# Euroopa Liidu L 234/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 234 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik21. juuli 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 234

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik21. juuli 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1068, 15. mai 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 649/2012 (ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta) I ja V lisa (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1069, 19. juuni 2020, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 877/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta | 8 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1070, 20. juuli 2020, millega määratakse kindlaks väikese levialaga traadita pääsupunktide omadused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/1972 (millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik) artikli 57 lõikele 2 (
  1
  ) | 11 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud otsus (EL) 2020/1071, 18. mai 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ seoses Šveitsist saabuvate lendude väljajätmisega ELi heitkogustega kauplemise süsteemist (
  1
  ) | 16 |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2020/1072, 16. juuli 2020, millega nimetatakse ametisse Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Somalia) ELi missiooni vägede juhataja ja tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2019/1264 (EUTM Somalia/1/2020) | 18 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1073, 17. juuli 2020, millega tehakse Madalmaade taotluse alusel erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest | 20 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1074, 17. juuli 2020, millega tehakse Taani taotluse alusel erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest | 29 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1068, 15. mai 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 649/2012 (ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta) I ja V lisa (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1069, 19. juuni 2020, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 877/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta

8

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1070, 20. juuli 2020, millega määratakse kindlaks väikese levialaga traadita pääsupunktide omadused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/1972 (millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik) artikli 57 lõikele 2 (
  1
  )

1

11

OTSUSED

*

Komisjoni delegeeritud otsus (EL) 2020/1071, 18. mai 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ seoses Šveitsist saabuvate lendude väljajätmisega ELi heitkogustega kauplemise süsteemist (
  1
  )

1

16

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2020/1072, 16. juuli 2020, millega nimetatakse ametisse Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Somalia) ELi missiooni vägede juhataja ja tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2019/1264 (EUTM Somalia/1/2020)

18

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1073, 17. juuli 2020, millega tehakse Madalmaade taotluse alusel erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest

20

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1074, 17. juuli 2020, millega tehakse Taani taotluse alusel erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 21.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 234/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 234/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/1068,

15. mai 2020,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 649/2012 (ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta) I ja V lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 649/2012 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta, (1) eriti selle artikli 23 lõike 4 punkte a ja c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) nr 649/2012 rakendatakse teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitlevat Rotterdami konventsiooni (edaspidi „Rotterdami konventsioon“) (2). |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) nr 649/2012 rakendatakse teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitlevat Rotterdami konventsiooni (edaspidi „Rotterdami konventsioon“) (2).

| (2) | Rakendusmäärustega (EL) 2019/677, (3) (EL) 2019/989, (4) (EL) 2019/1100, (5) (EL) 2019/1090, (6) (EL) 2018/1532, (7) (EL) 2019/344, (8) (EL) 2018/1043, (9) (EL) 2018/1917, (10) (EL) 2018/1019, (11) (EL) 2018/309, (12) (EL) 2018/1501 (13) ja (EL) 2018/1914 (14) otsustas komisjon vastavalt jätta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (15) kohaselt pikendamata toimeainete klorotaloniili, kloroprofaami, desmedifaami, dimetoaadi, dikvaadi, etoprofossi, fenamidooni, flurtamooni, oksasulfurooni, propineebi, pümetrosiini ja kinoksüfeeni heakskiidud, mistõttu on keelatud nende ainete igasugune kasutamine pestitsiidide kategoorias, kuna selles kategoorias muud kasutusviisid puuduvad. Seepärast tuleks need ained lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. ja 2. osas esitatud kemikaalide loetellu. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusmäärustega (EL) 2019/677, (3) (EL) 2019/989, (4) (EL) 2019/1100, (5) (EL) 2019/1090, (6) (EL) 2018/1532, (7) (EL) 2019/344, (8) (EL) 2018/1043, (9) (EL) 2018/1917, (10) (EL) 2018/1019, (11) (EL) 2018/309, (12) (EL) 2018/1501 (13) ja (EL) 2018/1914 (14) otsustas komisjon vastavalt jätta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (15) kohaselt pikendamata toimeainete klorotaloniili, kloroprofaami, desmedifaami, dimetoaadi, dikvaadi, etoprofossi, fenamidooni, flurtamooni, oksasulfurooni, propineebi, pümetrosiini ja kinoksüfeeni heakskiidud, mistõttu on keelatud nende ainete igasugune kasutamine pestitsiidide kategoorias, kuna selles kategoorias muud kasutusviisid puuduvad. Seepärast tuleks need ained lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. ja 2. osas esitatud kemikaalide loetellu.

| (3) | Rakendusmäärusega (EL) 2018/1500 (16) otsustas komisjon jätta määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt pikendamata toimeaine tiraami heakskiidu, mistõttu on keelatud selle aine kasutamine määruses (EL) nr 649/2012 viidatud alakategoorias „pestitsiidid, mida kasutatakse taimekaitsevahenditena“. Kuna tiraam on saanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 (17) kohase heakskiidu kasutamiseks üksnes tooteliiki 9 kuuluvates biotsiidides, mis kuuluvad määruses (EL) nr 649/2012 osutatud alakategooriasse „muud pestitsiidid, sealhulgas biotsiidid“, on praktiliselt keelatud asjaomase aine igasugune kasutamine pestitsiidide kategoorias. Seetõttu on tiraami kasutamine pestitsiidide kategoorias rangelt piiratud ja see tuleks lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. ja 2. osas esitatud kemikaalide loeteludesse. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusmäärusega (EL) 2018/1500 (16) otsustas komisjon jätta määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt pikendamata toimeaine tiraami heakskiidu, mistõttu on keelatud selle aine kasutamine määruses (EL) nr 649/2012 viidatud alakategoorias „pestitsiidid, mida kasutatakse taimekaitsevahenditena“. Kuna tiraam on saanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 (17) kohase heakskiidu kasutamiseks üksnes tooteliiki 9 kuuluvates biotsiidides, mis kuuluvad määruses (EL) nr 649/2012 osutatud alakategooriasse „muud pestitsiidid, sealhulgas biotsiidid“, on praktiliselt keelatud asjaomase aine igasugune kasutamine pestitsiidide kategoorias. Seetõttu on tiraami kasutamine pestitsiidide kategoorias rangelt piiratud ja see tuleks lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. ja 2. osas esitatud kemikaalide loeteludesse.

| (4) | Rakendusmäärusega (EL) 2018/1865 (18) otsustas komisjon jätta määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt pikendamata toimeaine propikonasooli heakskiidu, mistõttu on keelatud selle aine kasutamine alakategoorias „pestitsiidid, mida kasutatakse taimekaitsevahenditena“. See keeld ei tähenda ranget piirangut aine kasutamiseks pestitsiidide kategoorias, sest propikonasool on saanud heakskiidu mitmeks kasutusviisiks alakategoorias „muud pestitsiidid, sealhulgas biotsiidid“. Propikonasool on saanud määruse (EL) nr 528/2012 kohase heakskiidu kasutamiseks tooteliikidesse 7, 8 ja 9 kuuluvates biotsiidides. Seepärast tuleks propikonasool lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. osas esitatud kemikaalide loetellu. |
| --- | --- |

(4)

Rakendusmäärusega (EL) 2018/1865 (18) otsustas komisjon jätta määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt pikendamata toimeaine propikonasooli heakskiidu, mistõttu on keelatud selle aine kasutamine alakategoorias „pestitsiidid, mida kasutatakse taimekaitsevahenditena“. See keeld ei tähenda ranget piirangut aine kasutamiseks pestitsiidide kategoorias, sest propikonasool on saanud heakskiidu mitmeks kasutusviisiks alakategoorias „muud pestitsiidid, sealhulgas biotsiidid“. Propikonasool on saanud määruse (EL) nr 528/2012 kohase heakskiidu kasutamiseks tooteliikidesse 7, 8 ja 9 kuuluvates biotsiidides. Seepärast tuleks propikonasool lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. osas esitatud kemikaalide loetellu.

| (5) | Taotlus klotianidiini ja tiametoksaami heakskiidu pikendamiseks oli esitatud, kuid taotlejad võtsid taotluse tagasi pärast seda, kui võeti vastu rakendusmäärused (EL) 2018/784 (19) ja (EL) 2018/785, (20) millega komisjon otsustas määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt muuta vastavalt toimeainete klotianidiini ja tiametoksaami heakskiitmise tingimusi. Kuna klotianidiini ja tiametoksaami heakskiidud aegusid, on keelatud asjaomaste ainete kasutamine alakategoorias „pestitsiidid, mida kasutatakse taimekaitsevahenditena“. See keeld kujutab endast ranget piirangut asjaomaste ainete kasutamiseks pestitsiidide kategoorias, sest keelatud on praktiliselt klotianidiini ja tiametoksaami igasugune kasutamine, kuna ajaomased ained on saanud heakskiidu üksnes määruse (EL) nr 528/2012 kohastes, tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides kasutamiseks alakategoorias „muud pestitsiidid, sealhulgas biotsiidid“. Seepärast tuleks klotianidiin ja tiametoksaam lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. ja 2. osas esitatud kemikaalide loetellu. |
| --- | --- |

(5)

Taotlus klotianidiini ja tiametoksaami heakskiidu pikendamiseks oli esitatud, kuid taotlejad võtsid taotluse tagasi pärast seda, kui võeti vastu rakendusmäärused (EL) 2018/784 (19) ja (EL) 2018/785, (20) millega komisjon otsustas määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt muuta vastavalt toimeainete klotianidiini ja tiametoksaami heakskiitmise tingimusi. Kuna klotianidiini ja tiametoksaami heakskiidud aegusid, on keelatud asjaomaste ainete kasutamine alakategoorias „pestitsiidid, mida kasutatakse taimekaitsevahenditena“. See keeld kujutab endast ranget piirangut asjaomaste ainete kasutamiseks pestitsiidide kategoorias, sest keelatud on praktiliselt klotianidiini ja tiametoksaami igasugune kasutamine, kuna ajaomased ained on saanud heakskiidu üksnes määruse (EL) nr 528/2012 kohastes, tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides kasutamiseks alakategoorias „muud pestitsiidid, sealhulgas biotsiidid“. Seepärast tuleks klotianidiin ja tiametoksaam lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. ja 2. osas esitatud kemikaalide loetellu.

| (6) | Rakendusmäärusega (EL) 2018/783 (21) otsustas komisjon määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt muuta heakskiitmise tingimusi toimeaine imidaklopriidi puhul, mistõttu on selle aine kasutamine alakategoorias „pestitsiidid, mida kasutatakse taimekaitsevahenditena“ rangelt piiratud. See range piirang ei kujuta endast ranget piirangut aine kasutamiseks pestitsiidide kategoorias, sest imidaklopriid on saanud heakskiidu mitmeks kasutusviisiks alakategoorias „muud pestitsiidid, sealhulgas biotsiidid“. Imidaklopriid on saanud määruse (EL) nr 528/2012 kohase heakskiidu kasutamiseks tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides. Peale selle kasutatakse imidaklopriidi veterinaarravimites kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/82/EÜ (22). Seepärast tuleks imidaklopriid lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. osas esitatud kemikaalide loetellu. |
| --- | --- |

(6)

Rakendusmäärusega (EL) 2018/783 (21) otsustas komisjon määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt muuta heakskiitmise tingimusi toimeaine imidaklopriidi puhul, mistõttu on selle aine kasutamine alakategoorias „pestitsiidid, mida kasutatakse taimekaitsevahenditena“ rangelt piiratud. See range piirang ei kujuta endast ranget piirangut aine kasutamiseks pestitsiidide kategoorias, sest imidaklopriid on saanud heakskiidu mitmeks kasutusviisiks alakategoorias „muud pestitsiidid, sealhulgas biotsiidid“. Imidaklopriid on saanud määruse (EL) nr 528/2012 kohase heakskiidu kasutamiseks tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides. Peale selle kasutatakse imidaklopriidi veterinaarravimites kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/82/EÜ (22). Seepärast tuleks imidaklopriid lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. osas esitatud kemikaalide loetellu.

| (7) | Rakendusmäärusega (EL) 2015/404 (23) otsustas komisjon vastavalt määrusele (EÜ) nr 1107/2009 pikendada toimeaine glufosinaadi heakskiidu kehtivusaega, sest oli esitatud taotlus asjaomase toimeaine heakskiidu pikendamiseks. Kuna see taotlus on tagasi võetud, ei ole glufosinaadil enam määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohast heakskiitu toimeainena, mistõttu on keelatud kõnealuse aine igasugune kasutamine pestitsiidide kategoorias, kuna selles kategoorias muud kasutusviisid puuduvad. Seepärast tuleks see aine lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. ja 2. osas esitatud kemikaalide loetellu. |
| --- | --- |

(7)

Rakendusmäärusega (EL) 2015/404 (23) otsustas komisjon vastavalt määrusele (EÜ) nr 1107/2009 pikendada toimeaine glufosinaadi heakskiidu kehtivusaega, sest oli esitatud taotlus asjaomase toimeaine heakskiidu pikendamiseks. Kuna see taotlus on tagasi võetud, ei ole glufosinaadil enam määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohast heakskiitu toimeainena, mistõttu on keelatud kõnealuse aine igasugune kasutamine pestitsiidide kategoorias, kuna selles kategoorias muud kasutusviisid puuduvad. Seepärast tuleks see aine lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. ja 2. osas esitatud kemikaalide loetellu.

| (8) | Rotterdami konventsiooni osalised otsustasid 2019. aasta mais toimunud 9. konverentsil lisada ained foraat ja heksabromotsüklododekaan kõnealuse konventsiooni III lisasse, mistõttu hakkas nende ainete suhtes kehtima kõnealuse konventsiooni kohane eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri nõue. Seepärast tuleks foraat lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. ja 3. osas esitatud kemikaalide loetellu. Heksabromotsüklododekaan on juba kantud määruse (EL) nr 649/2012 V lisasse ja seega on selle eksport keelatud. Seepärast tuleks see aine lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 3. osas esitatud kemikaalide loetellu. |
| --- | --- |

(8)

Rotterdami konventsiooni osalised otsustasid 2019. aasta mais toimunud 9. konverentsil lisada ained foraat ja heksabromotsüklododekaan kõnealuse konventsiooni III lisasse, mistõttu hakkas nende ainete suhtes kehtima kõnealuse konventsiooni kohane eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri nõue. Seepärast tuleks foraat lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. ja 3. osas esitatud kemikaalide loetellu. Heksabromotsüklododekaan on juba kantud määruse (EL) nr 649/2012 V lisasse ja seega on selle eksport keelatud. Seepärast tuleks see aine lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 3. osas esitatud kemikaalide loetellu.

| (9) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/852 (24) on keelatud elavhõbeda, teatavate metallilise elavhõbeda ja muude ainete segude, teatavate elavhõbedaühendite ja teatavate elavhõbedat sisaldavate toodete eksport. Neid ekspordikeelde tuleks kajastada määruse (EL) nr 649/2012 V lisa 2. osas. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/852 (24) on keelatud elavhõbeda, teatavate metallilise elavhõbeda ja muude ainete segude, teatavate elavhõbedaühendite ja teatavate elavhõbedat sisaldavate toodete eksport. Neid ekspordikeelde tuleks kajastada määruse (EL) nr 649/2012 V lisa 2. osas.

| (10) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 649/2012 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 649/2012 vastavalt muuta.

| (11) | On asjakohane näha ette mõistlik ajavahemik, mille vältel saaksid huvitatud isikud võtta käesoleva määruse nõuete täitmiseks vajalikud meetmed ja mille vältel saaksid liikmesriigid võtta määruse rakendamiseks vajalikud meetmed, |
| --- | --- |

(11)

On asjakohane näha ette mõistlik ajavahemik, mille vältel saaksid huvitatud isikud võtta käesoleva määruse nõuete täitmiseks vajalikud meetmed ja mille vältel saaksid liikmesriigid võtta määruse rakendamiseks vajalikud meetmed,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 649/2012 muudetakse järgmiselt:

| a) | I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale; |
| --- | --- |

a)

I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale;

| b) | V lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale. |
| --- | --- |

b)

V lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. septembrist 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. mai 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 60.

1

(2)  
  ELT L 63, 6.3.2003, lk 29.

2

(3)  Komisjoni 29. aprilli 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/677, milles käsitletakse toimeaine klorotaloniili heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 (ELT L 114, 30.4.2019, lk 15).

3

(4)  Komisjoni 17. juuni 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/989, milles käsitletakse toimeaine kloroprofaami heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (ELT L 160, 18.6.2019, lk 11).

4

(5)  Komisjoni 27. juuni 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1100, milles käsitletakse toimeaine desmedifaami heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (ELT L 175, 28.6.2019, lk 17).

5

(6)  Komisjoni 26. juuni 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1090, milles käsitletakse toimeaine dimetoaadi heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (ELT L 173, 27.6.2019, lk 39).

6

(7)  Komisjoni 12. oktoobri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1532, milles käsitletakse toimeaine dikvaadi heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 (ELT L 257, 15.10.2018, lk 10).

7

(8)  Komisjoni 28. veebruari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/344, milles käsitletakse toimeaine etoprofossi heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (ELT L 62, 1.3.2019, lk 7).

8

(9)  Komisjoni 24. juuli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1043, milles käsitletakse toimeaine fenamidooni heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 (ELT L 188, 25.7.2018, lk 9).

9

(10)  Komisjoni 6. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1917, milles käsitletakse toimeaine flurtamooni heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (ELT L 311, 7.12.2018, lk 27).

10

(11)  Komisjoni 18. juuli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1019, milles käsitletakse toimeaine oksasulfurooni heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 (ELT L 183, 19.7.2018, lk 14).

11

(12)  Komisjoni 1. märtsi 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/309, milles käsitletakse toimeaine propineebi heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (ELT L 60, 2.3.2018, lk 16).

12

(13)  Komisjoni 9. oktoobri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1501, milles käsitletakse toimeaine pümetrosiini heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 (ELT L 254, 10.10.2018, lk 4).

13

(14)  Komisjoni 6. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1914, milles käsitletakse toimeaine kinoksüfeeni heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (ELT L 311, 7.12.2018, lk 17).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

15

(16)  Komisjoni 9. oktoobri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1500, milles käsitletakse toimeaine tiraami heakskiidu pikendamata jätmist ning tiraami sisaldavate taimekaitsevahenditega töödeldud seemnete kasutamise ja müügi keelamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 (ELT L 254, 10.10.2018, lk 1).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (ELT L 167, 27.6.2012, lk 1).

17

(18)  Komisjoni 28. novembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1865, milles käsitletakse toimeaine propikonasooli heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 (ELT L 304, 29.11.2018, lk 6).

18

(19)  Komisjoni 29. mai 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/784, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine klotianidiini heakskiitmise tingimustega (ELT L 132, 30.5.2018, lk 35).

19

(20)  Komisjoni 29. mai 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/785, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine tiametoksaami heakskiitmise tingimustega (ELT L 132, 30.5.2018, lk 40).

20

(21)  Komisjoni 29. mai 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/783, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine imidaklopriidi heakskiitmise tingimustega (ELT L 132, 30.5.2018, lk 31).

21

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/82/EÜ veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 1).

22

(23)  Komisjoni 11. märtsi 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/404, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete beflubutamiidi, kaptaani, dimetoaadi, dimetomorfi, etoprofossi, fiproniili, folpeedi, formetanaadi, glufosinaadi, metiokarbi, metribusiini, fosmeti, metüülpirimifossi ja propamokarbi heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 67, 12.3.2015, lk 6).

23

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrus (EL) 2017/852 elavhõbeda kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1102/2008 (ELT L 137, 24.5.2017, lk 1).

24

---

I LISA

Määruse (EL) nr 649/2012 I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | 1. osa tabelisse lisatakse järgmised kanded:











  Kemikaal | CASi nr | EINECSi nr | CN-kood (***) | Alakategooria (*) | Kasutuspiirang (**) | Riigid, mille puhul teatamist ei nõuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Klorotaloniil (+) | 1897-45-6 | 217-588-1 | ex 2926 90 70 | p(1) | b | |
| Kloroprofaam (+) | 101-21-3 | 202-925-7 | ex 2924 29 70 | p(1) | b | |
| Klotianidiin (+) | 210880-92-5 | ei kohaldata | ex 2934 10 00 | p(1) | b | |
| Desmedifaam (+) | 13684-56-5 | 237-198-5 | ex 2924 29 70 | p(1) | b | |
| Dimetoaat (+) | 60-51-5 | 200-480-3 | ex 2930 90 98 | p(1) | b | |
| Dikvaat, kaasa
  arvatud dikvaatdibromiid (+) | 2764-72-9
  85-00-7 | 220-433-0
  201-579-4 | ex 2933 99 80 | p(1) | b | |
| Etoprofoss (+) | 13194-48-4 | 236-152-1 | ex 2930 90 98 | p(1) | b | |
| Fenamidoon (+) | 161326-34-7 | ei kohaldata | ex 2933 29 90 | p(1) | b | |
| Flurtamoon (+) | 96525-23-4 | ei kohaldata | ex 2932 19 00 | p(1) | b | |
| Glufosinaat, kaasa arvatud ammooniumglufosinaat (+) | 51276-47-2
  77182-82-2 | 257-102-5
  278-636-6 | ex 2931 39 90 | p(1) | b | |
| Imidaklopriid | 138261-41-3 | ei kohaldata | ex 2933 39 99 | p(1) | sr | |
| Oksasulfuroon (+) | 144651-06-9 | ei kohaldata | ex 2935 90 90 | p(1) | b | |
| Foraat (#) | 298-02-2 | 206-052-2 | ex 2930 90 98 | p(1) | b | |
| Propikonasool | 60207-90-1 | 262-104-4 | ex 2934 99 90 | p(1) | b | |
| Propineeb (+) | 12071-83-9
  9016-72-2 | 235-134-0 | ex 2930 20 00 | p(1) | b | |
| Pümetrosiin (+) | 123312-89-0 | ei kohaldata | ex 2933 69 80 | p(1) | b | |
| Kvinoksüfeen (+) | 124495-18-7 | ei kohaldata | ex 2933 49 90 | p(1) | b | |
| Tiametoksaam (+) | 153719-23-4 | ei kohaldata | ex 2934 10 00 | p(1) | b | |
| Tiraam (+) | 137-26-8 | 205-286-2 | ex 2930 30 00 | p(1)–p(2) | b-sr“; | |

1)

1. osa tabelisse lisatakse järgmised kanded:

Kemikaal

CASi nr

EINECSi nr

CN-kood (***)

Alakategooria (*)

Kasutuspiirang (**)

Riigid, mille puhul teatamist ei nõuta

„Klorotaloniil (+)

1897-45-6

217-588-1

ex 2926 90 70

p(1)

b

Kloroprofaam (+)

101-21-3

202-925-7

ex 2924 29 70

p(1)

b

Klotianidiin (+)

210880-92-5

ei kohaldata

ex 2934 10 00

p(1)

b

Desmedifaam (+)

13684-56-5

237-198-5

ex 2924 29 70

p(1)

b

Dimetoaat (+)

60-51-5

200-480-3

ex 2930 90 98

p(1)

b

Dikvaat, kaasa

arvatud dikvaatdibromiid (+)

2764-72-9

85-00-7

220-433-0

201-579-4

ex 2933 99 80

p(1)

b

Etoprofoss (+)

13194-48-4

236-152-1

ex 2930 90 98

p(1)

b

Fenamidoon (+)

161326-34-7

ei kohaldata

ex 2933 29 90

p(1)

b

Flurtamoon (+)

96525-23-4

ei kohaldata

ex 2932 19 00

p(1)

b

Glufosinaat, kaasa arvatud ammooniumglufosinaat (+)

51276-47-2

77182-82-2

257-102-5

278-636-6

ex 2931 39 90

p(1)

b

Imidaklopriid

138261-41-3

ei kohaldata

ex 2933 39 99

p(1)

sr

Oksasulfuroon (+)

144651-06-9

ei kohaldata

ex 2935 90 90

p(1)

b

Foraat (#)

298-02-2

206-052-2

ex 2930 90 98

p(1)

b

Propikonasool

60207-90-1

262-104-4

ex 2934 99 90

p(1)

b

Propineeb (+)

12071-83-9

9016-72-2

235-134-0

ex 2930 20 00

p(1)

b

Pümetrosiin (+)

123312-89-0

ei kohaldata

ex 2933 69 80

p(1)

b

Kvinoksüfeen (+)

124495-18-7

ei kohaldata

ex 2933 49 90

p(1)

b

Tiametoksaam (+)

153719-23-4

ei kohaldata

ex 2934 10 00

p(1)

b

Tiraam (+)

137-26-8

205-286-2

ex 2930 30 00

p(1)–p(2)

b-sr“;

| 2) | 2. osa tabelisse lisatakse järgmised kanded:










  Kemikaal | CASi nr | EINECSi nr | CN-kood (***) | Kategooria (*) | Kasutuspiirang (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Klorotaloniil | 1897-45-6 | 217-588-1 | ex 2926 90 70 | p | b |
| Kloroprofaam | 101-21-3 | 202-925-7 | ex 2924 29 70 | p | b |
| Klotianidiin | 210880-92-5 | ei kohaldata | ex 2934 10 00 | p | sr |
| Desmedifaam | 13684-56-5 | 237-198-5 | ex 2924 29 70 | p | b |
| Dimetoaat | 60-51-5 | 200-480-3 | ex 2930 90 98 | p | b |
| Dikvaat, kaasa
  arvatud dikvaatdibromiid | 2764-72-9
  85-00-7 | 220-433-0
  201-579-4 | ex 2933 99 80 | p | b |
| Etoprofoss | 13194-48-4 | 236-152-1 | ex 2930 90 98 | p | b |
| Fenamidoon | 161326-34-7 | ei kohaldata | ex 2933 29 90 | p | b |
| Flurtamoon | 96525-23-4 | ei kohaldata | ex 2932 19 00 | p | b |
| Glufosinaat, kaasa arvatud ammooniumglufosinaat | 51276-47-2
  77182-82-2 | 257-102-5
  278-636-6 | ex 2931 39 90 | p | b |
| Oksasulfuroon | 144651-06-9 | ei kohaldata | ex 2935 90 90 | p | b |
| Propineeb | 12071-83-9
  9016-72-2 | 235-134-0 | ex 2930 20 00 | p | b |
| Pümetrosiin | 123312-89-0 | ei kohaldata | ex 2933 69 80 | p | b |
| Kvinoksüfeen | 124495-18-7 | ei kohaldata | ex 2933 49 90 | p | b |
| Tiametoksaam | 153719-23-4 | ei kohaldata | ex 2934 10 00 | p | sr |
| Tiraam | 137-26-8 | 205-286-2 | ex 2930 30 00 | p | sr“; |

2)

2. osa tabelisse lisatakse järgmised kanded:

Kemikaal

CASi nr

EINECSi nr

CN-kood (***)

Kategooria (*)

Kasutuspiirang (**)

„Klorotaloniil

1897-45-6

217-588-1

ex 2926 90 70

p

b

Kloroprofaam

101-21-3

202-925-7

ex 2924 29 70

p

b

Klotianidiin

210880-92-5

ei kohaldata

ex 2934 10 00

p

sr

Desmedifaam

13684-56-5

237-198-5

ex 2924 29 70

p

b

Dimetoaat

60-51-5

200-480-3

ex 2930 90 98

p

b

Dikvaat, kaasa

arvatud dikvaatdibromiid

2764-72-9

85-00-7

220-433-0

201-579-4

ex 2933 99 80

p

b

Etoprofoss

13194-48-4

236-152-1

ex 2930 90 98

p

b

Fenamidoon

161326-34-7

ei kohaldata

ex 2933 29 90

p

b

Flurtamoon

96525-23-4

ei kohaldata

ex 2932 19 00

p

b

Glufosinaat, kaasa arvatud ammooniumglufosinaat

51276-47-2

77182-82-2

257-102-5

278-636-6

ex 2931 39 90

p

b

Oksasulfuroon

144651-06-9

ei kohaldata

ex 2935 90 90

p

b

Propineeb

12071-83-9

9016-72-2

235-134-0

ex 2930 20 00

p

b

Pümetrosiin

123312-89-0

ei kohaldata

ex 2933 69 80

p

b

Kvinoksüfeen

124495-18-7

ei kohaldata

ex 2933 49 90

p

b

Tiametoksaam

153719-23-4

ei kohaldata

ex 2934 10 00

p

sr

Tiraam

137-26-8

205-286-2

ex 2930 30 00

p

sr“;

| 3) | 3. osa tabelisse lisatakse järgmised kanded:









  Kemikaal | Asjaomane (asjaomased) CASi number (numbrid) | HS-kood
  Puhas aine (**) | HS-kood
  Ainet sisaldavad segud (**) | Kategooria |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Heksabromotsüklododekaan | 25637-99-4,
  3194-55-6,
  134237-50-6,
  134237-51-7,
  134237-52-8
  ja muud | 2903.89 | | tööstuskemikaal |
| Foraat | 298-02-2 | 2930.90 | 3808.50 | pestitsiid“. |

3)

3. osa tabelisse lisatakse järgmised kanded:

Kemikaal

Asjaomane (asjaomased) CASi number (numbrid)

HS-kood

Puhas aine (**)

HS-kood

Ainet sisaldavad segud (**)

Kategooria

„Heksabromotsüklododekaan

25637-99-4,

3194-55-6,

134237-50-6,

134237-51-7,

134237-52-8

ja muud

2903.89

tööstuskemikaal

Foraat

298-02-2

2930.90

3808.50

pestitsiid“.

---

II LISA

Määruse (EL) nr 649/2012 V lisa 2. osa tabelit muudetakse järgmiselt:

| 1) | 3. kandesse lisatakse järgmine tekst:






  Ekspordikeelu alla kuuluvate kemikaalide või toodete kirjeldus | Lisaandmed vajaduse korral (nt kemikaali nimi, EC-number, CASi nr jne) |
| --- | --- | --- |
| „— | elavhõbe(II)sulfaat (HgSO4); |

1)

3. kandesse lisatakse järgmine tekst:

Ekspordikeelu alla kuuluvate kemikaalide või toodete kirjeldus

Lisaandmed vajaduse korral (nt kemikaali nimi, EC-number, CASi nr jne)

„—

elavhõbe(II)sulfaat (HgSO4);

| — | elavhõbe(II)nitraat (Hg(NO3)2). |
| --- | --- |

—

elavhõbe(II)nitraat (Hg(NO3)2).

CASi numbrid 7783-35-9, 10045-94-0

EC numbrid 231-992-5, 233-152-3“;

| 2) | lisatakse järgmised kanded:







  Nr | Ekspordikeelu alla kuuluvate kemikaalide või toodete kirjeldus | Lisaandmed vajaduse korral (nt kemikaali nimi, EC-number, CASi nr jne) |
| --- | --- | --- | --- |
| „5 | Üldotstarbelised kompaktluminofoorlambid (CFL):






  a) | CFL.i, mille võimsus on ≤ 30 W ja elavhõbedasisaldus üle 2,5 mg ühe valguselemendi kohta; |

2)

lisatakse järgmised kanded:

Nr

Ekspordikeelu alla kuuluvate kemikaalide või toodete kirjeldus

Lisaandmed vajaduse korral (nt kemikaali nimi, EC-number, CASi nr jne)

„5

Üldotstarbelised kompaktluminofoorlambid (CFL):

a)

CFL.i, mille võimsus on ≤ 30 W ja elavhõbedasisaldus üle 2,5 mg ühe valguselemendi kohta;

| b) | CFL.ni, mille võimsus on ≤ 30 W ja elavhõbedasisaldus üle 3,5 mg ühe valguselemendi kohta |
| --- | --- |

b)

CFL.ni, mille võimsus on ≤ 30 W ja elavhõbedasisaldus üle 3,5 mg ühe valguselemendi kohta

6

Järgmised üldotstarbelised sirged luminofoorlambid:

| a) | kolme luminofooriga, võimsusega < 60 W, elavhõbedasisaldusega üle 5 mg lambi kohta; |
| --- | --- |

a)

kolme luminofooriga, võimsusega < 60 W, elavhõbedasisaldusega üle 5 mg lambi kohta;

| b) | halofosfaatluminofooriga, võimsusega ≤ 40 W, elavhõbedasisaldusega üle 10 mg lambi kohta |
| --- | --- |

b)

halofosfaatluminofooriga, võimsusega ≤ 40 W, elavhõbedasisaldusega üle 10 mg lambi kohta

7

Üldotstarbelised kõrgrõhuelavhõbelambid

8

Järgmised elavhõbedat sisaldavad külmkatoodiga luminofoorlambid ja välise elektroodiga luminofoorlambid kuvarite jaoks:

| a) | lühikesed (≤ 500 mm), elavhõbedasisaldusega üle 3,5 mg lambi kohta; |
| --- | --- |

a)

lühikesed (≤ 500 mm), elavhõbedasisaldusega üle 3,5 mg lambi kohta;

| b) | keskmise pikkusega (> 500 mm ja ≤ 1 500 mm), elavhõbedasisaldusega üle 5 mg lambi kohta; |
| --- | --- |

b)

keskmise pikkusega (> 500 mm ja ≤ 1 500 mm), elavhõbedasisaldusega üle 5 mg lambi kohta;

| c) | pikad (> 1 500 mm), elavhõbedasisaldusega üle 13 mg lambi kohta“. |
| --- | --- |

c)

pikad (> 1 500 mm), elavhõbedasisaldusega üle 13 mg lambi kohta“.

---

| 21.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 234/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 234/8

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/1069,

19. juuni 2020,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 877/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa stabiilsusmehhanismi juhatajate nõukogu 15. mai 2020. aasta avalduse kohaselt võivad liikmesriigid, mille rahaühik on euro, saada finantsabi pandeemia kriisitoetuse kaitsemeetme raames, mis põhineb Euroopa stabiilsusmehhanismi täiendavate tingimustega seotud krediidiliinil, mida on kohandatud vastavalt COVID-19 pandeemia erioludele. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa stabiilsusmehhanismi juhatajate nõukogu 15. mai 2020. aasta avalduse kohaselt võivad liikmesriigid, mille rahaühik on euro, saada finantsabi pandeemia kriisitoetuse kaitsemeetme raames, mis põhineb Euroopa stabiilsusmehhanismi täiendavate tingimustega seotud krediidiliinil, mida on kohandatud vastavalt COVID-19 pandeemia erioludele.

| (2) | Eelkõige ei nõuta pandeemia kriisitoetust saavatelt liikmesriikidelt uute poliitikameetmete rakendamist. Ainus nõue on kasutada krediidiliini selleks, et rahastada COVID-19 pandeemiast tingitud otseseid ja kaudseid tervishoiu-, ravi- ja ennetuskulusid. |
| --- | --- |

(2)

Eelkõige ei nõuta pandeemia kriisitoetust saavatelt liikmesriikidelt uute poliitikameetmete rakendamist. Ainus nõue on kasutada krediidiliini selleks, et rahastada COVID-19 pandeemiast tingitud otseseid ja kaudseid tervishoiu-, ravi- ja ennetuskulusid.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 472/2013 (2) artikli 2 lõigete 3 ja 4 kohaselt tuleb pandeemia kriisitoetust kasutava liikmesriigi suhtes kohaldada tõhustatud järelevalvet. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 472/2013 (2) artikli 2 lõigete 3 ja 4 kohaselt tuleb pandeemia kriisitoetust kasutava liikmesriigi suhtes kohaldada tõhustatud järelevalvet.

| (4) | Sama määruse artikli 3 lõike 2 kohaselt tuleb kohaldada aruandlusnõudeid, mis on sätestatud määruse (EL) nr 473/2013 artiklis 10 ja mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud komisjoni delegeeritud määruses nr 877/2013 (3). |
| --- | --- |

(4)

Sama määruse artikli 3 lõike 2 kohaselt tuleb kohaldada aruandlusnõudeid, mis on sätestatud määruse (EL) nr 473/2013 artiklis 10 ja mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud komisjoni delegeeritud määruses nr 877/2013 (3).

| (5) | Määruses (EL) nr 472/2013 on märgitud, et majanduse ja eelarve järelevalve ulatus peaks olema „vastavuses ja proportsionaalne olemasolevate finantsraskuste tõsidusega ja selle puhul tuleks arvesse võtta antava finantsabi laadi“. |
| --- | --- |

(5)

Määruses (EL) nr 472/2013 on märgitud, et majanduse ja eelarve järelevalve ulatus peaks olema „vastavuses ja proportsionaalne olemasolevate finantsraskuste tõsidusega ja selle puhul tuleks arvesse võtta antava finantsabi laadi“.

| (6) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 877/2013 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 877/2013 vastavalt muuta.

| (7) | Arvestades pandeemia kriisitoetuse kaitsemeetme väga spetsiifilist ja piiratud ulatust, on seega asjakohane määrata kindlaks sel puhul kohaldatavad aruandlusnõuded. See ei tohiks mõjutada aruandlusstruktuuri, mida nõutakse juhul, kui liikmesriigi suhtes kohaldatakse ELi toimimise lepingu artikli 126 kohast ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust või kui liikmesriigi suhtes kohaldatakse tõhustatud järelevalvet muudel põhjustel kui pandeemia kriisitoetuse kaitsemeetme kasutamine, |
| --- | --- |

(7)

Arvestades pandeemia kriisitoetuse kaitsemeetme väga spetsiifilist ja piiratud ulatust, on seega asjakohane määrata kindlaks sel puhul kohaldatavad aruandlusnõuded. See ei tohiks mõjutada aruandlusstruktuuri, mida nõutakse juhul, kui liikmesriigi suhtes kohaldatakse ELi toimimise lepingu artikli 126 kohast ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust või kui liikmesriigi suhtes kohaldatakse tõhustatud järelevalvet muudel põhjustel kui pandeemia kriisitoetuse kaitsemeetme kasutamine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määrust (EL) nr 877/2013 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 1
  Reguleerimisese
  Käesolevas määruses sätestatakse nõuded selliste aruannete sisu kohta, mille liikmesriigid, mille rahaühik on euro, peavad esitama vastavalt määruse (EL) nr 473/2013 artikli 10 lõikele 3.“ |
| --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevas määruses sätestatakse nõuded selliste aruannete sisu kohta, mille liikmesriigid, mille rahaühik on euro, peavad esitama vastavalt määruse (EL) nr 473/2013 artikli 10 lõikele 3.“

| 2) | Lisatakse uus artikkel 2a järgmises sõnastuses:

  „Artikkel 2a
  Euroopa stabiilsusmehhanismi pandeemia kriisitoetuse kaitsemeetme kasutamise tõttu määruse (EL) nr 472/2013 artikli 2 lõigete 3 ja 4 kohase tõhustatud järelevalve all olevate liikmesriikide aruannete struktuur ja sisu

  1.   Kui liikmesriigi suhtes kohaldatakse tõhustatud järelevalvet üksnes seetõttu, et ta on kasutanud Euroopa stabiilsusmehhanismi pandeemia kriisitoetuse kaitsemeedet, kehtib määruse (EL) nr 473/2013 artikli 10 kohane aastasisene aruandlusnõue pandeemia kriisitoetuse kaitsemeetme rahaliste vahendite kasutamise kohta COVID-19 pandeemiaga seotud otseste ja kaudsete tervishoiu-, ravi- ja ennetuskulude katmiseks.


  2.   Aruanded sisaldavad II lisas esitatud tabelit.“ |
| --- | --- |

2)

Lisatakse uus artikkel 2a järgmises sõnastuses:

„Artikkel 2a

Euroopa stabiilsusmehhanismi pandeemia kriisitoetuse kaitsemeetme kasutamise tõttu määruse (EL) nr 472/2013 artikli 2 lõigete 3 ja 4 kohase tõhustatud järelevalve all olevate liikmesriikide aruannete struktuur ja sisu

1.   Kui liikmesriigi suhtes kohaldatakse tõhustatud järelevalvet üksnes seetõttu, et ta on kasutanud Euroopa stabiilsusmehhanismi pandeemia kriisitoetuse kaitsemeedet, kehtib määruse (EL) nr 473/2013 artikli 10 kohane aastasisene aruandlusnõue pandeemia kriisitoetuse kaitsemeetme rahaliste vahendite kasutamise kohta COVID-19 pandeemiaga seotud otseste ja kaudsete tervishoiu-, ravi- ja ennetuskulude katmiseks.

2.   Aruanded sisaldavad II lisas esitatud tabelit.“

| 3) | Lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

  „I LISA“. |
| --- | --- |

3)

Lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

„I LISA“.

| 4) | Lisatakse uus II lisa järgmises sõnastuses:


  „II LISA

  Kord kvartalis edastatav tabel


  COVID-19 pandeemiaga seotud kulud | Aasta 2020 | Aasta 2021
   (*1) | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Miljonites eurodes


  Esitatava aruande kvartaliga lõppevad tegelike andmete aegread | Q1 | Q2 | Q3 | Q4 | Q1 | Q2 | Q3 | Q4 |
| COVID-19 pandeemiaga otseselt seotud tervishoiu-, ravi- ja ennetuskulud | | | | | | | | |
| [Kirje] | | | | | | | | |
| [Vajaduse korral lisada veel kirjeid]  (*2) | | | | | | | | |
| Riiklike tervishoiukulude see osa, mis hinnanguliselt tuleneb otseselt või kaudselt COVID-19 mõjust tervishoiusüsteemile
   (*3) | | | | | | | | |
| [Kirje] | | | | | | | | |
| [Vajaduse korral lisada veel kirjeid]  (*2) | | | | | | | | |
| Muud COVID-19 kriisist tulenevad tervishoiu, ravi ja ennetusega seotud kaudsed kulud | | | | | | | | |
| [Kirje] | | | | | | | | |
| [Vajaduse korral lisada veel kirjeid]  (*2) | | | | | | | | |

4)

Lisatakse uus II lisa järgmises sõnastuses:

„II LISA

Kord kvartalis edastatav tabel

COVID-19 pandeemiaga seotud kulud

Aasta 2020

Aasta 2021
   (*1)

Miljonites eurodes

Esitatava aruande kvartaliga lõppevad tegelike andmete aegread

Q1

Q2

Q3

Q4

Q1

Q2

Q3

Q4

COVID-19 pandeemiaga otseselt seotud tervishoiu-, ravi- ja ennetuskulud

[Kirje]

[Vajaduse korral lisada veel kirjeid]  (*2)

Riiklike tervishoiukulude see osa, mis hinnanguliselt tuleneb otseselt või kaudselt COVID-19 mõjust tervishoiusüsteemile
   (*3)

[Kirje]

[Vajaduse korral lisada veel kirjeid]  (*2)

Muud COVID-19 kriisist tulenevad tervishoiu, ravi ja ennetusega seotud kaudsed kulud

[Kirje]

[Vajaduse korral lisada veel kirjeid]  (*2)

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Brüssel, 19. juuni 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 140, 27.5.2013, lk 11.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 472/2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet euroala liikmesriikide üle, millel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel (ELT L 140, 27.5.2013, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 27. juuni 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 877/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta (ELT L 244, 13.9.2013, lk 23).

3

(*1)  Pandeemia kriisitoetuse kaitsemeetme kehtivusaja või võimaliku väljamakse viimane aasta (olenevalt sellest, kumb on varasem) on ühtlasi viimane aruandlusaasta, välja arvatud juhul, kui liikmesriik ei ole kõiki välja võetud rahalisi vahendeid veel ära kasutanud.

*1

(*2)  Kirjed ja alamkirjed, millele vajaduse korral lisatakse asjakohased selgitused, et komisjonil oleks võimalik kulutusi sisuliselt hinnata.

*2

(*3)  Siia võivad muu hulgas kuuluda kulutused haiglatele, ravi ja taastusravi, ambulatoorne ravi ja taastusravi, diagnostika, ravimid, profülaktika, tervishoiu juhtimine ja tervishoiuga seotud pikaajaline hooldus.

*3

---

| 21.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 234/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 234/11

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1070,

20. juuli 2020,

millega määratakse kindlaks väikese levialaga traadita pääsupunktide omadused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/1972 (millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik) artikli 57 lõikele 2

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/1972, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis (EL) 2018/1972 tunnistatakse, et kuna väikese võimsuse ja levialaga traadita pääsupunktidel on tõenäoliselt positiivne mõju raadiospektri kasutamisele ja traadita side arengule liidus, tuleks väikese levialaga traadita pääsupunktide kasutuselevõttu lihtsustada loanõudest vabastamisega. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis (EL) 2018/1972 tunnistatakse, et kuna väikese võimsuse ja levialaga traadita pääsupunktidel on tõenäoliselt positiivne mõju raadiospektri kasutamisele ja traadita side arengule liidus, tuleks väikese levialaga traadita pääsupunktide kasutuselevõttu lihtsustada loanõudest vabastamisega.

| (2) | Väikese levialaga traadita pääsupunkt koosneb mitmesugustest rakenduslikest elementidest, nagu signaalitöötlusseade, raadiosagedusseade, antennisüsteem, kaabliühendused ja korpus. Mõnel juhul võib antennisüsteemi või selle osi paigaldada väikese levialaga traadita pääsupunkti muudest komponentidest eraldi ja ühendada ühe või mitme spetsiaalse kaabliga. Seda võimalust kasutatakse hajusantennisüsteemide puhul või hajusraadiosüsteemi puhul, mida kasutab üks või mitu operaatorit. Väikese levialaga traadita pääsupunkt võib olla projekteeritud kahe või enama raadiospektrikasutaja teenindamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Väikese levialaga traadita pääsupunkt koosneb mitmesugustest rakenduslikest elementidest, nagu signaalitöötlusseade, raadiosagedusseade, antennisüsteem, kaabliühendused ja korpus. Mõnel juhul võib antennisüsteemi või selle osi paigaldada väikese levialaga traadita pääsupunkti muudest komponentidest eraldi ja ühendada ühe või mitme spetsiaalse kaabliga. Seda võimalust kasutatakse hajusantennisüsteemide puhul või hajusraadiosüsteemi puhul, mida kasutab üks või mitu operaatorit. Väikese levialaga traadita pääsupunkt võib olla projekteeritud kahe või enama raadiospektrikasutaja teenindamiseks.

| (3) | Üldsuse heakskiidu ja kestliku kasutuselevõtu tagamiseks peaks väikese levialaga traadita pääsupunktidel, mille suhtes kohaldatakse direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 57 lõike 1 teist lõiku, olema võimalikult väike visuaalne mõju. Selleks peaksid need jääma üldsusele nähtamatuks või olema paigaldatud visuaalselt märkamatul viisil tugistruktuurile. Nende toimimine peaks ühtlasi tagama rahvatervise kõrgetasemelise kaitse vastavalt nõukogu soovitusele 1999/519/EÜ (2). |
| --- | --- |

(3)

Üldsuse heakskiidu ja kestliku kasutuselevõtu tagamiseks peaks väikese levialaga traadita pääsupunktidel, mille suhtes kohaldatakse direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 57 lõike 1 teist lõiku, olema võimalikult väike visuaalne mõju. Selleks peaksid need jääma üldsusele nähtamatuks või olema paigaldatud visuaalselt märkamatul viisil tugistruktuurile. Nende toimimine peaks ühtlasi tagama rahvatervise kõrgetasemelise kaitse vastavalt nõukogu soovitusele 1999/519/EÜ (2).

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/53/EL (3) on sätestatud, et raadioseade, sealhulgas väikese levialaga traadita pääsupunkt, tuleb konstrueerida selliselt, et oleks tagatud inimeste tervise kaitse ja ohutus. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/53/EL (3) on sätestatud, et raadioseade, sealhulgas väikese levialaga traadita pääsupunkt, tuleb konstrueerida selliselt, et oleks tagatud inimeste tervise kaitse ja ohutus.

| (5) | Väikese levialaga traadita pääsupunktide füüsikaliste ja tehniliste omaduste juures, mille suhtes kohaldatakse direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 57 lõike 1 teist lõiku, tuleks seega kindlaks määrata maksimaalne maht, kaalupiirangud ja maksimaalne kiirgusvõimsus. Väikese levialaga traadita pääsupunkti visuaalse mõju piiramiseks valitav maksimaalne maht peaks võimaldama paindlikku lähenemist disainile ja kohandatavust tugistruktuuri füüsikaliste ja tehniliste omadustega. |
| --- | --- |

(5)

Väikese levialaga traadita pääsupunktide füüsikaliste ja tehniliste omaduste juures, mille suhtes kohaldatakse direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 57 lõike 1 teist lõiku, tuleks seega kindlaks määrata maksimaalne maht, kaalupiirangud ja maksimaalne kiirgusvõimsus. Väikese levialaga traadita pääsupunkti visuaalse mõju piiramiseks valitav maksimaalne maht peaks võimaldama paindlikku lähenemist disainile ja kohandatavust tugistruktuuri füüsikaliste ja tehniliste omadustega.

| (6) | Komisjoni tellitud uuringus „Light Deployment Regime for Small-Area Wireless Access Points (SAWAPs)“ (4) on näidatud, et 30-liitrine mahupiirang peaks olema piisav, et hõlmata väikese levialaga traadita pääsupunkti põhielemente ja tagada samal ajal selle silmatorkamatus. Seda maksimaalse mahu nõuet tuleks kohaldada üht või mitut raadiospektrikasutajat teenindava väikese levialaga traadita pääsupunkti kasutuselevõtu suhtes või mitme sellise väikese levialaga traadita pääsupunkti kasutuselevõtu suhtes, kui need pääsupunktid jagavad väikese pindalaga taristukohta, näiteks valgustusposti, valgusfoori, reklaamstendi või bussipeatust, mis oma füüsiliste mõõtmete ja/või tiheda esinemise tõttu teatavas asukohas võivad põhjustada visuaalset saastet. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni tellitud uuringus „Light Deployment Regime for Small-Area Wireless Access Points (SAWAPs)“ (4) on näidatud, et 30-liitrine mahupiirang peaks olema piisav, et hõlmata väikese levialaga traadita pääsupunkti põhielemente ja tagada samal ajal selle silmatorkamatus. Seda maksimaalse mahu nõuet tuleks kohaldada üht või mitut raadiospektrikasutajat teenindava väikese levialaga traadita pääsupunkti kasutuselevõtu suhtes või mitme sellise väikese levialaga traadita pääsupunkti kasutuselevõtu suhtes, kui need pääsupunktid jagavad väikese pindalaga taristukohta, näiteks valgustusposti, valgusfoori, reklaamstendi või bussipeatust, mis oma füüsiliste mõõtmete ja/või tiheda esinemise tõttu teatavas asukohas võivad põhjustada visuaalset saastet.

| (7) | Väikese levialaga traadita pääsupunktid peaksid vastama Euroopa standardile EN 62232:2017 (5)„Inimesele raadioside tugijaama läheduses toimiva raadiosagedusliku väljatugevuse, võimsustiheduse ja erineelduvuskiiruse mõõtmine“. Selles standardis on sätestatud tugijaamade paigaldamise metoodika, võttes arvesse nende kiirgusvõimsust, et hinnata inimeste kokkupuudet elektromagnetväljadega, ning standard on kooskõlas soovituses 1999/519/EÜ sätestatud piirnormidega. Nimetatud standardile on osutatud ka Euroopa harmoneeritud standardi EN 50401:2017 „Tootestandard kasutusele võetava tugijaama seadme nõuetele vastavuse tõendamiseks elektromagnetvälja kiirguse kokkupuute piirnormidega (110 MHz – 100 GHz)“ peatükis 6.1 seoses hinnanguga sellele, kas oma töökeskkonnas kasutusele võetud traadita pääsupunkt vastab soovituses 1999/519/EÜ sätestatud elektromagnetväljaga kokkupuute piirnormidele. |
| --- | --- |

(7)

Väikese levialaga traadita pääsupunktid peaksid vastama Euroopa standardile EN 62232:2017 (5)„Inimesele raadioside tugijaama läheduses toimiva raadiosagedusliku väljatugevuse, võimsustiheduse ja erineelduvuskiiruse mõõtmine“. Selles standardis on sätestatud tugijaamade paigaldamise metoodika, võttes arvesse nende kiirgusvõimsust, et hinnata inimeste kokkupuudet elektromagnetväljadega, ning standard on kooskõlas soovituses 1999/519/EÜ sätestatud piirnormidega. Nimetatud standardile on osutatud ka Euroopa harmoneeritud standardi EN 50401:2017 „Tootestandard kasutusele võetava tugijaama seadme nõuetele vastavuse tõendamiseks elektromagnetvälja kiirguse kokkupuute piirnormidega (110 MHz – 100 GHz)“ peatükis 6.1 seoses hinnanguga sellele, kas oma töökeskkonnas kasutusele võetud traadita pääsupunkt vastab soovituses 1999/519/EÜ sätestatud elektromagnetväljaga kokkupuute piirnormidele.

| (8) | Standardit EN 62232:2017 kohaldatakse igat tüüpi tugijaamade suhtes, mis on jagatud viide paigaldusklassi vastavalt nende ekvivalentse isotroopse kiirgusvõimsuse (EIRP) piirnormidele: mõni millivatt (klass E0), 2 W (klass E2), 10 W (klass E10), 100 W (klass E100) ja üle 100 W (klass E+). Võttes arvesse selle standardi kohaseid ohutuid paigaldusvahemaid ja asjaolu, et direktiivis (EL) 2018/1972 on sätestatud, et väikese levialaga traadita pääsupunktid peaksid olema väikese võimsusega seadmed, tuleks käesolevat määrust kohaldada üksnes paigaldusklasside E0, E2 ja E10 suhtes. Standardi EN 62232:2017 punkti 6.2.4 tabelis 2 on nõutud, et paigaldusklassi E10 kuuluva antenni madalaim kiirgav osa peab asuma avalikust kõnniteest vähemalt 2,2 meetri kõrgusel, nii et antenni peakiire ja 2 meetri pikkuse inimese keha vahele jääb vähemalt 20 cm pikkune vahemaa (6). |
| --- | --- |

(8)

Standardit EN 62232:2017 kohaldatakse igat tüüpi tugijaamade suhtes, mis on jagatud viide paigaldusklassi vastavalt nende ekvivalentse isotroopse kiirgusvõimsuse (EIRP) piirnormidele: mõni millivatt (klass E0), 2 W (klass E2), 10 W (klass E10), 100 W (klass E100) ja üle 100 W (klass E+). Võttes arvesse selle standardi kohaseid ohutuid paigaldusvahemaid ja asjaolu, et direktiivis (EL) 2018/1972 on sätestatud, et väikese levialaga traadita pääsupunktid peaksid olema väikese võimsusega seadmed, tuleks käesolevat määrust kohaldada üksnes paigaldusklasside E0, E2 ja E10 suhtes. Standardi EN 62232:2017 punkti 6.2.4 tabelis 2 on nõutud, et paigaldusklassi E10 kuuluva antenni madalaim kiirgav osa peab asuma avalikust kõnniteest vähemalt 2,2 meetri kõrgusel, nii et antenni peakiire ja 2 meetri pikkuse inimese keha vahele jääb vähemalt 20 cm pikkune vahemaa (6).

| (9) | Esteetilistel põhjustel tuleks lubada väikese levialaga klassi E10 kuuluvate traadita pääsupunktide, mis tõenäoliselt kasutavad ära 30-liitrise maksimummahu, paigaldamist üksnes suurtesse siseruumidesse, mille lae kõrgus on vähemalt 4 meetrit, nagu muuseumid, staadionid, konverentsikeskused, lennujaamad, metroojaamad, raudteejaamad või kaubanduskeskused. |
| --- | --- |

(9)

Esteetilistel põhjustel tuleks lubada väikese levialaga klassi E10 kuuluvate traadita pääsupunktide, mis tõenäoliselt kasutavad ära 30-liitrise maksimummahu, paigaldamist üksnes suurtesse siseruumidesse, mille lae kõrgus on vähemalt 4 meetrit, nagu muuseumid, staadionid, konverentsikeskused, lennujaamad, metroojaamad, raudteejaamad või kaubanduskeskused.

| (10) | Väikese levialaga traadita pääsupunkt ei tohiks ohustada oma tugistruktuuri stabiilsust tervikuna ega nõuda oma kaalu või kuju tõttu kasutatava tugistruktuuri tugevdamist. |
| --- | --- |

(10)

Väikese levialaga traadita pääsupunkt ei tohiks ohustada oma tugistruktuuri stabiilsust tervikuna ega nõuda oma kaalu või kuju tõttu kasutatava tugistruktuuri tugevdamist.

| (11) | Selleks et pädevad asutused saaksid teostada kontrolli ja järelevalvet, eelkõige mitme külgneva või koos paikneva väikese levialaga traadita pääsupunkti puhul, peaks iga operaator, kes on võtnud kasutusele paigaldusklassi E2 või E10 kuuluvad väikese levialaga traadita pääsupunktid, mis vastavad käesolevas määruses sätestatud omadustele, pädevat asutust paigaldamisest õigeaegselt teavitama. Selleks peaks operaator esitama pädevale asutusele kahe nädala jooksul pärast paigaldamist teate pääsupunktide paigaldamise kohta, mis sisaldaks nende pääsupunktide asukohta ja tehnilisi andmeid, ning kinnituse selle kohta, et paigaldus vastab käesoleva määruse sätetele. Selleks et tagada lihtne menetlus kõigis liikmesriikides, tuleks see teade esitada ühtsele teabepunktile, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/61/EL (7) kohaselt loodud teabepunktile. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et pädevad asutused saaksid teostada kontrolli ja järelevalvet, eelkõige mitme külgneva või koos paikneva väikese levialaga traadita pääsupunkti puhul, peaks iga operaator, kes on võtnud kasutusele paigaldusklassi E2 või E10 kuuluvad väikese levialaga traadita pääsupunktid, mis vastavad käesolevas määruses sätestatud omadustele, pädevat asutust paigaldamisest õigeaegselt teavitama. Selleks peaks operaator esitama pädevale asutusele kahe nädala jooksul pärast paigaldamist teate pääsupunktide paigaldamise kohta, mis sisaldaks nende pääsupunktide asukohta ja tehnilisi andmeid, ning kinnituse selle kohta, et paigaldus vastab käesoleva määruse sätetele. Selleks et tagada lihtne menetlus kõigis liikmesriikides, tuleks see teade esitada ühtsele teabepunktile, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/61/EL (7) kohaselt loodud teabepunktile.

| (12) | Käesolev määrus ei tohiks piirata liikmesriikide õigust määrata kindlaks elektromagnetväljade koondtasemed, mis tulenevad direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 57 lõike 1 teise lõiguga hõlmatud väikese levialaga traadita pääsupunktide ja muud tüüpi tugijaamade ühispaiknemisest või koondamisest kohalikul alal, et tagada nende vastavus kohaldatavatele kokkupuute kogupiirnormidele kooskõlas liidu õigusega, kasutades muid vahendeid kui individuaalseid lubasid väikese levialaga traadita pääsupunktide kasutuselevõtu kohta. |
| --- | --- |

(12)

Käesolev määrus ei tohiks piirata liikmesriikide õigust määrata kindlaks elektromagnetväljade koondtasemed, mis tulenevad direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 57 lõike 1 teise lõiguga hõlmatud väikese levialaga traadita pääsupunktide ja muud tüüpi tugijaamade ühispaiknemisest või koondamisest kohalikul alal, et tagada nende vastavus kohaldatavatele kokkupuute kogupiirnormidele kooskõlas liidu õigusega, kasutades muid vahendeid kui individuaalseid lubasid väikese levialaga traadita pääsupunktide kasutuselevõtu kohta.

| (13) | Kuna on ette näha asjaomaste standardite edasiarendamist, siis selleks, et need hõlmaksid väikese levialaga traadita pääsupunkte, milles kasutatakse aktiivantennisüsteeme, ei tohiks praeguses etapis kohaldada selliste pääsupunktide loavaba kasutuselevõtu korda. |
| --- | --- |

(13)

Kuna on ette näha asjaomaste standardite edasiarendamist, siis selleks, et need hõlmaksid väikese levialaga traadita pääsupunkte, milles kasutatakse aktiivantennisüsteeme, ei tohiks praeguses etapis kohaldada selliste pääsupunktide loavaba kasutuselevõtu korda.

| (14) | Käesoleva määruse kohaldamist tuleks korrapäraselt jälgida, et hõlbustada selle läbivaatamist, võttes arvesse Euroopa standardi EN 62232 mis tahes ajakohastamist või muid asjakohaseid standardimistoiminguid, eelkõige seoses aktiivantennisüsteemide kasutamisega, väikese levialaga traadita pääsupunktide tehnoloogia tipptaseme arenguga, vajadusega toetada mitut sagedusala ja jagatud (mitme operaatoriga) lahendusi ning soovituse 1999/519/EÜ ajakohastamisega. |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määruse kohaldamist tuleks korrapäraselt jälgida, et hõlbustada selle läbivaatamist, võttes arvesse Euroopa standardi EN 62232 mis tahes ajakohastamist või muid asjakohaseid standardimistoiminguid, eelkõige seoses aktiivantennisüsteemide kasutamisega, väikese levialaga traadita pääsupunktide tehnoloogia tipptaseme arenguga, vajadusega toetada mitut sagedusala ja jagatud (mitme operaatoriga) lahendusi ning soovituse 1999/519/EÜ ajakohastamisega.

| (15) | Käesolev määrus ei tohiks piirata selliste riiklike meetmete kohaldamist, mis käsitlevad ohutust, kommunaalteenuste osutamist, eraomandi austamist, sealhulgas omanike õigust otsustada oma omandi kasutamise üle, või trasse, mis on seotud väikese levialaga traadita pääsupunktide ühendamisega laivõrguga liidu õiguse kohaselt. |
| --- | --- |

(15)

Käesolev määrus ei tohiks piirata selliste riiklike meetmete kohaldamist, mis käsitlevad ohutust, kommunaalteenuste osutamist, eraomandi austamist, sealhulgas omanike õigust otsustada oma omandi kasutamise üle, või trasse, mis on seotud väikese levialaga traadita pääsupunktide ühendamisega laivõrguga liidu õiguse kohaselt.

| (16) | Käesolev määrus ei piira võimalust kohaldada väikese levialaga traadita pääsupunktide kasutuselevõtu suhtes riigi tasandil vähem piiravaid süsteeme. |
| --- | --- |

(16)

Käesolev määrus ei piira võimalust kohaldada väikese levialaga traadita pääsupunktide kasutuselevõtu suhtes riigi tasandil vähem piiravaid süsteeme.

| (17) | Kuna direktiivi (EL) 2018/1972 hakatakse kohaldama alates 21. detsembrist 2020, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast. |
| --- | --- |

(17)

Kuna direktiivi (EL) 2018/1972 hakatakse kohaldama alates 21. detsembrist 2020, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast.

| (18) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas sidekomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas sidekomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevas määruses sätestatakse direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 57 lõike 1 teises lõigus osutatud väikese levialaga traadita pääsupunktide füüsikalised ja tehnilised omadused.

Määrust ei kohaldata aktiivantennisüsteemiga varustatud väikese levialaga traadita pääsupunktide suhtes.

Artikkel 2

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid.

| 1) | „Ekvivalentne isotroopne kiirgusvõimsus“ (EIRP) – antenni sisendisse antava võimsuse korrutis antennivõimendusega (absoluutne või isotroopne võimendus), isotroopse antenni suhtes antud suunas. |
| --- | --- |

1)

„Ekvivalentne isotroopne kiirgusvõimsus“ (EIRP) – antenni sisendisse antava võimsuse korrutis antennivõimendusega (absoluutne või isotroopne võimendus), isotroopse antenni suhtes antud suunas.

| 2) | „Antennisüsteem“ – väikese levialaga traadita pääsupunkti riistvaraline osa, mis kiirgab raadiosagedusenergiat, et pakkuda lõppkasutajatele traadita ühenduvust. |
| --- | --- |

2)

„Antennisüsteem“ – väikese levialaga traadita pääsupunkti riistvaraline osa, mis kiirgab raadiosagedusenergiat, et pakkuda lõppkasutajatele traadita ühenduvust.

| 3) | „Aktiivantennisüsteem“ (Active antenna system, AAS) – antennisüsteem, kus antennikomponentide vahelist amplituudi ja/või faasi reguleeritakse pidevalt, nii et antenni kiirgusdiagramm kohandub lühiajalistele muudatustele eetris. Siia alla ei kuulu antennikiire kuju muutmine pikemaks ajaks, nt püsiv elektriline allakallutus. Aktiivantennisüsteemiga varustatud väikese levialaga traadita pääsupunktis on aktiivantennisüsteem väikese levialaga traadita pääsupunkti lahutamatu osa. |
| --- | --- |

3)

„Aktiivantennisüsteem“ (Active antenna system, AAS) – antennisüsteem, kus antennikomponentide vahelist amplituudi ja/või faasi reguleeritakse pidevalt, nii et antenni kiirgusdiagramm kohandub lühiajalistele muudatustele eetris. Siia alla ei kuulu antennikiire kuju muutmine pikemaks ajaks, nt püsiv elektriline allakallutus. Aktiivantennisüsteemiga varustatud väikese levialaga traadita pääsupunktis on aktiivantennisüsteem väikese levialaga traadita pääsupunkti lahutamatu osa.

| 4) | „Siseruum“ – mis tahes ruum, kaasa arvatud transpordivahendid, millel on lagi või katus või mis tahes kinnitatud või liikuv struktuur või seade, mis suudab katta kogu selle ruumi ning mis on, kui uksed, aknad ja vahekäigud välja arvata, püsivalt või ajutiselt täielikult suletud seinte või külgedega, olenemata katuse, seina või külgede jaoks kasutatava materjali liigist ning sellest, kas struktuur on alaline või ajutine. |
| --- | --- |

4)

„Siseruum“ – mis tahes ruum, kaasa arvatud transpordivahendid, millel on lagi või katus või mis tahes kinnitatud või liikuv struktuur või seade, mis suudab katta kogu selle ruumi ning mis on, kui uksed, aknad ja vahekäigud välja arvata, püsivalt või ajutiselt täielikult suletud seinte või külgedega, olenemata katuse, seina või külgede jaoks kasutatava materjali liigist ning sellest, kas struktuur on alaline või ajutine.

| 5) | „Välisruum“ – igasugune ruum, mis ei ole siseruum. |
| --- | --- |

5)

„Välisruum“ – igasugune ruum, mis ei ole siseruum.

Artikkel 3

1.   Direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 57 lõike 1 teises lõigus osutatud väikese levialaga traadita pääsupunktid peavad vastama käesoleva määruse lisa punktis B sätestatud Euroopa standardi nõuetele ning olema

| a) | täielikult ja ohutult integreeritud nende tugistruktuuri, jäädes seega üldsusele nähtamatuks, või |
| --- | --- |

a)

täielikult ja ohutult integreeritud nende tugistruktuuri, jäädes seega üldsusele nähtamatuks, või

| b) | vastama käesoleva määruse lisa punktis A sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

b)

vastama käesoleva määruse lisa punktis A sätestatud tingimustele.

2.   Lõige 1 ei piira liikmesriikide õigust määrata kindlaks elektromagnetväljade koondtasemed, mis tulenevad väikese levialaga traadita pääsupunktide ühispaiknemisest või koondamisest kohalikul alal, ning tagada nende vastavus kohaldatavatele elektromagnetväljaga kokkupuute kogupiirnormidele kooskõlas liidu õigusega, kasutades muid vahendeid kui individuaalseid lubasid väikese levialaga traadita pääsupunktide kasutuselevõtu kohta.

3.   Operaatorid, kes on võtnud kasutusele klassi E2 või E10 kuuluvad väikese levialaga traadita pääsupunktid, mis vastavad lõikes 1 sätestatud omadustele, teatavad kahe nädala jooksul alates iga sellise pääsupunkti kasutuselevõtust liikmesriigi pädevale asutusele kõnealuste pääsupunktide paigaldamisest ja asukohast ning nõuetest, millele need pääsupunktid nimetatud lõike kohaselt vastavad.

Artikkel 4

Liikmesriigid jälgivad korrapäraselt käesoleva määruse, eelkõige selle artikli 3 lõike 1 kohaldamist, sealhulgas kasutusele võetud väikese levialaga traadita pääsupunktides kasutatavaid tehnoloogiaid, ning esitavad selle kohta komisjonile aruandeid, esimest korda 31. detsembriks 2021 ja seejärel kord aastas.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 21. detsembrist 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. juuli 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 321, 17.12.2018, lk 36.

1

(2)  Nõukogu 12. juuli 1999. aasta soovitus 1999/519/EÜ üldsuse kokkupuute piiramise kohta elektromagnetväljadega (0 Hz kuni 300 GHz) (EÜT L 199, 30.7.1999, lk 59).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/53/EL raadioseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/5/EÜ (ELT L 153, 22.5.2014, lk 62).

3

(4)  Smart 2018/0017, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/463e2d3d-1d8f-11ea-95ab-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-112125706

4

(5)  Kehtib sagedusvahemiku 110 MHz – 100 GHz kohta.

5

(6)  Standardi EN 62232:2017 lisa C.3.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/61/EL kiire elektroonilise side võrkude kasutuselevõtukulude vähendamise meetmete kohta (ELT L 155, 23.5.2014, lk 1).

7

---

LISA

A.   Artikli 3 lõike 1 punktis b osutatud tingimused

| 1. | Üht või mitut raadiospektrikasutajat teenindava väikese levialaga traadita pääsupunkti üldsusele nähtava osa kogumaht ei tohi ületada 30 liitrit. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Üht ja sama individuaalse piiratud pindalaga taristukohta, näiteks valgustusposti, valgusfoori, reklaamstendi või bussipeatust jagava mitme eraldiseisva väikese levialaga traadita pääsupunkti üldsusele nähtavate osade kogumaht ei tohi ületada 30 liitrit. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Juhul kui väikese levialaga traadita pääsupunkti antennisüsteem ja muud elemendid, näiteks raadiosagedusseade, digitaalne protsessor, salvestusseade, jahutussüsteem, toiteallikas, kaabliühendused, tagasiühenduse komponendid või maandamis- ja kinnituskomponendid, paigaldatakse eraldi, tuleb 30-liitrist mahtu ületav mis tahes osa neist paigaldada nii, et see ei oleks üldsusele näha. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Väikese levialaga traadita pääsupunkt peab olema visuaalselt kooskõlas tugistruktuuriga, selle suurus peab olema proportsioonis tugistruktuuri kogusuurusega, see peab olema kujult ühtlane, tugistruktuuriga ühtivates või kokku sobivates neutraalsetes värvitoonides ja peidetud kaablitega ning see ei tohi koos muude samasse või külgnevasse kohta juba paigaldatud väikese levialaga traadita pääsupunktidega tekitada visuaalset saastet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Väikese levialaga traadita pääsupunkti kaal ja kuju ei tohi nõuda tugistruktuuri struktuurset tugevdamist. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Paigaldusklassi E10 kuuluvat väikese levialaga traadita pääsupunkti võib paigaldada ainult välisruumi või suurtesse siseruumidesse, mille lae kõrgus on vähemalt 4 meetrit. |
| --- | --- |

6.

B.   Artikli 3 lõikes 1 osutatud Euroopa standardi nõuded

| 1. | Väikese levialaga traadita pääsupunktide kasutuselevõtt peab olema kooskõlas Euroopa standardi EN 62232:2017 „Inimesele raadioside tugijaama läheduses toimiva raadiosagedusliku väljatugevuse, võimsustiheduse ja erineelduvuskiiruse mõõtmine“ punkti 6.2.4 tabeli 2 paigaldusklassidega E0, E2 ja E10. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluva ühe või mitme väikese levialaga traadita pääsupunkti mitme ühiselt paikneva antennisüsteemi (või nende osade) puhul kohaldatakse kõigi ühiselt paiknevate antennisüsteemide (või nende osade) EIRP summa suhtes punktis 1 esitatud standardis sisalduvaid EIRP kriteeriume. |
| --- | --- |

2.

---

OTSUSED

| 21.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 234/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 234/16

---

KOMISJONI DELEGEERITUD OTSUS (EL) 2020/1071,

18. mai 2020,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ seoses Šveitsist saabuvate lendude väljajätmisega ELi heitkogustega kauplemise süsteemist

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ, (1) eriti selle artikli 25a lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2003/87/EÜ artikliga 25a antakse komisjonile õigus võtta vastu sätted, millega jäetakse kolmandast riigist saabuvad lennud ELi heitkogustega kauplemise süsteemist (edaspidi „ELi HKS“) välja. Sellised sätted peaksid tagama parima vastastikuse toime ELi HKSi ja kolmanda riigi meetmete vahel, et vähendada lennunduse mõju kliimamuutustele. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2003/87/EÜ artikliga 25a antakse komisjonile õigus võtta vastu sätted, millega jäetakse kolmandast riigist saabuvad lennud ELi heitkogustega kauplemise süsteemist (edaspidi „ELi HKS“) välja. Sellised sätted peaksid tagama parima vastastikuse toime ELi HKSi ja kolmanda riigi meetmete vahel, et vähendada lennunduse mõju kliimamuutustele.

| (2) | Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise leping (2) (edaspidi „leping“) allkirjastati 23. novembril 2017 ja see jõustus 1. jaanuaril 2020. Lepingus on sätestatud, et ELi HKSist tuleb välja jätta lennud Šveitsi territooriumil asuvatelt lennuväljadelt Euroopa Majanduspiirkonnas (EMP) asuvatele lennuväljadele. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise leping (2) (edaspidi „leping“) allkirjastati 23. novembril 2017 ja see jõustus 1. jaanuaril 2020. Lepingus on sätestatud, et ELi HKSist tuleb välja jätta lennud Šveitsi territooriumil asuvatelt lennuväljadelt Euroopa Majanduspiirkonnas (EMP) asuvatele lennuväljadele.

| (3) | Seepärast tuleks direktiivi 2003/87/EÜ muuta, et jätta ELi HKSist välja lennud Šveitsis asuvatelt lennuväljadelt EMPs asuvatele lennuväljadele. Selleks et säilitada stabiilsus lennuettevõtjate süsteemi kuuluvuse osas, ei tohiks kõnealune väljajätmine mõjutada sätteid, millega jäetakse teatavad lennutegevused ELi HKSist välja, võttes aluseks käitaja kohta kindlaks määratud lendude arvu või heitkoguste piirmäärasid. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks direktiivi 2003/87/EÜ muuta, et jätta ELi HKSist välja lennud Šveitsis asuvatelt lennuväljadelt EMPs asuvatele lennuväljadele. Selleks et säilitada stabiilsus lennuettevõtjate süsteemi kuuluvuse osas, ei tohiks kõnealune väljajätmine mõjutada sätteid, millega jäetakse teatavad lennutegevused ELi HKSist välja, võttes aluseks käitaja kohta kindlaks määratud lendude arvu või heitkoguste piirmäärasid.

| (4) | Seepärast tuleks direktiivi 2003/87/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks direktiivi 2003/87/EÜ vastavalt muuta.

| (5) | Kuna leping jõustub 1. jaanuarist 2020, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates sellest kuupäevast, |
| --- | --- |

(5)

Kuna leping jõustub 1. jaanuarist 2020, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates sellest kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2003/87/EÜ I lisa tabeli veeru „Tegevusalad“ kande „Lennundus“ teist lõiku muudetakse järgmiselt:

| 1) | punkti j teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Punktis l osutatud lende või lende, mis sooritatakse eranditult liikmesriigi lähetuses viibiva valitseva monarhi ja tema lähimate pereliikmete, riigipeade, valitsusjuhtide ja valitsuse ministrite transpordi eesmärgil, ei tohi käesoleva punkti alusel välja jätta;“ |
| --- | --- |

1)

punkti j teine lõik asendatakse järgmisega:

„Punktis l osutatud lende või lende, mis sooritatakse eranditult liikmesriigi lähetuses viibiva valitseva monarhi ja tema lähimate pereliikmete, riigipeade, valitsusjuhtide ja valitsuse ministrite transpordi eesmärgil, ei tohi käesoleva punkti alusel välja jätta;“

| 2) | punkt k asendatakse järgmisega:






  „k) | 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2030 lende, mis kuuluksid tegevusala alla vaid käesoleva punkti osas ja mida sooritab muu kui kommertslende käitav õhusõidukikäitaja, kelle lendude iga-aastane koguheide on alla 1 000 tonni CO2 (sh punktis l osutatud lendude tekitatud heitkogused);“ |
| --- | --- | --- |

2)

punkt k asendatakse järgmisega:

„k)

1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2030 lende, mis kuuluksid tegevusala alla vaid käesoleva punkti osas ja mida sooritab muu kui kommertslende käitav õhusõidukikäitaja, kelle lendude iga-aastane koguheide on alla 1 000 tonni CO2 (sh punktis l osutatud lendude tekitatud heitkogused);“

| 3) | lisatakse punkt l:






  „l) | lennud Šveitsis asuvatelt lennuväljadelt EMPs asuvatele lennuväljadele.“ |
| --- | --- | --- |

3)

lisatakse punkt l:

„l)

lennud Šveitsis asuvatelt lennuväljadelt EMPs asuvatele lennuväljadele.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020.

Brüssel, 18. mai 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

1

(2)  
  ELT L 322, 7.12.2017, lk 3.

2

---

| 21.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 234/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 234/18

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS (ÜVJP) 2020/1072,

16. juuli 2020,

millega nimetatakse ametisse Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Somalia) ELi missiooni vägede juhataja ja tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2019/1264 (EUTM Somalia/1/2020)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 38,

võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2010. aasta otsust 2010/96/ÜVJP Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni kohta, (1) eriti selle artiklit 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt otsuse 2010/96/ÜVJP artikli 5 lõikele 1 volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 38 Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Somalia) poliitiliseks kontrollimiseks ja strateegiliseks juhtimiseks asjakohaseid otsuseid, sealhulgas otsuseid järgmiste ELi missiooni vägede juhatajate ametisse nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt otsuse 2010/96/ÜVJP artikli 5 lõikele 1 volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 38 Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Somalia) poliitiliseks kontrollimiseks ja strateegiliseks juhtimiseks asjakohaseid otsuseid, sealhulgas otsuseid järgmiste ELi missiooni vägede juhatajate ametisse nimetamise kohta.

| (2) | Nõukogu otsusega (ÜVJP) 2017/971 (2) muudeti EUTM Somalia käsuliini. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu otsusega (ÜVJP) 2017/971 (2) muudeti EUTM Somalia käsuliini.

| (3) | Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 23. juulil 2019 vastu otsuse (ÜVJP) 2019/1264, (3) millega nimetati EUTM Somalia ELi missiooni vägede juhatajaks brigaadikindral Antonello DE SIO. |
| --- | --- |

(3)

Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 23. juulil 2019 vastu otsuse (ÜVJP) 2019/1264, (3) millega nimetati EUTM Somalia ELi missiooni vägede juhatajaks brigaadikindral Antonello DE SIO.

| (4) | Sõjaliste missioonide plaanimise ja juhtimise teenistuse direktor tegi 26. juunil 2020 ettepaneku nimetada alates 9. augustist 2020 brigaadikindral Antonello DE SIO järglasena EUTM Somalia ELi missiooni vägede juhatajaks brigaadikindral Fabiano ZINZONE. |
| --- | --- |

(4)

Sõjaliste missioonide plaanimise ja juhtimise teenistuse direktor tegi 26. juunil 2020 ettepaneku nimetada alates 9. augustist 2020 brigaadikindral Antonello DE SIO järglasena EUTM Somalia ELi missiooni vägede juhatajaks brigaadikindral Fabiano ZINZONE.

| (5) | ELi sõjaline komitee leppis 1. juulil 2020 kokku, et poliitika- ja julgeolekukomiteel soovitatakse see ettepanek heaks kiita. |
| --- | --- |

(5)

ELi sõjaline komitee leppis 1. juulil 2020 kokku, et poliitika- ja julgeolekukomiteel soovitatakse see ettepanek heaks kiita.

| (6) | Tuleks teha otsus brigaadikindral Fabiano ZINZONE ametisse nimetamise kohta. Otsus (ÜVJP) 2019/1264 tuleks kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(6)

Tuleks teha otsus brigaadikindral Fabiano ZINZONE ametisse nimetamise kohta. Otsus (ÜVJP) 2019/1264 tuleks kehtetuks tunnistada.

| (7) | Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises. Seetõttu ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(7)

Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises. Seetõttu ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Brigaadikindral Fabiano ZINZONE nimetatakse Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Somalia) ELi missiooni vägede juhatajaks alates 9. augustist 2020.

Artikkel 2

Otsus (ÜVJP) 2019/1264 tunnistatakse kehtetuks alates 9. augustist 2020.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 16. juuli 2020

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

S. FROM-EMMESBERGER

---

(1)  
  ELT L 44, 19.2.2010, lk 16.

1

(2)  Nõukogu 8. juuni 2017. aasta otsus (ÜVJP) 2017/971, millega kehtestatakse ELi täitevvolitusteta sõjaliste ÜJKP missioonide plaanimise ja juhtimise kord ning muudetakse otsust 2010/96/ÜVJP Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni kohta, otsust 2013/34/ÜVJP, mis käsitleb Mali relvajõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidavat Euroopa Liidu sõjalist missiooni (EUTM Mali), ja otsust (ÜVJP) 2016/610 Euroopa Liidu ÜJKP sõjalise väljaõppemissiooni kohta Kesk-Aafrika Vabariigis (EUTM RCA) (ELT L 146, 9.6.2017, lk 133).

2

(3)  Poliitika- ja julgeolekukomitee 23. juuli 2019. aasta otsus (ÜVJP) 2019/1264, millega nimetatakse ametisse Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Somalia) ELi missiooni vägede juhataja (EUTM Somalia/1/2019) (ELT L 199, 26.7.2019, lk 6).

3

---

| 21.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 234/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 234/20

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/1073,

17. juuli 2020,

millega tehakse Madalmaade taotluse alusel erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest

(Ainult hollandikeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest, (1) eriti selle III lisa punkti 2 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega 2005/880/EÜ (2) tehti vastavalt direktiivile 91/676/EMÜ Madalmaade taotluse alusel erand, millega lubati laotada aastas ühe hektari kohta kuni 250 kg lämmastikku sisaldavat rohusööjate kariloomade sõnnikut põllumajandusettevõtetes, kus on vähemalt 70 % rohumaad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega 2005/880/EÜ (2) tehti vastavalt direktiivile 91/676/EMÜ Madalmaade taotluse alusel erand, millega lubati laotada aastas ühe hektari kohta kuni 250 kg lämmastikku sisaldavat rohusööjate kariloomade sõnnikut põllumajandusettevõtetes, kus on vähemalt 70 % rohumaad.

| (2) | Otsusega 2010/65/EL (3) muutis komisjon otsust 2005/880/EÜ ning pikendas kõnealust erandit 31. detsembrini 2013. |
| --- | --- |

(2)

Otsusega 2010/65/EL (3) muutis komisjon otsust 2005/880/EÜ ning pikendas kõnealust erandit 31. detsembrini 2013.

| (3) | Komisjoni rakendusotsusega 2014/291/EL, (4) mille kehtivus lõppes 31. detsembril 2017, tehti vastavalt direktiivile 91/676/EMÜ Madalmaadele erand, mille alusel lubati põllumajandusettevõtetes, kus on vähemalt 80 % rohumaad, laotada aastas ühe hektari kohta kuni 230 kg lämmastikku sisaldavat rohusööjate kariloomade sõnnikut, kui ettevõte asub lõuna- või keskosa liiv- või lössimullal, ning kuni 250 kg lämmastikku sisaldavat sõnnikut hektari kohta aastas, kui ettevõte asub muul mullal. Erandi alla kuulus 2016. aastal 19 564 põllumajandusettevõtet, mille maad moodustasid Madalmaades 47 % kogu põllumajandusmaa netopindalast. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusotsusega 2014/291/EL, (4) mille kehtivus lõppes 31. detsembril 2017, tehti vastavalt direktiivile 91/676/EMÜ Madalmaadele erand, mille alusel lubati põllumajandusettevõtetes, kus on vähemalt 80 % rohumaad, laotada aastas ühe hektari kohta kuni 230 kg lämmastikku sisaldavat rohusööjate kariloomade sõnnikut, kui ettevõte asub lõuna- või keskosa liiv- või lössimullal, ning kuni 250 kg lämmastikku sisaldavat sõnnikut hektari kohta aastas, kui ettevõte asub muul mullal. Erandi alla kuulus 2016. aastal 19 564 põllumajandusettevõtet, mille maad moodustasid Madalmaades 47 % kogu põllumajandusmaa netopindalast.

| (4) | Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2018/820, (5) mille kehtivus lõppes 1. jaanuaril 2020, tehti vastavalt direktiivile 91/676/EMÜ Madalmaadele erand, mille alusel lubati põllumajandusettevõtetes, kus on vähemalt 80 % rohumaad, laotada aastas ühe hektari kohta kuni 230 kg lämmastikku sisaldavat rohusööjate kariloomade sõnnikut, kui ettevõte asub lõuna- või keskosa liiv- või lössimullal, ning kuni 250 kg lämmastikku sisaldavat sõnnikut hektari kohta aastas, kui ettevõte asub muul mullal. Erandi alla kuulus 2019. aastal 18 818 põllumajandusettevõtet, mille maad moodustasid Madalmaades 44,7 % kogu põllumajandusmaa netopindalast. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2018/820, (5) mille kehtivus lõppes 1. jaanuaril 2020, tehti vastavalt direktiivile 91/676/EMÜ Madalmaadele erand, mille alusel lubati põllumajandusettevõtetes, kus on vähemalt 80 % rohumaad, laotada aastas ühe hektari kohta kuni 230 kg lämmastikku sisaldavat rohusööjate kariloomade sõnnikut, kui ettevõte asub lõuna- või keskosa liiv- või lössimullal, ning kuni 250 kg lämmastikku sisaldavat sõnnikut hektari kohta aastas, kui ettevõte asub muul mullal. Erandi alla kuulus 2019. aastal 18 818 põllumajandusettevõtet, mille maad moodustasid Madalmaades 44,7 % kogu põllumajandusmaa netopindalast.

| (5) | Nagu on märgitud rakendusotsuses (EL) 2018/820, on viimastel aastatel esinenud Madalmaades sõnnikukäitluspoliitika rakendamisel tagasilööke, mis on viinud olukorrani, kus on põhjust tunda muret seoses võimaliku pettusega. See olukord nõudis Madalmaadelt rohkem jõupingutusi, et hoida ära pettusi sõnnikupoliitika rakendamisel. Kuigi Madalmaade 6. tegevusprogrammis nähakse juba ette meetmed, mille eesmärk on kontrolli ja inspekteerimise tugevdamine Madalmaade sõnnikupoliitika eeskirjade üldise järgimise parandamiseks, tuleb teha täiendavaid jõupingutusi, et edendada nende tõhusat rakendamist ja täielikku järgimist. Need jõupingutused peaksid hõlmama täiustatud jõustamisstrateegia loomist, mille puhul võetakse ühtlasi arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/99/EÜ (6) sätteid. Kõnealune strateegia pidi põhinema sõltumatul hinnangul Madalmaade sõnnikupoliitika eeskirjade järgimise kohta, sisaldama konkreetseid meetmeid, mille eesmärk on veelgi tugevdada inspekteerimist ja kontrollimist, ning hõlmama selget metoodikat piisavalt hoiatavate karistuste ja sanktsioonide määramiseks. Seepärast oli põhjendatud, et rakendusotsuse (EL) 2018/820 kehtivusaega piirati, et Madalmaad saaksid rakendada täiustatud jõustamisstrateegia täies ulatuses. |
| --- | --- |

(5)

Nagu on märgitud rakendusotsuses (EL) 2018/820, on viimastel aastatel esinenud Madalmaades sõnnikukäitluspoliitika rakendamisel tagasilööke, mis on viinud olukorrani, kus on põhjust tunda muret seoses võimaliku pettusega. See olukord nõudis Madalmaadelt rohkem jõupingutusi, et hoida ära pettusi sõnnikupoliitika rakendamisel. Kuigi Madalmaade 6. tegevusprogrammis nähakse juba ette meetmed, mille eesmärk on kontrolli ja inspekteerimise tugevdamine Madalmaade sõnnikupoliitika eeskirjade üldise järgimise parandamiseks, tuleb teha täiendavaid jõupingutusi, et edendada nende tõhusat rakendamist ja täielikku järgimist. Need jõupingutused peaksid hõlmama täiustatud jõustamisstrateegia loomist, mille puhul võetakse ühtlasi arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/99/EÜ (6) sätteid. Kõnealune strateegia pidi põhinema sõltumatul hinnangul Madalmaade sõnnikupoliitika eeskirjade järgimise kohta, sisaldama konkreetseid meetmeid, mille eesmärk on veelgi tugevdada inspekteerimist ja kontrollimist, ning hõlmama selget metoodikat piisavalt hoiatavate karistuste ja sanktsioonide määramiseks. Seepärast oli põhjendatud, et rakendusotsuse (EL) 2018/820 kehtivusaega piirati, et Madalmaad saaksid rakendada täiustatud jõustamisstrateegia täies ulatuses.

| (6) | 4. veebruari 2020 kirjaga esitasid Madalmaad komisjonile direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 kolmanda lõigu kohaselt taotluse erandi kehtivuse pikendamiseks ajavahemikuks 2020–2021 (edaspidi „Madalmaade taotlus“). |
| --- | --- |

(6)

4. veebruari 2020 kirjaga esitasid Madalmaad komisjonile direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 kolmanda lõigu kohaselt taotluse erandi kehtivuse pikendamiseks ajavahemikuks 2020–2021 (edaspidi „Madalmaade taotlus“).

| (7) | Kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikli 3 lõikega 5 kohaldab Madalmaad tegevusprogrammi kogu oma riigi territooriumil. Madalmaade õigusaktid, millega rakendatakse direktiivi 91/676/EMÜ, sisaldavad nii lämmastiku kui ka fosfaadi kasutamise norme. |
| --- | --- |

(7)

Kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikli 3 lõikega 5 kohaldab Madalmaad tegevusprogrammi kogu oma riigi territooriumil. Madalmaade õigusaktid, millega rakendatakse direktiivi 91/676/EMÜ, sisaldavad nii lämmastiku kui ka fosfaadi kasutamise norme.

| (8) | Vastavalt Madalmaade esitatud andmetele vähenes Madalmaades ajavahemikus 2016–2019 veiste arv ajavahemikuga 2012–2015 võrreldes 0,2 %. Sigade ja kodulindude arv Madalmaades kasvas samas ajavahemikus vastavalt 0,6 % ja 3,4 %. Alates 2006. aastast on asjaomases Madalmaade õigusaktis (7) sätestatud piirangud sigade ja kodulindude arvule. Lisaks sellele nõutakse asjaomase Madalmaade õigusaktiga, (8) et alates 2015. aasta jaanuarist tuleb asjakohast osa piimasektoris üle jäävast sõnnikust töödelda. Peale selle viidi Madalmaades 1. jaanuarist 2018 sisse piimakarja puhul rakendatav fosfaaditootmisõiguste süsteem (9). Kõigi nende meetmete eesmärk on ennetada veekogude saastamist. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt Madalmaade esitatud andmetele vähenes Madalmaades ajavahemikus 2016–2019 veiste arv ajavahemikuga 2012–2015 võrreldes 0,2 %. Sigade ja kodulindude arv Madalmaades kasvas samas ajavahemikus vastavalt 0,6 % ja 3,4 %. Alates 2006. aastast on asjaomases Madalmaade õigusaktis (7) sätestatud piirangud sigade ja kodulindude arvule. Lisaks sellele nõutakse asjaomase Madalmaade õigusaktiga, (8) et alates 2015. aasta jaanuarist tuleb asjakohast osa piimasektoris üle jäävast sõnnikust töödelda. Peale selle viidi Madalmaades 1. jaanuarist 2018 sisse piimakarja puhul rakendatav fosfaaditootmisõiguste süsteem (9). Kõigi nende meetmete eesmärk on ennetada veekogude saastamist.

| (9) | Ajavahemikus 2014–2017 kasutati Madalmaades loomasõnnikupõhist lämmastikku 417 000 tonni, mis on 4,04 % rohkem kui ajavahemikus 2010–2013. Keemilise lämmastikväetise kasutamine Madalmaades suurenes ajavahemikus 2014–2017 aastatega 2010–2013 võrreldes umbes 3,3 %. |
| --- | --- |

(9)

Ajavahemikus 2014–2017 kasutati Madalmaades loomasõnnikupõhist lämmastikku 417 000 tonni, mis on 4,04 % rohkem kui ajavahemikus 2010–2013. Keemilise lämmastikväetise kasutamine Madalmaades suurenes ajavahemikus 2014–2017 aastatega 2010–2013 võrreldes umbes 3,3 %.

| (10) | Madalmaade ametiasutuste esitatud teadusliku põhjenduse kohaselt soodustab Madalmaade kliima, millele on iseloomulik ühtlane sademete hulk ja suhteliselt väike temperatuuri kõikumine aasta lõikes, pikka rohukasvuperioodi, mis ulatub 250 päevani aastas. |
| --- | --- |

(10)

Madalmaade ametiasutuste esitatud teadusliku põhjenduse kohaselt soodustab Madalmaade kliima, millele on iseloomulik ühtlane sademete hulk ja suhteliselt väike temperatuuri kõikumine aasta lõikes, pikka rohukasvuperioodi, mis ulatub 250 päevani aastas.

| (11) | Madalmaade esitatud teave rakendusotsuse 2014/291/EL alusel lubatud eelmise erandi kohta näitab veel, et kõnealuse erandi kohaldamine ei ole toonud kaasa Madalmaade veekogude kvaliteedi halvenemist. Näiteks on alates 2006. aastast loaga hõlmatud põllumajandusettevõtetes, kus seiret tehti, juurtetsoonist välja voolava vee nitraadisisaldus vähenenud ning 2017. ja 2018. aastal oli see keskmiselt alla 50 mg/l. Esialgsed andmed 2019. aasta kohta näitavad siiski, et nitraatide sisaldus lõunapoolsetes liiva- ja lössimuldades on 2018. aasta põua tagajärjel suurenenud. |
| --- | --- |

(11)

Madalmaade esitatud teave rakendusotsuse 2014/291/EL alusel lubatud eelmise erandi kohta näitab veel, et kõnealuse erandi kohaldamine ei ole toonud kaasa Madalmaade veekogude kvaliteedi halvenemist. Näiteks on alates 2006. aastast loaga hõlmatud põllumajandusettevõtetes, kus seiret tehti, juurtetsoonist välja voolava vee nitraadisisaldus vähenenud ning 2017. ja 2018. aastal oli see keskmiselt alla 50 mg/l. Esialgsed andmed 2019. aasta kohta näitavad siiski, et nitraatide sisaldus lõunapoolsetes liiva- ja lössimuldades on 2018. aasta põua tagajärjel suurenenud.

| (12) | Andmetest, mille Madalmaad direktiivi 91/676/EMÜ artikli 10 kohaselt esitasid, nähtub, et ajavahemikus 2012–2015 oli umbes 88 % Madalmaade põhjavee seirejaamades keskmine nitraadisisaldus alla 50 mg/l ja 79 % põhjavee seirejaamades oli keskmine nitraadisisaldus alla 25 mg/l. Andmetest ilmneb ka, et ajavahemikus 2012–2015 oli 99 % Madalmaade pinnavee seirejaamades keskmine nitraadisisaldus alla 50 mg/l ja 96 % pinnavee seirejaamades oli keskmine nitraadisisaldus alla 25 mg/l. Võrdlusest ajavahemiku 2008–2011 andmetega nähtub, et põhja- ja pinnavee nitraadisisaldus püsib stabiilsena või väheneb. Aruandeperioodil 2012–2015 olid siiski 60 % mageveekogudest eutroofsed ja 13 % potentsiaalselt eutroofsed, samas kui 27 % ei olnud eutroofsed. |
| --- | --- |

(12)

Andmetest, mille Madalmaad direktiivi 91/676/EMÜ artikli 10 kohaselt esitasid, nähtub, et ajavahemikus 2012–2015 oli umbes 88 % Madalmaade põhjavee seirejaamades keskmine nitraadisisaldus alla 50 mg/l ja 79 % põhjavee seirejaamades oli keskmine nitraadisisaldus alla 25 mg/l. Andmetest ilmneb ka, et ajavahemikus 2012–2015 oli 99 % Madalmaade pinnavee seirejaamades keskmine nitraadisisaldus alla 50 mg/l ja 96 % pinnavee seirejaamades oli keskmine nitraadisisaldus alla 25 mg/l. Võrdlusest ajavahemiku 2008–2011 andmetega nähtub, et põhja- ja pinnavee nitraadisisaldus püsib stabiilsena või väheneb. Aruandeperioodil 2012–2015 olid siiski 60 % mageveekogudest eutroofsed ja 13 % potentsiaalselt eutroofsed, samas kui 27 % ei olnud eutroofsed.

| (13) | Komisjon, olles kontrollinud Madalmaade taotlust ning arvestades Madalmaade 6. tegevusprogrammi ja rakendusotsuses 2014/291/EL sätestatud erandi kohaldamisest saadud kogemusi, leiab, et Madalmaade taotluse kohane rohusööjate kariloomade sõnnikukogus, mis vastab 230 kg lämmastikule hektari kohta aastas põllumajandusettevõtetes, kus on vähemalt 80 % rohumaad ja mis asuvad lõuna- või keskosa liiv- või lössimullal, ning 250 kg lämmastikule hektari kohta aastas põllumajandusettevõtetes, kus on vähemalt 80 % rohumaad ja mis asuvad muul mullal, ei takista direktiivis 91/676/EMÜ osutatud eesmärkide saavutamist, eeldusel et Madalmaad järgivad teatavaid rangeid tingimusi ning kõnealuse koguse kasutamine on objektiivsete kriteeriumide alusel põhjendatud. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon, olles kontrollinud Madalmaade taotlust ning arvestades Madalmaade 6. tegevusprogrammi ja rakendusotsuses 2014/291/EL sätestatud erandi kohaldamisest saadud kogemusi, leiab, et Madalmaade taotluse kohane rohusööjate kariloomade sõnnikukogus, mis vastab 230 kg lämmastikule hektari kohta aastas põllumajandusettevõtetes, kus on vähemalt 80 % rohumaad ja mis asuvad lõuna- või keskosa liiv- või lössimullal, ning 250 kg lämmastikule hektari kohta aastas põllumajandusettevõtetes, kus on vähemalt 80 % rohumaad ja mis asuvad muul mullal, ei takista direktiivis 91/676/EMÜ osutatud eesmärkide saavutamist, eeldusel et Madalmaad järgivad teatavaid rangeid tingimusi ning kõnealuse koguse kasutamine on objektiivsete kriteeriumide alusel põhjendatud.

| (14) | Madalmaad peaksid tagama, et kariloomade arvu tõus ja sellega seotud sõnnikutootmine ei suurenda negatiivset mõju veekogudele. Selleks peaksid Madalmaad tagama, et sõnniku kogutoodangu puhul ei ületa ei lämmastiku ega fosfori kogus 2002. aasta taset. Uute õigusaktidega, millega rakendatakse Madalmaade 6. tegevusprogrammi, tuleks seepärast ette näha siduv sõnnikutootmise ülemmäär, mida ei tohi ületada ja mida saab vajaduse korral konkreetse põllumajandustootja suhtes kohaldada. |
| --- | --- |

(14)

Madalmaad peaksid tagama, et kariloomade arvu tõus ja sellega seotud sõnnikutootmine ei suurenda negatiivset mõju veekogudele. Selleks peaksid Madalmaad tagama, et sõnniku kogutoodangu puhul ei ületa ei lämmastiku ega fosfori kogus 2002. aasta taset. Uute õigusaktidega, millega rakendatakse Madalmaade 6. tegevusprogrammi, tuleks seepärast ette näha siduv sõnnikutootmise ülemmäär, mida ei tohi ületada ja mida saab vajaduse korral konkreetse põllumajandustootja suhtes kohaldada.

| (15) | Konkreetsele põllumajandustootjale antud loa puhul kohaldatakse teatavaid tingimusi, mille eesmärk on tagada põllumajandusettevõttes põllukultuuride vajadustele vastav väetamine ning vähendada või hoida ära lämmastiku ja fosfori sattumist vette. Seepärast peaksid need tingimused hõlmama järgmisi nõudeid: põllumajandusettevõttes on välja töötatud väetamiskava, väetamismeetodite dokumenteerimiseks kasutatakse väetamisarvestust, tehakse regulaarseid mullaanalüüse, pärast maisikasvatust külvatakse talveks taimkate, järgitakse rohumaa kündmist käsitlevaid erisätteid, sõnnikut ei laotata enne rohumaa kündi, väetamist kohandatakse vastavalt liblikõieliste taimede panusele ja loobutakse keemiliste fosforväetiste kasutamisest. |
| --- | --- |

(15)

Konkreetsele põllumajandustootjale antud loa puhul kohaldatakse teatavaid tingimusi, mille eesmärk on tagada põllumajandusettevõttes põllukultuuride vajadustele vastav väetamine ning vähendada või hoida ära lämmastiku ja fosfori sattumist vette. Seepärast peaksid need tingimused hõlmama järgmisi nõudeid: põllumajandusettevõttes on välja töötatud väetamiskava, väetamismeetodite dokumenteerimiseks kasutatakse väetamisarvestust, tehakse regulaarseid mullaanalüüse, pärast maisikasvatust külvatakse talveks taimkate, järgitakse rohumaa kündmist käsitlevaid erisätteid, sõnnikut ei laotata enne rohumaa kündi, väetamist kohandatakse vastavalt liblikõieliste taimede panusele ja loobutakse keemiliste fosforväetiste kasutamisest.

| (16) | Aruandes, milles käsitleti direktiivi 91/676/EMÜ mõju gaasilisele lämmastikuheitele, (10) leiti, et mõnes suure kariloomade arvuga piirkonnas võib erandi kohaldamine põhjustada gaasilise heite suurenemist. Seda erandi kohaldamise võimalikku tagajärge ammoniaagiheitele kinnitati komisjonile esitatud 12. veebruari 2020. aasta aruandes, mille koostas Madalmaade komisjon „Commissie Deskundigen Meststoffenwet“. Heide põhjustab täiendavat lämmastikusaastet, mis avaldab negatiivset mõju Natura 2000 aladele ja halvendab vee kvaliteeti, põhjustades eutrofeerumist. Seepärast tuleks võtta asjakohased meetmed ammoniaagiheite vähendamiseks, sh võtta kasutusele madala heitetasemega sõnniku laotamise tehnika ning kehtestada vajaduse korral maksimaalne temperatuur, millega tohib sõnnikut laotada. |
| --- | --- |

(16)

Aruandes, milles käsitleti direktiivi 91/676/EMÜ mõju gaasilisele lämmastikuheitele, (10) leiti, et mõnes suure kariloomade arvuga piirkonnas võib erandi kohaldamine põhjustada gaasilise heite suurenemist. Seda erandi kohaldamise võimalikku tagajärge ammoniaagiheitele kinnitati komisjonile esitatud 12. veebruari 2020. aasta aruandes, mille koostas Madalmaade komisjon „Commissie Deskundigen Meststoffenwet“. Heide põhjustab täiendavat lämmastikusaastet, mis avaldab negatiivset mõju Natura 2000 aladele ja halvendab vee kvaliteeti, põhjustades eutrofeerumist. Seepärast tuleks võtta asjakohased meetmed ammoniaagiheite vähendamiseks, sh võtta kasutusele madala heitetasemega sõnniku laotamise tehnika ning kehtestada vajaduse korral maksimaalne temperatuur, millega tohib sõnnikut laotada.

| (17) | Kooskõlas rakendusotsuse (EL) 2018/820 nõuetega teatas Madalmaad 28. septembril 2018 oma täiustatud jõustamisstrateegia vastuvõtmisest. Selle strateegia rakendamise kohta esitati esimene tegevusaruanne 28. juunil 2019. Tegevusaruande ajakohastatud versioon esitati 18. novembril 2019. Tegevusaruanne näitas, et hoolimata mõningatest jõupingutustest esines strateegia rakendamisel viivitusi ning Madalmaad ei suutnud tõendada eeskirjadele mittevastavuse või nende eiramise juhtumite vähenemist. |
| --- | --- |

(17)

Kooskõlas rakendusotsuse (EL) 2018/820 nõuetega teatas Madalmaad 28. septembril 2018 oma täiustatud jõustamisstrateegia vastuvõtmisest. Selle strateegia rakendamise kohta esitati esimene tegevusaruanne 28. juunil 2019. Tegevusaruande ajakohastatud versioon esitati 18. novembril 2019. Tegevusaruanne näitas, et hoolimata mõningatest jõupingutustest esines strateegia rakendamisel viivitusi ning Madalmaad ei suutnud tõendada eeskirjadele mittevastavuse või nende eiramise juhtumite vähenemist.

| (18) | Seega on vaja täiendavaid kaitsemeetmeid ja kinnitust, et strateegiaga suudetakse pettusi minimeerida. Meetmed peaksid hõlmama strateegia täieliku rakendamise tähtaegade kehtestamist ja eesmärkide seadmist, mis võimaldavad hinnata strateegia tõhusust. Lisaks tuleks ette näha, et strateegia vaadatakse enne 2021. aasta lõppu läbi ja vajaduse korral lisatakse tugevdatud kontrollimeetmed, mis on kooskõlas strateegia rakendamisel saadud kogemustega. |
| --- | --- |

(18)

Seega on vaja täiendavaid kaitsemeetmeid ja kinnitust, et strateegiaga suudetakse pettusi minimeerida. Meetmed peaksid hõlmama strateegia täieliku rakendamise tähtaegade kehtestamist ja eesmärkide seadmist, mis võimaldavad hinnata strateegia tõhusust. Lisaks tuleks ette näha, et strateegia vaadatakse enne 2021. aasta lõppu läbi ja vajaduse korral lisatakse tugevdatud kontrollimeetmed, mis on kooskõlas strateegia rakendamisel saadud kogemustega.

| (19) | Igal aastal tuleks esitada täiendatud jõustamisstrateegia jätkuva rakendamise ajakohastatud aruanne, milles tuleks kajastada seda, milline on COVID-19 viiruse leviku ohu ennetamiseks võetud meetmete võimalik mõju strateegia rakendamisele. |
| --- | --- |

(19)

Igal aastal tuleks esitada täiendatud jõustamisstrateegia jätkuva rakendamise ajakohastatud aruanne, milles tuleks kajastada seda, milline on COVID-19 viiruse leviku ohu ennetamiseks võetud meetmete võimalik mõju strateegia rakendamisele.

| (20) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2000/60/EÜ (11) nähakse ette valglapiirkondade ümbruses rakendatav mitmekülgne piiriülene veekaitsealane lähenemisviis, et saavutada Euroopa veekogude hea seisund. Selle eesmärgi lahutamatu osa on veekogude toitainesisalduse vähendamine. Käesoleva otsuse alusel erandi lubamisega ei piirata direktiivi 2000/60/EÜ sätete kohaldamist ega välistata, et nimetatud direktiivist tulenevate kohustuste täitmiseks võib vaja minna täiendavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(20)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2000/60/EÜ (11) nähakse ette valglapiirkondade ümbruses rakendatav mitmekülgne piiriülene veekaitsealane lähenemisviis, et saavutada Euroopa veekogude hea seisund. Selle eesmärgi lahutamatu osa on veekogude toitainesisalduse vähendamine. Käesoleva otsuse alusel erandi lubamisega ei piirata direktiivi 2000/60/EÜ sätete kohaldamist ega välistata, et nimetatud direktiivist tulenevate kohustuste täitmiseks võib vaja minna täiendavaid meetmeid.

| (21) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2007/2/EÜ (12) on sätestatud liidu ruumiandmete infrastruktuuri rajamise üldeeskirjad liidu keskkonnapoliitika ja keskkonda mõjutada võivate liidu poliitika- ja tegevussuundade rakendamiseks. Käesoleva otsuse rakendamisega seoses kogutud ruumiandmed peaksid vajaduse korral olema kooskõlas kõnealuse direktiivi sätetega. Selleks et vähendada halduskoormust ja suurendada andmete sidusust, peaksid Madalmaad käesoleva otsuse raames vajalikke andmeid kogudes vajaduse korral kasutama teavet, mis on saadud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 (13) V jaotise II peatüki kohaselt loodud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi raames. |
| --- | --- |

(21)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2007/2/EÜ (12) on sätestatud liidu ruumiandmete infrastruktuuri rajamise üldeeskirjad liidu keskkonnapoliitika ja keskkonda mõjutada võivate liidu poliitika- ja tegevussuundade rakendamiseks. Käesoleva otsuse rakendamisega seoses kogutud ruumiandmed peaksid vajaduse korral olema kooskõlas kõnealuse direktiivi sätetega. Selleks et vähendada halduskoormust ja suurendada andmete sidusust, peaksid Madalmaad käesoleva otsuse raames vajalikke andmeid kogudes vajaduse korral kasutama teavet, mis on saadud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 (13) V jaotise II peatüki kohaselt loodud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi raames.

| (22) | Pidades silmas, et Madalmaade taotluses käsitletakse rakendusotsusega (EL) 2018/820 tehtud erandi pikendamist aastateks 2020–2021, tuleks käesolevat otsust kohaldada kahe aasta jooksul alates 1. jaanuarist 2020. |
| --- | --- |

(22)

Pidades silmas, et Madalmaade taotluses käsitletakse rakendusotsusega (EL) 2018/820 tehtud erandi pikendamist aastateks 2020–2021, tuleks käesolevat otsust kohaldada kahe aasta jooksul alates 1. jaanuarist 2020.

| (23) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikli 9 alusel moodustatud nitraadikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(23)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikli 9 alusel moodustatud nitraadikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erand

Madalmaade 4. veebruari 2020. aasta kirjas taotletud erand, mis võimaldab laotada maale suurema koguse rohusööjate kariloomade sõnnikus sisalduvat lämmastikku, kui on ette nähtud direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimese lausega, tehakse käesolevas otsuses sätestatud tingimustel.

Käesoleva otsuse alusel erandi lubamisega ei piirata direktiivi 2000/60/EÜ sätete kohaldamist.

Artikkel 2

Kohaldamisala

Käesolevat erandit kohaldatakse rohumaapõhiste põllumajandusettevõtete suhtes, kellele on antud vastavasisuline luba vastavalt artiklile 6.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „rohumaapõhine põllumajandusettevõte“ – ettevõte, kus vähemalt 80 % alast, millele sõnnikut laotatakse, on rohumaa; |
| --- | --- |

1)

„rohumaapõhine põllumajandusettevõte“ – ettevõte, kus vähemalt 80 % alast, millele sõnnikut laotatakse, on rohumaa;

| 2) | „rohusööjad kariloomad“ – veised (välja arvatud lihavasikad), lambad, kitsed, hobused, eeslid, hirved ja vesipühvlid; |
| --- | --- |

2)

„rohusööjad kariloomad“ – veised (välja arvatud lihavasikad), lambad, kitsed, hobused, eeslid, hirved ja vesipühvlid;

| 3) | „põllumajandusmaa“ – eraomanduses, renditud või individuaalse kirjaliku lepingu alusel põllumajandustootja poolt kasutatav maa-ala, mille haldamise eest põllumajandustootja otseselt vastutab; |
| --- | --- |

3)

„põllumajandusmaa“ – eraomanduses, renditud või individuaalse kirjaliku lepingu alusel põllumajandustootja poolt kasutatav maa-ala, mille haldamise eest põllumajandustootja otseselt vastutab;

| 4) | „rohumaa“ – püsirohumaa või ajutine rohumaa, mida kasutatakse vähem kui viis aastat; |
| --- | --- |

4)

„rohumaa“ – püsirohumaa või ajutine rohumaa, mida kasutatakse vähem kui viis aastat;

| 5) | „väetamiskava“ – arvutused toitainete kavandatava kasutuse ja kättesaadavuse kohta; |
| --- | --- |

5)

„väetamiskava“ – arvutused toitainete kavandatava kasutuse ja kättesaadavuse kohta;

| 6) | „väetamisaruanne“ – toitainete tasakaalu arvestus, mis tehakse väetistes kasutatavate toitainete tegelike koguste ja selle põhjal, kuidas taimed toitaineid omastavad; |
| --- | --- |

6)

„väetamisaruanne“ – toitainete tasakaalu arvestus, mis tehakse väetistes kasutatavate toitainete tegelike koguste ja selle põhjal, kuidas taimed toitaineid omastavad;

| 7) | „lõuna- või keskosa liivmuld“ – muld, millele direktiivi 91/676/EMÜ rakendamiseks vastu võetud Madalmaade õigusaktides osutatakse kui lõuna- või keskosa liivmullale; |
| --- | --- |

7)

„lõuna- või keskosa liivmuld“ – muld, millele direktiivi 91/676/EMÜ rakendamiseks vastu võetud Madalmaade õigusaktides osutatakse kui lõuna- või keskosa liivmullale;

| 8) | „lössimuld“ – muld, millele direktiivi 91/676/EMÜ rakendamiseks vastu võetud Madalmaade õigusaktides osutatakse kui lössimullale. |
| --- | --- |

8)

„lössimuld“ – muld, millele direktiivi 91/676/EMÜ rakendamiseks vastu võetud Madalmaade õigusaktides osutatakse kui lössimullale.

Artikkel 4

Erandi tegemise üldtingimused

Erand tehakse järgmistel tingimustel:

| 1) | Madalmaad jälgivad toodetud sõnniku hulka ja tagavad, et sõnnikutoodang riigis ei ületa ei lämmastiku ega fosfori koguse põhjal arvutatuna 2002. aasta taset, mis vastab 504,4 miljonile kilogrammile lämmastikule ja 172,9 miljonile kilogrammile fosfaadile. |
| --- | --- |

1)

Madalmaad jälgivad toodetud sõnniku hulka ja tagavad, et sõnnikutoodang riigis ei ületa ei lämmastiku ega fosfori koguse põhjal arvutatuna 2002. aasta taset, mis vastab 504,4 miljonile kilogrammile lämmastikule ja 172,9 miljonile kilogrammile fosfaadile.

| 2) | Madalmaad loovad täiustatud jõustamisstrateegia, mille eesmärk on tugevdada Madalmaade sõnnikupoliitika eeskirjade järgimist ja tagada, et eeskirjade rikkumisele osutavat mis tahes teavet kontrollitakse tõhusalt.
  Täiustatud jõustamisstrateegia hõlmab vähemalt järgmisi elemente:






  a) | sõltumatu hinnang riiklike sõnnikueeskirjade tahtliku eiramise juhtude ulatuse ja sisu kohta. Hindamise läbiviijaks peaksid olema riiklike sõnnikueeskirjade täitmise kontrollimise eest vastutavad pädevad ametiasutused koos pädevate ametiasutustega, kes vastutavad kuritegude uurimise ja süüdistuse esitamise eest riigis; |
| --- | --- | --- |

2)

Madalmaad loovad täiustatud jõustamisstrateegia, mille eesmärk on tugevdada Madalmaade sõnnikupoliitika eeskirjade järgimist ja tagada, et eeskirjade rikkumisele osutavat mis tahes teavet kontrollitakse tõhusalt.

Täiustatud jõustamisstrateegia hõlmab vähemalt järgmisi elemente:

a)

sõltumatu hinnang riiklike sõnnikueeskirjade tahtliku eiramise juhtude ulatuse ja sisu kohta. Hindamise läbiviijaks peaksid olema riiklike sõnnikueeskirjade täitmise kontrollimise eest vastutavad pädevad ametiasutused koos pädevate ametiasutustega, kes vastutavad kuritegude uurimise ja süüdistuse esitamise eest riigis;

| b) | selliste sõnnikukäitlus- ja sõnnikuhalduspiirkondade kindlakstegemine, kus on suurem riiklike sõnnikueeskirjade tahtliku eiramise oht; |
| --- | --- |

b)

selliste sõnnikukäitlus- ja sõnnikuhalduspiirkondade kindlakstegemine, kus on suurem riiklike sõnnikueeskirjade tahtliku eiramise oht;

| c) | inspekteerimis- ja kontrollisuutlikkuse, sealhulgas pistelise kontrollimise suutlikkuse tõstmine vähemalt 40 protsendini artikli 11 lõikes 2 osutatud nõutavast loaga hõlmatud rohumaapõhiste põllumajandusettevõtete põldtunnustamise suutlikkusest ning sellise suutlikkuse sihipärasem kasutamine sõnnikukäitluse ja -halduse riskipiirkondades; |
| --- | --- |

c)

inspekteerimis- ja kontrollisuutlikkuse, sealhulgas pistelise kontrollimise suutlikkuse tõstmine vähemalt 40 protsendini artikli 11 lõikes 2 osutatud nõutavast loaga hõlmatud rohumaapõhiste põllumajandusettevõtete põldtunnustamise suutlikkusest ning sellise suutlikkuse sihipärasem kasutamine sõnnikukäitluse ja -halduse riskipiirkondades;

| d) | selge metoodika piisavalt tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistuste ja sanktsioonide määramiseks; |
| --- | --- |

d)

selge metoodika piisavalt tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistuste ja sanktsioonide määramiseks;

| e) | strateegia täismahus rakendamise tagamine suure riskiga piirkondades (De Peel, Gelderse Vallei ja Twente) 2020. aasta kevadel; |
| --- | --- |

e)

strateegia täismahus rakendamise tagamine suure riskiga piirkondades (De Peel, Gelderse Vallei ja Twente) 2020. aasta kevadel;

| f) | automaatne reaalajas aruandlus sõnniku transpordi kohta 2020. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

f)

automaatne reaalajas aruandlus sõnniku transpordi kohta 2020. aasta lõpuks;

| g) | otsus karistuspoliitika läbivaatamise kohta 2020. aasta juuni lõpuks; |
| --- | --- |

g)

otsus karistuspoliitika läbivaatamise kohta 2020. aasta juuni lõpuks;

| h) | 5,5 % seakasvatusettevõtete individuaalne kontroll. COVID-19 viiruse leviku ohu vältimiseks võetud meetmed võivad mõjutada protsentuaalsete eesmärkide täitmist. |
| --- | --- |

h)

5,5 % seakasvatusettevõtete individuaalne kontroll. COVID-19 viiruse leviku ohu vältimiseks võetud meetmed võivad mõjutada protsentuaalsete eesmärkide täitmist.

| 3) | Täiustatud jõustamisstrateegia vaadatakse läbi, et kajastada selle rakendamisel saadud kogemusi, 2021. aasta detsembriks, eriti juhul, kui eeskirjade rikkumiste või eeskirjadele mittevastavuse juhtumite arv ei ole vähenenud, et lisada strateegiasse tugevdatud kontrollimeetmed. Läbivaadatud strateegia edastatakse komisjonile. |
| --- | --- |

3)

Täiustatud jõustamisstrateegia vaadatakse läbi, et kajastada selle rakendamisel saadud kogemusi, 2021. aasta detsembriks, eriti juhul, kui eeskirjade rikkumiste või eeskirjadele mittevastavuse juhtumite arv ei ole vähenenud, et lisada strateegiasse tugevdatud kontrollimeetmed. Läbivaadatud strateegia edastatakse komisjonile.

Artikkel 5

Loa taotlemine

1.   Rohumaad haldav põllumajandustootja võib esitada pädevale asutusele taotluse saada aastane luba laotada riigi lõuna- või keskosa liiv- või lössimullal aastas ühe hektari kohta rohusööjate kariloomade sõnnikut koguses, mis sisaldab kuni 230 kg lämmastikku, ning muul mullal koguses, mis sisaldab kuni 250 kg lämmastikku.

2.   Koos lõikes 1 osutatud taotlusega esitab taotleja kirjaliku deklaratsiooni, et järgib artiklites 7 ja 8 sätestatud tingimusi ning on nõus artiklis 7 osutatud väetisekasutuse, väetamiskava ja väetamisarvestuse kontrollimisega.

Artikkel 6

Loa andmine

Luba kasutada rohumaapõhises põllumajandusettevõttes aastas ühe hektari kohta rohusööjate kariloomade sõnnikut (sealhulgas karjatamisel loomade väljaheidetega maale jääv sõnnik) koguses, mis sisaldab lõuna- või keskosa liiv- või lössimulla puhul kuni 230 kg lämmastikku ning muu mulla puhul kuni 250 kg lämmastikku, antakse juhul, kui järgitakse käesoleva otsuse artiklites 7 ja 8 sätestatud tingimusi.

Artikkel 7

Sõnniku ja muude väetiste laotamise tingimused

1.   Rohumaapõhises põllumajandusettevõttes igal aastal hektari kohta maale laotatava rohusööjate kariloomade sõnniku, sealhulgas loomade endi kohapeal tekitatud sõnniku kogus ei ületa sõnnikukogust, mis sisaldab lõuna- või keskosa liiv- või lössimulla puhul 230 kg lämmastikku ning muu mulla puhul 250 kg lämmastikku; seejuures peavad olema täidetud käesoleva artikli lõigetes 2–8 sätestatud tingimused. Lämmastiku ja fosfaadi üldkogus peab vastama asjaomase põllukultuuri toitainevajadusele ning maapinnast saadavale toitainekogusele ning see ei tohi ületada Madalmaade 6. tegevusprogrammis kehtestatud maksimaalseid kasutusnorme.

2.   Keemilisi fosforväetisi ei kasutata.

3.   Põllumajandusettevõte koostab väetamiskava ja hoiab seda kättesaadavana. Väetamiskavas on kirjeldatud põllumajandusmaa külvikorda ja sõnniku ning muude lämmastik- ja fosforväetiste kavandatud kasutamist. Esimese kalendriaasta väetamiskava on rohumaapõhises põllumajandusettevõttes olemas hiljemalt 30. juuniks. Järgmiste kalendriaastate väetamiskavad on rohumaapõhises põllumajandusettevõttes olemas hiljemalt 28. veebruariks.

4.   Väetamiskava sisaldab järgmist teavet:

| a) | rohumaad omavas põllumajandusettevõttes peetavate kariloomade arv; |
| --- | --- |

a)

rohumaad omavas põllumajandusettevõttes peetavate kariloomade arv;

| b) | lauda ja sõnniku ladustamise süsteemi kirjeldus, sh olemasoleva sõnnikuhoidla mahutavus; |
| --- | --- |

b)

lauda ja sõnniku ladustamise süsteemi kirjeldus, sh olemasoleva sõnnikuhoidla mahutavus;

| c) | rohumaapõhises põllumajandusettevõttes tekkiva sõnniku lämmastikusisalduse (välja arvatud lauda- ja laokaod) ja fosforisisalduse arvutus; |
| --- | --- |

c)

rohumaapõhises põllumajandusettevõttes tekkiva sõnniku lämmastikusisalduse (välja arvatud lauda- ja laokaod) ja fosforisisalduse arvutus;

| d) | põllukultuuride külvikorrakava, milles on kindlaks määratud iga põllu heintaimede ja muude põllukultuuride all olev kasvupind koos skemaatilise kaardiga, millel on märgitud iga põllu asukoht; |
| --- | --- |

d)

põllukultuuride külvikorrakava, milles on kindlaks määratud iga põllu heintaimede ja muude põllukultuuride all olev kasvupind koos skemaatilise kaardiga, millel on märgitud iga põllu asukoht;

| e) | põllukultuuride eeldatav lämmastiku- ja fosforivajadus; |
| --- | --- |

e)

põllukultuuride eeldatav lämmastiku- ja fosforivajadus;

| f) | rohumaapõhises põllumajandusettevõttes kasutamata jääva allhankijatele tarnitava sõnniku liik ja kogus; |
| --- | --- |

f)

rohumaapõhises põllumajandusettevõttes kasutamata jääva allhankijatele tarnitava sõnniku liik ja kogus;

| g) | rohumaapõhises põllumajandusettevõttes kasutatava sissetoodud sõnniku kogus; |
| --- | --- |

g)

rohumaapõhises põllumajandusettevõttes kasutatava sissetoodud sõnniku kogus;

| h) | arvutus orgaanilise aine mineraliseerumise, liblikõieliste taimede ja atmosfäärist sadestumise panuse kohta ning pinnases oleva lämmastiku koguse kohta hetkel, mil põllukultuur hakkab seda kasutama olulistes kogustes; |
| --- | --- |

h)

arvutus orgaanilise aine mineraliseerumise, liblikõieliste taimede ja atmosfäärist sadestumise panuse kohta ning pinnases oleva lämmastiku koguse kohta hetkel, mil põllukultuur hakkab seda kasutama olulistes kogustes;

| i) | arvestus sõnnikust saadava lämmastiku ja fosfori kasutamise kohta igal maatükil; |
| --- | --- |

i)

arvestus sõnnikust saadava lämmastiku ja fosfori kasutamise kohta igal maatükil;

| j) | arvutus keemilistest ja muudest väetistest pärineva lämmastiku kasutamise kohta igal maatükil; |
| --- | --- |

j)

arvutus keemilistest ja muudest väetistest pärineva lämmastiku kasutamise kohta igal maatükil;

| k) | arvutused selle kohta, kas lämmastiku ja fosfori kasutamine vastab Madalmaade 6. tegevusprogrammis kehtestatud piirnormidele. |
| --- | --- |

k)

arvutused selle kohta, kas lämmastiku ja fosfori kasutamine vastab Madalmaade 6. tegevusprogrammis kehtestatud piirnormidele.

Väetamiskava muudetakse hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast mis tahes muudatust rohumaapõhise põllumajandusettevõtte põllumajandustegevuses.

5.   Igas rohumaapõhises põllumajandusettevõttes peetakse väetamisarvestust iga kalendriaasta kohta. Kõnealune arvestus esitatakse pädevale asutusele järgneva kalendriaasta 31. märtsiks.

6.   Väetamisarvestus sisaldab järgmisi andmeid:

| a) | põllukultuuri alune maa; |
| --- | --- |

a)

põllukultuuri alune maa;

| b) | kariloomade arv ja liik; |
| --- | --- |

b)

kariloomade arv ja liik;

| c) | sõnnikutoodang looma kohta; |
| --- | --- |

c)

sõnnikutoodang looma kohta;

| d) | rohumaapõhisesse põllumajandusettevõttesse sisse toodud väetiste kogus; |
| --- | --- |

d)

rohumaapõhisesse põllumajandusettevõttesse sisse toodud väetiste kogus;

| e) | rohumaapõhises põllumajandusettevõttes kasutamata jääva allhankijatele tarnitava sõnniku kogus ning asjaomaste allhankijate nimed. |
| --- | --- |

e)

rohumaapõhises põllumajandusettevõttes kasutamata jääva allhankijatele tarnitava sõnniku kogus ning asjaomaste allhankijate nimed.

7.   Igal külvikorra ja mulla omaduste poolest homogeensel maa-alal tehakse korrapäraselt vähemalt üks kord nelja aasta jooksul pinnases oleva lämmastiku ja fosfori sisalduse analüüs. Nõutav on vähemalt üks analüüs viie hektari kohta.

Kui rohumaa on uuendamiseks üles küntud, vähendatakse Madalmaade 6. tegevusprogrammis sätestatud lämmastikukasutuse piirnormi liiv- või lössimulla puhul igal kalendriaastal pärast 31. maid 50 kg võrra hektari kohta. Kui rohumaa on üles küntud maisi viljelemiseks liiv- või lössimullal, vähendatakse Madalmaade 6. tegevusprogrammis maisi puhul sätestatud lämmastikukasutuse piirnormi 65 kg võrra hektari kohta.

8.   Sõnnikut ei laotata sügisel enne rohumaa harimist.

Artikkel 8

Maa majandamise tingimused

1.   Liiv- või lössimullale külvatakse pärast maisi heintaimed või muud põllukultuurid, millega tagatakse talvise taimkatte olemasolu.

2.   Vahekultuure ei künta sisse enne 1. veebruari.

3.   Liiv- või lössimullal asuvat rohumaad küntakse ainult kevadel, v.a rohumaa kündmine selle uuendamiseks, mida võib teha kuni 31. augustini.

4.   Küntud rohumaale külvatakse kõikide mullatüüpide puhul kohe suure lämmastikunõudlusega põllukultuur ning väetamine põhineb mineraallämmastikku ja muid näitajaid käsitleval mullaanalüüsil, mis võetakse aluseks mulla orgaanilise aine mineraliseerumise tulemusel vabaneva lämmastiku koguse hindamisel.

5.   Kui külvikord hõlmab liblikõielisi või muid õhulämmastikku siduvaid taimi, vähendatakse väetiste kasutamist vastavalt.

6.   Erandina lõikest 3 on rohumaa kündmine sügisel lubatud lillesibulate istutamiseks.

Artikkel 9

Tingimused seoses ammoniaagiheite vähendamisega, et vähendada toitainete sadestumist vette

1.   Artikli 6 kohase loa saanud rohumaapõhiste põllumajandusettevõtete suhtes kehtivad järgmised tingimused:

| a) | Liiva- ja lössimullaga rohumaale laotatakse läga pinnale. |
| --- | --- |

a)

Liiva- ja lössimullaga rohumaale laotatakse läga pinnale.

| b) | Savi- ja turbamullaga rohumaale laotatakse läga pinnale, kasutatakse lohiskinga (segus oleva läga ja vee suhe on 2:1) või kindlate vahemikega laoturit. |
| --- | --- |

b)

Savi- ja turbamullaga rohumaale laotatakse läga pinnale, kasutatakse lohiskinga (segus oleva läga ja vee suhe on 2:1) või kindlate vahemikega laoturit.

| c) | Kui välistemperatuur on 20 °C või üle selle, ei tohi läga laotamiseks lohiskinga kasutada. |
| --- | --- |

c)

Kui välistemperatuur on 20 °C või üle selle, ei tohi läga laotamiseks lohiskinga kasutada.

| d) | Põllumaale laotatakse laga kas pinnale või küntakse kohe pärast pealekandmist pinna sisse. |
| --- | --- |

d)

Põllumaale laotatakse laga kas pinnale või küntakse kohe pärast pealekandmist pinna sisse.

| e) | Tahke sõnnik tuleb kohe pärast pealekandmist sisse künda (maksimaalselt kaks künnikorda). |
| --- | --- |

e)

Tahke sõnnik tuleb kohe pärast pealekandmist sisse künda (maksimaalselt kaks künnikorda).

2.   Lõiget 1 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021 kõigi erandiga hõlmatud põllumajandustootjate suhtes ka juhul, kui nende suhtes praegu siseriikliku õiguse (14) alusel lõike 1 sätteid ei kohaldata.

3.   Kõik loa saanud rohumaapõhised põllumajandusettevõtted peavad enne 31. detsembrit 2020 läbima lämmastikuheite vähendamise teemalise nõustamise.

Artikkel 10

Seire

1.   Pädevad asutused tagavad järgmisi üksikasju sisaldavate kaartide koostamise:

| a) | loaga hõlmatud rohumaapõhiste põllumajandusettevõtete protsentuaalne osakaal igas omavalitsuses; |
| --- | --- |

a)

loaga hõlmatud rohumaapõhiste põllumajandusettevõtete protsentuaalne osakaal igas omavalitsuses;

| b) | loaga hõlmatud kariloomade protsentuaalne osakaal igas omavalitsuses; |
| --- | --- |

b)

loaga hõlmatud kariloomade protsentuaalne osakaal igas omavalitsuses;

| c) | loaga hõlmatud põllumajandusmaa protsentuaalne osakaal igas omavalitsuses. |
| --- | --- |

c)

loaga hõlmatud põllumajandusmaa protsentuaalne osakaal igas omavalitsuses.

Neid kaarte ajakohastatakse igal aastal.

2.   Pädevad asutused loovad seirevõrgustiku loaga hõlmatud rohumaapõhistes põllumajandusettevõtetes asuvates seirekohtades pinnaseveest, ojadest, madalast põhjaveest ja äravooluveest proovide võtmiseks ning haldavad seda võrgustikku. Seirevõrgustikust saadakse andmeid lämmastiku- ja fosforisisalduse kohta vees, mis voolab juurtetsoonist põhjavee- ja pinnaveesüsteemi.

3.   Seirevõrgustikku kuulub vähemalt 300 loaga hõlmatud põllumajandusettevõtet ja see hõlmab kõiki mullatüüpe (savi-, turba-, liiv- ja liiv-lössimuld), väetamismeetodeid ja külvikordi. Käesoleva otsuse kohaldamisaja jooksul seirevõrgustiku koosseisu ei muudeta.

4.   Pädevad asutused teevad uuringuid ja viivad pidevalt läbi toitainete analüüse, millest saadakse kohapõhiseid andmeid maakasutuse, külvikordade ja põllumajandustavade kohta loaga hõlmatud rohumaapõhistes põllumajandusettevõtetes. Neid andmeid saab kasutada mudelarvutusteks nitraatide leostumise ulatuse ja fosforikadude kohta põldudel, kus kasutatakse aastas rohusööjate kariloomade sõnnikut koguses, mis vastab kuni 230 kg või 250 kg lämmastikule hektari kohta.

5.   Liivmullal asuvatel põllumajandusaladel viivad pädevad asutused läbi tugevdatud veeseiret.

Artikkel 11

Kontroll ja põldtunnustamine

1.   Pädevad asutused teevad halduskontrolle kõikide loataotluste puhul, et hinnata artiklites 7 ja 8 sätestatud tingimuste täitmist. Kui selgub, et need tingimused ei ole täidetud, keeldutakse luba andmast ja taotlejale teatatakse keeldumise põhjused.

Pädevate asutuste tehtavad halduskontrollid maa kasutamise, kariloomade arvu ja sõnnikutootmise suhtes hõlmavad vähemalt 5 % loaga hõlmatud rohumaapõhistest põllumajandusettevõtetest.

2.   Pädevad asutused koostavad riskianalüüsi põhjal loaga hõlmatud rohumaapõhiste põllumajandusettevõtete põldtunnustamise programmi, millega nähakse ette sobiv kontrollide sagedus ja mille puhul võetakse arvesse eelnevate aastate kontrollimise tulemusi, direktiivi 91/676/EMÜ ülevõtvatele õigusaktidele vastavuse üldise pistelise kontrollimise tulemusi ja mis tahes teavet, mis võib viidata käesoleva otsuse artiklites 7 ja 8 sätestatud tingimuste rikkumisele.

Artiklites 7 ja 8 sätestatud tingimustele vastavuse hindamiseks tehtav põldtunnustamine hõlmab vähemalt 5 % loaga hõlmatud rohumaapõhistest põllumajandusettevõtetest. Lisaks tehakse täiendavaid inspekteerimisi ja kontrolle, millele on viidatud artikli 4 lõike 2 punktis c.

3.   Kui mis tahes aastal tehakse kindlaks, et loaga hõlmatud rohumaapõhine põllumajandusettevõte ei ole täitnud artiklites 7 ja 8 sätestatud tingimusi, karistatakse loa hoidjat vastavalt riiklikele eeskirjadele ja järgneval aastal ei ole tal õigust luba saada.

4.   Pädevatele asutustele antakse vajalikud volitused ja vahendid, et kontrollida käesoleva otsuse alusel antud loa tingimuste täitmist.

Artikkel 12

Aruandlus

1.   Pädevad asutused esitavad komisjonile igal aastal hiljemalt 30. juuniks aruande, mis sisaldab järgmist teavet:

| a) | väetamisega seotud andmed kõikide artikli 6 kohaselt loaga hõlmatud rohumaapõhiste põllumajandusettevõtete kohta, sealhulgas teave saagikuse ja mullatüüpide kohta; |
| --- | --- |

a)

väetamisega seotud andmed kõikide artikli 6 kohaselt loaga hõlmatud rohumaapõhiste põllumajandusettevõtete kohta, sealhulgas teave saagikuse ja mullatüüpide kohta;

| b) | kariloomade arvuga seotud suundumused Madalmaades igas kariloomakategoorias ja loaga hõlmatud rohumaapõhistes põllumajandusettevõtetes; |
| --- | --- |

b)

kariloomade arvuga seotud suundumused Madalmaades igas kariloomakategoorias ja loaga hõlmatud rohumaapõhistes põllumajandusettevõtetes;

| c) | siseriikliku sõnnikutootmise suundumused seoses sõnnikus sisalduva lämmastiku ja fosfaadi kogustega; |
| --- | --- |

c)

siseriikliku sõnnikutootmise suundumused seoses sõnnikus sisalduva lämmastiku ja fosfaadi kogustega;

| d) | kokkuvõte sigade ja kodulindude sõnniku eritumiskoefitsiendiga seotud kontrollide tulemustest riigi tasandil; |
| --- | --- |

d)

kokkuvõte sigade ja kodulindude sõnniku eritumiskoefitsiendiga seotud kontrollide tulemustest riigi tasandil;

| e) | artikli 10 lõikes 1 osutatud kaardid; |
| --- | --- |

e)

artikli 10 lõikes 1 osutatud kaardid;

| f) | veeseire tulemused, sealhulgas teave põhja- ja pinnavee veekvaliteedi suundumuste kohta ning andmed erandi mõju kohta vee kvaliteedile; |
| --- | --- |

f)

veeseire tulemused, sealhulgas teave põhja- ja pinnavee veekvaliteedi suundumuste kohta ning andmed erandi mõju kohta vee kvaliteedile;

| g) | artikli 10 lõikes 2 osutatud andmed lämmastiku- ja fosforisisalduse kohta; |
| --- | --- |

g)

artikli 10 lõikes 2 osutatud andmed lämmastiku- ja fosforisisalduse kohta;

| h) | artikli 10 lõikes 5 osutatud tugevdatud veeseire tulemused; |
| --- | --- |

h)

artikli 10 lõikes 5 osutatud tugevdatud veeseire tulemused;

| i) | artikli 10 lõikes 4 osutatud kohapõhiste uuringute tulemused, milles käsitletakse maakasutust, külvikordi ning põllumajandustavasid; |
| --- | --- |

i)

artikli 10 lõikes 4 osutatud kohapõhiste uuringute tulemused, milles käsitletakse maakasutust, külvikordi ning põllumajandustavasid;

| j) | artikli 10 lõikes 4 osutatud mudelarvutuste tulemused; |
| --- | --- |

j)

artikli 10 lõikes 4 osutatud mudelarvutuste tulemused;

| k) | põllumajandusettevõtete kontrollimise tulemustel põhinev hinnang artiklites 7 ja 8 sätestatud loatingimuste järgimise kohta ning artiklis 11 osutatud halduskontrollide ja inspekteerimise tulemusena saadud teave tingimusi mittetäitvate põllumajandusettevõtete kohta; |
| --- | --- |

k)

põllumajandusettevõtete kontrollimise tulemustel põhinev hinnang artiklites 7 ja 8 sätestatud loatingimuste järgimise kohta ning artiklis 11 osutatud halduskontrollide ja inspekteerimise tulemusena saadud teave tingimusi mittetäitvate põllumajandusettevõtete kohta;

| l) | artiklis 4 osutatud täiustatud jõustamisstrateegia rakendamise ajakohastamine, eelkõige järgmised punktid:






  — | strateegia täismahus rakendamise tagamine suure riskiga piirkondades (De Peel, Gelderse Vallei ja Twente); |
| --- | --- | --- |

l)

artiklis 4 osutatud täiustatud jõustamisstrateegia rakendamise ajakohastamine, eelkõige järgmised punktid:

—

strateegia täismahus rakendamise tagamine suure riskiga piirkondades (De Peel, Gelderse Vallei ja Twente);

| — | automaatne reaalajas aruandlus sõnniku transpordi kohta 2020. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

—

automaatne reaalajas aruandlus sõnniku transpordi kohta 2020. aasta lõpuks;

| — | otsus karistuspoliitika läbivaatamise kohta 2020. aasta juuni lõpuks; |
| --- | --- |

—

otsus karistuspoliitika läbivaatamise kohta 2020. aasta juuni lõpuks;

| — | COVID-19 viiruse leviku ohu ennetamiseks võetud meetmete mõju strateegia rakendamisele; |
| --- | --- |

—

COVID-19 viiruse leviku ohu ennetamiseks võetud meetmete mõju strateegia rakendamisele;

| m) | artiklis 4 osutatud täiustatud jõustamisstrateegia rakendamise tulemused, eelkõige seoses järgmiste punktidega:






  — | tehtud kontrollid põllumajandusettevõtte liigi kaupa; |
| --- | --- | --- |

m)

artiklis 4 osutatud täiustatud jõustamisstrateegia rakendamise tulemused, eelkõige seoses järgmiste punktidega:

—

tehtud kontrollid põllumajandusettevõtte liigi kaupa;

| — | eiramisjuhtude mistahes vähenemine; |
| --- | --- |

—

eiramisjuhtude mistahes vähenemine;

| — | halduskaristused; |
| --- | --- |

—

halduskaristused;

| n) | teave kohaldatud kohtulike karistuste kohta. |
| --- | --- |

n)

teave kohaldatud kohtulike karistuste kohta.

2.   Aruandes sisalduvad ruumiandmed peavad asjakohasel juhul olema kooskõlas direktiiviga 2007/2/EÜ. Vajalike andmete kogumisel kasutab Madalmaad vajaduse korral teavet, mis on saadud määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 67 lõike 1 kohaselt loodud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi raames.

Artikkel 13

Kohaldamisperiood

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2021.

Artikkel 14

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud Madalmaade Kuningriigile.

Brüssel, 17. juuli 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 8. detsembri 2005. aasta otsus 2005/880/EÜ, millega lubatakse Madalmaade taotletud erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest rakendamisel (ELT L 324, 10.12.2005, lk 89).

2

(3)  Komisjoni 5. veebruari 2010. aasta otsus 2010/65/EL, millega muudetakse otsust 2005/880/EÜ, millega lubatakse Madalmaade taotletud erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest rakendamisel (ELT L 35, 6.2.2010, lk 18).

3

(4)  Komisjoni 16. mai 2014. aasta rakendusotsus 2014/291/EL, millega lubatakse Madalmaade taotletud erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (ELT L 148, 20.5.2014, lk 88).

4

(5)  Komisjoni 31. mai 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/820, millega lubatakse Madalmaade taotletud erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (ELT L 137, 4.6.2018, lk 27).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/99/EÜ keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu (ELT L 328, 6.12.2008, lk 28).

6

(7)  Madalmaade väetiseseadus (Meststoffenwet), artiklid 19 ja 20.

7

(8)  Madalmaade väetiseseadus (Meststoffenwet), artiklid 33a–33d.

8

(9)  Madalmaade väetiseseadus (Meststoffenwet), artikkel 21b.

9

(10)  The impact of the Nitrates Directive on gaseous N emissions, Effects of measures in nitrates action programme on gaseous N emissions, Contract ENV.B.1/ETU/2010/0009.

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiiv 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (ELT L 108, 25.4.2007, lk 1).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549).

13

(14)  Regeling van de Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit van 28 januari 2019, nr. WJZ/19009285, tot tijdelijke vrijstelling van artikel 5, eerste lid, van het Besluit gebruik meststoffen (Vrijstellingsregeling bovengronds aanwenden runderdrijfmest 2019–2023).

14

---

| 21.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 234/29 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 234/29

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/1074,

17. juuli 2020,

millega tehakse Taani taotluse alusel erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest

(ainult taanikeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest, (1) eriti selle III lisa punkti 2 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsusega 2002/915/EÜ (2) tegi komisjon erandi Taani taotluse põhjal, mis esitati vastavalt direktiivile 91/676/EMÜ, ning erandiga lubati teatavatel veisekasvatusettevõtjatel laotada hektari kohta aasta jooksul sõnnikut koguses, mis sisaldab kuni 230 kg lämmastikku. Erandit pikendati komisjoni otsustega 2005/294/EÜ (3) ja 2008/664/EÜ (4) ning komisjoni rakendusotsustega 2012/659/EL, (5) (EL) 2017/847 (6) ja (EL) 2018/1928 (7). |
| --- | --- |

(1)

Otsusega 2002/915/EÜ (2) tegi komisjon erandi Taani taotluse põhjal, mis esitati vastavalt direktiivile 91/676/EMÜ, ning erandiga lubati teatavatel veisekasvatusettevõtjatel laotada hektari kohta aasta jooksul sõnnikut koguses, mis sisaldab kuni 230 kg lämmastikku. Erandit pikendati komisjoni otsustega 2005/294/EÜ (3) ja 2008/664/EÜ (4) ning komisjoni rakendusotsustega 2012/659/EL, (5) (EL) 2017/847 (6) ja (EL) 2018/1928 (7).

| (2) | Rakendusotsusega (EL) 2018/1928 tehtud erand hõlmas aastatel 2017–2018 ligikaudu 1 312 veisekasvatusettevõtjat, 396 000 loomühikut (see vastab sõnnikukogusele, milles sisaldub 39,6 miljonit kg lämmastikku) ja 198 195 hektarit haritavat maad ehk vastavalt 3,9 % kõikidest põllumajandusettevõtjatest, 18,1 % kogu laotatud sõnnikus sisalduvast lämmastikust ja 8,2 % põllumajandusmaa netopindalast. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusotsusega (EL) 2018/1928 tehtud erand hõlmas aastatel 2017–2018 ligikaudu 1 312 veisekasvatusettevõtjat, 396 000 loomühikut (see vastab sõnnikukogusele, milles sisaldub 39,6 miljonit kg lämmastikku) ja 198 195 hektarit haritavat maad ehk vastavalt 3,9 % kõikidest põllumajandusettevõtjatest, 18,1 % kogu laotatud sõnnikus sisalduvast lämmastikust ja 8,2 % põllumajandusmaa netopindalast.

| (3) | 20. märtsil 2020 esitas Taani direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 kolmanda lõigu kohaselt komisjonile taotluse pikendada erandi kehtivust. |
| --- | --- |

(3)

20. märtsil 2020 esitas Taani direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 kolmanda lõigu kohaselt komisjonile taotluse pikendada erandi kehtivust.

| (4) | Taanil on direktiivi 91/676/EMÜ artiklile 5 vastav tegevusprogramm, mis põhineb järgmiste õigusaktide osadel: 30. juuni 2019. aasta täitevakt nr 760 (loomakasvatust ning väetiste ladustamist ja kasutamist käsitlev keskkonnamäärus), 2. aprilli 2019. aasta seadus nr 338 (väetiste põllumajandusliku kasutamise ja toitainete vähendamise meetmete kohta) (seadust on muudetud 29. juuli 2019. aasta täitevaktiga nr 762 väetiste põllumajandusliku kasutamise kohta 2019/2020. aasta planeerimisperioodil) ja 28. jaanuari 2020. aasta täitevakt nr 66 (põllumajanduses toitainete vähendamiseks ja põllumajandusega seoses võetavate meetmete kohta 2020/2021. aasta planeerimisperioodil). Kõnealuste meetmete täienduseks rakendab Taani alates 2019. aastast sihtotstarbelist reguleerimist vastavalt 2. aprilli 2019. aasta seadusele nr 338 (väetiste põllumajandusliku kasutamise ja toitainete vähendamise meetmete kohta, muudetud). Taani õigusesse kuuluvad veel üldised fosforialased õigusnormid, mis sisalduvad 21. märtsi 2017. aasta seaduses nr 256 (loomakasvatuse ja väetiste kasutamis kohta) ning 23. juuni 2017. aasta aktis nr 865 (kaubandusliku loomakasvatuse, loomasõnniku, sileerimise jms kohta) (nüüd 30. juuli 2019. aasta akt nr 760). |
| --- | --- |

(4)

Taanil on direktiivi 91/676/EMÜ artiklile 5 vastav tegevusprogramm, mis põhineb järgmiste õigusaktide osadel: 30. juuni 2019. aasta täitevakt nr 760 (loomakasvatust ning väetiste ladustamist ja kasutamist käsitlev keskkonnamäärus), 2. aprilli 2019. aasta seadus nr 338 (väetiste põllumajandusliku kasutamise ja toitainete vähendamise meetmete kohta) (seadust on muudetud 29. juuli 2019. aasta täitevaktiga nr 762 väetiste põllumajandusliku kasutamise kohta 2019/2020. aasta planeerimisperioodil) ja 28. jaanuari 2020. aasta täitevakt nr 66 (põllumajanduses toitainete vähendamiseks ja põllumajandusega seoses võetavate meetmete kohta 2020/2021. aasta planeerimisperioodil). Kõnealuste meetmete täienduseks rakendab Taani alates 2019. aastast sihtotstarbelist reguleerimist vastavalt 2. aprilli 2019. aasta seadusele nr 338 (väetiste põllumajandusliku kasutamise ja toitainete vähendamise meetmete kohta, muudetud). Taani õigusesse kuuluvad veel üldised fosforialased õigusnormid, mis sisalduvad 21. märtsi 2017. aasta seaduses nr 256 (loomakasvatuse ja väetiste kasutamis kohta) ning 23. juuni 2017. aasta aktis nr 865 (kaubandusliku loomakasvatuse, loomasõnniku, sileerimise jms kohta) (nüüd 30. juuli 2019. aasta akt nr 760).

| (5) | Taani õigusakt, millega rakendatakse direktiivi 91/676/EMÜ, sisaldab lämmastiku kasutamise piiranguid. Fosfori kasutamist piirav õigusakt jõustus augustis 2017. |
| --- | --- |

(5)

Taani õigusakt, millega rakendatakse direktiivi 91/676/EMÜ, sisaldab lämmastiku kasutamise piiranguid. Fosfori kasutamist piirav õigusakt jõustus augustis 2017.

| (6) | Taani õigusaktid hõlmavad kombineeritud sihtotstarbelist kava, milles käsitletakse püüdekultuuride vabatahtlikku ja kohustuslikku viljelemist käesoleva otsusega hõlmatud perioodil. Kõnealuse kava kohaselt peavad püüdekultuure käsitlevad kohustuslikud sätted jõustuma automaatselt, kui sellekohaste vabatahtlike kokkulepetega ei suudeta keskkonnaeesmärke täita. Need püüdekultuuride all olevad alad lisanduvad aladele, mida nõutakse riiklikul tasandil kõnealuste kultuuride kohustusliku viljelemise raames vastavalt Taani 2. aprilli 2019. aasta seadusele nr 338 (muudetud). Eespool nimetatud kava on vajalik tagamaks, et praeguse erandi kohaldamisega ei halveneks vee kvaliteet. |
| --- | --- |

(6)

Taani õigusaktid hõlmavad kombineeritud sihtotstarbelist kava, milles käsitletakse püüdekultuuride vabatahtlikku ja kohustuslikku viljelemist käesoleva otsusega hõlmatud perioodil. Kõnealuse kava kohaselt peavad püüdekultuure käsitlevad kohustuslikud sätted jõustuma automaatselt, kui sellekohaste vabatahtlike kokkulepetega ei suudeta keskkonnaeesmärke täita. Need püüdekultuuride all olevad alad lisanduvad aladele, mida nõutakse riiklikul tasandil kõnealuste kultuuride kohustusliku viljelemise raames vastavalt Taani 2. aprilli 2019. aasta seadusele nr 338 (muudetud). Eespool nimetatud kava on vajalik tagamaks, et praeguse erandi kohaldamisega ei halveneks vee kvaliteet.

| (7) | Teave, mille Taani esitas rakendusotsusega (EL) 2018/1928 tehtud erandiga seoses, näitab, et kõnealuse erandi kohaldamise tagajärjel vee kvaliteet võrreldes erandi kohaldamisalast välja jäävate aladega ei halvene. Andmed direktiivi 91/676/EMÜ rakendamise kohta aastatel 2012–2015 (8) näitavad, et 83,4 % seirejaamades on põhjavee keskmine nitraadisisaldus alla 50 mg/l ja 27,5 % seirejaamades alla 25 mg/l. Värske pinnavee keskmine nitraadisisaldus on 99,4 % seirejaamades alla 50 mg/l ja 85,8 % seirejaamades alla 25 mg/l kohta. Võrreldes eelmise aruandlusperioodiga (2008–2011) näitavad seireandmed, et põhjavee ja värske pinnavee nitraadisisaldus püsib üldiselt stabiilsena. Andmed eutrofeerumise kohta näitavad, et 25 % seirealuste järvede olukord liigitati väga heaks või heaks ja 75 % allapoole seda ning et 119 suudmealast ja rannikuveekogust kahe olukord liigitati heaks. |
| --- | --- |

(7)

Teave, mille Taani esitas rakendusotsusega (EL) 2018/1928 tehtud erandiga seoses, näitab, et kõnealuse erandi kohaldamise tagajärjel vee kvaliteet võrreldes erandi kohaldamisalast välja jäävate aladega ei halvene. Andmed direktiivi 91/676/EMÜ rakendamise kohta aastatel 2012–2015 (8) näitavad, et 83,4 % seirejaamades on põhjavee keskmine nitraadisisaldus alla 50 mg/l ja 27,5 % seirejaamades alla 25 mg/l. Värske pinnavee keskmine nitraadisisaldus on 99,4 % seirejaamades alla 50 mg/l ja 85,8 % seirejaamades alla 25 mg/l kohta. Võrreldes eelmise aruandlusperioodiga (2008–2011) näitavad seireandmed, et põhjavee ja värske pinnavee nitraadisisaldus püsib üldiselt stabiilsena. Andmed eutrofeerumise kohta näitavad, et 25 % seirealuste järvede olukord liigitati väga heaks või heaks ja 75 % allapoole seda ning et 119 suudmealast ja rannikuveekogust kahe olukord liigitati heaks.

| (8) | Komisjon on pärast Taani taotluse läbivaatamist direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 kolmandas lõigus kirjeldatud elementide põhjal ning otsustes 2002/915/EÜ, 2005/294/EÜ, 2008/664/EÜ ja rakendusotsustes 2012/659/EL, (EL) 2017/847 ja (EL) 2018/1928 sätestatud erandi kohaldamisest saadud kogemusi arvestades arvamusel, et Taani kavandatav loomasõnnikukogus, mis vastab 230 kg lämmastikule hektari kohta aastas, ei piira direktiivis 91/676/EMÜ kindlaks määratud eesmärkide saavutamist, eeldusel et järgitakse teatavaid püüdekultuuride, fosfori kasutamise ülemmäärade, külvikordade, sõnniku ja muude väetiste laotamise, mullaproovide võtmise ja analüüsimise rangeid tingimusi. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon on pärast Taani taotluse läbivaatamist direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 kolmandas lõigus kirjeldatud elementide põhjal ning otsustes 2002/915/EÜ, 2005/294/EÜ, 2008/664/EÜ ja rakendusotsustes 2012/659/EL, (EL) 2017/847 ja (EL) 2018/1928 sätestatud erandi kohaldamisest saadud kogemusi arvestades arvamusel, et Taani kavandatav loomasõnnikukogus, mis vastab 230 kg lämmastikule hektari kohta aastas, ei piira direktiivis 91/676/EMÜ kindlaks määratud eesmärkide saavutamist, eeldusel et järgitakse teatavaid püüdekultuuride, fosfori kasutamise ülemmäärade, külvikordade, sõnniku ja muude väetiste laotamise, mullaproovide võtmise ja analüüsimise rangeid tingimusi.

| (9) | Põllumajandusettevõtted, kellel on lubatud kasutada kuni 230 kg lämmastikku aastas hektari kohta sisaldavat loomasõnnikukogust, peaksid õigel ajal ajakohastama väetamiskavad, et tagada kooskõla tegeliku põllumajandustegevusega ning et põllumaal oleks püsirohukate ja et kasutataks püüdekultuure, mis heastavad sügisese nitraadikao alusmullas ja vähendavad lämmastiku talvist kadu. |
| --- | --- |

(9)

Põllumajandusettevõtted, kellel on lubatud kasutada kuni 230 kg lämmastikku aastas hektari kohta sisaldavat loomasõnnikukogust, peaksid õigel ajal ajakohastama väetamiskavad, et tagada kooskõla tegeliku põllumajandustegevusega ning et põllumaal oleks püsirohukate ja et kasutataks püüdekultuure, mis heastavad sügisese nitraadikao alusmullas ja vähendavad lämmastiku talvist kadu.

| (10) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2007/2/EÜ (9) on sätestatud liidu ruumiandmete infrastruktuuri rajamise üldeeskirjad liidu keskkonnapoliitika ja selliste poliitikasuundade või tegevuste rakendamiseks, mis võivad mõjutada keskkonda. Käesoleva otsuse rakendamisega seoses kogutud ruumiandmed peaksid vajaduse korral olema kooskõlas kõnealuse direktiivi sätetega. Selleks et vähendada halduskoormust ja suurendada andmete sidusust, peaks Taani käesoleva otsuse alusel vajalikke andmeid kogudes kasutama teavet, mis on saadud sellise ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi raames, mis on loodud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 (10) V jaotise II peatükile. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2007/2/EÜ (9) on sätestatud liidu ruumiandmete infrastruktuuri rajamise üldeeskirjad liidu keskkonnapoliitika ja selliste poliitikasuundade või tegevuste rakendamiseks, mis võivad mõjutada keskkonda. Käesoleva otsuse rakendamisega seoses kogutud ruumiandmed peaksid vajaduse korral olema kooskõlas kõnealuse direktiivi sätetega. Selleks et vähendada halduskoormust ja suurendada andmete sidusust, peaks Taani käesoleva otsuse alusel vajalikke andmeid kogudes kasutama teavet, mis on saadud sellise ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi raames, mis on loodud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 (10) V jaotise II peatükile.

| (11) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikli 9 alusel moodustatud nitraadikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikli 9 alusel moodustatud nitraadikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erand

Taani 20. märtsi 2020. aasta kirjas taotletud erand, mille eesmärk on lubada kasutada loomasõnnikus sisalduvat lämmastikku suuremas koguses, kui on ette nähtud direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimese lausega, tehakse käesoleva otsuse artiklites 4–12 sätestatud tingimuste täitmise korral.

Artikkel 2

Kohaldamisala

Erand tehakse veisekasvatusettevõtetele, kus vähemalt 80 % maa-alal, kuhu sõnnikut saab laotada, kasvatatakse suure lämmastikuvajadusega ja pika kasvuperioodiga põllukultuure, millele on antud luba kooskõlas käesoleva otsuse artikliga 6.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „veisekasvatusettevõte“ – põllumajandusettevõte, kus igal aastal toodetakse loomasõnnikus sisalduvat lämmastikku üle 300 kg, millest vähemalt kaks kolmandikku pärineb veistelt; |
| --- | --- |

1)

„veisekasvatusettevõte“ – põllumajandusettevõte, kus igal aastal toodetakse loomasõnnikus sisalduvat lämmastikku üle 300 kg, millest vähemalt kaks kolmandikku pärineb veistelt;

| 2) | „heintaimede allakülviga põllukultuurid“ – teravili sileerimiseks, mais sileerimiseks, suvivili, talivili või suvioder ja hernes, millele külvatakse alla heintaimed enne või pärast koristust; |
| --- | --- |

2)

„heintaimede allakülviga põllukultuurid“ – teravili sileerimiseks, mais sileerimiseks, suvivili, talivili või suvioder ja hernes, millele külvatakse alla heintaimed enne või pärast koristust;

| 3) | „suure lämmastikuvajaduse ja pika kasvuperioodiga põllukultuurid“ on järgmised:






  a) | heintaimed; |
| --- | --- | --- |

3)

„suure lämmastikuvajaduse ja pika kasvuperioodiga põllukultuurid“ on järgmised:

a)

heintaimed;

| b) | lämmastikku siduvad heintaimed; |
| --- | --- |

b)

lämmastikku siduvad heintaimed;

| c) | söödapeet; |
| --- | --- |

c)

söödapeet;

| d) | heintaimede allakülviga põllukultuurid; |
| --- | --- |

d)

heintaimede allakülviga põllukultuurid;

| e) | sigur; |
| --- | --- |

e)

sigur;

| 4) | „rohumaa“ – ajutine või püsirohumaa; |
| --- | --- |

4)

„rohumaa“ – ajutine või püsirohumaa;

| 5) | „mullaprofiil“ – mullakiht, mis ulatub maapinnast 0,90 m sügavuseni või kuni põhjavee keskmiselt kõrgeima tasemeni, kui see on maapinnast kõrgemal kui 0,90 m. |
| --- | --- |

5)

„mullaprofiil“ – mullakiht, mis ulatub maapinnast 0,90 m sügavuseni või kuni põhjavee keskmiselt kõrgeima tasemeni, kui see on maapinnast kõrgemal kui 0,90 m.

Artikkel 4

Erandi tegemise tingimused

Erand tehakse järgmistel tingimustel.

| 1) | Alates 1. augustist 2017 on jõustunud 23. juuni 2017. aasta akt nr 865 kaubandusliku loomakasvatuse, loomasõnniku, sileerimise jms kohta ning sellega kehtestatakse väetiseliigist sõltuvalt konkreetsed fosfori kasutamise ülemmäärad eri tasanditel kogu riigis. Ülemmäärad kehtivad kõikides väetiseliikides sisalduva fosfori kasutamise kohta: orgaanilised väetised, sh loomasõnnik, biogaasi kääritamise saadus, degaseeritud taimne biomass, reovee käitlemisest tulenev sete ja tööstuslikult toodetud väetised. Teatavate fosfori suhtes tundliku veekeskkonna valgalade suhtes kohaldatakse kõiki väetiseliike hõlmavaid rangemaid fosfori kasutamise ülemmäärasid; |
| --- | --- |

1)

Alates 1. augustist 2017 on jõustunud 23. juuni 2017. aasta akt nr 865 kaubandusliku loomakasvatuse, loomasõnniku, sileerimise jms kohta ning sellega kehtestatakse väetiseliigist sõltuvalt konkreetsed fosfori kasutamise ülemmäärad eri tasanditel kogu riigis. Ülemmäärad kehtivad kõikides väetiseliikides sisalduva fosfori kasutamise kohta: orgaanilised väetised, sh loomasõnnik, biogaasi kääritamise saadus, degaseeritud taimne biomass, reovee käitlemisest tulenev sete ja tööstuslikult toodetud väetised. Teatavate fosfori suhtes tundliku veekeskkonna valgalade suhtes kohaldatakse kõiki väetiseliike hõlmavaid rangemaid fosfori kasutamise ülemmäärasid;

| 2) | Taanis põldudel kasutatava fosfori koguse kohta kehtestatakse näitajate- ja seiresüsteem. Kui kas näitajate- või seiresüsteem osutab, et Taanis põllumajandusliku mulla väetamisel võib tegelik keskmine fosforikogus ületada või on tegelikult ületanud aastateks 2018–2025 riigis väetamiseks kasutada lubatud keskmist fosforikogust, vähendatakse maksimaalse kasutatava fosforikoguse ülemmäärasid sellele vastavalt; |
| --- | --- |

2)

Taanis põldudel kasutatava fosfori koguse kohta kehtestatakse näitajate- ja seiresüsteem. Kui kas näitajate- või seiresüsteem osutab, et Taanis põllumajandusliku mulla väetamisel võib tegelik keskmine fosforikogus ületada või on tegelikult ületanud aastateks 2018–2025 riigis väetamiseks kasutada lubatud keskmist fosforikogust, vähendatakse maksimaalse kasutatava fosforikoguse ülemmäärasid sellele vastavalt;

| 3) | Alates 5. aprillist 2019 jõustus Taani 2. aprilli 2019. aasta seadus nr 338 (väetiste põllumajandusliku kasutamise ja toitainete vähendamise meetmete kohta, muudetud) ning sellega on kehtestatud kombineeritud sihtotstarbeline kava vabatahtlike ja kohustuslike meetmetega, mida on vaja selleks, et vähendada nitraadisisaldust põhjaveekogudes ja rannikuvetes. Alates 2020. aastast rakendab Taani kavaga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2000/60/EÜ (11) tulenevaid kohustusi. Nende meetmetega nähakse ette püüdekultuuride kasvatamine või muude siseriiklikes õigusaktides sätestatud meetmete võtmine. Kõnealuse kava kohaselt jõustuvad lämmastiku vähendamist käsitlevad kohustuslikud sätted automaatselt, kui lämmastiku vähendamist käsitlevate vabatahtlike kokkulepetega ei suudeta piisavaid keskkonnaeesmärke saavutada. |
| --- | --- |

3)

Alates 5. aprillist 2019 jõustus Taani 2. aprilli 2019. aasta seadus nr 338 (väetiste põllumajandusliku kasutamise ja toitainete vähendamise meetmete kohta, muudetud) ning sellega on kehtestatud kombineeritud sihtotstarbeline kava vabatahtlike ja kohustuslike meetmetega, mida on vaja selleks, et vähendada nitraadisisaldust põhjaveekogudes ja rannikuvetes. Alates 2020. aastast rakendab Taani kavaga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2000/60/EÜ (11) tulenevaid kohustusi. Nende meetmetega nähakse ette püüdekultuuride kasvatamine või muude siseriiklikes õigusaktides sätestatud meetmete võtmine. Kõnealuse kava kohaselt jõustuvad lämmastiku vähendamist käsitlevad kohustuslikud sätted automaatselt, kui lämmastiku vähendamist käsitlevate vabatahtlike kokkulepetega ei suudeta piisavaid keskkonnaeesmärke saavutada.

11

| 4) | Sellise kava alusel kasvatatavad püüdekultuurid lisanduvad püüdekultuuridele, mida külvatakse, et täita riiklikku kohustust, mille kohaselt peab veisekasvatusettevõtetes olema püüdekultuuride all 10,7 % või 14,7 % põllumaast, või vastavates täitevaktides järgnevateks planeerimisperioodideks kehtestatud riiklikku kohustust, ning neid ei tohi viljeleda samal maa-alal, kus kasvatatakse püüdekultuure ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala nõude täitmiseks. |
| --- | --- |

4)

Sellise kava alusel kasvatatavad püüdekultuurid lisanduvad püüdekultuuridele, mida külvatakse, et täita riiklikku kohustust, mille kohaselt peab veisekasvatusettevõtetes olema püüdekultuuride all 10,7 % või 14,7 % põllumaast, või vastavates täitevaktides järgnevateks planeerimisperioodideks kehtestatud riiklikku kohustust, ning neid ei tohi viljeleda samal maa-alal, kus kasvatatakse püüdekultuure ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala nõude täitmiseks.

Artikkel 5

Loa taotlemine

1.   Veisekasvatajad võivad esitada pädevatele asutustele taotluse saada aastane luba kasutada loomasõnnikut koguses, millega kantakse planeerimisperioodil hektarile kuni 230 kg lämmastikku.

Taotluse esitamise tähtaeg on sama, mille riik on kehtestanud ÜPP põhitoetuskava toetuse taotlemiseks, ning taotluses tuleb esitada väetamiskvoodid ja püüdekultuuride kava.

2.   Lõikes 1 osutatud taotluse esitamist käsitatakse taotleja deklaratsioonina käesoleva otsuse artiklites 7, 8 ja 9 sätestatud tingimuste täitmise kohta.

Artikkel 6

Loa andmine

Luba kasutada igal planeerimisperioodil hektari kohta veisekasvatusettevõttest pärinevat loomasõnnikut (sh karjatamisel loomade väljaheidetega maale jääv sõnnik ja töödeldud sõnnik) koguses, mis sisaldab kuni 230 kg lämmastikku, antakse juhul, kui käesoleva otsuse artiklites 7, 8 ja 9 sätestatud tingimused on täidetud.

Artikkel 7

Sõnniku ja muude väetiste laotamise tingimused

1.   Üldine lämmastikukogus ei tohi ületada põllukultuuri eeldatavat toitainevajadust ning arvesse tuleb võtta maapinnast saadavat toitainekogust. Ületada ei tohi maksimaalset laotamisnormi, nagu on sätestatud 29. juuli 2019. aasta täitevaktis nr 762 (väetiste põllumajandusliku kasutamise kohta 2019/2020. aasta planeerimisperioodil) ja sellekohastes järgmisi planeerimisperioode hõlmavates aktides.

2.   Väetamiskava koostatakse veisekasvatusettevõtte kogupindala kohta. Kava hoitakse veisekasvatusettevõttes. See hõlmab ajavahemikku alates 1. augustist kuni järgmise aasta 31. juulini. Väetamiskava peab sisaldama järgmist:

| a) | külvikorrakava, milles on täpsustatud järgmine:






  i) | suure lämmastikuvajaduse ja pika kasvuperioodiga põllukultuuride all olevate maatükkide pindala; |
| --- | --- | --- |

a)

külvikorrakava, milles on täpsustatud järgmine:

i)

suure lämmastikuvajaduse ja pika kasvuperioodiga põllukultuuride all olevate maatükkide pindala;

| ii) | punktis i nimetatust erinevate põllukultuuride all olevate maatükkide pindala; |
| --- | --- |

ii)

punktis i nimetatust erinevate põllukultuuride all olevate maatükkide pindala;

| iii) | skemaatiline kaart, kuhu on märgitud punktides i ja ii osutatud maatükkide asukohad; |
| --- | --- |

iii)

skemaatiline kaart, kuhu on märgitud punktides i ja ii osutatud maatükkide asukohad;

| b) | veisekasvatusettevõttes peetavate loomade arv; |
| --- | --- |

b)

veisekasvatusettevõttes peetavate loomade arv;

| c) | lauda ja sõnniku ladustamise süsteemi kirjeldus, sh olemasoleva sõnnikuhoidla mahutavus; |
| --- | --- |

c)

lauda ja sõnniku ladustamise süsteemi kirjeldus, sh olemasoleva sõnnikuhoidla mahutavus;

| d) | veisekasvatusettevõttes toodetud sõnnikus olevate lämmastiku- ja fosforikoguste arvestamine; |
| --- | --- |

d)

veisekasvatusettevõttes toodetud sõnnikus olevate lämmastiku- ja fosforikoguste arvestamine;

| e) | sõnnikutöötluse kirjeldus, kui sõnnikut töödeldakse, ja töödeldud sõnniku eeldatavad omadused; |
| --- | --- |

e)

sõnnikutöötluse kirjeldus, kui sõnnikut töödeldakse, ja töödeldud sõnniku eeldatavad omadused;

| f) | veisekasvatusettevõttest või -ettevõttesse tarnitava sõnniku kogus, liikja omadused; |
| --- | --- |

f)

veisekasvatusettevõttest või -ettevõttesse tarnitava sõnniku kogus, liikja omadused;

| g) | igal maatükil eeldatavalt vajalik lämmastiku- ja fosforikogus; |
| --- | --- |

g)

igal maatükil eeldatavalt vajalik lämmastiku- ja fosforikogus;

| h) | arvestus sõnnikust saadava lämmastiku ja fosfori kasutamise kohta igal maatükil; |
| --- | --- |

h)

arvestus sõnnikust saadava lämmastiku ja fosfori kasutamise kohta igal maatükil;

| i) | arvestus keemilistest ja muudest väetistest pärineva lämmastiku ja fosfori kasutamise kohta igal maatükil; |
| --- | --- |

i)

arvestus keemilistest ja muudest väetistest pärineva lämmastiku ja fosfori kasutamise kohta igal maatükil;

| j) | sõnniku ja keemiliste väetiste laotamise aeg. |
| --- | --- |

j)

sõnniku ja keemiliste väetiste laotamise aeg.

Väetamiskava vaadatakse läbi hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast veisekasvatusettevõtte põllumajandustegevuse mis tahes muudatust. Väetamiskava esitatakse pädevatele asutustele hiljemalt iga aasta 31. märtsiks.

3.   Ajavahemikus alates 31. augustist kuni 1. märtsini ei laotata sõnnikut järgmisel kevadel ülesküntavale rohumaale.

4.   Ajutisele rohumaale hiljem külvatavate põllukultuuride lämmastikuga väetamise norme vähendatakse eelmiste põllukultuuride lämmastikusisalduse võrra, tuginedes 29. juuli 2019. aasta täitevaktile nr 762 väetiste põllumajandusliku kasutamise kohta 2019/2020. aasta planeerimisperioodil ja järgmisi planeerimisperioode hõlmavates aktides sätestatud väetamisnormidele, põllukultuuride ja köögiviljade väetamise normide tabelile ning nende edasistele muudatustele.

Artikkel 8

Mullaproovide võtmisele ja analüüsimisele seatud tingimused

1.   Mullaproove võetakse põllumajandusmaa pealmisest 30 cm-st ning analüüsitakse mulla lämmastiku- ja fosforisisaldust.

2.   Mullaproovid võetakse ja mullaanalüüsid tehakse kõikidel külvikordade ja mulla omaduste poolest samaväärsetel veisekasvatusettevõtte maa-aladel vähemalt üks kord nelja aasta jooksul.

3.   Põllumajandusmaa iga viie hektari kohta võetakse analüüsimiseks vähemalt üks proov.

4.   Analüüsitulemused peavad olema veisekasvatusettevõtte inspekteerimiseks kättesaadavad.

Artikkel 9

Maa majandamise tingimused

1.   Vähemalt 80 %-l sõnniku laotamiseks kasutatavast maa-alast kasvatatakse suure lämmastikuvajaduse ja pika kasvuperioodiga põllukultuure.

2.   Lämmastikku siduvaid heintaimi ei künta sisse enne nende külvamisele järgneva aasta 1. märtsi.

3.   Rohumaa küntakse kevadel. Suure lämmastikuvajaduse ja pika kasvuperioodiga põllukultuurid külvatakse võimalikult ruttu ja mitte hiljem kui kolm nädalat pärast rohumaa kündmist.

4.   Külvikorras kasutatavad põllukultuurid ei tohi sisaldada liblikõielisi ega muid õhulämmastikku siduvaid taimi, v.a järgmised:

| a) | ristik ja harilik lutsern, mida on rohumaal kokku alla 50 %; |
| --- | --- |

a)

ristik ja harilik lutsern, mida on rohumaal kokku alla 50 %;

| b) | heintaimede allakülviga oder ja hernes. |
| --- | --- |

b)

heintaimede allakülviga oder ja hernes.

Artikkel 10

Seire

1.   Pädevad asutused tagavad järgmisi üksikasju sisaldavate kaartide koostamise:

| a) | loa saanud veisekasvatusettevõtete protsent igas omavalitsuses; |
| --- | --- |

a)

loa saanud veisekasvatusettevõtete protsent igas omavalitsuses;

| b) | loaga hõlmatud kariloomade protsentuaalne osakaal igas omavalitsuses; |
| --- | --- |

b)

loaga hõlmatud kariloomade protsentuaalne osakaal igas omavalitsuses;

| c) | loaga hõlmatud põllumajandusmaa protsentuaalne osakaal igas omavalitsuses. |
| --- | --- |

c)

loaga hõlmatud põllumajandusmaa protsentuaalne osakaal igas omavalitsuses.

Neid kaarte ajakohastatakse igal aastal.

Pädevad asutused koguvad ja ajakohastavad igal aastal andmeid käesoleva otsuse kohaste lubadega hõlmatud veisekasvatusettevõtete külvikordade ja põllumajandustegevuse kohta.

2.   Pädev asutus teostab seiret juurte piirkonnas asuvas vees ning pinna- ja põhjavees ning edastab komisjonile andmed mullaprofiili lämmastiku- ja fosforisisalduse kohta ning pinna- ja põhjavee nitraadisisalduse kohta nii erandi kohaldamise korral kui ka tavatingimustes.

Seiret tehakse põllumajandusettevõtte tasandil riikliku põllumajanduslike valgalade seire programmi raames. Seirekohtades peavad olema esindatud põhilised mullatüübid, valdavad väetamistavad ja põhilised põllukultuurid.

Liivmullaga maa-aladel teostatakse põhjalikumat seiret. Lisaks tehakse pinna- ja põhjavee nitraadisisalduse seiret vähemalt 3 %-s loa saanud põllumajandusettevõtetes.

3.   Pädevad asutused korraldavad uuringuid ja analüüsivad pidevalt toitainete sisaldust siseriikliku põllumajanduslike valgalade seire programmi raames ning annavad teavet maa kasutamise kohta kohalikul tasandil ning külvikordade ja põllumajandustegevuse kohta loa saanud veisekasvatusettevõtetes.

Artikli 7 kohase toitainete analüüsi ning käesoleva artikli lõikes 2 osutatud seire käigus kogutud teavet ja andmeid kasutatakse selleks, et arvutada lämmastiku- ja fosforikadu erandi kohaldamise loa saanud veisekasvatusettevõtetes, kasutades selleks teaduslikest põhimõtetest lähtuvat mudelit.

4.   Pädevad asutused teevad kindlaks ja registreerivad, kui suurel osal erandiga hõlmatud maast kasvatatakse:

| a) | rohumaale külvatavat ristikut või harilikku lutserni; |
| --- | --- |

a)

rohumaale külvatavat ristikut või harilikku lutserni;

| b) | heintaimede allakülviga otra ja hernest. |
| --- | --- |

b)

heintaimede allakülviga otra ja hernest.

Artikkel 11

Kontroll

1.   Pädevad asutused tagavad, et kõik eranditaotlused esitatakse halduskontrolliks. Kui kontrollimisel selgub, et taotleja ei vasta artiklites 7, 8 ja 9 sätestatud tingimustele, lükatakse taotlus tagasi ja taotlejale teatatakse keeldumise põhjused.

2.   Pädevad asutused kehtestavad erandi kohaldamise loa saanud põllumajandusettevõtete inspekteerimise programmi.

Programm põhineb riskianalüüsil ja aluseks võetakse artiklites 7, 8 ja 9 sätestatud tingimuste täitmise kohta varasematel aastatel tehtud kontrollide tulemused ning direktiivi 91/676/EMÜ liikmesriigi õigusesse üle võtnud õigusaktidele vastavuse kontrolli tulemused.

3.   Inspekteerimine koosneb põldtunnustamisest ning artiklites 7, 8 ja 9 sätestatud tingimustele vastavuse kohapealsest kontrollist ning igal aastal inspekteeritakse erandi kohaldamise loa saanud veisekasvatusettevõtetest vähemalt 7 %. Kui selgub, et veisekasvatusettevõte ei vasta kõnealustele tingimustele, trahvitakse loa hoidjat kooskõlas siseriikliku õigusega ja rikkumise tuvastamisele järgneva aasta planeerimisperioodil ei ole tal õigust luba saada.

4.   Pädevatele asutustele antakse vajalikud volitused ja vahendid, et kontrollida käesoleva otsuse alusel tehtud erandi tingimuste täitmist.

Artikkel 12

Aruandlus

Pädevad asutused esitavad komisjonile igal aastal hiljemalt 31. detsembriks aruande, mis sisaldab järgmist teavet:

| a) | artikli 10 lõikes 1 osutatud kaardid, millel on esitatud veisekasvatusettevõtete, põllumajandusloomade ja igas omavalitsuses üksikeranditega hõlmatud põllumajandusmaa protsent, samuti kaardid maa kasutamise kohta kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

a)

artikli 10 lõikes 1 osutatud kaardid, millel on esitatud veisekasvatusettevõtete, põllumajandusloomade ja igas omavalitsuses üksikeranditega hõlmatud põllumajandusmaa protsent, samuti kaardid maa kasutamise kohta kohalikul tasandil;

| b) | artikli 10 lõikes 2 osutatud põhja- ja pinnavee nitraadi- ja fosforisisalduse seire tulemused, sealhulgas teave vee kvaliteedi suundumuste kohta nii erandi kohaldamise korral kui ka tavatingimustes, samuti andmed erandi mõju kohta vee kvaliteedile; |
| --- | --- |

b)

artikli 10 lõikes 2 osutatud põhja- ja pinnavee nitraadi- ja fosforisisalduse seire tulemused, sealhulgas teave vee kvaliteedi suundumuste kohta nii erandi kohaldamise korral kui ka tavatingimustes, samuti andmed erandi mõju kohta vee kvaliteedile;

| c) | artikli 10 lõikes 2 osutatud mullaseire tulemused, mis näitavad lämmastiku- ja fosforisisaldust juurte piirkonnas asuvas vees nii erandi kohaldamise korral kui ka tavatingimustes; |
| --- | --- |

c)

artikli 10 lõikes 2 osutatud mullaseire tulemused, mis näitavad lämmastiku- ja fosforisisaldust juurte piirkonnas asuvas vees nii erandi kohaldamise korral kui ka tavatingimustes;

| d) | artikli 10 lõikes 3 osutatud uuringute tulemused, milles käsitletakse maa kasutamist kohalikul tasandil, külvikordi ning põllumajandustegevust; |
| --- | --- |

d)

artikli 10 lõikes 3 osutatud uuringute tulemused, milles käsitletakse maa kasutamist kohalikul tasandil, külvikordi ning põllumajandustegevust;

| e) | artikli 10 lõike 3 kohased lämmastiku- ja fosforikao mudelipõhise arvestuse tulemused erandi kohaldamise loa saanud veisekasvatusettevõtetes; |
| --- | --- |

e)

artikli 10 lõike 3 kohased lämmastiku- ja fosforikao mudelipõhise arvestuse tulemused erandi kohaldamise loa saanud veisekasvatusettevõtetes;

| f) | artikli 10 lõike 4 kohased tabelid, kus on märgitud, kui suurel osal erandiga hõlmatud põllumajandusmaast kasvatatakse rohumaale külvatavat ristikut või harilikku lutserni ja heintaimede allakülviga otra/hernest; |
| --- | --- |

f)

artikli 10 lõike 4 kohased tabelid, kus on märgitud, kui suurel osal erandiga hõlmatud põllumajandusmaast kasvatatakse rohumaale külvatavat ristikut või harilikku lutserni ja heintaimede allakülviga otra/hernest;

| g) | artikli 11 kohane hinnang erandi tingimuste täitmisele, võttes aluseks veisekasvatusettevõtete kontrollimise tulemused ning halduskontrollil ja inspekteerimisel põhineva teabe tingimustele mittevastavate põllumajandusettevõtete kohta; |
| --- | --- |

g)

artikli 11 kohane hinnang erandi tingimuste täitmisele, võttes aluseks veisekasvatusettevõtete kontrollimise tulemused ning halduskontrollil ja inspekteerimisel põhineva teabe tingimustele mittevastavate põllumajandusettevõtete kohta;

| h) | kariloomade arvu ja sõnnikutootmise suundumused Taanis igas kariloomakategoorias ja erandiga hõlmatud veisekasvatusettevõtetes; |
| --- | --- |

h)

kariloomade arvu ja sõnnikutootmise suundumused Taanis igas kariloomakategoorias ja erandiga hõlmatud veisekasvatusettevõtetes;

| i) | artikli 4 kohaste erandi tegemise tingimuste rakendamine. |
| --- | --- |

i)

artikli 4 kohaste erandi tegemise tingimuste rakendamine.

Aruandes sisalduvad ruumiandmed peavad asjakohasel juhul olema kooskõlas direktiiviga 2007/2/EÜ. Vajalike andmete kogumisel kasutab Taani vajaduse korral teavet, mis on saadud määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 67 lõike 1 kohaselt loodud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi kaudu.

Artikkel 13

Kohaldamisperiood

Käesolevat otsust kohaldatakse 31. juulini 2024.

Artikkel 14

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud Taani Kuningriigile.

Brüssel, 17. juuli 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 18. novembri 2002. aasta otsus 2002/915/EÜ, mis käsitleb nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ (veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest) artikli 9 ja III lisa punkti 2 alapunkti b sätetest erandi tegemise taotlust (EÜT L 319, 23.11.2002, lk 24).

2

(3)  Komisjoni 5. aprilli 2005. aasta otsus 2005/294/EÜ, mis käsitleb nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ (veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest) artikli 9 ja III lisa punkti 2 alapunkti b sätetest erandi tegemise taotlust (ELT L 94, 13.4.2005, lk 34).

3

(4)  Komisjoni 8. augusti 2008. aasta otsus 2008/664/EÜ, millega muudetakse otsust 2005/294/EÜ, mis käsitleb nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ (veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest) artikli 9 ja III lisa punkti 2 alapunkti b sätetest erandi tegemise taotlust (ELT L 217, 13.8.2008, lk 16).

4

(5)  Komisjoni 23. oktoobri 2012. aasta rakendusotsus 2012/659/EL Taani Kuningriigi taotletud erandi tegemise kohta vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (ELT L 295, 25.10.2012, lk 20).

5

(6)  Komisjoni 16. mai 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/847, millega tehakse Taanile taotletud erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (ELT L 125, 18.5.2017, lk 35).

6

(7)  Komisjoni 6. detsembri 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/1928, millega tehakse Taanile taotletud erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (ELT L 313, 10.12.2018, lk 45).

7

(8)  SWD(2018) 246 final – Komisjoni talituste töödokument, mis on lisatud järgmisele dokumendile: komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ (veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest) rakendamise kohta, tuginedes liikmesriigi aruannetele aastatel 2012–2015.

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiiv 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (ELT L 108, 25.4.2007, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

11

---