----

----

I Informacija

Audito Rūmai

----

SPECIALIOJI ATASKAITA Nr. 10/2006

apie 1994–1999 m. laikotarpio 1 ir 3 tikslo programų (struktūriniai fondai) ex post įvertinimus, su Komisijos atsakymais

(pagal EB sutarties 248 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)

(2006/C 302/01)

TURINYS

Glosarijus

PRIEDAI

I priedas. Iš struktūrinių fondų skirtos paramos pasiskirstymas

II priedas. BVP ir užimtumo lygis

III priedas. BVP augimas ir struktūriniai fondai

IV priedas. HERMIN modeliavimas ir nedarbas

Komisijos atsakymai

GLOSARIJUS
ADAPT

Darbo jėgos prisitaikymas pramonės pokyčiams (Bendrijos iniciatyva, skatinant užimtumą ir darbo jėgos prisitaikymą pramonės pokyčiams).

ERPF

Europos regioninės plėtros fondas

ESF

Europos socialinis fondas

HERMIN modelis

Makroekonominis modelis, naudojamas SF intervencijų poveikiui modeliuoti.

MTTV

Moksliniai tyrimai ir taikomoji veikla

Persikėlimo efektas

Efektas gautas projekto teritorijoje kitos teritorijos sąskaita.

Pradžios ataskaita

Ataskaita, apibrėžianti metodologinius klausimus, tokius kaip vertinimo tikslai, metodologinis pagrindas, klausimynai ir kontaktinės organizacijos.

Priežiūros komitetai

Komitetai, prižiūrintys finansavimo programos strateginį įgyvendinimą.

Savaimingumas

Pokytis, kurį tiesioginis naudos gavėjas patyrė po viešosios intervencijos ar kurį skelbiasi patyręs dėl viešosios intervencijos ir kuris būtų įvykęs ir be intervencijos.

SF

Struktūriniai fondai

Suvestinė ataskaita

DG REGIO (skirta 1 tikslui) ir DG EMPL (skirta 3 tikslui) suvestinė ataskaita apie ERPF ir ESF finansuojamų operacijų ex post įvertinimą.

SANTRAUKA

ĮVADAS

Vertinimo sistema

Svarbiausieji kiekvienam įvertinimui nustatyti tikslai

AUDITO APIMTIS

DG REGIO ATLIKTAS 1 TIKSLO EX POST ĮVERTINIMAS

Audito Rūmų atliktas vertinimo kokybės įvertinimas

Preliminarios pastabos

Problemų, kurios nuo 1994 metų iškilo regionams, kaita

Priimtų strategijų tinkamumas

1 lentelė

Neatitikimų, nurodytų 24 dalyje, suvestinė

2 lentelė

Tikrosios išlaidos (16)

Rezultatyvumo įvertinimas

Efektyvumo įvertinimas

Struktūrinių fondų poveikio įvertinimas

Valdymo sistemų įvertinimas

Vertinimo sistemos adekvatumas

Techninės užduotys

Komisijos vykdytos priežiūros adekvatumas

Įvertinimo rekomendacijų svarba būsimiesiems programavimo laikotarpiams

DG EMPL ATLIKTAS EUROPOS SOCIALINIO FONDO OPERACIJŲ (PAGAL 1 IR 3 TIKSLUS) EX POST ĮVERTINIMAS

Audito Rūmų atliktas vertinimo kokybės įvertinimas

Trūkumų, iškraipančių duomenis ir analizę, apžvalga

ESF operacijų vertinimas

3 lentelė

Pastabos apie hipotezes, išnagrinėtas tiriant poveikio asmenims įtakos atvejus

Lygių galimybių įvertinimas

Kiti nagrinėti aspektai

Komentarai apie bendrą Komisijos atliktą įvertinimą

Kitos įžvalgos iš nacionalinių ataskaitų

Vertinimo sistemos adekvatumas

Įvertinimo pabaigos rekomendacijos

IŠVADOS

REKOMENDACIJOS

Šią ataskaitą Audito Rūmai priėmė Liuksemburge, 2006 m. liepos 20 d. įvykusiame Audito Rūmų posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Hubert WEBER

Pirmininkas

----

(1)  SEC(2000) 1051, 2000 7 26: Komisijos komunikatas „Akcentuoti rezultatus: Sustiprinti Komisijos veiklos įvertinimą“.

(2)  MEANS programą inicijavo Komisija, kaip atsaką į poreikį sukurti vertinimo metodologiją. MEANS kolekciją sudaro 6 leidiniai, skirti socialinių ekonominių programų vertinimui.

(3)  MEANS kolekcija, Nr. 1, p. 53.

(4)  Apimančius Europos regioninės plėtros fondą (ERPF), Europos socialinį fondą (ESF), Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondą (EŽŪOGF) ir Žuvininkystės orientavimo finansinį instrumentą (ŽOFI).

(5)  Suvestinė ataskaita, p. 53.

(6)  Toliau vadinami „nacionaliniais vertintojais“.

(7)  Nagrinėti šių valstybių narių nacionaliniai įvertinimai: 1T: Belgija, Graikija, Ispanija, Vokietija, Italija, Airija, Portugalija, 1T ir 3T (ESF): Ispanija, Prancūzija, Italija, Vokietija, Jungtinė Karalystė.

(8)  Bendruosius skaičius žr. 5 dalyje.

(9)  Suvestinė ataskaita, p. 61–64.

(10)  Suvestinė ataskaita, p. 62.

(11)  Čia reiškia dirbančiųjų procentinę dalį lyginant su darbingo amžiaus gyventojais.

(12)  Suvestinė ataskaita, 2.1 lentelė, p. 75, 2.5 ir 2.6 lentelės, p. 88–89.

(13)  Suvestinė ataskaita, p. 75.

(14)  Šiame kontekste skaičiai 1 gyventojui buvo paskaičiuoti atsižvelgiant į bendrąjį nacionalinį gyventojų skaičių.

(15)  Milijonais eurų.

(16)  Tokie patys duomenys, kaip ir paskelbtieji suvestinėje ataskaitoje, buvo panaudoti rengiant 2 lentelę. To pasekmė buvo tai, kad 1 lentelėje įvardytų valstybių narių trijų stulpelių suma nėra pridėta prie stulpelio „iš viso“.

(17)  Norint atlikti tokį įvertinimą, pirmiausia reikia bendroje sistemoje identifikuoti ir išnagrinėti priežastinius ryšius tarp įvairių poreikių, strateginių tikslų, programų/poprogramių/priemonių tikslų ir išteklių skyrimo. Iš principo tam taip pat būtina parengti poreikių ir nepatenkinamų socialinių ekonominių situacijų, kurioms skiriama Bendrijos parama, klasifikaciją, taip pat savaimingų veiksnių hierarchiją, į kurią būtina atsižvelgti norint užtikrinti, kad ištekliai paskirti optimaliai pagal tenkintinus poreikius.

(18)  3 skyrius.

(19)  Teminis įvertinimas yra įvertinimas, kuriame horizontaliu pjūviu analizuojamas konkretus klausimas (tema) vienos ar kelių, įgyvendintų programų, kurios buvo įgyvendintos įvairiose valstybėse narėse ar regionuose, kelių intervencijų kontekste.

(20)  Struktūrinių fondų poveikio transporto infrastruktūroms teminis įvertinimas, Galutinė ataskaita, 2000 m. lapkritis, p. 8.

(21)  Pavyzdžiui, Airijos atveju šis rezultatas reiškia, kad kiekvieniems 100 eurų, investuotų į kelio statybą ir priežiūrą, kelyje sutaupyto laiko vertė, sutaupytos lėšos eksploatuojant automobilį ir įvairiapusė saugumo nauda sudarė 13 eurų kiekvienais metais. Tuo būdu investicija iš tikrųjų atsipirko per aštuonerius metus. (Struktūrinių fondų poveikio transporto infrastruktūroms teminis įvertinimas, p. 8).

(22)  Žr. skirsnį, skirtą poveikiui.

(23)  Suvestinė ataskaita, p. 105.

(24)  Komentaras šiuo klausimu buvo toks:„Ši rekomendacija gali pasirodyti visiškai logiška, tačiau kontekstas, kuriame ji taikoma, suteikia jai ypatingos svarbos“. (Suvestinė ataskaita, p. 105).

(25)  Suvestinė ataskaita, p. 108.

(26)  Suvestinė ataskaita, p. 130.

(27)  Dar viena citata iš ataskaitos: „Teigiama, kad efektyviausias darbo vietų kūrimo ir jų išlaikymo mechanizmas yra tiesioginė parama gamybinėms investicijoms, tačiau neatsižvelgus į savaimingumo ir pakeičiamumo efektus, bendrasis efektyvumas negali būti įvertintas“. (Suvestinė ataskaita, p. 130).

(28)  Duomenų nepakankamumo implikacijas ir kai kuriuos bendrus komentarus nagrinėsime toliau šioje ataskaitoje.

(29)  Techninės užduotys, p. 90.

(30)  Suvestinė ataskaita, p. 111.

(31)  Techninės užduotys, p. 11.

(32)  Daugiau nei 25 milijonų eurų infrastruktūros darbams ir daugiau nei 15 milijonų eurų gamybinių investicijų projektams.

(33)  Techninės užduotys, p. 13.

(34)  Suvestinė ataskaita, p 143.

(35)  Suvestinė ataskaita, 4.6, 4.7 ir 4.8 lentelės.

(36)  Kaip nurodyta anksčiau.

(37)  Suvestinė ataskaita, p. 71.

(38)  Suvestinė ataskaita, p. 72.

(39)  „Atsižvelgimas į privačiojo sektoriaus kofinansavimą yra diskutuotinas veiksnys, kadangi poveikio įvertinimas remiasi formaliu makroekonominiu modeliu. Be to, kadangi mechanizmus, naudojamus įtraukiant privataus sektoriaus kofinansavimo išlaidas į bendrijos pagalbos kontekstą, gaubia aukšto lygio neaiškumas, mes atsisakome juos naudoti savo analizėje.“ (Suvestinė ataskaita, p. 71).

(40)  Šiuo konkrečiu atveju (UK-Speke Garston Project) buvo pritraukta 223 milijonai svarų sterlingų papildomų privataus sektoriaus investicijų, kurios leido sukurti 4 600 tiesiogines darbo vietas. (Suvestinė ataskaita, p. 204).

(41)  Keturios valstybės narės, kurios ištisai sudarytos iš 1 tikslo regionų.

(42)  Italijos atveju techninėse sutartyse numatytas HERMIN modelis nebuvo parengtas dėl „sunkumų susitarti“. Likusiems regionams, kurie neturėjo parengto HERMIN modelio, buvo naudojamas vadinamasis „nuo atskiro prie bendro“ skaičiavimas.

(43)  Ataskaitoje teigiama: „Idealiu atveju turėjome remtis tikrosiomis Bendrijos paramos sistemos išlaidomis. Tačiau duomenų apie jas kiekvienoje šalyje ar regione pagal prioritetus ir pagal metus neturėjome. Dėl tolydumo naudojome planuotąsias BPS išlaidas pagal BPS 1994–1999 m. sutarčių dokumentus. Nors šiuose dokumentuose randame gana tikslias bendrąsias išlaidų sumas, jose ne visuomet atsispindi tikslus realiųjų išlaidų ex post pasiskirstymo vaizdas.“ (Suvestinė ataskaita, p. 150).

(44)  Suvestinė ataskaita, p. 161.

(45)  Iš tikrųjų kai kuriose studijose teigiama, kad ES finansavimas atgraso nacionalinius investuotojus, ir kad esą be BPS asignavimų ekonominio augimo sparta būtų palankesnė, nei toji, kuri buvo apskaičiuota pagal HERMIN modelį.

(46)  Ši jautrumo analizė buvo atlikta Rytų Vokietijos, Ispanijos, Graikijos, Airijos ir Portugalijos atžvilgiu.

(47)  Suvestinė ataskaita, p. 183–184.

(48)  Juose parodytas struktūrinių fondų teigiamas poveikis daugiamečio programavimo tobulėjimui: pradėta taikyti programos koncepcija ir įvestas tikslais paremtas valdymas; sukurtos valdymo struktūros ir procedūros, kaip antai priežiūros ir rodiklių sistemos, viešojo sektoriaus darbų kokybės užtikrinimo sistemos, viešųjų pirkimų valstybės paramos srityje procedūros, vertinimo sistemų, pajėgumų ir kultūros tobulinimas, projektų atrankos procedūros ir kontrolės sistemos. Struktūriniai fondai stimuliuoja geriau valdymui pritaikytų struktūrų ir pajėgumų kūrimą.

(49)  Suvestinė ataskaita, 9.1 skirsnis.

(50)  Suvestinė ataskaita, p. 196.

(51)  Nuomonė Nr. 2/2005 apie Tarybos reglamento pasiūlymą, nustatantį bendrąsias Europos plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo nuostatas (COM(2004) 492 galutinis, 2004 7 14) (OL C 121, 2005 5 20, p. 18); Specialiosios ataskaitos Nr. 7/2003 apie 2000–2006 metų programavimo laikotarpio paramos įgyvendinimo struktūrinių fondų srityje 90 dalis (OL C 174, 2003 7 23, p. 22).

(52)  Kaip antai: didesnis programų rengimo ir jų priežiūros efektyvumas, rezultatyvesnė projektų atranka, didesnis sprendimų ir sprendimų priėmimo proceso teisėtumas ir skaidrumas, didesnis įsipareigojimas ir didesnis įsitraukimas programų rezultatų atžvilgiu ir pan. Žr. Teminį partnerystės principo įvertinimą, II d.

(53)  Suvestinė ataskaita, p. 188.

(54)  Suvestinė ataskaita, p. 218.

(55)  2003 finansinių metų metinės ataskaitos 5.22, 5.33–5.34 dalys ir 5.32 dalies d punktas (OL C 293, 2004 11 30, p. 162). 2004 finansinių metų metinės ataskaitos 5.30 dalis (OL C 301, 2005 11 30, p. 143).

(56)  Suvestinė ataskaita, p. 224.

(57)  Suvestinė ataskaita, p. 219.

(58)  Suvestinė ataskaita, p. 221.

(59)  Čia turimi omenyje šiuo metu vykdomi įvertinimai.

(60)  Suvestinė ataskaita, p. 222.

(61)  Pavyzdžiui, „yra aiškių įrodymų, kad partnerystės sutartys pagerėjo ir kad jų padaugėjo ir kad vis dažniau sprendimų priėmimo atsakomybė yra perduodama programų partneriams“ (Suvestinė ataskaita, p. 246).

(62)  Techninės užduotys, p. 16.

(63)  Metodologinis vadovas, p. 16–17.

(64)  Grynieji poveikiai apskaičiuojami iš visuminių poveikių atimant visus savaimingumo bei persikėlimo/pakeičiamumo efektus.

(65)  Ypač sąsajų tarp poveikio analizės ir strategijos rezultatyvumo ir tinkamumo analizės.

(66)  Pradžios ataskaita, p. 7.

(67)  Techninės užduotys, p. 102–109.

(68)  Pradžios ataskaita, p. 13. Taip pat ir metodologiniame vadove pateikiami pamatiniai klausimai, kaip, pavyzdžiui: „koks buvo bendras struktūrinių fondų poveikis remiant regionų konvergenciją 1994–1999 metų laikotarpiu? Kokie buvo ekonominiai struktūrinių fondų investicijų į konvergenciją ir pajamų lygius poveikiai?“ (p. 24).

(69)  Techninės užduotys, p. 94–95 (1T).

(70)  Pavyzdžiui, ataskaitoje pritarta idėjai: „suteikti valstybėms narėms, kurios turi efektyvias priežiūros sistemas savo lygmenyje daug platesnes teises taikyti savo nuosavus priežiūros reikalavimus ES remiamoms iniciatyvoms. Tai leistų sumažinti sąnaudas ir gauti naudingesnius duomenis.“ (Suvestinė ataskaita, p. 249).

(71)  Suvestinė ataskaita, p. 249.

(72)  Suvestinė ataskaita, p. 251.

(73)  Pavyzdžiui, darbo jėgos „lankstumo“ gerinimas per mokymą.

(74)  Suvestinė ataskaita, p. 124.

(75)  Suvestinė ataskaita, p. 125–126.

(76)  Pavyzdžiui, šiose pastabose rašoma, kad skaičiai Prancūzijoje, kur naudos gavėjų yra 17 milijonų, buvo tikrinami du kartus „dvigubu skaičiavimu“, o skaičiai Nyderlanduose, kur naudos gavėjų yra 8,7 milijono, taip pat tikrinti du kartus su nacionaliniais tikrintojais. Be to, jose nurodyta, kad trūksta didelio kiekio duomenų apie Vokietiją, Airiją ir Jungtinę Karalystę (nors apie pastarąją nurodyta, kad joje yra 7,9 milijono naudos gavėjų, o Airijoje – 680 000 naudos gavėjų).

(77)3 lentelėje iš dalies atkartota suvestinės ataskaitos 4.8 lentelė.

(78)  Čia daugiausia turima omenyje vyrų ir moterų lygybė.

(79)  Suvestinė ataskaita, p. 173.

(80)  Jungtinės priemonės gali būti intensyvaus orientavimo ir intensyvaus mokymo veiksmai, profesinės patirties ir mokymo veiksmai arba įdarbinimo skatinimo ir mokymo veiksmai.

(81)  Suvestinė ataskaita, p. 122.

(82)  3.2.8 dalis.

(83)  Suvestinė ataskaita, p. 86.

(84)  Suvestinė ataskaita, p. 144.

(85)  Pavyzdžiui, kvalifikacijų įgijimas ir sunkiai kiekybiškai apibrėžiami poveikiai, kurie nagrinėjami JK įvertinimo ataskaitoje (atspindintys „link darbo rinkos nueitą atstumą“).

(86)  Tokią pastabą padarė ir kai kurie kiti vertintojai (Ispanija, Italija).

(87)  Pavyzdžiui, Ispanijos atvejais.

(88)  Vienas toks pavyzdys buvo cituotas Vokietijos atveju.

(89)  EUS ypač skatina stiprinti saitus tarp programų finansavimo mechanizmų ir kitų politikos instrumentų, kaip antai nacionalinių teisės aktų ir programų, tame tarpe pasyviųjų darbo rinkos politikų.

(90)  Pavyzdžiui, Vokietijoje remiami tikslai nukreipti į nuskriaustųjų gyventojų sluoksnius, į tvarų vystymą, į lygais galimybes ir finansinių svertų poveikį naujosioms žemėms. Taip pat ir kitose nacionalinėse ataskaitose buvo išryškinta daugelis kitų temų.

(91)  Nacionalinė ataskaita, p. 95.

(92)  Metodų ataskaita, p. 24–40.

(93)  Metodų ataskaita, p. 44–49.

(94)  Žr. Prancūzijos, Ispanijos ir Italijos įvertinimus.

(95)  Štai keletas pavyzdžių: būtinybė sustiprinti sąsajas tarp planuotų tikslų ir vietinio socialinio-ekonominio konteksto (Italija); geriau apibrėžti naudos gavėjus (Prancūzija); plėtoti integruotus intervencijų metodus (JK); išplėsti programas į labiau inovacinius ir drąsesnius veiksmus (Ispanija); sustiprinti numatomuosius veiksmus mokymo srityje (Ispanija); daugiau dėmesio skirti nuskriaustiesiems regionams ir labiau atsižvelgti į kintamuosius, kaip antai nedarbas, ilgalaikis nedarbas ir socialinė atskirtis (Ispanija).

(96)  Suvestinė ataskaita, p. 188–189 1 ir 3 tikslams.

(97)  Suvestinė ataskaita, p. 198–204.

----

I PRIEDAS

Iš struktūrinių fondų skirtos paramos pasiskirstymas. Ištekliai, skirti pagal BPS 1994–1999 m. laikotarpiui

Iš struktūrinių fondų skirtos paramos pasiskirstymas. Bendrijos 1994–1999 m. iniciatyvoms skirti ištekliai (1)

----

(1)  Programų, susijusių su struktūriniais fondais, pavadinimai; daugiau informacijos pateikta Komisijos biudžeto B2 poskirsnyje.

Šaltinis: Specialioji ataskaita Nr. 16/98 (OL C 347, 1998 11 16).

----

II PRIEDAS

BVP ir užimtumo lygis

1 lentelė (2)

BVP vienam gyventojui svyravimų regresija, lyginant su užimtumo lygio svyravimais (CEMPL) ir nedarbo lygio svyravimais (CUNEMP)

2 lentelė (3)

BVP vienam gyventojui svyravimų vidurkio regresija, lyginant su užimtumo lygio svyravimų vidurkiu (ACEMPL) ir nedarbo lygio svyravimų vidurkiu (ACUNEMP)

----

(1)  Suvestinė ataskaita, p. 62.

(2)  Skaičiavimui panaudota 50 pastabų. BE, IR ir DX yra nuorodinės kintamosios Belgijai, Airijai ir Vokietijai. C1 yra išeities ordinatė.

(3)  Skaičiavimui panaudotos 145 pastabos. ID, LD, BED, DED yra nuorodinės kintamosios Airijai, Liuksemburgui, Belgijai ir Vokietijai. C yra išeities ordinatė.

----

III PRIEDAS

BVP augimas ir struktūriniai fondai

1 lentelė

BVP vienam gyventojui svyravimų vidurkio regresija, lyginant su ES struktūrinių fondų vienam gyventojui svyravimo vidurkiu (EUSFPC)

----

IV PRIEDAS

HERMIN modeliavimas ir nedarbas

1 lentelė

HERMIN modeliavimas

----

(1)  Vokietijos įvertinimo ataskaita (1 tikslas) (p. 42, 48, 70, 72, 85, 86).

(2)  Airijos įvertinimo ataskaita (p. 61, 92).

(3)  Prognozavimo ir planavimo departamentas.

(4)  Nacionalinė ataskaita, p. 210.

----

KOMISIJOS ATSAKYMAI

SANTRAUKA

ĮVADAS

REGIONŲ GD ATLIKTAS 1 TIKSLO EX POST ĮVERTINIMAS

UŽIMTUMO GD ATLIKTAS ESF VEIKLOS EX POST ĮVERTINIMAS (PAGAL 1 IR 3 TIKSLUS)

IŠVADOS

3. REKOMENDACIJOS

----

----

NUOMONĖ Nr. 6/2006

dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 804/2004/EB, steigiantis Bendrijos veiksmų programą, skatinančią veiklą Bendrijos finansinių interesų apsaugos srityje (Herkulio programa II), ir pratęsiamas jos galiojimas, pasiūlymo

(teikiama pagal EB sutarties 248 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)

(2006/C 302/02)

EUROPOS BENDRIJŲ AUDITO RŪMAI,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 280 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdami į Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiama ir praplečiama Bendrijos veiksmų programa, skatinanti veiklą Bendrijos finansinių interesų apsaugos srityje, pasiūlymą (1),

atsižvelgdami į Tarybos prašymą pateikti nuomonę dėl šio pasiūlymo, kurį Audito Rūmai gavo 2006 m. liepos 14 d.,

atsižvelgdami į 2003 m. lapkričio 11 d. Audito Rūmų nuomonę Nr. 8/2003 dėl pirmosios Bendrijos veiksmų programos,

kadangi siūlomas sprendimas remiasi Sutarties 280 straipsnio 4 dalimi, kurioje numatyta, kad: „Taryba [...], pasikonsultavusi su Audito Rūmais, nustato būtinas priemones Bendrijos finansiniams interesams kenkiančio sukčiavimo prevencijos ir kovos su juo srityse“,

kadangi pagrindinis Komisijos pasiūlymo tikslas yra tęsti Herkulio programą (2) būsimu septynerių metų laikotarpiu (2007–2013 m.). Orientacinis 98,5 milijono eurų biudžetas turėtų būti vidutiniškai per metus paskirstomas į maždaug 14 milijonų eurų dalis. Ši programa Europos kovos su sukčiavimu tarnybai skiria finansinius išteklius, kuriuos ji panaudos valstybėms narėms perduotos paslaugų platformos veikimui. Tokiu būdu bus remiamas kovos su sukčiavimu koordinavimas Europos Sąjungos lygmeniu (3),

PRIĖMĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

Šią nuomonę Audito Rūmai priėmė Liuksemburge, 2006 m. spalio 26 d. įvykusiame Audito Rūmų posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Hubert WEBER

Pirmininkas

----

(1)  2006 m. birželio 28 d. COM(2006) 339 galutinis.

(2)  Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 804/2004/EB (OL L 143, 2004 4 30).

(3)  Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 1/2005 50 ir 76 dalys (OL C 202, 2005 8 18).

(4)  Philip Morris grupė (PMI).

----