesebb mint fele volt csak kihasználva. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az újonnan létrehozott kapacitások következtében nem nő meg automatikusan azonos mértékben sem a termelés, sem pedig a szolárüveg iránti kereslet, vagy legalábbis ez nem azonnal az új kapacitások üzembe helyezése után következik be.

| (226) | Harmadrészt a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a felülvizsgálati időszakban a két ellenőrzött szolárüveggyártó mellett további szolárüveggyártók is léteztek. Az uniós szolárüveg-ágazattól származó információk szerint a szolárüveggyártók teljes termelési kapacitása [33 és 38] millió m2 között volt (lásd az 5. táblázatot). (78) A teljes piaci szolárüveg-termelési kapacitás tehát csaknem háromszorosa a jelenlegi termelésnek. |
| --- | --- |

(226)

Harmadrészt a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a felülvizsgálati időszakban a két ellenőrzött szolárüveggyártó mellett további szolárüveggyártók is léteztek. Az uniós szolárüveg-ágazattól származó információk szerint a szolárüveggyártók teljes termelési kapacitása [33 és 38] millió m2 között volt (lásd az 5. táblázatot). (78) A teljes piaci szolárüveg-termelési kapacitás tehát csaknem háromszorosa a jelenlegi termelésnek.

2

78

| (227) | Mindezek alapján a Bizottság elutasította az EU ProSun azon érvét, hogy jelenleg nincs elegendő szolárüveg-kínálat az uniós piacon. |
| --- | --- |

(227)

Mindezek alapján a Bizottság elutasította az EU ProSun azon érvét, hogy jelenleg nincs elegendő szolárüveg-kínálat az uniós piacon.

6.2.3.   A piac jövőbeli növekedése

A piac jövőbeli növekedése

| (228) | Valamennyi érdekelt fél egyetértett abban, hogy a napelemek és ebből adódóan a szolárüveg iránti kereslet jelenleg nő, és a következő években további számottevő növekedésre kerül majd sor. A növekedés elsődleges mozgatói az Unió 2030-ra vonatkozó, megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos célkitűzése, annak esetleges megemelése, valamint általánosságban az európai zöld megállapodás, amely klímasemlegességre és a zöld technológiai ágazat, ezen belül a megújuló energiaforrások és egyéb az egyéb karbonszegény technológiák fejlesztésére törekszik. A piac valamennyi szegmensében (lakossági, kereskedelmi, ipari, közmű) növekedés várható attól függően, hogy az egyes tagállamokban milyen a közpolitikák fejlettsége. |
| --- | --- |

(228)

Valamennyi érdekelt fél egyetértett abban, hogy a napelemek és ebből adódóan a szolárüveg iránti kereslet jelenleg nő, és a következő években további számottevő növekedésre kerül majd sor. A növekedés elsődleges mozgatói az Unió 2030-ra vonatkozó, megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos célkitűzése, annak esetleges megemelése, valamint általánosságban az európai zöld megállapodás, amely klímasemlegességre és a zöld technológiai ágazat, ezen belül a megújuló energiaforrások és egyéb az egyéb karbonszegény technológiák fejlesztésére törekszik. A piac valamennyi szegmensében (lakossági, kereskedelmi, ipari, közmű) növekedés várható attól függően, hogy az egyes tagállamokban milyen a közpolitikák fejlettsége.

| (229) | Az Unióban a napelemmodulok jelenlegi termelése 1,7 GW. (79) A kereslet várható növekedésére reagálva Ausztriában, Franciaországban, Németországban, Olaszországban és Szlovéniában több felhasználó is bejelentette, hogy termelési kapacitása bővítésére készül. Az új kapacitások maradéktalan létrejötte és kihasználása esetén a felhasználók által tervezett beruházások eredményeként a következő két-három évben – a 6.2.2. szakaszban említett 900 MW-on felül – összesen 2,9 GW új kapacitás jön létre, és ezáltal a napelemmodulok termelése megháromszorozódik. Emellett az EU ProSun szerint a tervezett beruházások egyike a megvalósítás második szakaszában további 2 GW kapacitást fog jelenteni. Ennek kapcsán utalt egy svájci–német vállalatra is, amely kész gigawattos léptékű beruházásba fogni. |
| --- | --- |

(229)

Az Unióban a napelemmodulok jelenlegi termelése 1,7 GW. (79) A kereslet várható növekedésére reagálva Ausztriában, Franciaországban, Németországban, Olaszországban és Szlovéniában több felhasználó is bejelentette, hogy termelési kapacitása bővítésére készül. Az új kapacitások maradéktalan létrejötte és kihasználása esetén a felhasználók által tervezett beruházások eredményeként a következő két-három évben – a 6.2.2. szakaszban említett 900 MW-on felül – összesen 2,9 GW új kapacitás jön létre, és ezáltal a napelemmodulok termelése megháromszorozódik. Emellett az EU ProSun szerint a tervezett beruházások egyike a megvalósítás második szakaszában további 2 GW kapacitást fog jelenteni. Ennek kapcsán utalt egy svájci–német vállalatra is, amely kész gigawattos léptékű beruházásba fogni.

79

| (230) | Ebből kiindulva az EU ProSun és egyes felhasználók azzal érveltek, hogy az intézkedések fenntartása esetén a tervezett beruházásaik veszélybe kerülnek, egyrészt mert többletköltséget kell viselniük, másrészt pedig mert a szolárüveg piaci kínálata nem lenne elégséges. |
| --- | --- |

(230)

Ebből kiindulva az EU ProSun és egyes felhasználók azzal érveltek, hogy az intézkedések fenntartása esetén a tervezett beruházásaik veszélybe kerülnek, egyrészt mert többletköltséget kell viselniük, másrészt pedig mert a szolárüveg piaci kínálata nem lenne elégséges.

| (231) | Az uniós szolárüveg-ágazat szerint számára előnyös lenne a bejelentett kapacitásbővítés. Ugyanakkor rámutatott arra is, hogy a tervezett új kapacitás bizonyos mértékig a korábban bezárt üzemek kapacitását váltja ki. Ezenkívül úgy ítélte meg, hogy a korábbiakhoz hasonlóan az új beruházások nem feltétlenül a bejelentett formában valósulnak meg. Emellett azzal is érvelt, hogy az újonnan megépítendő gyárak nem rögtön a tevékenységük kezdetétől üzemelnének teljes kapacitással. |
| --- | --- |

(231)

Az uniós szolárüveg-ágazat szerint számára előnyös lenne a bejelentett kapacitásbővítés. Ugyanakkor rámutatott arra is, hogy a tervezett új kapacitás bizonyos mértékig a korábban bezárt üzemek kapacitását váltja ki. Ezenkívül úgy ítélte meg, hogy a korábbiakhoz hasonlóan az új beruházások nem feltétlenül a bejelentett formában valósulnak meg. Emellett azzal is érvelt, hogy az újonnan megépítendő gyárak nem rögtön a tevékenységük kezdetétől üzemelnének teljes kapacitással.

| (232) | E felvetések vizsgálata érdekében a Bizottság újraértékelte ténymegállapításait. Megismételte a következőket. Először: a rendelkezésre álló bizonyítékokból nem derül ki, hogy a tervezett beruházások függenének a hatályban levő kiegyenlítő intézkedések megszüntetésétől. Valójában a rendelkezésre álló bizonyítékok arra utalnak, hogy a bejelentett projektek közül sokat főként a napelempiac jövőbeli várható növekedése motivált, nem pedig az, hogy vannak-e hatályban a szolárüvegre vonatkozóan intézkedések. Ezért a Bizottság azzal kapcsolatos döntése, hogy fenntartja-e vagy sem a szolárüveggel kapcsolatos intézkedéseket, nem tekinthető döntő tényezőnek a fenti bővítési projektek tervezése, illetve megvalósítása szempontjából. |
| --- | --- |

(232)

E felvetések vizsgálata érdekében a Bizottság újraértékelte ténymegállapításait. Megismételte a következőket. Először: a rendelkezésre álló bizonyítékokból nem derül ki, hogy a tervezett beruházások függenének a hatályban levő kiegyenlítő intézkedések megszüntetésétől. Valójában a rendelkezésre álló bizonyítékok arra utalnak, hogy a bejelentett projektek közül sokat főként a napelempiac jövőbeli várható növekedése motivált, nem pedig az, hogy vannak-e hatályban a szolárüvegre vonatkozóan intézkedések. Ezért a Bizottság azzal kapcsolatos döntése, hogy fenntartja-e vagy sem a szolárüveggel kapcsolatos intézkedéseket, nem tekinthető döntő tényezőnek a fenti bővítési projektek tervezése, illetve megvalósítása szempontjából.

| (233) | Másodszor: a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a 6.2.1. szakaszban ismertetett költséghatás-elemzés alapján az intézkedések meglehetősen csekély költséggel járnak az érintett felhasználók számára. A tervezett beruházások nem kérdőjelezik meg ezt a következtetést, mivel a felhasználói ágazatban a többlettermelés költsége hasonlóan mérsékelt nagyságrendű költséget jelentene. |
| --- | --- |

(233)

Másodszor: a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a 6.2.1. szakaszban ismertetett költséghatás-elemzés alapján az intézkedések meglehetősen csekély költséggel járnak az érintett felhasználók számára. A tervezett beruházások nem kérdőjelezik meg ezt a következtetést, mivel a felhasználói ágazatban a többlettermelés költsége hasonlóan mérsékelt nagyságrendű költséget jelentene.

| (234) | Harmadszor: a 6.2.2. szakaszban ismertetett elemzés alapján a Bizottság megismételte, hogy az uniós gazdasági ágazat jelenlegi kapacitása valószínűleg képes kielégíteni a tervezett beruházásokból adódó nagyobb keresletet. A kereslet növekedése emellett minden esetben fokozatos lenne, így a szolárüveg-ágazatnak módjában állna alkalmazkodni hozzá, és bővíteni a kapacitását, ha ez valóban szükséges, mint ahogyan az ágazati szereplők állítják. Emellett a felhasználók a felülvizsgálati időszakhoz hasonlóan a továbbiakban is beszerezhetik az üveget más országból, például Törökországból, Malajziából és Indiából. |
| --- | --- |

(234)

Harmadszor: a 6.2.2. szakaszban ismertetett elemzés alapján a Bizottság megismételte, hogy az uniós gazdasági ágazat jelenlegi kapacitása valószínűleg képes kielégíteni a tervezett beruházásokból adódó nagyobb keresletet. A kereslet növekedése emellett minden esetben fokozatos lenne, így a szolárüveg-ágazatnak módjában állna alkalmazkodni hozzá, és bővíteni a kapacitását, ha ez valóban szükséges, mint ahogyan az ágazati szereplők állítják. Emellett a felhasználók a felülvizsgálati időszakhoz hasonlóan a továbbiakban is beszerezhetik az üveget más országból, például Törökországból, Malajziából és Indiából.

| (235) | Az érdekelt felek tájékoztatása után az EU ProSun előadta, hogy a szolárüveggyártók nem rendelkeznek a szolárüveg iránti jövőbeli kereslet kielégítéséhez szükséges kapacitásokkal. Állítása szerint továbbá a felhasználók behozni sem tudnak üveget, mert a behozott üveg minősége nem kielégítő. Állításának alátámasztására bemutatott egy jelentést, amelyben az egyik felhasználó azt jelzi, hogy egy malajziai vállalat egyik szállítmánya hibás termékeket tartalmazott. |
| --- | --- |

(235)

Az érdekelt felek tájékoztatása után az EU ProSun előadta, hogy a szolárüveggyártók nem rendelkeznek a szolárüveg iránti jövőbeli kereslet kielégítéséhez szükséges kapacitásokkal. Állítása szerint továbbá a felhasználók behozni sem tudnak üveget, mert a behozott üveg minősége nem kielégítő. Állításának alátámasztására bemutatott egy jelentést, amelyben az egyik felhasználó azt jelzi, hogy egy malajziai vállalat egyik szállítmánya hibás termékeket tartalmazott.

| (236) | A Bizottság nem találta meggyőzőnek azt az érvelést, hogy az intézkedések hatálya alá nem tartozó harmadik országokból behozott szolárüveg olyannyira gyatra minőségű lenne, hogy ne képezne hiteles alternatívát az európai modulgyártók számára. A Malajziából érkező szolárüveg-behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatban minden fél egyetértett abban, hogy a malajziai behozatal tényleges versenytársa volt az Unióban előállított szolárüvegnek. Mint a fentiekben bemutattuk, a Malajziából az Unióba érkező szolárüveg-behozatal nőtt, és a felülvizsgálati időszakra 7 %-os piaci részesedést ért el. Ez azt jelzi, hogy a malajziai szolárüveg általában véve kelleőn jó minőségű, akkor is, ha egyes onnan behozott szolárüveg-szállítmányok tartalmaztak hibás termékeket, és nem feleltek meg teljes mértékben a szerződéses feltételeknek. Ebből következően a Bizottság elutasította a felvetést. |
| --- | --- |

(236)

A Bizottság nem találta meggyőzőnek azt az érvelést, hogy az intézkedések hatálya alá nem tartozó harmadik országokból behozott szolárüveg olyannyira gyatra minőségű lenne, hogy ne képezne hiteles alternatívát az európai modulgyártók számára. A Malajziából érkező szolárüveg-behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatban minden fél egyetértett abban, hogy a malajziai behozatal tényleges versenytársa volt az Unióban előállított szolárüvegnek. Mint a fentiekben bemutattuk, a Malajziából az Unióba érkező szolárüveg-behozatal nőtt, és a felülvizsgálati időszakra 7 %-os piaci részesedést ért el. Ez azt jelzi, hogy a malajziai szolárüveg általában véve kelleőn jó minőségű, akkor is, ha egyes onnan behozott szolárüveg-szállítmányok tartalmaztak hibás termékeket, és nem feleltek meg teljes mértékben a szerződéses feltételeknek. Ebből következően a Bizottság elutasította a felvetést.

| (237) | Az érdekelt felek tájékoztatása után az EU ProSun előadta, hogy a szolárüvegre vonatkozó intézkedések fenntartása miatti potenciális kár azonnal több mint 1 000 munkahelyet és mintegy 50 millió EUR összegű beruházást, a következő két év folyamán pedig összességében több mint 4 000 munkahelyet és mintegy egymilliárd EUR összegű beruházást érintene. |
| --- | --- |

(237)

Az érdekelt felek tájékoztatása után az EU ProSun előadta, hogy a szolárüvegre vonatkozó intézkedések fenntartása miatti potenciális kár azonnal több mint 1 000 munkahelyet és mintegy 50 millió EUR összegű beruházást, a következő két év folyamán pedig összességében több mint 4 000 munkahelyet és mintegy egymilliárd EUR összegű beruházást érintene.

| (238) | A Bizottság elutasította ezt a felvetést, és emlékeztetett arra, hogy az intézkedések alkalmazási időszakában számos bővítési elképzelés valósult meg, függetlenül attól, hogy a Bizottság most az intézkedések fenntartása mellett dönt-e vagy sem. A 6.2.1–6.2.3. szakaszban ismertetett következtetések alapján a Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy az intézkedések fenntartása nem akadályozza meg a felhasználók által tervezett beruházások megvalósulását. |
| --- | --- |

(238)

A Bizottság elutasította ezt a felvetést, és emlékeztetett arra, hogy az intézkedések alkalmazási időszakában számos bővítési elképzelés valósult meg, függetlenül attól, hogy a Bizottság most az intézkedések fenntartása mellett dönt-e vagy sem. A 6.2.1–6.2.3. szakaszban ismertetett következtetések alapján a Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy az intézkedések fenntartása nem akadályozza meg a felhasználók által tervezett beruházások megvalósulását.

6.2.4.   A felhasználók érdekére vonatkozó következtetés

A felhasználók érdekére vonatkozó következtetés

| (239) | Mindamellett, hogy az érdekelt felek tájékoztatása után beérkezett észrevételek újólag rámutattak arra, hogy az intézkedések fenntartása ellentétes a felhasználók érdekével, ugyanezek az észrevételek azt is megerősítették, hogy az ágazat még a kezdetén tart egy már zajló beruházási folyamatnak. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések jelenleg nem járnak aránytalan hatással a felhasználók költségszerkezetére, nem veszélyeztetik az ellátásuk biztonságát – egyrészt az Unióban rendelkezésre álló szabad kapacitás, másrészt pedig a behozatal meglévő alternatív forrásai miatt –, továbbá a felhasználók beruházási tervei még nem valósultak meg elegendő mértékben. |
| --- | --- |

(239)

Mindamellett, hogy az érdekelt felek tájékoztatása után beérkezett észrevételek újólag rámutattak arra, hogy az intézkedések fenntartása ellentétes a felhasználók érdekével, ugyanezek az észrevételek azt is megerősítették, hogy az ágazat még a kezdetén tart egy már zajló beruházási folyamatnak. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések jelenleg nem járnak aránytalan hatással a felhasználók költségszerkezetére, nem veszélyeztetik az ellátásuk biztonságát – egyrészt az Unióban rendelkezésre álló szabad kapacitás, másrészt pedig a behozatal meglévő alternatív forrásai miatt –, továbbá a felhasználók beruházási tervei még nem valósultak meg elegendő mértékben.

| (240) | Mindazonáltal arra az esetre, ha mégis így lenne, és a körülmények tartósan megváltoznának, a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a felhasználói ágazat az alaprendelet 19. cikkének (3) bekezdésével összhangban kérelmezhet egy, az intézkedések formájára és/vagy szintjére vonatkozó, az uniós gazdasági ágazatot érő kár és a felhasználói ágazat ellátási helyzetének vizsgálatára korlátozódó felülvizsálatot, amelynek alapján a Bizottság újraértékelheti az uniós érdeket. |
| --- | --- |

(240)

Mindazonáltal arra az esetre, ha mégis így lenne, és a körülmények tartósan megváltoznának, a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a felhasználói ágazat az alaprendelet 19. cikkének (3) bekezdésével összhangban kérelmezhet egy, az intézkedések formájára és/vagy szintjére vonatkozó, az uniós gazdasági ágazatot érő kár és a felhasználói ágazat ellátási helyzetének vizsgálatára korlátozódó felülvizsálatot, amelynek alapján a Bizottság újraértékelheti az uniós érdeket.

6.3.   Környezeti tényezők

Környezeti tényezők

| (241) | A felhasználók azzal érveltek, hogy a szolárüvegre vonatkozó intézkedések fenntartása nincs összhangban a tiszta energiaforrások felhasználására vonatkozó uniós célokkal. A szolárüvegre vonatkozó intézkedések fenntartása éppen hogy azt eredményezné, hogy az uniós szolárüveg-ágazat számára ellehetetlenülnének a beruházások. Továbbá miközben a telepített napelemmodulok uniós piacán növekedés várható, az uniós napelemágazat kiszorulna a piacról, mivel szolárüveg-kínálat hiányában nem valósíthatná meg a tervezett beruházásokat, ennélfogva pedig elveszítené versenyképességét. |
| --- | --- |

(241)

A felhasználók azzal érveltek, hogy a szolárüvegre vonatkozó intézkedések fenntartása nincs összhangban a tiszta energiaforrások felhasználására vonatkozó uniós célokkal. A szolárüvegre vonatkozó intézkedések fenntartása éppen hogy azt eredményezné, hogy az uniós szolárüveg-ágazat számára ellehetetlenülnének a beruházások. Továbbá miközben a telepített napelemmodulok uniós piacán növekedés várható, az uniós napelemágazat kiszorulna a piacról, mivel szolárüveg-kínálat hiányában nem valósíthatná meg a tervezett beruházásokat, ennélfogva pedig elveszítené versenyképességét.

| (242) | Az átfogóbb európai zöld megállapodással összefüggésben a Bizottság 2020 márciusában kötelező erejű európai éghajlat-politikai jogszabályra irányuló javaslatot terjesztett elő, amely a 2050-re kitűzött klímasemlegességi célt rögzíti. (80) Az európai zöld megállapodás ezenfelül a „tiszta, megfizethető és biztonságos energiaellátás” (81) egyértelmű célkitűzését fogalmazza meg, amely esetlegesen az EU megújuló energiára vonatkozó 2030-as célkitűzésének szigorításával valósulna meg. |
| --- | --- |

(242)

Az átfogóbb európai zöld megállapodással összefüggésben a Bizottság 2020 márciusában kötelező erejű európai éghajlat-politikai jogszabályra irányuló javaslatot terjesztett elő, amely a 2050-re kitűzött klímasemlegességi célt rögzíti. (80) Az európai zöld megállapodás ezenfelül a „tiszta, megfizethető és biztonságos energiaellátás” (81) egyértelmű célkitűzését fogalmazza meg, amely esetlegesen az EU megújuló energiára vonatkozó 2030-as célkitűzésének szigorításával valósulna meg.

80

81

| (243) | Mindkét piacon – a kertészeti üveg, valamint a napelem- és fototermikus modulok piacán – az uniós szolárüveggyártók a zöld energiát fokozottan hasznosító új, innovatív megoldásokat fejlesztenek, kutatóintézetekkel és egyetemekkel működnek együtt, továbbá kutatási-fejlesztési beruházásokat hajtanak végre. Ezzel összefüggésben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az intézkedések fenntartása elengedhetetlen az életképes szolárüveg-ágazat létének biztosításához, valamint a területen a kutatás-fejlesztés erősítéséhez. |
| --- | --- |

(243)

Mindkét piacon – a kertészeti üveg, valamint a napelem- és fototermikus modulok piacán – az uniós szolárüveggyártók a zöld energiát fokozottan hasznosító új, innovatív megoldásokat fejlesztenek, kutatóintézetekkel és egyetemekkel működnek együtt, továbbá kutatási-fejlesztési beruházásokat hajtanak végre. Ezzel összefüggésben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az intézkedések fenntartása elengedhetetlen az életképes szolárüveg-ágazat létének biztosításához, valamint a területen a kutatás-fejlesztés erősítéséhez.

| (244) | A Bizottság úgy ítélte meg továbbá, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén veszélybe kerülne az uniós szolárüveg-ágazat életképessége, a felhasználók pedig (főként napelemmodul-gyártók) importfüggővé válnának, amely a legnagyobb valószínűséggel Kínából érkezne. Az intézkedések hatályvesztése további következményeként ellehetetlenülnének a szolárüveg-ágazat innovációra, valamint kutatásra-fejlesztésre irányuló beruházásai. A Bizottság ezért környezeti szempontból alapvető fontosságúnak ítélte a szolárüveg-ágazat életképességének megőrzését. |
| --- | --- |

(244)

A Bizottság úgy ítélte meg továbbá, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén veszélybe kerülne az uniós szolárüveg-ágazat életképessége, a felhasználók pedig (főként napelemmodul-gyártók) importfüggővé válnának, amely a legnagyobb valószínűséggel Kínából érkezne. Az intézkedések hatályvesztése további következményeként ellehetetlenülnének a szolárüveg-ágazat innovációra, valamint kutatásra-fejlesztésre irányuló beruházásai. A Bizottság ezért környezeti szempontból alapvető fontosságúnak ítélte a szolárüveg-ágazat életképességének megőrzését.

| (245) | Ugyanakkor a Bizottság zöld politikája támogatja a megújuló energiaforrások uniós felhasználását is. E téren a fő innovatív potenciál a felhasználó ágazat cellagyártásában rejlik. Az intézkedések fenntartása esetén a „zöld” ágazat, vagyis főként a napelemmodul-gyártók kénytelenek lennének bizonyos többletköltségeket viselni. A 6.2.1. szakaszban ismertetett elemzés alapján azonban a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználóknál nem jelentkeznének olyan mértékű többletköltségek, amelyek akadályoznák a felhasználók működését vagy jövőbeli bővítését. |
| --- | --- |

(245)

Ugyanakkor a Bizottság zöld politikája támogatja a megújuló energiaforrások uniós felhasználását is. E téren a fő innovatív potenciál a felhasználó ágazat cellagyártásában rejlik. Az intézkedések fenntartása esetén a „zöld” ágazat, vagyis főként a napelemmodul-gyártók kénytelenek lennének bizonyos többletköltségeket viselni. A 6.2.1. szakaszban ismertetett elemzés alapján azonban a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználóknál nem jelentkeznének olyan mértékű többletköltségek, amelyek akadályoznák a felhasználók működését vagy jövőbeli bővítését.

| (246) | Ezért a Bizottság arra az általános következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása nem sérti az Unió környezetvédelmi politikáit. |
| --- | --- |

(246)

Ezért a Bizottság arra az általános következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása nem sérti az Unió környezetvédelmi politikáit.

6.4.   A független kereskedők érdeke

A független kereskedők érdeke

| (247) | Az üvegházak gyártásához használt szolárüveget forgalmazó vállalatcsoport támogatását fejezte az intézkedések fenntartása iránt. A csoport nem közvetlen felhasználó, azonban szorosan együttműködik a felhasználókkal (gazdaságokkal) az üvegházépítéshez megfelelő üveg felkutatásában. Állítása szerint az üvegházak hatékonyságához alacsony vastartalmú, jó minőségű és többféle mintázatú üveg szükséges. A csoport álláspontja szerint az ilyen üveg biztosítása, valamint a gyártókkal az innovatív megoldások keresésében való szoros együttműködés nem lenne lehetséges, ha az intézkedések hatályukat vesztenék, amelynek esetén az uniós szolárüveggyártást negatív hatás érné. A csoport szerint hasonló üveg importból nem szerezhető be, mivel a külföldi gyártók nem tudnak azonos választékot kínálni az ahhoz szükséges mintázatokból és változatokból, hogy a felhasználók a szokásos ütemezésben sikeresen megvalósíthassák a projektjeiket. |
| --- | --- |

(247)

Az üvegházak gyártásához használt szolárüveget forgalmazó vállalatcsoport támogatását fejezte az intézkedések fenntartása iránt. A csoport nem közvetlen felhasználó, azonban szorosan együttműködik a felhasználókkal (gazdaságokkal) az üvegházépítéshez megfelelő üveg felkutatásában. Állítása szerint az üvegházak hatékonyságához alacsony vastartalmú, jó minőségű és többféle mintázatú üveg szükséges. A csoport álláspontja szerint az ilyen üveg biztosítása, valamint a gyártókkal az innovatív megoldások keresésében való szoros együttműködés nem lenne lehetséges, ha az intézkedések hatályukat vesztenék, amelynek esetén az uniós szolárüveggyártást negatív hatás érné. A csoport szerint hasonló üveg importból nem szerezhető be, mivel a külföldi gyártók nem tudnak azonos választékot kínálni az ahhoz szükséges mintázatokból és változatokból, hogy a felhasználók a szokásos ütemezésben sikeresen megvalósíthassák a projektjeiket.

6.5.   A független importőrök érdeke

A független importőrök érdeke

| (248) | A vizsgálat során egyetlen importőr sem működött együtt. Adatok hiányában nem állt rendelkezésre arra vonatkozó bizonyíték, hogy az intézkedések bevezetése sértené e felek érdekeit. |
| --- | --- |

(248)

A vizsgálat során egyetlen importőr sem működött együtt. Adatok hiányában nem állt rendelkezésre arra vonatkozó bizonyíték, hogy az intézkedések bevezetése sértené e felek érdekeit.

6.6.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (249) | Az uniós érdeket illetően rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nincsenek olyan kényszerítő okok, amelyek a Kínából származó szolárüveg behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő intézkedések fenntartása ellen szólnának. |
| --- | --- |

(249)

Az uniós érdeket illetően rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nincsenek olyan kényszerítő okok, amelyek a Kínából származó szolárüveg behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő intézkedések fenntartása ellen szólnának.

7.   KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK

KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK

| (250) | A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 18. cikke szerint a Kínából származó szolárüveg behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(250)

A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 18. cikke szerint a Kínából származó szolárüveg behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedéseket fenn kell tartani.

| (251) | A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi kiegyenlítő vámok megfelelő alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. Azoknak a vállalatoknak, amelyekre egyedi kiegyenlítő vámok vonatkoznak, be kell mutatniuk egy érvényes kereskedelmi számlát a tagállamok vámhatóságai előtt. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Ha a behozatalt nem kíséri ilyen számla, a „minden más vállalatra” megállapított kiegyenlítő vámot kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(251)

A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi kiegyenlítő vámok megfelelő alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. Azoknak a vállalatoknak, amelyekre egyedi kiegyenlítő vámok vonatkoznak, be kell mutatniuk egy érvényes kereskedelmi számlát a tagállamok vámhatóságai előtt. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Ha a behozatalt nem kíséri ilyen számla, a „minden más vállalatra” megállapított kiegyenlítő vámot kell alkalmazni.

| (252) | Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi kiegyenlítő vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen. |
| --- | --- |

(252)

Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi kiegyenlítő vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen.

| (253) | Amennyiben – különösen az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően – az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 23. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyenkor a jogszabályi feltételek teljesülése esetén kijátszásellenes vizsgálat indítható. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére. |
| --- | --- |

(253)

Amennyiben – különösen az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően – az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 23. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyenkor a jogszabályi feltételek teljesülése esetén kijátszásellenes vizsgálat indítható. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.

| (254) | Az e rendeletben meghatározott vállalatspecifikus kiegyenlítő vámtételek kizárólag a Kínából származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi kiegyenlítő vámtételek nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(254)

Az e rendeletben meghatározott vállalatspecifikus kiegyenlítő vámtételek kizárólag a Kínából származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi kiegyenlítő vámtételek nem alkalmazhatók.

| (255) | Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi kiegyenlítő vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (82). A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság értesítést tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(255)

Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi kiegyenlítő vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (82). A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság értesítést tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

82

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (256) | Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet (83) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatláb egy százalékponttal megnövelt értékének megfelelő késedelmi kamat fizetendő. |
| --- | --- |

(256)

Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet (83) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatláb egy százalékponttal megnövelt értékének megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

83

Európai Unió Hivatalos Lapjának

| (257) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (84) 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(257)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (84) 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

84

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges kiegyenlítő vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7007 19 80 KN-kód (TARIC-kódok: 7007198012, 7007198018, 7007198080 és 7007198085) alá tartozó, 300 ppm-nél kisebb vastartalmú, a 300–2 500 nm tartományban, AM 1,5 sugárzás mellett mérve 88 %-nál nagyobb napenergia-áteresztésű, az EN 12150 szabvány szerint mérve 250 °C-ig hőálló, az EN 12150 szabvány szerint mérve 150 K hirtelen hőmérséklet-változásnak ellenálló, az EN 1288-3 szabvány szerint mérve legalább 90 N/mm2 mechanikai szilárdságú, edzett nátronmész síküvegből álló szolárüveg behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és a táblázatban szereplő vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó kiegyenlítő vámtételek a következők:

| Vállalat | Kiegyenlítő vám | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd | 3,2 % | B943 |
| Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd | 17,1 % | B944 |
| Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd | 12,8 % | B945 |
| Henan Yuhua New Material Co., Ltd | 16,7 % | B946 |
| Az I. mellékletben felsorolt más együttműködő vállalatok | 12,4 % | |
| Minden más vállalat | 17,1 % | B999 |

Vállalat

Kiegyenlítő vám

TARIC-kiegészítő kód

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

3,2 %

B943

Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

17,1 %

B944

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

12,8 %

B945

Henan Yuhua New Material Co., Ltd

16,7 %

B946

Az I. mellékletben felsorolt más együttműködő vállalatok

12,4 %

Minden más vállalat

17,1 %

B999

(3)   A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyedi kiegyenlítő vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a II. mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, a „minden más vállalatra” érvényes vámot kell alkalmazni.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 22-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 55. o.

1

(2)  A Bizottság 471/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. május 13.) a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről (HL L 142., 2014.5.14., 23. o.).

2

(3)  A Bizottság 470/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. május 13.) a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 142., 2014.5.14., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2015/1394 végrehajtási rendelete (2015. augusztus 13.) az (EU) 2015/588 rendelettel módosított, a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 470/2014/EU végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK rendelet 12. cikke szerinti újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatot követő módosításáról (HL L 215., 2015.8.14., 42. o.).

4

(5)  Értesítés egyes szubvencióellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről (HL C 345., 2018.9.27., 10. o.).

5

(6)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 165., 2019.5.14., 22. o.).

6

(7)  Az ipari szerkezetátalakítás támogatásáról szóló ideiglenes rendelkezések II. fejezetének 5. cikke.

7

(8)  Az ipari szerkezetátalakítás támogatásáról szóló ideiglenes rendelkezések III. fejezetének 17. cikke.

8

(9)  A Bizottság (EU) 2019/72 végrehajtási rendelete (2019. január 17.) a Kínai Népköztársaságból származó elektromos kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről (HL L 16., 2019.1.18., 5. o.).

9

(10)  A Bizottság (EU) 2019/688 végrehajtási rendelete (2019. május 2.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes szerves bevonatú acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vámnak az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 116., 2019.5.3., 39. o.).

10

(11)  A Bizottság (EU) 2017/1187 végrehajtási rendelete (2017. július 3.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes bevont finompapírok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vámnak az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 171., 2017.7.4., 134. o.).

11

(12)  A Bizottság (EU) 2018/1690 végrehajtási rendelete (2018. november 9.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes, 121 feletti terhelési indexű, autóbuszhoz vagy tehergépjárműhöz való új vagy újrafutózott gumi légabroncsok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről, továbbá a Kínai Népköztársaságból származó egyes, 121 feletti terhelési indexű, autóbuszhoz vagy tehergépjárműhöz való új vagy újrafutózott gumi légabroncsok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint az (EU) 2018/163 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2018/1579 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 283., 2018.11.12., 1–124. o.).

12

(13)  A Bizottság (EU) 2017/969 végrehajtási rendelete (2017. június 8.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2017/649 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 146., 2017.6.9., 17–128. o.).

13

(14)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

14

(15)  Az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának i. alpontja.

15

(16)  A 471/2014/EU végrehajtási rendelet, (71)–(87) preambulumbekezdés.

16

(17)  A 471/2014/EU végrehajtási rendelet, (88)–(95) preambulumbekezdés.

17

(18)  A 471/2014/EU végrehajtási rendelet, (96)–(98) preambulumbekezdés.

18

(19)  A 471/2014/EU végrehajtási rendelet, (99)–(111) preambulumbekezdés.

19

(20)  Lásd: felülvizsgálati kérelem, 26–29. o., valamint 23. és 35. melléklet.

20

(21)  Lásd e rendelet 3.1. szakaszát, valamint a felülvizsgálati kérelem 16. és 27–28. oldalát.

21

(22)  WT/DS379/AB/R (Egyesült Államok – Egyes Kínából származó termékekre kivetett dömpingellenes és kiegyenlítő vámok), a Fellebbezési Testület 2011. március 11-i jelentése, DS 379, 318. pont. Lásd még: WT/DS436/AB/R (Egyesült Államok – Szénacél (India)), a Fellebbezési Testület 2014. december 8-i jelentése, 4.9–4.10., 4.17–4.20. pont, valamint WT/DS437/AB/R (Egyesült Államok – Egyes Kínából származó termékekre kivetett kiegyenlítő vámok), a Fellebbezési Testület 2014. december 18-i jelentése, 4.92. pont.

22

(23)  A Bizottság (EU) 2019/72 végrehajtási rendelete (2019. január 17.) a Kínai Népköztársaságból származó elektromos kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről (HL L 16., 2019.1.18., 5. o.), (176), (208) és (215) preambulumbekezdés.

23

(24)  A Bizottság (EU) 2017/1187 végrehajtási rendelete (2017. július 3.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes bevont finompapírok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vámnak az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 171., 2017.7.4., 134. o.), (67) preambulumbekezdés.

24

(25)  Az (EU) 2019/72 végrehajtási rendelet, (222) és (229) preambulumbekezdés.

25

(26)  Az (EU) 2019/688 végrehajtási rendelet, (109)–(114) preambulumbekezdés.

26

(27)  Az (EU) 2018/1690 végrehajtási rendelet, (167)–(223) preambulumbekezdés.

27

(28)  Az (EU) 2017/969 végrehajtási rendelet, (84)–(148) preambulumbekezdés.

28

(29)  Lásd a jelentés 6.3. fejezetét (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf).

29

(30)  A CNBM 2018. évi éves jelentése (http://cnbm.wsfg.hk/index.php?SectionID=FinancialReports&PageID=2020&Language=eng); a Luoyang Glass 2018. évi éves jelentése (https://webb-site.com/dbpub/docs.asp?p=4910); a Dongguan CSG 2018. évi éves jelentése (https://www.csgholding.com/Home/Investor/report/cat_id/43/year/2019/.html); mindegyik esetben hozzáférés 2020 májusában.

30

(31)  Lásd e rendelet 3.1. szakaszát, valamint a felülvizsgálati kérelem 16. és 27–28. oldalát.

31

(32)  A Bizottság 471/2014/EU végrehajtási rendelete, (121)–(136) preambulumbekezdés.

32

(33)  Lásd: felülvizsgálati kérelem, 28–31. o., valamint 23., 36. és 37. melléklet.

33

(34)  Lásd: felülvizsgálati kérelem, 20., 28–29., 33. és 36. o.

34

(35)  Lásd e rendelet 3.1. szakaszát.

35

(36)  A 471/2014/EU végrehajtási rendelet, (143)–(146) preambulumbekezdés.

36

(37)  Lásd a felülvizsgálati kérelmet, valamint annak 15., 23. és 24. mellékletét.

37

(38)  Lásd a felülvizsgálati kérelem 15. mellékletét.

38

(39)  Az (EU) 2019/72 végrehajtási rendelet, (534)–(542) preambulumbekezdés.

39

(40)  Az (EU) 2018/1690 végrehajtási rendelet, (510)–(517) preambulumbekezdés.

40

(41)  Az (EU) 2019/688 végrehajtási rendelet, (175)–(188) preambulumbekezdés.

41

(42)  A 471/2014/EU végrehajtási rendelet, (161)–(170) preambulumbekezdés.

42

(43)  Lásd: felülvizsgálati kérelem, 21–22. o., valamint 22., 23. és 26. melléklet.

43

(44)  Az (EU) 2019/72 végrehajtási rendelet, (543)–(550) preambulumbekezdés.

44

(45)  Az (EU) 2018/1690 végrehajtási rendelet, (518)–(524) preambulumbekezdés.

45

(46)  Az 471/2014/EU végrehajtási rendelet, (153)–(160) preambulumbekezdés.

46

(47)  Lásd: felülvizsgálati kérelem, 25. o., valamint 22. és 23. melléklet.

47

(48)  Lásd: felülvizsgálati kérelem, 25. o., valamint 22. melléklet.

48

(49)  Az (EU) 2019/72 végrehajtási rendelet, (551)–(557) preambulumbekezdés.

49

(50)  Az (EU) 2017/1187 végrehajtási rendelet, (86)–(94) preambulumbekezdés.

50

(51)  Az (EU) 2017/1187 végrehajtási rendelet, (89) preambulumbekezdés.

51

(52)  Lásd: felülvizsgálati kérelem, 25. o., valamint 23. melléklet.

52

(53)  Az (EU) 2017/1187 végrehajtási rendelet, (91) preambulumbekezdés; az (EU) 2019/72 végrehajtási rendelet, (554) preambulumbekezdés.

53

(54)  Az (EU) 2017/1187 végrehajtási rendelet (91) preambulumbekezdése; a társaságiadó-törvény 2. cikke és 26. cikkének (2) bekezdése.

54

(55)  Az (EU) 2019/72 végrehajtási rendelet, (556) preambulumbekezdés; e rendelet 3.1. szakasza.

55

(56)  A 471/2014/EU végrehajtási rendelet, (172)–(195) preambulumbekezdés.

56

(57)  Lásd e rendelet 3.1. szakaszát.

57

(58)  Lásd: felülvizsgálati kérelem, 32. o., valamint 17., 31. és 38. melléklet.

58

(59)  A Bizottság (EU) 2019/72 végrehajtási rendelete, (503)–(533) preambulumbekezdés.

59

(60)  A Bizottság (EU) 2018/1690 végrehajtási rendelete, (474)–(493) preambulumbekezdés.

60

(61)  A Bizottság (EU) 2019/688 végrehajtási rendelete, (80)–(90) preambulumbekezdés.

61

(62)  A Bizottság (EU) 2017/1187 végrehajtási rendelete, (120)–(128) preambulumbekezdés.

62

(63)  Felülvizsgálati kérelem, 22. o.

63

(64)  Lásd a felülvizsgálati kérelem 21A. mellékletét.

64

(65)  A felülvizsgálati kérelem 34. oldala, valamint 8A. melléklete.

65

(66)  Xinyi Solar Holdings Limited, 2019. évi éves jelentés, https://www.xinyisolar.com/en/qynb/list.aspx, hozzáférés: 2020. május.
  „[A 2019. év] átmeneti időszak volt a kínai napelempiac számára. Míg korábban a napelemes projektek kizárólag támogatással valósultak meg, ma vegyesen vannak nem támogatott, valamint az átvételi árakon keresztül támogatott projektek. [...] A politikák kiadásában, valamint a projektek jóváhagyásában tapasztalt késés az év során mérsékelte a napelemek telepítése iránti kedvet Kínában. [...] A napelemek iránt az év során mutatkozó erőteljes globális kereslet nagyrészt a Kínán kívüli piacoknak köszönhető.”

66

„[A 2019. év] átmeneti időszak volt a kínai napelempiac számára. Míg korábban a napelemes projektek kizárólag támogatással valósultak meg, ma vegyesen vannak nem támogatott, valamint az átvételi árakon keresztül támogatott projektek. [...] A politikák kiadásában, valamint a projektek jóváhagyásában tapasztalt késés az év során mérsékelte a napelemek telepítése iránti kedvet Kínában. [...] A napelemek iránt az év során mutatkozó erőteljes globális kereslet nagyrészt a Kínán kívüli piacoknak köszönhető.”

(67)  Felülvizsgálati kérelem, 35. o.

67

(68)  Lásd a (2) preambulumbekezdést.

68

(69)  Lásd a (2) preambulumbekezdést.

69

(70)  A felülvizsgálati kérelem 3.5. fejezete.

70

(71)  A felülvizsgálati kérelem 3.5. fejezete. Lásd még az uniós érdek elemzését tartalmazó 6. szakaszt.

71

(72)  470/2014/EU végrehajtási rendelet.

72

(73)  A napelemekre vonatkozó dömping- és szubvencióellenes intézkedések bevezetésére 2013 végén került sor, kétéves időbeli hatállyal. A Bizottság 2017 márciusában 18 hónapra meghosszabbította az intézkedéseket (https://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=1904).

73

(74)  A Bizottság 1205/2013/EU rendelete (2013. november 26.) a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 316., 2013.11.27., 8. o.), (157) preambulumbekezdés.

74

(75)  
  Forrás: Jibran Shahid, Max Mittag, Martin Heinrich: A multidimensional optimisation approach to improve module efficiency, power and costs [A modulok hatékonyságának, teljesítményének és költségének javítása többdimenziós optimalizálási megközelítésben] (Fraunhofer Institute for Solar Energy Systems ISE),

75

Forrás:

https://www.ise.fraunhofer.de/content/dam/ise/de/documents/publications/conference-paper/35-eupvsec-2018/Shahid_5DO83.pdf

(76)  
  Forrás: Német Gépipari Vállalatok Szövetsége (VDMA): https://pv-manufacturing.org/wp-content/uploads/2019/03/ITRPV-2019.pdf

76

Forrás:

(77)  A termelésüket beszüntető vállalatok közül az egyik legnagyobb a Solarworld volt, amely az EU ProSun szerint 700 MW termelési kapacitással rendelkezett. Termelését 2018-ban szüntette meg (https://www.pv-magazine.com/2019/02/11/investor-search-for-solarworld-failed-module-factory-to-be-auctioned-off/).

77

(78)  Az F-Solar internetes oldalai 750 tonna/nap kapacitást jeleznek (https://www.fsolar.de/en). A termékportfóliótól függően ez 20–30 millió m2-nek felelhet meg. Az F-Solar mellett több kisebb gyártó is jelen van a piacon, köztük a Petra Glass (Ausztria), a Pressglass (Lengyelország), a Sunarc (Dánia), a Lambert (Németország), az Onyxsolar (Spanyolország), a Covexglass (Lengyelország), a DA Glass (Lengyelország), a Schollglass (Lengyelország), a tvitec (Spanyolország), a Hecker (Németország), az Ertex solar (Ausztria) és az ILVA Glass (Olaszország).

78

2

(79)  Forrás: EU ProSun.

79

(80)  Ennek általánosabb keretét lásd „A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az európai zöld megállapodás” című dokumentum (Brüsszel, 2019. december 11., COM(2019) 640 final) mellékletében, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/european-green-deal-communication-annex-roadmap_en.pdf

80

(81)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az európai zöld megállapodás (Brüsszel, 2019. december 11., COM(2019) 640 final), https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/european-green-deal-communication_en.pdf, 6. o.

81

(82)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

82

(83)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

83

(84)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1036 rendelete (2016. június 8.) az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről (HL L 176., 2016.6.30., 21. o.).

84

---

1. MELLÉKLET

| Név | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- |
| Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd and Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd | B949 |
| Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd | B950 |
| Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd | B951 |
| Pilkington Solar Taicang Limited | B952 |
| Novatech Glass Co., Ltd | B954 |

Név

TARIC-kiegészítő kód

Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd and Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd

B949

Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd

B950

Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd

B951

Pilkington Solar Taicang Limited

B952

Novatech Glass Co., Ltd

B954

---

2. MELLÉKLET

Az 1. cikk (3) bekezdésében említett érvényes kereskedelmi számlának a következő adatokat kell tartalmaznia:

| 1. | A kereskedelmi számlát kibocsátó vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása |
| --- | --- |

1.

A kereskedelmi számlát kibocsátó vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása

| 2. | A következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (felület m2-ben) szolárüveget a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.” |
| --- | --- |

2.

A következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (felület m2-ben) szolárüveget a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”

| 3. | Dátum és a kereskedelmi számlát kibocsátó vállalat tisztségviselőjének aláírása |
| --- | --- |

3.

Dátum és a kereskedelmi számlát kibocsátó vállalat tisztségviselőjének aláírása

---

| 2020.7.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 238/82 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.7.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 238/82

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1082 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. július 22.)

az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 315. alkalommal történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és 7a. cikkének (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

| (2) | 2020. július 16-án az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy egy bejegyzést felvesz az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó jegyzékbe, amelyekre vonatkozóan a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(2)

2020. július 16-án az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy egy bejegyzést felvesz az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó jegyzékbe, amelyekre vonatkozóan a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell.

| (3) | A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek haladéktalanul hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek haladéktalanul hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 22-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

főigazgató

a Pénzügyi Stabilitás, a Pénzügyi Szolgáltatások és a Tőkepiaci Unió Főigazgatósága

---

(1)  
  HL L 139., 2002.5.29., 9. o.

1

---

MELLÉKLET

A 881/2002/EK rendelet I. mellékletében a „Természetes személyek” rész a következő bejegyzéssel egészül ki:

„Noor Wali Mehsud (azonosításra alkalmas névváltozat: Abu Mansoor Asim). Titulusa: Mufti. Születési ideje: 1978.6.26. Születési helye: Gurguray, Pakisztán. Állampolgársága: pakisztáni. Egyéb információk: A Tehrik-e Taliban Pakistan (TTP) vezetője. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2020.7.16.
  ”

---