# Eiropas Savienības C 298E/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 298E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 8. decembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 298E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 8. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   (Paziņojums) |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | 2006.—2007. GADA SESIJA |
| | 2006. gada 31. maija un 1. jūnija sēdes |
| | Trešdiena, 2006. gada 31. maijs |
| 2006/C 298E/01 | PROTOKOLS | 1 |
| SĒDES NORISE


  Sesijas atsākšana


  Oficiāla sveikšana


  Priekšsēdētāja paziņojums


  Humanitārā krīze palestīniešu teritorijās un Savienības loma (iesniegtie rezolūciju priekšlikumi)


  Dokumentu iesniegšana


  Padomes nosūtītie nolīgumu teksti


  Saistībā ar Parlamenta rezolūcijām veiktie pasākumi


  Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 116. pants)


  Debates par Eiropas nākotni ar Beļģijas premjerministra, Eiropas Padomes locekļa, piedalīšanos (debates)


  Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana


  Pieprasījums aizstāvēt deputāta imunitāti


  Gvantanamo ieslodzīto stāvoklis (debates)


  ES un ASV Transatlantisko partnerattiecību nolīgums — ES un ASV transatlantiskās ekonomikas attiecības (debates)


  Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem


  Tirdzniecības politikas izveidošana, kas maksimāli veicinātu tirdzniecības ieguldījumu nabadzības apkarošanā (debates)


  Pediatrijā lietojamās zāles ***II (debates)


  Jauninājumu un konkurētspējas pamatprogramma (no 2007. līdz 2013. gadam) ***I (debates)


  Eurozonas paplašināšana (debates)


  Eiropas Parlamenta 2007. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāme (debates)


  Eiropas starpkultūru dialoga gads (2008. g.) ***I (debates)


  Energoefektivitāte (Zaļā grāmata) (debates)


  Aizliegumi, ko uzliek tiesas spriedumi par noziedzīgiem nodarījumiem, kas veikti pret bērniem (debates)


  Nākamās sēdes darba kārtība


  Sēdes slēgšana |
| APMEKLĒJUMU REĢISTRS | 12 |
| | Ceturtdiena, 2006. gada 1. jūnijs |
| 2006/C 298E/02 | PROTOKOLS | 14 |
| SĒDES NORISE


  Sēdes atklāšana


  Dokumentu iesniegšana


  Vienlīdzīgas iespējas un attieksme pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos ***II (debates)


  Romu sieviešu stāvoklis Eiropas Savienībā (debates)


  Sieviešu stāvoklis bruņotu konfliktu laikā un viņu loma valsts atjaunošanā un demokratizācijas procesā pēckonflikta situācijā (debates)


  Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana


  Balsošanas laiks


  Uzņēmumu reģistru izmantošana statistikas vajadzībām ***I (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  Jauninājumu un konkurētspējas pamatprogramma (no 2007. līdz 2013. gadam) ***I (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  Mazie un vidējie uzņēmumi jaunattīstības valstīs (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  Pediatrijā lietojamās zāles ***II (balsošana)


  Vienlīdzīgas iespējas un attieksme pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos ***II (balsošana)


  Eiropas starpkultūru dialoga gads (2008. g.) ***I (balsošana)


  Finanšu regulas, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, īstenošanas kārtība * (balsošana)


  Aizliegumi, ko uzliek tiesas spriedumi par noziedzīgiem nodarījumiem, kas veikti pret bērniem * (balsošana)


  Humanitārā krīze palestīniešu teritorijās un Savienības loma (balsošana)


  Gvantanamo ieslodzīto stāvoklis (balsošana)


  ES un ASV Transatlantisko partnerattiecību nolīgums (balsošana)


  ES un ASV transatlantiskās ekonomikas attiecības (balsošana)


  Eurozonas paplašināšana (balsošana)


  Eiropas Parlamenta 2007. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāme (balsošana)


  Tirdzniecības politikas izveidošana, kas maksimāli veicinātu tirdzniecības ieguldījumu nabadzības apkarošanā (balsošana)


  Energoefektivitāte (Zaļā grāmata) (balsošana)


  Romu sieviešu stāvoklis Eiropas Savienībā (balsošana)


  Sieviešu stāvoklis bruņotu konfliktu laikā un viņu loma valsts atjaunošanā un demokratizācijas procesā pēckonflikta situācijā (balsošana)


  Medicīnas darbinieku aizsardzība pret infekcijām, ko pārnes ar asinīm, saskaroties ar šļirču brūcēm (balsošana)


  Balsojumu skaidrojumi


  Balsojumu labojumi un nodomi balsot


  Pieprasījums aizstāvēt deputāta imunitāti


  Komiteju un delegāciju sastāvs


  Lēmumi par atsevišķiem dokumentiem


  Sēdē pieņemto tekstu nosūtīšana


  Nākamo sēžu datumi


  Sesijas pārtraukšana |
| APMEKLĒJUMU REĢISTRS | 25 |
| I PIELIKUMS | 27 |
| II PIELIKUMS | 47 |
| PIEŅEMTIE TEKSTI | 127 |
| P6_TA(2006)0229Uzņēmumu reģistrs statistikas vajadzībām ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopējas uzņēmumu reģistru sistēmas izveidi statistikas vajadzībām un Padomes Regulas (EEK) Nr. 2186/93 atcelšanu (COM(2005)0112 — C6-0089/2005 — 2005/0032(COD)) | 127 |
| P6_TC1-COD(2005)0032Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 1. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006, ar ko izveido kopēju uzņēmumu reģistru sistēmu statistikas vajadzībām un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 2186/93 | 127 |
| PIELIKUMS | 134 |
| P6_TA(2006)0230Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma (no 2007. līdz 2013. gadam) ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas izveidi (no 2007. līdz 2013. gadam) (COM(2005)0121 — C6-0098/2005 — 2005/0050(COD)) | 138 |
| P6_TC1-COD(2005)0050Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 1. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2006/EK par konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas izveidi (no 2007. līdz 2013. gadam) | 139 |
| I PIELIKUMSPAREDZAMAIS BUDŽETA SADALĪJUMS | 165 |
| II PIELIKUMSĪSTENOŠANAS PASĀKUMI 17. PANTĀ NOTEIKTAJIEM KOPIENAS MVU FINANŠU INSTRUMENTIEM | 166 |
| III PIELIKUMSSĪKI NOTEIKUMI 21. PANTĀ NOTEIKTAJIEM UZŅĒMUMU UN INOVĀCIJU ATBALSTA PAKALPOJUMIEM | 170 |
| P6_TA(2006)0231Mazie un vidējie uzņēmumi jaunattīstības valstīsEiropas Parlamenta rezolūcija par mazajiem un vidējiem uzņēmumiem jaunattīstības valstīs (2005/2207(INI)) | 171 |
| P6_TA(2006)0232Pediatrijā lietojamās zāles ***IIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par pediatrijā lietojamām zālēm, ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 1768/92, Direktīvu 2001/20/EK, Direktīvu 2001/83/EK un Regulu (EK) Nr. 726/2004 (15763/3/2005 — C6-0087/2006 — 2004/0217(COD)) | 176 |
| P6_TC2-COD(2004)0217Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2006. gada 1. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006 par pediatrijā lietojamām zālēm un par grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 1768/92, Direktīvā 2001/20/EK, Direktīvā 2001/83/EK un Regulā (EK) Nr. 726/2004 | 177 |
| PIELIKUMSKOMISIJAS PAZIŅOJUMS | 202 |
| P6_TA(2006)0233Vienlīdzīgas iespējas un attieksme nodarbinātības un profesijas jautājumos ***IIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (15623/7/2005 — C6-0089/2006 — 2004/0084(COD)) | 203 |
| P6_TA(2006)0234Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gads (2008) ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gadu (2008) (COM(2005)0467 — C6-0311/2005 — 2005/0203(COD)) | 203 |
| P6_TC1-COD(2005)0203Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 1. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2006/EK par Eiropas starpkultūru dialoga gadu (2008) | 204 |
| PIELIKUMS4. PANTĀ MINĒTIE PASĀKUMI | 211 |
| P6_TA(2006)0235Finanšu regulas īstenošanas kārtība *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par projektu Komisijas regulai (EK, Euratom), ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (SEC(2005)1240 — C6-0355/2005 — 2005/0904(CNS)) | 213 |
| P6_TA(2006)0236Aizliegumi attiecībā pret noteiktiem dzimumpārkāpējiem *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Beļģijas Karalistes iniciatīvu Padomei pieņemt pamatlēmumu par to, lai Eiropas Savienībā atzītu un īstenotu aizliegumus, ko uzliek tiesas spriedumi par noziedzīgiem nodarījumiem, kas veikti pret bērniem (14207/2004 — C6-0244/2004 — 2004/0818(CNS)) | 220 |
| P6_TA(2006)0237Krīze palestīniešu teritorijāsEiropas Parlamenta rezolūcija par humāno krīzi palestīniešu teritorijās un ES lomu | 223 |
| P6_TA(2006)0238ES un ASV Transatlantisko partnerattiecību nolīgumsEiropas Parlamenta rezolūcija par ES un ASV attiecību uzlabošanu Transatlantisko partnerattiecību nolīguma ietvaros (2005/2056(INI)) | 226 |
| P6_TA(2006)0239ES un ASV ekonomiskās attiecībasEiropas Parlamenta rezolūcija par ES un ASV transatlantiskajām ekonomiskajām attiecībām (2005/2082(INI)) | 235 |
| P6_TA(2006)0240Eurozonas paplašināšanāsEiropas Parlamenta rezolūcija par Eurozonas paplašināšanos (2006/2103(INI)) | 249 |
| P6_TA(2006)0241Parlamenta tāme 2007. g.Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Parlamenta 2007. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (2006/2022(BUD)) | 253 |
| P6_TA(2006)0242Tirdzniecība un nabadzībaEiropas Parlamenta rezolūcija par tirdzniecību un nabadzību: tirdzniecības politiku izstrāde, lai nodrošinātu tirdzniecības maksimālu ieguldījumu nabadzības mazināšanā (2006/2031(INI)) | 261 |
| P6_TA(2006)0243Energoefektivitāte (Zaļā grāmata)Eiropas Parlamenta rezolūcija par energoefektivitāti vai kā ar ierobežotiem resursiem sasniegt labāku rezultātu — Zaļā grāmata (2005/2210(INI)) | 273 |
| P6_TA(2006)0244Romu sievietes ESEiropas Parlamenta rezolūcija par romu sieviešu stāvokli Eiropas Savienībā (2005/2164(INI)) | 283 |
| P6_TA(2006)0245Sieviešu stāvoklis bruņotu konfliktu laikā un viņu loma pēckonflikta situācijāEiropas Parlamenta rezolūcija par sieviešu stāvokli bruņotu konfliktu laikā un viņu lomu valsts atjaunošanā un demokratizācijas procesā pēckonflikta situācijā (2005/2215(INI)) | 287 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   (Paziņojums)

EIROPAS PARLAMENTS

2006.—2007. GADA SESIJA

2006. gada 31. maija un 1. jūnija sēdes

Trešdiena, 2006. gada 31. maijs

2006/C 298E/01

PROTOKOLS

1

SĒDES NORISE

Sesijas atsākšana

Oficiāla sveikšana

Priekšsēdētāja paziņojums

Humanitārā krīze palestīniešu teritorijās un Savienības loma (iesniegtie rezolūciju priekšlikumi)

Dokumentu iesniegšana

Padomes nosūtītie nolīgumu teksti

Saistībā ar Parlamenta rezolūcijām veiktie pasākumi

Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 116. pants)

Debates par Eiropas nākotni ar Beļģijas premjerministra, Eiropas Padomes locekļa, piedalīšanos (debates)

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Pieprasījums aizstāvēt deputāta imunitāti

Gvantanamo ieslodzīto stāvoklis (debates)

ES un ASV Transatlantisko partnerattiecību nolīgums — ES un ASV transatlantiskās ekonomikas attiecības (debates)

Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem

Tirdzniecības politikas izveidošana, kas maksimāli veicinātu tirdzniecības ieguldījumu nabadzības apkarošanā (debates)

Pediatrijā lietojamās zāles ***II (debates)

Jauninājumu un konkurētspējas pamatprogramma (no 2007. līdz 2013. gadam) ***I (debates)

Eurozonas paplašināšana (debates)

Eiropas Parlamenta 2007. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāme (debates)

Eiropas starpkultūru dialoga gads (2008. g.) ***I (debates)

Energoefektivitāte (Zaļā grāmata) (debates)

Aizliegumi, ko uzliek tiesas spriedumi par noziedzīgiem nodarījumiem, kas veikti pret bērniem (debates)

Nākamās sēdes darba kārtība

Sēdes slēgšana

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

12

Ceturtdiena, 2006. gada 1. jūnijs

2006/C 298E/02

PROTOKOLS

14

SĒDES NORISE

Sēdes atklāšana

Dokumentu iesniegšana

Vienlīdzīgas iespējas un attieksme pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos ***II (debates)

Romu sieviešu stāvoklis Eiropas Savienībā (debates)

Sieviešu stāvoklis bruņotu konfliktu laikā un viņu loma valsts atjaunošanā un demokratizācijas procesā pēckonflikta situācijā (debates)

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Balsošanas laiks

Uzņēmumu reģistru izmantošana statistikas vajadzībām ***I (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Jauninājumu un konkurētspējas pamatprogramma (no 2007. līdz 2013. gadam) ***I (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Mazie un vidējie uzņēmumi jaunattīstības valstīs (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Pediatrijā lietojamās zāles ***II (balsošana)

Vienlīdzīgas iespējas un attieksme pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos ***II (balsošana)

Eiropas starpkultūru dialoga gads (2008. g.) ***I (balsošana)

Finanšu regulas, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, īstenošanas kārtība * (balsošana)

Aizliegumi, ko uzliek tiesas spriedumi par noziedzīgiem nodarījumiem, kas veikti pret bērniem * (balsošana)

Humanitārā krīze palestīniešu teritorijās un Savienības loma (balsošana)

Gvantanamo ieslodzīto stāvoklis (balsošana)

ES un ASV Transatlantisko partnerattiecību nolīgums (balsošana)

ES un ASV transatlantiskās ekonomikas attiecības (balsošana)

Eurozonas paplašināšana (balsošana)

Eiropas Parlamenta 2007. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāme (balsošana)

Tirdzniecības politikas izveidošana, kas maksimāli veicinātu tirdzniecības ieguldījumu nabadzības apkarošanā (balsošana)

Energoefektivitāte (Zaļā grāmata) (balsošana)

Romu sieviešu stāvoklis Eiropas Savienībā (balsošana)

Sieviešu stāvoklis bruņotu konfliktu laikā un viņu loma valsts atjaunošanā un demokratizācijas procesā pēckonflikta situācijā (balsošana)

Medicīnas darbinieku aizsardzība pret infekcijām, ko pārnes ar asinīm, saskaroties ar šļirču brūcēm (balsošana)

Balsojumu skaidrojumi

Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Pieprasījums aizstāvēt deputāta imunitāti

Komiteju un delegāciju sastāvs

Lēmumi par atsevišķiem dokumentiem

Sēdē pieņemto tekstu nosūtīšana

Nākamo sēžu datumi

Sesijas pārtraukšana

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

25

I PIELIKUMS

27

II PIELIKUMS

47

PIEŅEMTIE TEKSTI

127

P6_TA(2006)0229Uzņēmumu reģistrs statistikas vajadzībām ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopējas uzņēmumu reģistru sistēmas izveidi statistikas vajadzībām un Padomes Regulas (EEK) Nr. 2186/93 atcelšanu (COM(2005)0112 — C6-0089/2005 — 2005/0032(COD))

127

P6_TC1-COD(2005)0032Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 1. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006, ar ko izveido kopēju uzņēmumu reģistru sistēmu statistikas vajadzībām un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 2186/93

127

PIELIKUMS

134

P6_TA(2006)0230Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma (no 2007. līdz 2013. gadam) ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas izveidi (no 2007. līdz 2013. gadam) (COM(2005)0121 — C6-0098/2005 — 2005/0050(COD))

138

P6_TC1-COD(2005)0050Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 1. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2006/EK par konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas izveidi (no 2007. līdz 2013. gadam)

139

I PIELIKUMSPAREDZAMAIS BUDŽETA SADALĪJUMS

165

II PIELIKUMSĪSTENOŠANAS PASĀKUMI 17. PANTĀ NOTEIKTAJIEM KOPIENAS MVU FINANŠU INSTRUMENTIEM

166

III PIELIKUMSSĪKI NOTEIKUMI 21. PANTĀ NOTEIKTAJIEM UZŅĒMUMU UN INOVĀCIJU ATBALSTA PAKALPOJUMIEM

170

P6_TA(2006)0231Mazie un vidējie uzņēmumi jaunattīstības valstīsEiropas Parlamenta rezolūcija par mazajiem un vidējiem uzņēmumiem jaunattīstības valstīs (2005/2207(INI))

171

P6_TA(2006)0232Pediatrijā lietojamās zāles ***IIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par pediatrijā lietojamām zālēm, ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 1768/92, Direktīvu 2001/20/EK, Direktīvu 2001/83/EK un Regulu (EK) Nr. 726/2004 (15763/3/2005 — C6-0087/2006 — 2004/0217(COD))

176

P6_TC2-COD(2004)0217Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2006. gada 1. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006 par pediatrijā lietojamām zālēm un par grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 1768/92, Direktīvā 2001/20/EK, Direktīvā 2001/83/EK un Regulā (EK) Nr. 726/2004

177

PIELIKUMSKOMISIJAS PAZIŅOJUMS

202

P6_TA(2006)0233Vienlīdzīgas iespējas un attieksme nodarbinātības un profesijas jautājumos ***IIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (15623/7/2005 — C6-0089/2006 — 2004/0084(COD))

203

P6_TA(2006)0234Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gads (2008) ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gadu (2008) (COM(2005)0467 — C6-0311/2005 — 2005/0203(COD))

203

P6_TC1-COD(2005)0203Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 1. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2006/EK par Eiropas starpkultūru dialoga gadu (2008)

204

PIELIKUMS4. PANTĀ MINĒTIE PASĀKUMI

211

P6_TA(2006)0235Finanšu regulas īstenošanas kārtība *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par projektu Komisijas regulai (EK, Euratom), ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (SEC(2005)1240 — C6-0355/2005 — 2005/0904(CNS))

213

P6_TA(2006)0236Aizliegumi attiecībā pret noteiktiem dzimumpārkāpējiem *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Beļģijas Karalistes iniciatīvu Padomei pieņemt pamatlēmumu par to, lai Eiropas Savienībā atzītu un īstenotu aizliegumus, ko uzliek tiesas spriedumi par noziedzīgiem nodarījumiem, kas veikti pret bērniem (14207/2004 — C6-0244/2004 — 2004/0818(CNS))

220

P6_TA(2006)0237Krīze palestīniešu teritorijāsEiropas Parlamenta rezolūcija par humāno krīzi palestīniešu teritorijās un ES lomu

223

P6_TA(2006)0238ES un ASV Transatlantisko partnerattiecību nolīgumsEiropas Parlamenta rezolūcija par ES un ASV attiecību uzlabošanu Transatlantisko partnerattiecību nolīguma ietvaros (2005/2056(INI))

226

P6_TA(2006)0239ES un ASV ekonomiskās attiecībasEiropas Parlamenta rezolūcija par ES un ASV transatlantiskajām ekonomiskajām attiecībām (2005/2082(INI))

235

P6_TA(2006)0240Eurozonas paplašināšanāsEiropas Parlamenta rezolūcija par Eurozonas paplašināšanos (2006/2103(INI))

249

P6_TA(2006)0241Parlamenta tāme 2007. g.Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Parlamenta 2007. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (2006/2022(BUD))

253

P6_TA(2006)0242Tirdzniecība un nabadzībaEiropas Parlamenta rezolūcija par tirdzniecību un nabadzību: tirdzniecības politiku izstrāde, lai nodrošinātu tirdzniecības maksimālu ieguldījumu nabadzības mazināšanā (2006/2031(INI))

261

P6_TA(2006)0243Energoefektivitāte (Zaļā grāmata)Eiropas Parlamenta rezolūcija par energoefektivitāti vai kā ar ierobežotiem resursiem sasniegt labāku rezultātu — Zaļā grāmata (2005/2210(INI))

273

P6_TA(2006)0244Romu sievietes ESEiropas Parlamenta rezolūcija par romu sieviešu stāvokli Eiropas Savienībā (2005/2164(INI))

283

P6_TA(2006)0245Sieviešu stāvoklis bruņotu konfliktu laikā un viņu loma pēckonflikta situācijāEiropas Parlamenta rezolūcija par sieviešu stāvokli bruņotu konfliktu laikā un viņu lomu valsts atjaunošanā un demokratizācijas procesā pēckonflikta situācijā (2005/2215(INI))

287

| * | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| **I | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

| AFET | Ārlietu komiteja |
| --- | --- |
| DEVE | Attīstības komiteja |
| INTA | Starptautiskās tirdzniecības komiteja |
| BUDG | Budžeta komiteja |
| CONT | Budžeta kontroles komiteja |
| ECON | Ekonomikas un monetārā komiteja |
| EMPL | Nodarbinātības un sociālo jautājumu komiteja |
| ENVI | Vides, veselības aizsardzības un pārtikas nekaitīguma komiteja |
| ITRE | Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja |
| IMCO | Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja |
| TRAN | Transporta un tūrisma komiteja |
| REGI | Reģionālās attīstības komiteja |
| AGRI | Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja |
| PECH | Zivsaimniecības komiteja |
| CULT | Kultūras un izglītības komiteja |
| JURI | Juridiskā komiteja |
| LIBE | Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja |
| AFCO | Konstitucionālo jautājumu komiteja |
| FEMM | Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja |
| PETI | Lūgumrakstu komiteja |

AFET

Ārlietu komiteja

DEVE

Attīstības komiteja

INTA

Starptautiskās tirdzniecības komiteja

BUDG

Budžeta komiteja

CONT

Budžeta kontroles komiteja

ECON

Ekonomikas un monetārā komiteja

EMPL

Nodarbinātības un sociālo jautājumu komiteja

ENVI

Vides, veselības aizsardzības un pārtikas nekaitīguma komiteja

ITRE

Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

IMCO

Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja

TRAN

Transporta un tūrisma komiteja

REGI

Reģionālās attīstības komiteja

AGRI

Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja

PECH

Zivsaimniecības komiteja

CULT

Kultūras un izglītības komiteja

JURI

Juridiskā komiteja

LIBE

Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

AFCO

Konstitucionālo jautājumu komiteja

FEMM

Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja

PETI

Lūgumrakstu komiteja

| PPE-DE | Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupa |
| --- | --- |
| PSE | Sociāldemokrātu grupa Eiropas Parlamentā |
| ALDE | Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa |
| Verts/ALE | Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa |
| GUE/NGL | Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa |
| IND/DEM | Neatkarības/demokrātijas grupa |
| UEN | Nāciju Eiropas grupa |
| NI | Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti |

PPE-DE

Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupa

PSE

Sociāldemokrātu grupa Eiropas Parlamentā

ALDE

Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa

Verts/ALE

Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa

GUE/NGL

Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa

IND/DEM

Neatkarības/demokrātijas grupa

UEN

Nāciju Eiropas grupa

NI

Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I (Paziņojums)

EIROPAS PARLAMENTS

2006.—2007. GADA SESIJA

2006. gada 31. maija un 1. jūnija sēdes

Trešdiena, 2006. gada 31. maijs

| 8.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 298/1

---

PROTOKOLS

(2006/C 298 E/01)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Josep BORRELL FONTELLES

Priekšsēdētājs

1.   Sesijas atsākšana

Sēde tika atklāta plkst. 15.05.

2.   Oficiāla sveikšana

Parlamenta vārdā sēdes vadītājs sveica ar ierašanos Maldivu Republikas Parlamenta delegāciju, Meksikas arlamenta delegāciju, kā arī Aminato Haidar kundzi, kurai ir piešķirta Juan María Bandrés balva par patvēruma iesību aizstāvību un solidaritāti ar bēgļiem. Oficiālie viesi bija ieņēmuši vietas viņiem paredzētajā alkonā.

3.   Priekšsēdētāja paziņojums

Priekšsēdētājs Parlamenta vārdā pauda solidaritāti ar Indonēzijas valdību sakarā ar zemestrīci, kas skārusi šo alsti, un godināja zemestrīces upuru piemiņu.

*

- *

Uzstājās Martin Schulz PSE grupas vārdā un ar deputātu Francis Wurtz, Monica Frassoni, Graham Watson n Hans-Gert Poettering atbalstu viņu attiecīgo grupu vārdā, nosodot rasistisko un ksenofobisko konfliktu ieaugumu dažādās Eiropas Savienības valstīs un pieprasot šo jautājumu iekļaut nākamās Priekšsēdētāju onferences darba kārtībā.

Uzstājās: Frank Vanhecke un Bogusław Rogalski ar personiskiem paziņojumiem sakarā ar šo uzstāšanos.

4.   Humanitārā krīze palestīniešu teritorijās un Savienības loma (iesniegtie rezolūciju riekšlikumi)

Rezolūciju priekšlikumi, kas iesniegti saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu:

| — | Francis Wurtz, Adamos Adamou un Luisa Morgantini GUE/NGL grupas vārdā par stāvokli Tuvajos ustrumos un Eiropas Savienības lēmumu pārtraukt tiešu palīdzību palestīniešu iestādēm B6-0301/2006), |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, Adamos Adamou un Luisa Morgantini GUE/NGL grupas vārdā par stāvokli Tuvajos ustrumos un Eiropas Savienības lēmumu pārtraukt tiešu palīdzību palestīniešu iestādēm B6-0301/2006),

| — | Pasqualina Napoletano un Véronique De Keyser PSE grupas vārdā par humanitāro krīzi palestīniešu eritorijās un ES lomu (B6-0302/2006), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano un Véronique De Keyser PSE grupas vārdā par humanitāro krīzi palestīniešu eritorijās un ES lomu (B6-0302/2006),

| — | Elmar Brok, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jana Hybášková un Patrick Gaubert PPE-DE grupas ārdā par stāvokli Tuvajos Austrumos (B6-0303/2006), |
| --- | --- |

—

Elmar Brok, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jana Hybášková un Patrick Gaubert PPE-DE grupas ārdā par stāvokli Tuvajos Austrumos (B6-0303/2006),

| — | Daniel Cohn-Bendit, Cem Özdemir, Angelika Beer, Hélène Flautre, Margrete Auken, Jill Evans, Caroline ucas, Johannes Voggenhuber un David Hammerstein Mintz Verts/ALE grupas vārdā par humanitāro rīzi palestīniešu teritorijās un ES lomu (B6-0304/2006), |
| --- | --- |

—

Daniel Cohn-Bendit, Cem Özdemir, Angelika Beer, Hélène Flautre, Margrete Auken, Jill Evans, Caroline ucas, Johannes Voggenhuber un David Hammerstein Mintz Verts/ALE grupas vārdā par humanitāro rīzi palestīniešu teritorijās un ES lomu (B6-0304/2006),

| — | Annemie Neyts-Uyttebroeck ALDE grupas vārdā par stāvokli Tuvajos Austrumos (B6-0305/2006), |
| --- | --- |

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck ALDE grupas vārdā par stāvokli Tuvajos Austrumos (B6-0305/2006),

| — | Ģirts Valdis Kristovskis un Roberta Angelilli UEN grupas vārdā par palestīniešu tautai paredzētās palīdzības inansēšanu (B6-0306/2006). |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis un Roberta Angelilli UEN grupas vārdā par palestīniešu tautai paredzētās palīdzības inansēšanu (B6-0306/2006).

Balsojums: 2006. gada 1. jūnija protokola 7.9. punkts.

5.   Dokumentu iesniegšana

Tika iesniegti turpmāk minētie dokumenti.

| 1. | Parlamenta komitejas







  1.1. | Ziņojumi







  — | * Ziņojums par Beļģijas Karalistes iniciatīvu Padomei pieņemt pamatlēmumu par to, lai Eiropas avienībā atzītu un īstenotu aizliegumus, ko uzliek tiesas spriedumi par noziedzīgiem nodarījumiem, as veikti pret bērniem (14207/2004 — C6-0244/2004 — 2004/0818(CNS)) — ilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.
  Referents: Sonik Bogusław (A6-0068/2006). |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Parlamenta komitejas

1.1.

Ziņojumi

—

- Ziņojums par Beļģijas Karalistes iniciatīvu Padomei pieņemt pamatlēmumu par to, lai Eiropas avienībā atzītu un īstenotu aizliegumus, ko uzliek tiesas spriedumi par noziedzīgiem nodarījumiem, as veikti pret bērniem (14207/2004 — C6-0244/2004 — 2004/0818(CNS)) — ilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Sonik Bogusław (A6-0068/2006).

| — | Ziņojums par ES un ASV transatlantiskām ekonomikas attiecībām (2005/2082(INI)) — Starptautiskās irdzniecības komiteja.
  Referente: Mann Erika (A6-0131/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par ES un ASV transatlantiskām ekonomikas attiecībām (2005/2082(INI)) — Starptautiskās irdzniecības komiteja.

Referente: Mann Erika (A6-0131/2006).

| — | * Ziņojums par projektu Komisijas regulai (EK, Euratom), ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (SEC(2005)1240 — C6-0355/2005 — 2005/0904(CNS)) — Budžeta kontroles komiteja.
  Referenti: Pahor Borut, Gräßle Ingeborg (A6-0135/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par projektu Komisijas regulai (EK, Euratom), ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (SEC(2005)1240 — C6-0355/2005 — 2005/0904(CNS)) — Budžeta kontroles komiteja.

Referenti: Pahor Borut, Gräßle Ingeborg (A6-0135/2006).

| — | Ziņojums ar ieteikumiem Komisijai par Eiropas veselības aprūpes darbinieku aizsardzību pret asins saindēšanos no injekciju adatu ievainojumiem (2006/2015(INI)) — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja.
  Referents: Hughes Stephen (A6-0137/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums ar ieteikumiem Komisijai par Eiropas veselības aprūpes darbinieku aizsardzību pret asins saindēšanos no injekciju adatu ievainojumiem (2006/2015(INI)) — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja.

Referents: Hughes Stephen (A6-0137/2006).

| — | Ziņojums par romu sieviešu stāvokli Eiropas Savienībā (2005/2164(INI)) — Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja.
  Referente: Járóka Lívia (A6-0148/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par romu sieviešu stāvokli Eiropas Savienībā (2005/2164(INI)) — Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja.

Referente: Járóka Lívia (A6-0148/2006).

| — | Ziņojums par mazajiem un vidējiem uzņēmumiem jaunattīstības valstīs (2005/2207(INI)) — Attīstības komiteja.
  Referents: Schröder Jürgen (A6-0151/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par mazajiem un vidējiem uzņēmumiem jaunattīstības valstīs (2005/2207(INI)) — Attīstības komiteja.

Referents: Schröder Jürgen (A6-0151/2006).

| — | Ziņojums par sieviešu stāvokli bruņotu konfliktu laikā un viņu lomu valsts atjaunošanā un demokratizācijas procesā pēckonflikta situācijā (2005/2215(INI)) — Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja.
  Referente: De Keyser Véronique (A6-0159/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par sieviešu stāvokli bruņotu konfliktu laikā un viņu lomu valsts atjaunošanā un demokratizācijas procesā pēckonflikta situācijā (2005/2215(INI)) — Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja.

Referente: De Keyser Véronique (A6-0159/2006).

| — | Ziņojums par energoefektivitāti vai kā ar ierobežotiem resursiem sasniegt labāku rezultātu — Zaļā grāmata (2005/2210(INI)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.
  Referents: Vidal-Quadras Alejo (A6-0160/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par energoefektivitāti vai kā ar ierobežotiem resursiem sasniegt labāku rezultātu — Zaļā grāmata (2005/2210(INI)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referents: Vidal-Quadras Alejo (A6-0160/2006).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gadu (2008) (COM(2005)0467 — C6-0311/2005 — 2005/0203(COD)) — Kultūras un izglītības komiteja.
  Referente: Hennicot-Schoepges Erna (A6-0168/2006). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gadu (2008) (COM(2005)0467 — C6-0311/2005 — 2005/0203(COD)) — Kultūras un izglītības komiteja.

Referente: Hennicot-Schoepges Erna (A6-0168/2006).

| — | Ziņojums par ES un ASV attiecību uzlabošanu Transatlantisko partnerattiecību nolīguma ietvaros (2005/2056(INI)) — Ārlietu komiteja.
  Referents: Brok Elmar (A6-0173/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par ES un ASV attiecību uzlabošanu Transatlantisko partnerattiecību nolīguma ietvaros (2005/2056(INI)) — Ārlietu komiteja.

Referents: Brok Elmar (A6-0173/2006).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopējas uzņēmumu reģistru sistēmas izveidi statistikas vajadzībām un Padomes Regulas (EEK) Nr. 2186/93 atcelšanu (COM(2005)0112 — C6-0089/2005 — 2005/0032(COD)) — Ekonomikas un monetārā komiteja.
  Referents: Martin Hans-Peter (A6-0177/2006). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopējas uzņēmumu reģistru sistēmas izveidi statistikas vajadzībām un Padomes Regulas (EEK) Nr. 2186/93 atcelšanu (COM(2005)0112 — C6-0089/2005 — 2005/0032(COD)) — Ekonomikas un monetārā komiteja.

Referents: Martin Hans-Peter (A6-0177/2006).

| — | Ziņojums par tirdzniecību un nabadzību: tirdzniecības politikas izstrāde, lai nodrošinātu tirdzniecības maksimālu ieguldījumu, mazinot nabadzību (2006/2031(INI)) — Starptautiskās tirdzniecības komiteja.
  Referents: Markov Helmuth (A6-0179/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par tirdzniecību un nabadzību: tirdzniecības politikas izstrāde, lai nodrošinātu tirdzniecības maksimālu ieguldījumu, mazinot nabadzību (2006/2031(INI)) — Starptautiskās tirdzniecības komiteja.

Referents: Markov Helmuth (A6-0179/2006).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas izveidi (2007—2013) (COM(2005)0121 — C6-0098/2005 — 2005/0050(COD)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.
  Referents: Chatzimarkakis Jorgo (A6-0180/2006). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas izveidi (2007—2013) (COM(2005)0121 — C6-0098/2005 — 2005/0050(COD)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referents: Chatzimarkakis Jorgo (A6-0180/2006).

| — | Ziņojums par Eiropas Parlamenta 2007. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (2006/2022(BUD)) — Budžeta komiteja.
  Referents: Grech Louis (A6-0188/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Parlamenta 2007. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (2006/2022(BUD)) — Budžeta komiteja.

Referents: Grech Louis (A6-0188/2006).

| — | Ziņojums par eurozonas paplašināšanos (2006/2103(INI)) — Ekonomikas un monetārā komiteja.
  Referents: Langen Werner (A6-0191/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par eurozonas paplašināšanos (2006/2103(INI)) — Ekonomikas un monetārā komiteja.

Referents: Langen Werner (A6-0191/2006).

| 1.2. | Ieteikumi otrajam lasījumam







  — | ***II Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (15623/7/2005 — C6-0089/2006 — 2004/0084(COD)) — Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja.
  Referente: Niebler Angelika (A6-0165/2006). |
| --- | --- | --- |

1.2.

Ieteikumi otrajam lasījumam

—

***II Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (15623/7/2005 — C6-0089/2006 — 2004/0084(COD)) — Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja.

Referente: Niebler Angelika (A6-0165/2006).

| — | ***II Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par pediatrijā lietojamām zālēm, ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 1768/92, Direktīvu 2001/83/EK, Direktīvu 2001/20/EK un Regulu (EK) Nr. 726/2004 (15763/3/2005 — C6-0087/2006 — 2004/0217(COD)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.
  Referente: Grossetête Françoise (A6-0171/2006). |
| --- | --- |

—

***II Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par pediatrijā lietojamām zālēm, ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 1768/92, Direktīvu 2001/83/EK, Direktīvu 2001/20/EK un Regulu (EK) Nr. 726/2004 (15763/3/2005 — C6-0087/2006 — 2004/0217(COD)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referente: Grossetête Françoise (A6-0171/2006).

| 2. | Deputāti







  2.1. | Mutiski jautājumi (Reglamenta 108. pants)







  — | (O-0033/2006) Jo Leinen AFCO komitejas vārdā Komisijai: Turpmākie pasākumi attiecībā uz pārdomu periodu (B6-0208/2006), |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Deputāti

2.1.

Mutiski jautājumi (Reglamenta 108. pants)

—

(O-0033/2006) Jo Leinen AFCO komitejas vārdā Komisijai: Turpmākie pasākumi attiecībā uz pārdomu periodu (B6-0208/2006),

| — | (O-0041/2006) Anders Wijkman, John Bowis un Karl-Heinz Florenz PPE-DE grupas vārdā Padomei: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0209/2006), |
| --- | --- |

—

(O-0041/2006) Anders Wijkman, John Bowis un Karl-Heinz Florenz PPE-DE grupas vārdā Padomei: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0209/2006),

| — | (O-0042/2006) Anders Wijkman, John Bowis un Karl-Heinz Florenz PPE-DE grupas vārdā Komisijai: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0210/2006), |
| --- | --- |

—

(O-0042/2006) Anders Wijkman, John Bowis un Karl-Heinz Florenz PPE-DE grupas vārdā Komisijai: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0210/2006),

| — | (O-0043/2006) Chris Davies ALDE grupas vārdā, Padomei: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0211/2006), |
| --- | --- |

—

(O-0043/2006) Chris Davies ALDE grupas vārdā, Padomei: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0211/2006),

| — | (O-0044/2006) Chris Davies ALDE grupas vārdā Komisijai: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0212/2006), |
| --- | --- |

—

(O-0044/2006) Chris Davies ALDE grupas vārdā Komisijai: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0212/2006),

| — | (O-0045/2006) Satu Hassi Verts/ALE grupas vārdā Padomei: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0213/2006), |
| --- | --- |

—

(O-0045/2006) Satu Hassi Verts/ALE grupas vārdā Padomei: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0213/2006),

| — | (O-0046/2006) Satu Hassi Verts/ALE grupas vārdā Komisijai: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0214/2006), |
| --- | --- |

—

(O-0046/2006) Satu Hassi Verts/ALE grupas vārdā Komisijai: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0214/2006),

| — | (O-0047/2006) Adamos Adamou un Jonas Sjöstedt GUE/NGL grupas vārdā Padomei: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0215/2006), |
| --- | --- |

—

(O-0047/2006) Adamos Adamou un Jonas Sjöstedt GUE/NGL grupas vārdā Padomei: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0215/2006),

| — | (O-0048/2006) Adamos Adamou un Jonas Sjöstedt GUE/NGL grupas vārdā Komisijai: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0216/2006), |
| --- | --- |

—

(O-0048/2006) Adamos Adamou un Jonas Sjöstedt GUE/NGL grupas vārdā Komisijai: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0216/2006),

| — | (O-0050/2006) Johannes Blokland IND/DEM grupas vārdā Padomei: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0217/2006), |
| --- | --- |

—

(O-0050/2006) Johannes Blokland IND/DEM grupas vārdā Padomei: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0217/2006),

| — | (O-0051/2006) Johannes Blokland IND/DEM grupas vārdā Komisijai: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0218/2006), |
| --- | --- |

—

(O-0051/2006) Johannes Blokland IND/DEM grupas vārdā Komisijai: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0218/2006),

| — | (O-0052/2006) Guido Sacconi PSE grupas vārdā Padomei: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0219/2006), |
| --- | --- |

—

(O-0052/2006) Guido Sacconi PSE grupas vārdā Padomei: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0219/2006),

| — | (O-0053/2006) Guido Sacconi PSE grupas vārdā Komisijai: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0220/2006), |
| --- | --- |

—

(O-0053/2006) Guido Sacconi PSE grupas vārdā Komisijai: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0220/2006),

| — | (O-0054/2006) Anna Záborská FEMM komitejas vārdā Komisijai: Piespiedu prostitūcija 2006. gada pasaules futbola čempionāta laikā (B6-0221/2006). |
| --- | --- |

—

(O-0054/2006) Anna Záborská FEMM komitejas vārdā Komisijai: Piespiedu prostitūcija 2006. gada pasaules futbola čempionāta laikā (B6-0221/2006).

| 2.2. | Rakstiskas deklarācijas iekļaušanai reģistrā (Reglamenta 116. pants)







  — | Georgios Karatzaferis par genocīdu attiecībā uz Mazāzijas grieķiem (0042/2006), |
| --- | --- | --- |

2.2.

Rakstiskas deklarācijas iekļaušanai reģistrā (Reglamenta 116. pants)

—

Georgios Karatzaferis par genocīdu attiecībā uz Mazāzijas grieķiem (0042/2006),

| — | Adriana Poli Bortone par narkotiku plantāciju izskaušanu (0043/2006), |
| --- | --- |

—

Adriana Poli Bortone par narkotiku plantāciju izskaušanu (0043/2006),

| — | Mario Borghezio par Eiropas nozīmes principa piemērošanu ievērojamiem līdzekļiem, kuri piešķirti Palestīniešu pašpārvaldei, un par šo līdzekļu izlietojuma neatkarīgu revīziju (0044/2006), |
| --- | --- |

—

Mario Borghezio par Eiropas nozīmes principa piemērošanu ievērojamiem līdzekļiem, kuri piešķirti Palestīniešu pašpārvaldei, un par šo līdzekļu izlietojuma neatkarīgu revīziju (0044/2006),

| — | Mario Borghezio par izmaksām un neērtībām sakarā ar Eiropas Parlamenta mītni Strasbūrā (0045/2006), |
| --- | --- |

—

Mario Borghezio par izmaksām un neērtībām sakarā ar Eiropas Parlamenta mītni Strasbūrā (0045/2006),

| — | Jamila Madeira, Ana Maria Gomes, Anna Záborská, Luisa Morgantini un Miguel Angel Martínez Martínez par mikrokredītu attīstību saistībā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerību (0046/2006). |
| --- | --- |

—

Jamila Madeira, Ana Maria Gomes, Anna Záborská, Luisa Morgantini un Miguel Angel Martínez Martínez par mikrokredītu attīstību saistībā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerību (0046/2006).

6.   Padomes nosūtītie nolīgumu teksti

Padome ir nosūtījusi oficiāli apstiprinātas kopijas šādiem dokumentiem:

| — | Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Gruzijas valdību par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem; |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Gruzijas valdību par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem;

| — | Nolīgums starp Starptautisko krimināltiesu un Eiropas Savienību par sadarbību un palīdzības sniegšanu; |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Starptautisko krimināltiesu un Eiropas Savienību par sadarbību un palīdzības sniegšanu;

| — | Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Horvātijas Republiku par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem; |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Horvātijas Republiku par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem;

| — | Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republikas Ministru padomi par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem; |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republikas Ministru padomi par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem;

| — | Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Bulgārijas Republiku par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem; |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Bulgārijas Republiku par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem;

| — | Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Serbiju un Melnkalni par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem; |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Serbiju un Melnkalni par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem;

| — | Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Rumāniju par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem; |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Rumāniju par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem;

| — | Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Bosniju un Hercegovinu par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem. |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Bosniju un Hercegovinu par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem.

7.   Saistībā ar Parlamenta rezolūcijām veiktie pasākumi

Tika izplatīts Komisijas paziņojums par pasākumiem, kas veikti saistībā ar Parlamenta janvāra sesijā pieņemtajām rezolūcijām.

8.   Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 116. pants)

Saskaņā ar Reglamenta 116. panta 5. punktu rakstiskas deklarācijas Nr. 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12/2006 nav spēkā, jo tās neieguva vajadzīgo parakstu skaitu.

9.   Debates par Eiropas nākotni ar Beļģijas premjerministra, Eiropas Padomes locekļa, piedalīšanos (debates)

Sēdes vadītājs paziņoja, ka šajās debatēs piedalīsies Beļģijas premjerministrs Guy Verhofstadt, un norādīja, ka turpmāk Parlaments uzaicinās valdību vadītājus no dalībvalstīm, kuras nav Padomes prezidentvalstis, ja viņi vēlas piedalīties plenārsēžu debatēs par Eiropas nākotni.

Uzstājās Guy Verhofstadt.

Uzstājās: Hans-Gert Poettering PPE-DE grupas vārdā, Martin Schulz PSE grupas vārdā, Graham Watson ALDE grupas vārdā, Monica Frassoni Verts/ALE grupas vārdā, Francis Wurtz GUE/NGL grupas vārdā, Nigel Farage IND/DEM grupas vārdā, Brian Crowley UEN grupas vārdā, Frank Vanhecke, pie grupām nepiederošs deputāts, Guy Verhofstadt, Íñigo Méndez de Vigo, Jo Leinen, Marielle De Sarnez, Johannes Voggenhuber, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Jens-Peter Bonde, Konrad Szymański, Irena Belohorská, Jean-Luc Dehaene, Philippe Busquin, Andrew Duff, Pierre Jonckheer, Jonas Sjöstedt, Nils Lundgren, Hanna Foltyn-Kubicka, James Hugh Allister, Timothy Kirkhope, Mia De Vits, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Bart Staes, Kyriacos Triantaphyllides, Antonio Tajani, Bernard Poignant, João de Deus Pinheiro, Maria Berger, Bogdan Klich, Genowefa Grabowska, Richard Corbett, Carlos Carnero González, Alexander Stubb, Tunne Kelam un Guy Verhofstadt.

Debates tika slēgtas.

SĒDI VADA: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Priekšsēdētāja vietniece

10.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

*

- *

Nodomi balsot

Tika paziņots par šādiem nodomiem balsot (attiecībā uz nenodotajām balsīm).

Sēdes datums: 2006. gada 18. maijs.

Luis Manuel Capoulas Santos ziņojums — A6-0152/2006

| — | 16. punkts, 1. daļa

  pret: Lars Wohlin |
| --- | --- |

—

16. punkts, 1. daļa

pret: Lars Wohlin

| — | 16. punkts, 2. daļa

  pret: Lars Wohlin |
| --- | --- |

—

16. punkts, 2. daļa

pret: Lars Wohlin

11.   Pieprasījums aizstāvēt deputāta imunitāti

Monica Frassoni ir nosūtījusi prezidentūrai pieprasījumu aizstāvēt deputāta Gérard Onesta imunitāti saistībā ar Tulūzas Apelācijas tiesas 3. palātas spriedumu.

Gérard Onesta ir devis piekrišanu šim pieprasījumam.

Saskaņā ar Reglamenta 6. panta 3. punktu pieprasījums ir nodots atbildīgajai komitejai, proti, JURI komitejai. u. c.

12.   Gvantanamo ieslodzīto stāvoklis (debates)

Padomes un Komisijas paziņojumi: Gvantanamo ieslodzīto stāvoklis.

Ursula Plassnik (Padomes pašreizējā priekšsēdētāja) un Benita Ferrero-Waldner (Komisijas locekle) sniedza paziņojumus.

Uzstājās: Simon Coveney PPE-DE grupas vārdā, Elena Valenciano Martínez-Orozco PSE grupas vārdā, Elizabeth Lynne ALDE grupas vārdā, Kathalijne Maria Buitenweg Verts/ALE grupas vārdā, Giusto Catania GUE/NGL grupas vārdā, Gerard Batten IND/DEM grupas vārdā, Elmar Brok, Sarah Ludford, Raül Romeva i Rueda, Maria da Assunção Esteves, Cem Özdemir, Ursula Plassnik un Benita Ferrero-Waldner.

Rezolūcijas priekšlikumi, kas saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu ir iesniegti debašu noslēgumā:

| — | Simon Coveney PPE-DE grupas vārdā par Gvantanamo (B6-0295/2006), |
| --- | --- |

—

Simon Coveney PPE-DE grupas vārdā par Gvantanamo (B6-0295/2006),

| — | Francis Wurtz GUE/NGL grupas vārdā par Gvantanamo ieslodzīto stāvokli (B6 0296/2006), |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz GUE/NGL grupas vārdā par Gvantanamo ieslodzīto stāvokli (B6 0296/2006),

| — | Brian Crowley, Cristiana Muscardini un Ģirts Valdis Kristovskis UEN grupas vārdā par Gvantanamo ieslodzīto stāvokli (B6-0297/2006), |
| --- | --- |

—

Brian Crowley, Cristiana Muscardini un Ģirts Valdis Kristovskis UEN grupas vārdā par Gvantanamo ieslodzīto stāvokli (B6-0297/2006),

| — | Kathalijne Maria Buitenweg, Jean Lambert, Cem Özdemir, Hélène Flautre, Angelika Beer, Raül Romeva i Rueda, Monica Frassoni un Daniel Cohn-Bendit Verts/ALE grupas vārdā par Gvantanamo (B6-0298/2006/rev.), |
| --- | --- |

—

Kathalijne Maria Buitenweg, Jean Lambert, Cem Özdemir, Hélène Flautre, Angelika Beer, Raül Romeva i Rueda, Monica Frassoni un Daniel Cohn-Bendit Verts/ALE grupas vārdā par Gvantanamo (B6-0298/2006/rev.),

| — | Elizabeth Lynne ALDE grupas vārdā par Gvantanamo (B6-0299/2006), |
| --- | --- |

—

Elizabeth Lynne ALDE grupas vārdā par Gvantanamo (B6-0299/2006),

| — | Pasqualina Napoletano, Elena Valenciano Martínez-Orozco un Panagiotis Beglitis PSE grupas vārdā par Gvantanamo ieslodzīto personu stāvokli (B6-0300/2006). |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Elena Valenciano Martínez-Orozco un Panagiotis Beglitis PSE grupas vārdā par Gvantanamo ieslodzīto personu stāvokli (B6-0300/2006).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 1. jūnija protokola 7.10. punkts un 2006. gada 13. jūnija protokola 7.10. punkts.

13.   ES un ASV Transatlantisko partnerattiecību nolīgums — ES un ASV transatlantiskās ekonomikas attiecības (debates)

Ziņojums par ES un ASV attiecību uzlabošanu Transatlantisko partnerattiecību nolīguma ietvaros [2005/2056(INI)] — Ārlietu komiteja.

Referents: Elmar Brok (A6-0173/2006).

Ziņojums par ES un ASV transatlantiskām ekonomikas attiecībām [2005/2082(INI)] — Starptautiskās tirdzniecības komiteja.

Referente: Erika Mann (A6-0131/2006).

Elmar Brok iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0173/2006).

Erika Mann iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0131/2006).

Uzstājās: Ursula Plassnik (Padomes pašreizējā priekšsēdētāja) un Benita Ferrero-Waldner (Komisijas locekle).

SĒDI VADA: Miroslav OUZKÝ

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās Peter Mandelson (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Gunnar Hökmark (ECON komitejas atzinuma sagatavotājs), Lena Ek (ITRE komitejas atzinuma sagatavotāja), Marie-Hélène Descamps (CULT komitejas atzinuma sagatavotāja), Johannes Blokland (LIBE komitejas atzinuma sagatavotājs), Christofer Fjellner PPE-DE grupas vārdā, Jan Marinus Wiersma PSE grupas vārdā, Alexander Lambsdorff ALDE grupas vārdā, Cem Özdemir Verts/ALE grupas vārdā, Helmuth Markov GUE/NGL grupas vārdā, Bastiaan Belder IND/DEM grupas vārdā, Konrad Szymański UEN grupas vārdā, Ryszard Czarnecki, pie grupām nepiederošs deputāts, Georgios Papastamkos, Józef Pinior, Ignasi Guardans Cambó, Caroline Lucas, Mirosław Mariusz Piotrowski, Philip Claeys, Antonio López-Istúriz White, Hannes Swoboda, Georgios Karatzaferis, Ashley Mote, Benoît Hamon, Ursula Plassnik, Benita Ferrero-Waldner un Peter Mandelson.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 1. jūnija protokola 7.11. punkts un 2006. gada 1. jūnija protokola 7.12. punkts.

14.   Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem

Saskaņā ar Reglamenta 144. pantu ar vienu minūti ilgu runu uzstājās šādi deputāti, kuri vēlējās pievērst Parlamenta uzmanību politiski svarīgiem jautājumiem:

Avril Doyle, Lissy Gröner, Pedro Guerreiro, Urszula Krupa, Bogusław Sonik, Csaba Sándor Tabajdi, Bogusław Rogalski, Ryszard Czarnecki, Laima Liucija Andrikienė, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Marios Matsakis un Thomas Wise.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 20.20 un atsākta plkst. 21.00.)

SĒDI VADA: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Priekšsēdētāja vietniece

15.   Tirdzniecības politikas izveidošana, kas maksimāli veicinātu tirdzniecības ieguldījumu nabadzības apkarošanā (debates)

Ziņojums par tirdzniecību un nabadzību: tādas tirdzniecības politikas izveidošana, kas maksimāli veicinātu tirdzniecības ieguldījumu nabadzības apkarošanā [2006/2031(INI)] — Starptautiskās tirdzniecības komiteja.

Referents: Helmuth Markov (A6-0179/2006).

Helmuth Markov iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Peter Mandelson (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Danutė Budreikaitė (DEVE komitejas atzinuma sagatavotāja), Zbigniew Zaleski PPE-DE grupas vārdā, Panagiotis Beglitis PSE grupas vārdā, Sajjad Karim ALDE grupas vārdā un Peter Mandelson.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 1. jūnija protokola 7.15. punkts.

16.   Pediatrijā lietojamās zāles ***II (debates)

Ieteikums otrajam lasījumam par Padomes Kopējo nostāju, lai pieņemtu regulu par pediatrijā lietojamām zālēm un par grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 1768/92, Direktīvā 2001/20/EK, Direktīvā 2001/83/EK un Regulā (EK) Nr. 726/2004 [15763/3/2005 — C6-0087/2006 — 2004/0217(COD)] — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referente: Françoise Grossetête (A6-0171/2006).

Françoise Grossetête iepazīstināja ar priekšlikumu otrajam lasījumam.

Uzstājās Günter Verheugen (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks).

Uzstājās: Peter Liese PPE-DE grupas vārdā, Dorette Corbey PSE grupas vārdā, Holger Krahmer ALDE grupas vārdā, Małgorzata Handzlik un Anne Ferreira.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 1. jūnija protokola 7.4. punkts.

17.   Jauninājumu un konkurētspējas pamatprogramma (no 2007. līdz 2013. gadam) ***I (debates)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas izveidi (no 2007. līdz 2013. gadam) [COM(2005)0121 — C6-0098/2005 — 2005/0050(COD)] — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referents: Jorgo Chatzimarkakis (A6-0180/2006).

Uzstājās Günter Verheugen (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks).

Jorgo Chatzimarkakis iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Werner Langen (ECON komitejas atzinuma sagatavotājs), José Albino Silva Peneda (EMPL komitejas atzinuma sagatavotājs), Britta Thomsen (FEMM komitejas atzinuma sagatavotāja) un Nikolaos Vakalis PPE-DE grupas vārdā.

SĒDI VADA: Manuel António dos SANTOS

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Reino Paasilinna PSE grupas vārdā un Jerzy Buzek.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 1. jūnija protokola 7.2. punkts.

18.   Eurozonas paplašināšana (debates)

Ziņojums par eurozonas paplašināšanu [2006/2103(INI)] — Ekonomikas un monetārā komiteja.

Referents: Werner Langen (A6-0191/2006).

Werner Langen iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Joaquín Almunia (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Alexander Radwan PPE-DE grupas vārdā, Dariusz Rosati PSE grupas vārdā, Margarita Starkevičiūtė ALDE grupas vārdā, Guntars Krasts UEN grupas vārdā, Sergej Kozlík, pie grupām nepiederošs deputāts, Alojz Peterle, Justas Vincas Paleckis, Danutė Budreikaitė, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk un Joaquín Almunia.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 1. jūnija protokola 7.13. punkts.

19.   Eiropas Parlamenta 2007. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāme (debates)

Ziņojums par Eiropas Parlamenta 2007. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi [2006/2022(BUD)] — Budžeta komiteja.

Referents: Louis Grech (A6-0188/2006).

Louis Grech iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Ville Itälä PPE-DE grupas vārdā, Neena Gill PSE grupas vārdā, Anne E. Jensen ALDE grupas vārdā un Hans-Peter Martin, pie grupām nepiederošs deputāts.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 1. jūnija protokola 7.14. punkts.

20.   Eiropas starpkultūru dialoga gads (2008. g.) ***I (debates)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas starpkultūru dialoga gadu (2008. g.) [COM(2005)0467 — C6-0311/2005 — 2005/0203(COD)] — Kultūras un izglītības komiteja.

Referente: Erna Hennicot-Schoepges (A6-0168/2006).

Uzstājās Andris Piebalgs (Komisijas loceklis).

Erna Hennicot-Schoepges iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Patrick Gaubert (AFET komitejas atzinuma sagatavotājs), Lidia Joanna Geringer de Oedenberg (BUDG komitejas atzinuma sagatavotāja), Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (FEMM komitejas atzinuma sagatavotāja), Doris Pack PPE-DE grupas vārdā, Maria Badia I Cutchet PSE grupas vārdā, Jolanta Dičkutė ALDE grupas vārdā, Bernat Joan i Marí Verts/ALE grupas vārdā, Zdzisław Zbigniew Podkański UEN grupas vārdā, Nina Škottová un Andris Piebalgs.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 1. jūnija protokola 7.6. punkts.

21.   Energoefektivitāte (Zaļā grāmata) (debates)

Ziņojums par energoefektivitāti vai kā ar ierobežotiem resursiem sasniegt labāku rezultātu — Zaļā grāmata [2005/2210(INI)] — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referents: Alejo Vidal-Quadras (A6-0160/2006).

Alejo Vidal-Quadras iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Andris Piebalgs (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Elisa Ferreira (ECON komitejas atzinuma sagatavotāja), Péter Olajos (ENVI komitejas atzinuma sagatavotājs), Marta Vincenzi (TRAN komitejas atzinuma sagatavotāja), Giles Chichester PPE-DE grupas vārdā, Mechtild Rothe PSE grupas vārdā, Fiona Hall ALDE grupas vārdā, Claude Turmes Verts/ALE grupas vārdā, Esko Seppänen GUE/NGL grupas vārdā, Adam Gierek, Vladimír Remek, Joan Calabuig Rull un Andris Piebalgs.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 1. jūnija protokola 7.16. punkts.

22.   Aizliegumi, ko uzliek tiesas spriedumi par noziedzīgiem nodarījumiem, kas veikti pret bērniem (debates)

Ziņojums par Beļģijas Karalistes iniciatīvu Padomei pieņemt pamatlēmumu par to, lai Eiropas Savienībā atzītu un īstenotu aizliegumus, ko uzliek tiesas spriedumi par noziedzīgiem nodarījumiem, kas veikti pret bērniem [14207/2004 — C6-0244/2004 — 2004/0818(CNS)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Bogusław Sonik (A6-0068/2006).

Bogusław Sonik iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Franco Frattini (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks).

Uzstājās: Aloyzas Sakalas (JURI komitejas atzinuma sagatavotājs), Johannes Blokland IND/DEM grupas vārdā un Andreas Mölzer, pie grupām nepiederošs deputāts.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 1. jūnija protokola 7.8. punkts.

23.   Nākamās sēdes darba kārtība

Tika noteikta nākamās dienas sēdes darba kārtība (dokuments “Darba kārtība” PE 373.210/OJJE).

24.   Sēdes slēgšana

Sēde tika slēgta plkst. 00.10.

Julian Priestley

Ģenerālsekretārs

Antonios Trakatellis

Priekšsēdētāja vietnieks

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Andersson, Andrejevs, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Blokland, Bloom, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Booth, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, Catania, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chmielewski, Chruszcz, Claeys, Clark, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duka-Zólyomi, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gabriele, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García Pérez, Gaubert, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Henin, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lax, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Lipietz, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Losco, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Markov, Marques, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Musotto, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Pomés Ruiz, Posdorf, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Samaras, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savi, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Schnellhardt, Schöpflin, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Škottová, Smith, Sommer, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Tannock, Tarabella, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Väyrynen, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Ventre, Veraldi, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Walter, Watson, Henri Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Willmott, Wise, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zīle, Zimmer, Zvěřina, Zwiefka

Novērotāji:

Abadjiev Dimitar, Ali Nedzhmi, Arabadjiev Alexander, Bărbuleţiu Tiberiu, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Cappone Maria, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Gabriela, Dimitrov Martin, Duca Viorel, Hogea Vlad Gabriel, Husmenova Filiz, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Mihăescu Eugen, Muscă Monica Octavia, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Szabó Károly Ferenc, Ţicău Silvia Adriana, Tîrle Radu, Vigenin Kristian

---

Ceturtdiena, 2006. gada 1. jūnijs

| 8.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 298/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 298/14

---

PROTOKOLS

(2006/C 298 E/02)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Ingo FRIEDRICH

Priekšsēdētāja vietnieks

1.   Sēdes atklāšana

Sēde tika atklāta plkst. 9.00.

2.   Dokumentu iesniegšana

Padome un Komisija iesniedza turpmāk minētos dokumentus.

| — | Grozīts priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1030/2002, ar ko nosaka vienotu uzturēšanās atļauju formu trešo valstu pilsoņiem (COM(2006)0110 — C6-0157/2006 — 2003/0218(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Grozīts priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1030/2002, ar ko nosaka vienotu uzturēšanās atļauju formu trešo valstu pilsoņiem (COM(2006)0110 — C6-0157/2006 — 2003/0218(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: LIBE

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par autortiesību un dažu blakustiesību aizsardzības termiņiem (kodificēta versija) (COM(2006)0219 — C6-0160/2006 — 2006/0071(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par autortiesību un dažu blakustiesību aizsardzības termiņiem (kodificēta versija) (COM(2006)0219 — C6-0160/2006 — 2006/0071(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: JURI

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par maldinošu un salīdzinošu reklāmu (kodificēta versija) (COM(2006)0222 — C6-0161/2006 — 2006/0070(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par maldinošu un salīdzinošu reklāmu (kodificēta versija) (COM(2006)0222 — C6-0161/2006 — 2006/0070(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: JURI

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par nomas tiesībām un patapinājuma tiesībām, un dažām blakustiesībām, kas attiecas uz autortiesībām intelektuālā īpašuma jomā (kodificēta versija) (COM(2006)0226 — C6-0162/2006 — 2006/0073(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par nomas tiesībām un patapinājuma tiesībām, un dažām blakustiesībām, kas attiecas uz autortiesībām intelektuālā īpašuma jomā (kodificēta versija) (COM(2006)0226 — C6-0162/2006 — 2006/0073(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: JURI

| — | Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 20/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)0646 — C6-0163/2006 — 2006/2120(GBD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 20/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)0646 — C6-0163/2006 — 2006/2120(GBD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: BUDG

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Singapūras Republikas valdību par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (COM(2005)0513 — C6-0165/2006 — 2005/0208(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Singapūras Republikas valdību par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (COM(2005)0513 — C6-0165/2006 — 2005/0208(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: TRAN

3.   Vienlīdzīgas iespējas un attieksme pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos ***II (debates)

Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos [15623/7/2005 — C6-0089/2006 — 2004/0084(COD)] — Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja.

Referente: Angelika Niebler (A6-0165/2006).

Angelika Niebler iepazīstināja ar ieteikumu otrajam lasījumam.

Uzstājās Benita Ferrero-Waldner (Komisijas locekle).

Uzstājās: Amalia Sartori PPE-DE grupas vārdā, Bernadette Vergnaud PSE grupas vārdā, Danutė Budreikaitė ALDE grupas vārdā, Eva-Britt Svensson GUE/NGL grupas vārdā, Urszula Krupa IND/DEM grupas vārdā, Alessandro Battilocchio, pie grupām nepiederošs deputāts, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Edite Estrela, Maria Carlshamre, Ilda Figueiredo, Fernand Le Rachinel, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Marek Aleksander Czarnecki un Benita Ferrero-Waldner.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 1. jūnija protokola 7.5. punkts.

4.   Romu sieviešu stāvoklis Eiropas Savienībā (debates)

Ziņojums par romu sieviešu stāvokli Eiropas Savienībā [2005/2164(INI)] — Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja.

Referente: Lívia Járóka (A6-0148/2006).

Lívia Járóka iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Benita Ferrero-Waldner (Komisijas locekle).

Uzstājās: Edit Bauer PPE-DE grupas vārdā, Zita Gurmai PSE grupas vārdā, Viktória Mohácsi ALDE grupas vārdā, Milan Horáček Verts/ALE grupas vārdā, Věra Flasarová GUE/NGL grupas vārdā, Georgios Karatzaferis IND/DEM grupas vārdā, Leopold Józef Rutowicz, pie grupām nepiederošs deputāts, un Zbigniew Zaleski.

SĒDI VADA: Jacek Emil SARYUSZ-WOLSKI

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Marie-Line Reynaud, Maria Carlshamre, Magda Kósáné Kovács, Piia-Noora Kauppi un Benita Ferrero-Waldner.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 1. jūnija protokola 7.17. punkts.

5.   Sieviešu stāvoklis bruņotu konfliktu laikā un viņu loma valsts atjaunošanā un demokratizācijas procesā pēckonflikta situācijā (debates)

Ziņojums par sieviešu stāvokli bruņotu konfliktu laikā un viņu lomu valsts atjaunošanā un demokratizācijas procesā pēckonflikta situācijā [2005/2215(INI)] — Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja.

Referente: Véronique De Keyser (A6-0159/2006).

Véronique De Keyser iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Benita Ferrero-Waldner (Komisijas locekle).

Uzstājās: Feleknas Uca (DEVE komitejas atzinuma sagatavotāja), Edit Bauer PPE-DE grupas vārdā, Lissy Gröner PSE grupas vārdā, Raül Romeva i Rueda Verts/ALE grupas vārdā, Eva-Britt Svensson GUE/NGL grupas vārdā, Urszula Krupa IND/DEM grupas vārdā, Amalia Sartori, Pia Elda Locatelli, Hiltrud Breyer, Godfrey Bloom, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Britta Thomsen, Teresa Riera Madurell un Benita Ferrero-Waldner.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 1. jūnija protokola 7.18. punkts.

SĒDI VADA: Antonios TRAKATELLIS

Priekšsēdētāja vietnieks

6.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

John Attard-Montalto informēja par to, ka viņš bija klāt, bet viņa vārda apmeklējumu reģistrā nav.

Uzstājās: Martin Schulz ar personisku paziņojumu par Bogusław Rogalski izteikumiem (2006. gada 31. maija protokola 14. punkts), kurus viņš uzskata par homofobiem (M. Schulz aicina priekšsēdētāju paredzēt sankcijas), Bogusław Rogalski, kas noliedz, ka šādus izteikumus ir paudis, un Maciej Marian Giertych par Martin Schulz paziņojumu.

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

7.   Balsošanas laiks

Balsošanas rezultātu sīks izklāsts (grozījumi, atsevišķa balsošana, balsošana pa daļām u.c.) pieejams protokola pielikumā “Balsošanas rezultāti”.

Uzstājās Hannes Swoboda PSE grupas vārdā, kurš prasīja, lai par S.Hughes ziņojumu balso balsošanas laika beigās (sēdes vadītājs piekrita šim priekšlikumam).

7.1.   Uzņēmumu reģistru izmantošana statistikas vajadzībām ***I (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopējas uzņēmumu reģistru sistēmas izveidi statistikas vajadzībām un Padomes Regulas (EEK) Nr. 2186/93 atcelšanu [COM(2005)0112 — C6-0089/2005 — 2005/0032(COD)] — Ekonomikas un monetārā komiteja.

Referents: Hans-Peter Martin (A6-0177/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 1. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS, GROZĪJUMI un NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0229).

7.2.   Jauninājumu un konkurētspējas pamatprogramma (no 2007. līdz 2013. gadam) ***I (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas izveidi (no 2007. līdz 2013. gadam) [COM(2005)0121 — C6-0098/2005 — 2005/0050(COD)] — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referents: Jorgo Chatzimarkakis (A6-0180/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 2. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS, GROZĪJUMI un NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0230).

7.3.   Mazie un vidējie uzņēmumi jaunattīstības valstīs (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par mazajiem un vidējiem uzņēmumiem jaunattīstības valstīs [2005/2207(INI)] — Attīstības komiteja.

Referents: Jürgen Schröder (A6-0151/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 3. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Jürgen Schröder (referents) sniedza paziņojumu saskaņā ar Reglamenta 131. panta 4. punktu.

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0231).

7.4.   Pediatrijā lietojamās zāles ***II (balsošana)

Ieteikums otrajam lasījumam par Padomes Kopējo nostāju, lai pieņemtu regulu par pediatrijā lietojamām zālēm un par grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 1768/92, Direktīvā 2001/20/EK, Direktīvā 2001/83/EK un Regulā (EK) Nr. 726/2004 [15763/3/2005 — C6-0087/2006 — 2004/0217(COD)] — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referente: Françoise Grossetête (A6-0171/2006).

(Vajadzīgs kvalificēts vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 4. punkts)

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA

Pasludināts par apstiprinātu ar grozījumiem (P6_TA(2006)0232).

7.5.   Vienlīdzīgas iespējas un attieksme pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos ***II (balsošana)

Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos [15623/7/2005 — C6-0089/2006 — 2004/0084(COD)] — Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja.

Referente: Angelika Niebler (A6-0165/2006).

(Vajadzīgs kvalificēts vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 5. punkts)

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA

Pasludināts par apstiprinātu (P6_TA(2006)0233).

7.6.   Eiropas starpkultūru dialoga gads (2008. g.) ***I (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas starpkultūru dialoga gadu (2008. g.) [COM(2005)0467 — C6-0311/2005 — 2005/0203(COD)] — Kultūras un izglītības komiteja.

Referente: Erna Hennicot-Schoepges (A6-0168/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 6. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0234).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0234).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Marc Tarabella par mutisko tulkojumu franču valodā; |
| --- | --- |

—

Marc Tarabella par mutisko tulkojumu franču valodā;

| — | Maria Badia I Cutchet iepazīstināja ar mutisku grozījumu 10. panta 4. punktam. |
| --- | --- |

—

Maria Badia I Cutchet iepazīstināja ar mutisku grozījumu 10. panta 4. punktam.

Tā kā vairāk nekā 37 deputāti bija pret to, lai šo mutisko grozījumu ņemtu vērā, tas netika iekļauts.

7.7.   Finanšu regulas, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, īstenošanas kārtība * (balsošana)

Ziņojums par projektu Komisijas regulai (EK, Euratom), ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [SEC(2005)1240 — C6-0355/2005 — 2005/0904(CNS)] — Budžeta kontroles komiteja.

Līdzreferenti: Borut Pahor un Ingeborg Gräßle (A6-0135/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 7. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0235).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0235).

7.8.   Aizliegumi, ko uzliek tiesas spriedumi par noziedzīgiem nodarījumiem, kas veikti pret bērniem * (balsošana)

Ziņojums par Beļģijas Karalistes iniciatīvu Padomei pieņemt pamatlēmumu par to, lai Eiropas Savienībā atzītu un īstenotu aizliegumus, ko uzliek tiesas spriedumi par noziedzīgiem nodarījumiem, kas veikti pret bērniem [14207/2004 — C6-0244/2004 — 2004/0818(CNS)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Bogusław Sonik (A6-0068/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 8. punkts)

BEĻĢIJAS KARALISTES INICIATĪVA

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0236).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0236).

7.9.   Humanitārā krīze palestīniešu teritorijās un Savienības loma (balsošana)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0301/2006, B6-0302/2006, B6-0303/2006, B6-0304/2006, B6-0305/2006 un B6-0306/2006.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 9. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0301/2006

(aizstāj B6-0301/2006, B6-0302/2006, B6-0303/2006, B6-0304/2006, B6-0305/2006 un B6-0306/2006)

Iesnieguši šādi deputāti:

| — | João de Deus Pinheiro, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jana Hybášková un Tokia Saïfi PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

João de Deus Pinheiro, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jana Hybášková un Tokia Saïfi PPE-DE grupas vārdā,

| — | Pasqualina Napoletano un Véronique De Keyser PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano un Véronique De Keyser PSE grupas vārdā,

| — | Annemie Neyts-Uyttebroeck ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck ALDE grupas vārdā,

| — | Daniel Marc Cohn-Bendit, Margrete Auken, Caroline Lucas un David Hammerstein Mintz Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Daniel Marc Cohn-Bendit, Margrete Auken, Caroline Lucas un David Hammerstein Mintz Verts/ALE grupas vārdā,

| — | Francis Wurtz, Adamos Adamou un Luisa Morgantini GUE/NGL grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, Adamos Adamou un Luisa Morgantini GUE/NGL grupas vārdā,

| — | Roberta Angelilli un Ģirts Valdis Kristovskis UEN grupas vārdā. |
| --- | --- |

—

Roberta Angelilli un Ģirts Valdis Kristovskis UEN grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2006)0237).

7.10.   Gvantanamo ieslodzīto stāvoklis (balsošana)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0295/2006, B6-0296/2006, B6-0297/2006, B6 0298/2006/rév.1, B6-0299/2006 un B6-0300/2006.

Uzstājās: Simon Coveney PPE-DE grupas vārdā, kurš saskaņā ar Reglamenta 170. pantu pieprasīja atlikt balsošanu uz nākamo sesiju, Elmar Brok (AFET komitejas priekšsēdētājs) un Francis Wurtz GUE/NGL grupas vārdā — abi par šo pieprasījumu.

Parlaments apstiprināja pieprasījumu ar EB (326 par, 265 pret, 22 atturas).

7.11.   ES un ASV Transatlantisko partnerattiecību nolīgums (balsošana)

Ziņojums par ES un ASV attiecību uzlabošanu Transatlantisko partnerattiecību nolīguma ietvaros [2005/2056(INI)] — Ārlietu komiteja.

Referents: Elmar Brok (A6-0173/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 10. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0238).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Referents Elmar Brok ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 16, un to iekļāva. |
| --- | --- |

—

Referents Elmar Brok ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 16, un to iekļāva.

7.12.   ES un ASV transatlantiskās ekonomikas attiecības (balsošana)

Ziņojums par ES un ASV transatlantiskām ekonomikas attiecībām [2005/2082(INI)] — Starptautiskās tirdzniecības komiteja.

Referente: Erika Mann (A6-0131/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 11. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0239).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Erika Mann (referente) par balsošanas procedūru attiecībā uz grozījumu N. 18; viņa arī ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 15/rev., un to iekļāva. |
| --- | --- |

—

Erika Mann (referente) par balsošanas procedūru attiecībā uz grozījumu N. 18; viņa arī ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 15/rev., un to iekļāva.

7.13.   Eurozonas paplašināšana (balsošana)

Ziņojums par eurozonas paplašināšanu [2006/2103(INI)] — Ekonomikas un monetārā komiteja.

Referents: Werner Langen (A6-0191/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 12. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0240).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Margarita Starkevičiūtė ierosināja mutisku grozījumu, lai iekļautu 4.a punktu, un šo grozījumu iekļāva; |
| --- | --- |

—

Margarita Starkevičiūtė ierosināja mutisku grozījumu, lai iekļautu 4.a punktu, un šo grozījumu iekļāva;

| — | Werner Langen (referents) par grozījumiem Nr. 1, 2 un 3; |
| --- | --- |

—

Werner Langen (referents) par grozījumiem Nr. 1, 2 un 3;

| — | Ieke van den Burg par grozījumu Nr. 2; pēc tam viņa ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 10, un to iekļāva. |
| --- | --- |

—

Ieke van den Burg par grozījumu Nr. 2; pēc tam viņa ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 10, un to iekļāva.

7.14.   Eiropas Parlamenta 2007. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāme (balsošana)

Ziņojums par Eiropas Parlamenta 2007. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi [2006/2022(BUD)] — Budžeta komiteja.

Referents: Louis Grech (A6-0188/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 13.punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0241).

7.15.   Tirdzniecības politikas izveidošana, kas maksimāli veicinātu tirdzniecības ieguldījumu nabadzības apkarošanā (balsošana)

Ziņojums par tirdzniecību un nabadzību: tādas tirdzniecības politikas izveidošana, kas maksimāli veicinātu tirdzniecības ieguldījumu nabadzības apkarošanā [2006/2031(INI)] — Starptautiskās tirdzniecības komiteja.

Referents: Helmuth Markov (A6-0179/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 14. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0242).

7.16.   Energoefektivitāte (Zaļā grāmata) (balsošana)

Ziņojums par energoefektivitāti vai kā ar ierobežotiem resursiem sasniegt labāku rezultātu — Zaļā grāmata [2005/2210(INI)] — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referents: Alejo Vidal-Quadras (A6-0160/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 15. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0243).

7.17.   Romu sieviešu stāvoklis Eiropas Savienībā (balsošana)

Ziņojums par romu sieviešu stāvokli Eiropas Savienībā [2005/2164(INI)] — Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja.

Referente: Lívia Járóka (A6-0148/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 16. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0244).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Lívia Járóka (referente) ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 1, un to iekļāva; |
| --- | --- |

—

Lívia Járóka (referente) ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 1, un to iekļāva;

| — | Viktória Mohácsi ierosināja mutisku grozījumu B apsvērumam, bet Lívia Járóka iebilda pret šo grozījumu. Vairāk nekā 37 deputāti iebilda pret šā mutiskā grozījuma ņemšanu vērā, un to neiekļāva. |
| --- | --- |

—

Viktória Mohácsi ierosināja mutisku grozījumu B apsvērumam, bet Lívia Járóka iebilda pret šo grozījumu. Vairāk nekā 37 deputāti iebilda pret šā mutiskā grozījuma ņemšanu vērā, un to neiekļāva.

7.18.   Sieviešu stāvoklis bruņotu konfliktu laikā un viņu loma valsts atjaunošanā un demokratizācijas procesā pēckonflikta situācijā (balsošana)

Ziņojums par sieviešu stāvokli bruņotu konfliktu laikā un viņu lomu valsts atjaunošanā un demokratizācijas procesā pēckonflikta situācijā [2005/2215(INI)] — Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja.

Referente: Véronique De Keyser (A6-0159/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 17. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0245).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Véronique De Keyser (referente) norādīja, ka Verts/ALE grupa ir atsaukusi visus savus grozījumus, izņemot grozījumu Nr. 10. |
| --- | --- |

—

Véronique De Keyser (referente) norādīja, ka Verts/ALE grupa ir atsaukusi visus savus grozījumus, izņemot grozījumu Nr. 10.

7.19.   Medicīnas darbinieku aizsardzība pret infekcijām, ko pārnes ar asinīm, saskaroties ar šļirču brūcēm (balsošana)

Ziņojums ar Komisijas ieteikumiem par Eiropas Savienības medicīnas darbinieku aizsardzību pret infekcijām, ko pārnes ar asinīm, saskaroties ar šļirču brūcēm [2006/2015(INI)] — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja.

Referents: Stephen Hughes (A6-0137/2006).

(Vajadzīgs kvalificēts vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 18. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Uzstājās: Graham Booth par balsošanas procedūru un Jean-Paul Gauzès, kas protestēja pret šīs balsošanas atlikšanu uz balsošanas laika beigām, Stephen Hughes (referents), kurš saskaņā ar Reglamenta 170. panta 4. punktu prasīja galīgo balsošanu atlikt uz nākamo sesiju, un Elmar Brok, kas atbalstīja referenta pieprasījumu, uzstājot, ka balsošana par atlikušajiem grozījumiem (sākot ar grozījumu Nr. 6/rév.) ir jāatliek.

Parlaments šo pieprasījumu apstiprināja.

Tādējādi balsošana par atlikušajiem grozījumiem tika atlikta.

8.   Balsojumu skaidrojumi

Rakstiski balsojumu skaidrojumi

Balsojumu skaidrojumi, kas saskaņā ar Reglamenta 163. panta 3. punktu ir iesniegti rakstiski, ir iekļauti šīs sēdes stenogrammā.

Mutiski balsojumu skaidrojumi

Françoise Grossetête ziņojums — A6-0171/2006:

| — | Vittorio Agnoletto |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto

Erna Hennicot-Schoepges ziņojums — A6-0168/2006:

| — | Gyula Hegyi, Tomáš Zatloukal, Philip Claeys un Koenraad Dillen |
| --- | --- |

—

Gyula Hegyi, Tomáš Zatloukal, Philip Claeys un Koenraad Dillen

Werner Langen ziņojums — A6-0191/2006:

| — | Zsolt László Becsey, Vytautas Landsbergis un Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Zsolt László Becsey, Vytautas Landsbergis un Andreas Mölzer

Helmuth Markov ziņojums — A6-0179/2006:

| — | Zbigniew Zaleski un Frank Vanhecke |
| --- | --- |

—

Zbigniew Zaleski un Frank Vanhecke

Alejo Vidal-Quadras ziņojums — A6-0160/2006:

| — | Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Andreas Mölzer

9.   Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Balsojumu labojumi

Balsojumu labojumi ir pieejami vietnē “Séance en direct”, “Résultats des votes (appels nominaux)/Results of votes (roll-call votes)”, kā arī protokola pielikuma “Rezultāti balsošanai pēc saraksta” drukātajā versijā.

Elektronisko versiju Parlamenta vietnē Europarl regulāri atjauninās ne ilgāk kā divas nedēļas pēc balsošanas dienas.

Pēc tam sagatavos balsojumu labojumu saraksta galīgo variantu, lai to varētu iztulkot un publicēt “Oficiālajā Vēstnesī”.

Tika paziņots par šādiem nodomiem balsot (attiecībā uz nenodotajām balsīm).

Nodomi balsot

Erna Hennicot-Schoepges ziņojums — A6-0168/2006

| — | rezolūcija (kopumā)

  par: Lívia Járóka |
| --- | --- |

—

rezolūcija (kopumā)

par: Lívia Járóka

Humanitārā krīze palestīniešu teritorijās un Savienības loma (RC-B6-0301/2006)

| — | 9. punkts

  par: Robert Goebbels |
| --- | --- |

—

9. punkts

par: Robert Goebbels

Werner Langen ziņojums — A6-0191/2006

| — | grozījums Nr. 4

  par: Marie-Hélène Descamps |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 4

par: Marie-Hélène Descamps

| — | 16. punkts, 1. daļa

  pret: Lívia Járóka |
| --- | --- |

—

16. punkts, 1. daļa

pret: Lívia Járóka

| — | 16. punkts, 2. daļa

  pret: Lívia Járóka |
| --- | --- |

—

16. punkts, 2. daļa

pret: Lívia Járóka

Véronique De Keyser ziņojums — A6-0159/2006

| — | rezolūcija (kopumā)

  par: Arlene McCarthy |
| --- | --- |

—

rezolūcija (kopumā)

par: Arlene McCarthy

Helmuth Markov ziņojums — A6-0179/2006

| — | grozījums Nr. 8

  pret: Anna Hedh |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 8

pret: Anna Hedh

Lívia Járóka ziņojums — A6-0148/2006

| — | rezolūcija (kopumā)

  par: Maria da Assunção Esteves |
| --- | --- |

—

rezolūcija (kopumā)

par: Maria da Assunção Esteves

10.   Pieprasījums aizstāvēt deputāta imunitāti

Mario Borghezio ir iesniedzis prezidentūrai pieprasījumu aizstāvēt viņa imunitāti Milānas tiesā notiekošajā tiesas procesā.

Saskaņā ar Reglamenta 6. panta 3. punktu pieprasījums ir nodots atbildīgajai komitejai, proti, JURI komitejai.

11.   Komiteju un delegāciju sastāvs

Pēc PPE-DE grupas pieprasījuma Parlaments apstiprināja turpmāk minēto deputātu iecelšanu amatā:

| — | ITRE komiteja: Aldo Patriciello, |
| --- | --- |

—

ITRE komiteja: Aldo Patriciello,

| — | TRAN komiteja: Armando Veneto, |
| --- | --- |

—

TRAN komiteja: Armando Veneto,

| — | JURI komiteja: Carlo Casini aizstāj Kurt Lechner. |
| --- | --- |

—

JURI komiteja: Carlo Casini aizstāj Kurt Lechner.

12.   Lēmumi par atsevišķiem dokumentiem

Atļauja sagatavot patstāvīgus ziņojumus (Reglamenta 45. pants)

AFET komiteja

| — | Ziņojums par Turcijas progresu ceļā uz pievienošanos (2006/2118(INI))
  (atzinums: DEVE, INTA, BUDG, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI) |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Turcijas progresu ceļā uz pievienošanos (2006/2118(INI))

(atzinums: DEVE, INTA, BUDG, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI)

Lēmums sagatavot patstāvīgus ziņojumus (Reglamenta 195. panta 2. punkts)

PETI komiteja

| — | Ziņojums par ombuda 2005. gada ziņojumu (2006/2117(INI)) |
| --- | --- |

—

Ziņojums par ombuda 2005. gada ziņojumu (2006/2117(INI))

13.   Sēdē pieņemto tekstu nosūtīšana

Saskaņā ar Reglamenta 172. panta 2. punktu šīs sēdes protokolu iesniegs Parlamentam apstiprināšanai nākamās sēdes sākumā.

Ar Parlamenta piekrišanu pieņemtos tekstus nosūtīs tajos minētajām struktūrām.

14.   Nākamo sēžu datumi

Nākamās sēdes notiks no 2006. gada 12. jūnija līdz 15. jūnijam.

15.   Sesijas pārtraukšana

Eiropas Parlamenta sesija tika pārtraukta.

Sēde tika slēgta plkst.13.05.

Julian Priestley

Ģenerālsekretārs

Josep Borrell Fontelles

Priekšsēdētājs

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Angelilli, Antoniozzi, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Baco, Badia I Cutchet, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Blokland, Bloom, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gabriele, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hamon, Handzlik, Harbour, Harkin, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Leichtfried, Leinen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Lipietz, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Losco, Lucas, Ludford, Lulling, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McGuinness, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Musumeci, Myller, Napoletano, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rübig, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stockmann, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Ventre, Veraldi, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zīle, Zimmer, Zvěřina, Zwiefka

Novērotāji:

Ali Nedzhmi, Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dimitrov Martin, Duca Viorel, Hogea Vlad Gabriel, Husmenova Filiz, Ivanova Iglika, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Paparizov Atanas Atanassov, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Podgorean Radu, Popeangă Petre, Severin Adrian, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Ţicău Silvia Adriana, Tîrle Radu, Vigenin Kristian, Zgonea Valeriu Ştefan

---

I PIELIKUMS

BALSOŠANAS REZULTĀTI

Saīsinājumu un simbolu saraksts

| + | pieņemts |
| --- | --- |
| - | noraidīts |
| | zaudējis spēku |
| A | atsaukts |
| PS (..., ..., ...) | balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas) |
| EB (..., ..., ...) | elektroniskā balsošana (par, pret, atturas) |
| bd | balsošana pa daļām |
| ats. | atsevišķa balsošana |
| groz. | grozījums |
| KG | kompromisa grozījums |
| AD | attiecīgā daļa |
| S | svītrojošs grozījums |
| = | identiski grozījumi |
| § | punkts |
| pants | pants |
| apsv. | apsvērums |
| RP | rezolūcijas priekšlikums |
| KRP | kopīgs rezolūcijas priekšlikums |
| AIZKL | aizklāta balsošana |

+

pieņemts

-

noraidīts

zaudējis spēku

A

atsaukts

PS (..., ..., ...)

balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas)

EB (..., ..., ...)

elektroniskā balsošana (par, pret, atturas)

bd

balsošana pa daļām

ats.

atsevišķa balsošana

groz.

grozījums

KG

kompromisa grozījums

AD

attiecīgā daļa

S

svītrojošs grozījums

=

identiski grozījumi

§

punkts

pants

pants

apsv.

apsvērums

RP

rezolūcijas priekšlikums

KRP

kopīgs rezolūcijas priekšlikums

AIZKL

aizklāta balsošana

1.   Uzņēmumu reģistru izmantošana statistikas vajadzībām ***I

Ziņojums: Hans-Peter MARTIN (A6-0177/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

2.   Jauninājumu un konkurētspējas pamatprogramma (no 2007. līdz 2013. gadam) ***I

Ziņojums: Jorgo CHATZIMARKAKIS (A6-0180/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

3.   Mazie un vidējie uzņēmumi jaunattīstības valstīs

Ziņojums: Jürgen SCHRÖDER (A6-0151/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | PS | + | 574, 20, 9 |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

PS

+

574, 20, 9

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

4.   Pediatrijā lietojamās zāles ***II

Ieteikums 2. lasījumam (vajadzīgs kvalificēts vairākums): Françoise GROSSETÊTE (A6-0171/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kompromisa grozījumu 1. bloks — balsojums kopumā | 1-4
  8
  10-12
  14
  17
  21-24 | komiteja


  PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN | | + | |
| Kompromisa grozījumu 1. bloks — atsevišķs balsojums | 18 | komiteja | ats. | + | |
| 2. bloks: atbildīgās komitejas iesniegtie grozījumi — atsevišķs balsojums | 5
  9
  13
  16 | komiteja | | | |
| 3. bloks: citi atbildīgās komitejas iesniegtie grozījumi — balsojums kopumā | 6-7
  19-20 | komiteja | | - | |
| 3. bloks: citi atbildīgās komitejas iesniegtie grozījumi — atsevišķs balsojums | 15 | komiteja | ats. | - | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kompromisa grozījumu 1. bloks — balsojums kopumā

1-4

8

10-12

14

17

21-24

komiteja

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN

+

Kompromisa grozījumu 1. bloks — atsevišķs balsojums

18

komiteja

ats.

+

2. bloks: atbildīgās komitejas iesniegtie grozījumi — atsevišķs balsojums

5

9

13

16

komiteja

3. bloks: citi atbildīgās komitejas iesniegtie grozījumi — balsojums kopumā

6-7

19-20

komiteja

-

3. bloks: citi atbildīgās komitejas iesniegtie grozījumi — atsevišķs balsojums

15

komiteja

ats.

-

Pieprasījumi balsot atsevišķi

Verts/ALE: groz. Nr. 15 un 18

5.   Vienlīdzīgas iespējas un attieksme pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos ***II

Ieteikums 2. lasījumam (vajadzīgs kvalificēts vairākums): Angelika NIEBLER (A6-0165/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pieņemšana bez grozījumiem | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

pieņemšana bez grozījumiem

+

6.   Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gads (2008. g.) ***I

Ziņojums: Erna HENNICOT-SCHOEPGES (A6-0168/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1
  3-14
  16-21
  23-24
  27-32
  34-44
  46 | komiteja | | + | |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķs balsojums | 15 | komiteja | ats./PS | | |
| 1 | + | 571, 35, 14 |
| 2 | + | 299, 298, 17 |
| 22 | komiteja | bd | | |
| 1/EB | - | 277, 328, 15 |
| 2 | | |
| 25 | komiteja | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 331, 267, 23 |
| 33 | komiteja | PS | + | 577, 32, 12 |
| 45 | komiteja | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 333, 256, 31 |
| 3/EB | - | 272, 330, 27 |
| Aiz 2. panta | 47 | PSE | EB | + | 331, 289, 8 |
| 26 | komiteja | | | |
| 4. apsv. | 2 | komiteja | | + | |
| 48 | PSE | | | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | PS | + | 548, 62, 21 |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | PS | + | 538, 56, 23 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1

3-14

16-21

23-24

27-32

34-44

46

komiteja

+

Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķs balsojums

15

komiteja

ats./PS

1

+

571, 35, 14

2

+

299, 298, 17

22

komiteja

bd

1/EB

-

277, 328, 15

2

25

komiteja

bd

1

+

2/EB

+

331, 267, 23

33

komiteja

PS

+

577, 32, 12

45

komiteja

bd

1

+

2/EB

+

333, 256, 31

3/EB

-

272, 330, 27

Aiz 2. panta

47

PSE

EB

+

331, 289, 8

26

komiteja

4. apsv.

2

komiteja

+

48

PSE

Balsojums: grozītais priekšlikums

PS

+

548, 62, 21

Balsojums: normatīvā rezolūcija

PS

+

538, 56, 23

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM: groz. Nr. 33 un galīgais balsojums

PPE-DE: groz. Nr. 15 un grozītais priekšlikums

Pieprasījumi balsot pa daļām

PSE, ALDE

Groz. Nr. 15

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “reliģiju” un “reliģiskajām grupām”

2. daļa: šie vārdi

Groz. Nr. 22

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “un reliģiju”

2. daļa: šie vārdi

Groz. Nr. 25

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “etniskajā un reliģiskajā”

2. daļa: šie vārdi

Groz. Nr. 45

1. daļa:“Eiropas Kultūru .. pārstāvjus”, izņemot vārdus “un reliģiskās”

2. daļa:“un reliģiskās”

3. daļa:“Vajadzētu noorganizēt .. ekumenisku sanāksmi.”

7.   Finanšu regulas, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, īstenošanas kārtība *

Ziņojums: Borut PAHOR/Ingeborg GRÄßLE (A6-0135/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1-13 | komiteja | | + | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1-13

komiteja

+

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

8.   Aizliegumi, ko uzliek tiesas spriedumi par noziedzīgiem nodarījumiem, kas veikti pret bērniem *

Ziņojums: Bogusław SONIK (A6-0068/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1-14 | komiteja | | + | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1-14

komiteja

+

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Grozījumu Nr. 15 atcēla.

9.   Humanitārā krīze palestīniešu teritorijās un Savienības loma

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0301/2006, B6-0302/2006, B6-0303/2006, B6-0304/2006, B6-0305/2006, B6-0306/2006

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0301/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| 3. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 5. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 291, 268, 41 |
| 9. § | § | sākotnējais teksts | PS | + | 326, 247, 43 |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0301/2006 | | GUE/NGL | | | |
| B6-0302/2006 | | PSE | | | |
| B6-0303/2006 | | PPE-DE | | | |
| B6-0304/2006 | | Verts/ALE | | | |
| B6-0305/2006 | | ALDE | | | |
| B6-0306/2006 | | UEN | | | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0301/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

3. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

5. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/EB

+

291, 268, 41

9. §

§

sākotnējais teksts

PS

+

326, 247, 43

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0301/2006

GUE/NGL

B6-0302/2006

PSE

B6-0303/2006

PPE-DE

B6-0304/2006

Verts/ALE

B6-0305/2006

ALDE

B6-0306/2006

UEN

Jana Hybášková un Tokia Saïfi ir parakstījušas arī kopīgas rezolūcijas priekšlikumu PPE-DE grupas vārdā.

Pieprasījumi balsot atsevišķi

ALDE: 3. §

Pieprasījumi balsot pa daļām

ALDE

5. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “paskaidrojumi par”

2. daļa: šie vārdi

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: 9. §

10.   ES un ASV Transatlantisko partnerattiecību nolīgums

Ziņojums: Elmar BROK (A6-0173/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 4. § | 10 | GUE/NGL | EB | - | 86, 529, 9 |
| 11. § | 22 | PSE | | + | |
| Aiz 11. § | 2 | Verts/ALE | ats./PS | | |
| 1 | - | 258, 335, 21 |
| 2 | | |
| 12. § | 30 | PSE | EB | + | 332, 271, 21 |
| Aiz 12. § | 15 | GUE/NGL | | - | |
| 15. § | 32 | PSE | | + | |
| 17. § | § | sākotnējais teksts | ats. | - | |
| Aiz 18. § | 14 | GUE/NGL | | - | |
| 19. § | 13 | GUE/NGL | | - | |
| 3 | Verts/ALE | | - | |
| 31 | PSE | | + | |
| Aiz 22. § | 11 | GUE/NGL | | - | |
| 12 | GUE/NGL | | - | |
| 18 | GUE/NGL | | + | |
| 23. § | 4 | Verts/ALE | | - | |
| 23 | PSE | EB | - | 232, 380, 10 |
| § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 24. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 25. § | 24 | PSE | | + | |
| 26. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 27. § | 5 | Verts/ALE | | + | |
| 28. § | 25 | PSE | | + | |
| 29. § | 6 | Verts/ALE | PS | - | 128, 478, 14 |
| Aiz 29. § | 16 | GUE/NGL | | + | grozīts mutiski |
| 30. § | 7 | Verts/ALE | | + | |
| 31. § | 26 | PSE | | - | |
| 36. § | 28 | PSE | | + | |
| 42. § | 29 | PSE | | + | |
| Aiz 42. § | 34 | IND/DEM | | + | |
| 44. § | 8 | Verts/ALE | | - | |
| Aiz 47. § | 9 | Verts/ALE | PS | - | 268, 343, 11 |
| Aiz 6. atsauces | 20 | GUE/NGL | | - | |
| A apsv. | 1 | Verts/ALE | | - | |
| B apsv. | 19 | GUE/NGL | | - | |
| Aiz B apsv. | 33 | IND/DEM | | - | |
| F apsv. | 21 | PSE | | + | |
| G apsv. | 17 | GUE/NGL | | - | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

3. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

4. §

10

GUE/NGL

EB

-

86, 529, 9

11. §

22

PSE

+

Aiz 11. §

2

Verts/ALE

ats./PS

1

-

258, 335, 21

2

12. §

30

PSE

EB

+

332, 271, 21

Aiz 12. §

15

GUE/NGL

-

15. §

32

PSE

+

17. §

§

sākotnējais teksts

ats.

-

Aiz 18. §

14

GUE/NGL

-

19. §

13

GUE/NGL

-

3

Verts/ALE

-

31

PSE

+

Aiz 22. §

11

GUE/NGL

-

12

GUE/NGL

-

18

GUE/NGL

+

23. §

4

Verts/ALE

-

23

PSE

EB

-

232, 380, 10

§

sākotnējais teksts

ats.

+

24. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

25. §

24

PSE

+

26. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

27. §

5

Verts/ALE

+

28. §

25

PSE

+

29. §

6

Verts/ALE

PS

-

128, 478, 14

Aiz 29. §

16

GUE/NGL

+

grozīts mutiski

30. §

7

Verts/ALE

+

31. §

26

PSE

-

36. §

28

PSE

+

42. §

29

PSE

+

Aiz 42. §

34

IND/DEM

+

44. §

8

Verts/ALE

-

Aiz 47. §

9

Verts/ALE

PS

-

268, 343, 11

Aiz 6. atsauces

20

GUE/NGL

-

A apsv.

1

Verts/ALE

-

B apsv.

19

GUE/NGL

-

Aiz B apsv.

33

IND/DEM

-

F apsv.

21

PSE

+

G apsv.

17

GUE/NGL

-

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Grozījumu Nr. 27 atsauca.

Pieprasījumi balsot atsevišķi

Verts/ALE: 3., 23., 24. un 26. §

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

Verts/ALE: groz. Nr. 2, 6 un 9

Pieprasījumi balsot pa daļām

PSE

Groz. Nr. 2

1. daļa:“šajā nolūkā .. Starptautisko krimināltiesu”

2. daļa:“un atturēties no .. un Nethercutt Amendment”

Dažādi

Referents Elmar Brok iepazīstināja ar mutisku grozījumu 16. grozījumam:

29.a mudina iesaistītās puses divkāršot pūliņus, lai nodrošinātu, ka tiek ievērots ķīmisko ieroču iznīcināšanas galīgais termiņš, kas saskaņā ar Ķīmisko ieroču konvenciju noteikts 2012. gadā, un it īpaši aicina nostiprināt Ķīmisko ieroču aizlieguma organizācijas īstenoto pārbaudes sistēmu un piešķirt pietiekamus finanšu līdzekļus šīs organizācijas darbam; atgādina iesaistītajām pusēm, ka to pienākums ir nodrošināt Bioloģisko ieroču konvencijas sestās pārskatīšanas konferences veiksmīgu noslēgumu un aicina tās atbalstīt šai konvencijai pievienotu atbilstības uzraudzības protokolu;

11.   ES un ASV transatlantiskās ekonomikas attiecības

Ziņojums: Erika MANN (A6-0131/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apakšvirsraksts pirms 1. punkta | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 2. § | 27 | GUE/NGL | PS | - | 80, 520, 9 |
| 3. § | 28 | GUE/NGL | PS | - | 89, 509, 13 |
| § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 5. § | 29 | GUE/NGL | PS | - | 85, 524, 13 |
| 6. § | 30 | GUE/NGL | PS | - | 130, 475, 8 |
| 7. § | 31 | GUE/NGL | | - | |
| 18 | PSE | EB | - | 305, 305, 14 |
| § | sākotnējais teksts | ats./PS | | |
| 1 | + | 511, 89, 18 |
| 2 | + | 322, 291, 9 |
| 3 | + | 313, 289, 15 |
| 4 | + | 303, 300, 11 |
| Aiz 7. § | 32 | GUE/NGL | PS | - | 81, 499, 46 |
| 8. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 9. § | 21 | PSE | EB | + | 329, 283, 10 |
| 10. § | 33 | GUE/NGL | PS | - | 145, 470, 8 |
| Aiz 13. § | 9 | UEN | | + | |
| 14. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Aiz 14. § | 10 | PSE | | + | |
| 22. § | 2=
  16= | Verts/ALE,
  PSE | EB | + | 329, 269, 17 |
| 40. §, c) apakšpunkts | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 46. § | 3 | Verts/ALE | EB | - | 94, 509, 9 |
| 47. § | 4 | Verts/ALE | | - | |
| 14 | PSE | | + | |
| 48. § | 5 | Verts/ALE | EB | - | 155, 366, 73 |
| § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 48. § — papildinājums | 1 | PSE | | + | |
| Aiz 48. § | 15/rev | PSE | | + | grozīts mutiski |
| 52. § | 6 | Verts/ALE | | - | |
| 11 | PSE | | + | |
| 54. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 56. § | 17 | PSE | | + | |
| 7 | Verts/ALE | | - | |
| § | sākotnējais teksts | | | |
| 57. § | 22 | PSE | | + | |
| § | sākotnējais teksts | ats. | | |
| 58. § | 19 | PSE | | + | |
| 64. §, c) apakšpunkts | 8 | Verts/ALE | | - | |
| 20 | PSE | | + | |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| Aiz 68. § | 12 | PSE | | + | |
| Aiz 87. § | 13 | PSE | | + | |
| B apsv. | 24 | GUE/NGL | | - | |
| C apsv. | 25 | GUE/NGL | | - | |
| Aiz D apsv. | 23 | PSE | | + | |
| J apsv. | 26 | GUE/NGL | PS | - | 120, 479, 15 |
| § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 470, 121, 26 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Apakšvirsraksts pirms 1. punkta

§

sākotnējais teksts

ats.

+

2. §

27

GUE/NGL

PS

-

80, 520, 9

3. §

28

GUE/NGL

PS

-

89, 509, 13

§

sākotnējais teksts

ats.

+

5. §

29

GUE/NGL

PS

-

85, 524, 13

6. §

30

GUE/NGL

PS

-

130, 475, 8

7. §

31

GUE/NGL

-

18

PSE

EB

-

305, 305, 14

§

sākotnējais teksts

ats./PS

1

+

511, 89, 18

2

+

322, 291, 9

3

+

313, 289, 15

4

+

303, 300, 11

Aiz 7. §

32

GUE/NGL

PS

-

81, 499, 46

8. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

9. §

21

PSE

EB

+

329, 283, 10

10. §

33

GUE/NGL

PS

-

145, 470, 8

Aiz 13. §

9

UEN

+

14. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Aiz 14. §

10

PSE

+

22. §

2=

16=

Verts/ALE,

PSE

EB

+

329, 269, 17

40. §, c) apakšpunkts

§

sākotnējais teksts

ats.

+

46. §

3

Verts/ALE

EB

-

94, 509, 9

47. §

4

Verts/ALE

-

14

PSE

+

48. §

5

Verts/ALE

EB

-

155, 366, 73

§

sākotnējais teksts

ats.

+

48. § — papildinājums

1

PSE

+

Aiz 48. §

15/rev

PSE

+

grozīts mutiski

52. §

6

Verts/ALE

-

11

PSE

+

54. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

56. §

17

PSE

+

7

Verts/ALE

-

§

sākotnējais teksts

57. §

22

PSE

+

§

sākotnējais teksts

ats.

58. §

19

PSE

+

64. §, c) apakšpunkts

8

Verts/ALE

-

20

PSE

+

§

sākotnējais teksts

bd

Aiz 68. §

12

PSE

+

Aiz 87. §

13

PSE

+

B apsv.

24

GUE/NGL

-

C apsv.

25

GUE/NGL

-

Aiz D apsv.

23

PSE

+

J apsv.

26

GUE/NGL

PS

-

120, 479, 15

§

sākotnējais teksts

ats.

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

470, 121, 26

Pieprasījumi balsot pa daļām

PSE

8. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “un trešās paaudzes nolīgums par konkurences tiesību piemērošanu”

2. daļa: šie vārdi

7. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “kurā nav šķēršļu”, “līdz 2015. gadam” un “nosakot, ka .. jau 2010. gadā”

2. daļa:“kurā nav šķēršļu”

3. daļa:“līdz 2015. gadam”

4. daļa:“nosakot, ka .. jau 2010. gadā”

Verts/ALE

14. §

1. daļa:“uzsver, ka gan .. attīstības dimensiju,”

2. daļa:“lai novērstu visus .. 2006. gadā;”

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PSE: apakšvirsraksts pirms 1. §, 40. c), 48. d) un 54. §

Verts/ALE:. 3., 48. d), 54., 57. § un J apsvērums

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PSE: groz. Nr. 7. un galīgais balsojums

GUE/NGL: groz. Nr. 26, 27, 28, 29, 30, 32, 33 un galīgais balsojums

Dažādi

Erika Mann ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 15/rev.:

48.a uzsver vajadzību pastiprināt zinātnisko sadarbību starp ES un ASV biodegvielas jomā un iesaka pēc iespējas ātrāk īstenot iniciatīvu kopējai ES un ASV darba programmai biodegvielas jomā, īpašu uzmanību pievēršot otrās paaudzes bioetanola un biodīzeļa izmantošanai;

12.   Eurozonas paplašināšana

Ziņojums: Werner LANGEN (A6-0191/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. § | 5 | Verts/ALE | | - | |
| § | sākotnējais teksts | PS | + | 507, 45, 61 |
| 4. § | 6 | Verts/ALE | PS | - | 93, 490, 27 |
| 13 | PSE | | + | |
| § | sākotnējais teksts | | | |
| Aiz 4. § | § | - | PS | + | 580, 20, 15


  mutisks grozījums |
| 5. § | 14 | PSE | bd | | |
| 1 | - | |
| 2 | + | |
| 7. § | 7 | Verts/ALE | PS | + | 569, 25, 27 |
| 9. § | § | sākotnējais teksts | PS | + | 562, 12, 39 |
| 12. § | § | sākotnējais teksts | PS | + | 562, 25, 31 |
| Aiz 13. § | 8 | Verts/ALE | ats./PS | | |
| 1 | - | 88, 510, 25 |
| 2 | - | 232, 375, 15 |
| Aiz 16. § | 1 | ALDE | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 2 | ALDE | PS | + | 311, 231, 75 |
| 3 | ALDE | EB | + | 434, 116, 53 |
| 4 | PPE-DE | | + | |
| 22. § | 15 | PSE | | + | kā iekļāvums |
| Aiz 22. § | 16 | PSE | PS | + | 389, 189, 36 |
| 23. § | 17 | PSE | | + | kā iekļāvums |
| Aiz 24. § | 18 | PSE | | + | |
| C apsv. | 10 | PSE | | + | grozīts mutiski |
| D apsv. | 9 | IND/DEM | PS | - | 106, 461, 43 |
| F apsv. | 11 | PSE | | + | |
| Aiz G apsv. | 12 | PSE | PS | + | 381, 193, 36 |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 510, 40, 66 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

1. §

5

Verts/ALE

-

§

sākotnējais teksts

PS

+

507, 45, 61

4. §

6

Verts/ALE

PS

-

93, 490, 27

13

PSE

+

§

sākotnējais teksts

Aiz 4. §

§

-

PS

+

580, 20, 15

mutisks grozījums

5. §

14

PSE

bd

1

-

2

+

7. §

7

Verts/ALE

PS

+

569, 25, 27

9. §

§

sākotnējais teksts

PS

+

562, 12, 39

12. §

§

sākotnējais teksts

PS

+

562, 25, 31

Aiz 13. §

8

Verts/ALE

ats./PS

1

-

88, 510, 25

2

-

232, 375, 15

Aiz 16. §

1

ALDE

bd

1

+

2

+

2

ALDE

PS

+

311, 231, 75

3

ALDE

EB

+

434, 116, 53

4

PPE-DE

+

22. §

15

PSE

+

kā iekļāvums

Aiz 22. §

16

PSE

PS

+

389, 189, 36

23. §

17

PSE

+

kā iekļāvums

Aiz 24. §

18

PSE

+

C apsv.

10

PSE

+

grozīts mutiski

D apsv.

9

IND/DEM

PS

-

106, 461, 43

F apsv.

11

PSE

+

Aiz G apsv.

12

PSE

PS

+

381, 193, 36

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

510, 40, 66

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM: groz. Nr. 9

Verts/ALE: groz. Nr. 2 un 6

PPE-DE:. 1., 9., 12. §, groz. Nr. 7 un 8, mutisks grozījums un galīgais balsojums

PSE: groz. Nr. 2, 12 un 16

Pieprasījumi balsot pa daļām

PSE, GUE/NGL

Groz. Nr. 8

1. daļa:“norāda, ka jauno .. tikai nedaudz;”

2. daļa:“norāda, ka nepamatota .. līmeņa izlīdzināšanos;”

GUE/NGL

Groz. Nr. 1

1. daļa:“apsveic Slovēniju .. eurozonas dalībvalsti”

2. daļa:“un uzskata, ka .. ekonomiku kopumā;”

PPE-DE

Groz. Nr. 14

1. daļa:“uzskata, ka eurozonas .. darba vietu izveidi;”

2. daļa:“uzsver, ka .. ekonomikas pārvaldību;”

Dažādi

Margarita Starkevičiūtė piedāvāja šādu mutisko grozījumu — jaunu 4.a punktu:

4.a atzīmē, ka Komisijai, katru reizi pēc novērtējuma veikšanas, jāpublicē tās viedoklis par valstīm, par kurām tiek uzskatīts, ka tās pašlaik vēl nav gatavas pievienoties eurozonai, un tas jādara zināms Eiropas Parlamentam, lai nodrošinātu ES līmeņa likumdošanas procesa augsta līmeņa pārredzamību un izsekojamību.

Ieke van den Burg iepazīstināja ar mutisku grozījumu 10. grozījumam:

C. tā kā eurozonas paplašināšanās ir dalībvalstu politiskā un ekonomikas atbildība neatkarīgi no to piederības eurozonai;

Saskaņā ar PPE-DE grupas ierosinājumu par 15. grozījumu nobalsoja kā par 22. punkta iekļāvumu un par 17. grozījumu kā 23. punkta iekļāvumu.

13.   Eiropas Parlamenta 2007. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāme

Ziņojums: Louis GRECH (A6-0188/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4. § | § | sākotnējais teksts | bd/PS | | |
| 1 | + | 548, 10, 16 |
| 2 | + | 441, 117, 29 |
| 3 | + | 511, 56, 9 |
| 23. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 319, 237, 23 |
| 26. § | 3 | PSE | | + | |
| Aiz 26. § | 4 | PSE | | + | |
| Aiz 28. § | 7 | Verts/ALE | EB | + | 347, 213, 25 |
| 30. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 32. § | 2/rev | PSE | PS | + | 341, 234, 11 |
| 35. § | 8 | Verts/ALE | | - | |
| 38. § | 5 | PSE | PS | + | 531, 48, 9 |
| 9 | PPE-DE | EB | - | 264, 283, 28 |
| § | sākotnējais teksts | | | |
| 44. § | 10 | PPE-DE | | - | |
| 46. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 49. § | 1S | PSE, ALDE, Verts/ALE | EB | + | 316, 246, 20 |
| 54. § | 6 | PSE | | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 476, 65, 37 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

4. §

§

sākotnējais teksts

bd/PS

1

+

548, 10, 16

2

+

441, 117, 29

3

+

511, 56, 9

23. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/EB

+

319, 237, 23

26. §

3

PSE

+

Aiz 26. §

4

PSE

+

Aiz 28. §

7

Verts/ALE

EB

+

347, 213, 25

30. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

32. §

2/rev

PSE

PS

+

341, 234, 11

35. §

8

Verts/ALE

-

38. §

5

PSE

PS

+

531, 48, 9

9

PPE-DE

EB

-

264, 283, 28

§

sākotnējais teksts

44. §

10

PPE-DE

-

46. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

49. §

1S

PSE, ALDE, Verts/ALE

EB

+

316, 246, 20

54. §

6

PSE

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

476, 65, 37

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: groz. Nr. 2, 4. §

PSE: groz. Nr. 2/rev. un 5 un galīgais balsojums

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PPE-DE: 30. §

Pieprasījumi balsot pa daļām

PPE-DE

4. §

1. daļa:“atzīmē, ka .. saistītiem izdevumiem,”

2. daļa:“EUR 50 000 000 .. ēku iegādei Strasbūrā,”

3. daļa:“EUR 25 000 000 .. informācijas politiku, deputātiem un paplašināšanos;”

23. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “un viņu palīgiem”

2. daļa: šis vārds

46. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdu “darba”

2. daļa: šie vārdi

14.   Tirdzniecības politikas izstrāde, lai nodrošinātu tirdzniecības maksimālu ieguldījumu, mazinot nabadzību

Ziņojums: Helmuth MARKOV (A6-0179/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4. § | 5 | PPE-DE | | + | |
| 6. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 10. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 19. § | 1/rev | UEN | | + | |
| 20. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 3 | - | |
| 23. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 36. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 44. § | § | sākotnējais teksts | PS | - | 245, 298, 11 |
| 45. § | 2 | Verts/ALE | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 47. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 63. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Aiz B apsv. | 6 | PPE-DE | PS | - | 227, 321, 7 |
| C apsv. | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| Aiz C apsv. | 7 | PPE-DE | | - | |
| D apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| J apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | - | |
| M apsv. | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| Q apsv. | § | sākotnējais teksts | PS | + | 320, 70, 167 |
| T apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | - | |
| U apsv. | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1/EB | + | 327, 205, 14 |
| 2 | + | |
| X apsv. | 3 | PPE-DE | | + | |
| Z apsv. | § | sākotnējais teksts | PS | + | 319, 223, 16 |
| DD apsv. | 4 | PPE-DE | | + | |
| Aiz DD apsv. | 8 | PPE-DE | PS | - | 216, 318, 22 |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

4. §

5

PPE-DE

+

6. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

-

10. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

19. §

1/rev

UEN

+

20. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

-

3

-

23. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

36. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

44. §

§

sākotnējais teksts

PS

-

245, 298, 11

45. §

2

Verts/ALE

bd

1

+

2

-

47. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

63. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

Aiz B apsv.

6

PPE-DE

PS

-

227, 321, 7

C apsv.

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

-

Aiz C apsv.

7

PPE-DE

-

D apsv.

§

sākotnējais teksts

ats.

+

J apsv.

§

sākotnējais teksts

ats.

-

M apsv.

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

-

Q apsv.

§

sākotnējais teksts

PS

+

320, 70, 167

T apsv.

§

sākotnējais teksts

ats.

-

U apsv.

§

sākotnējais teksts

bd

1/EB

+

327, 205, 14

2

+

X apsv.

3

PPE-DE

+

Z apsv.

§

sākotnējais teksts

PS

+

319, 223, 16

DD apsv.

4

PPE-DE

+

Aiz DD apsv.

8

PPE-DE

PS

-

216, 318, 22

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: Q un Z apsvērums, 44. § un grozījumi Nr. 6 un 8

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PPE-DE: D, J un T apsvērums un 10., 47. un 63. §

PSE: Z apsvērums

GUE/NGL: Z apsvērums

Pieprasījumi balsot pa daļām

ALDE

Groz. Nr. 2

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “ieskaitot iespēju atteikties ieviest ĢMO”

2. daļa: šie vārdi

GUE/NGL

23. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “un finanšu tirgu izmantošanu”

2. daļa: šie vārdi

PPE-DE

C apsv.

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “un tā kā pēdējo gadu laikā šis skaits drīzāk ir palielinājies”

2. daļa: šis teikums

M apsv.

1. daļa:“tā kā Eiropas Savienības .. pazemināta likme utt.);”

2. daļa:“tā kā vispārēja muitas barjeru .. pārvarēt atpalicību attīstībā;”

U apsv.

1. daļa:“tā kā saskaņā ar pētījumu, kura .. ASV dolāru;”

2. daļa:“tā kā nabadzība, kas skar .. kompetencei un palīdzībai;”

6. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “radikāli jāmaina politika .. strukturālajiem iemesliem, un ka”

2. daļa: šie vārdi

20. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “graujošajām” un “ja tirgi tiks atvērti pārlieku strauji un piespiedu kārtā, kā arī”

2. daļa:“graujošajām”

3. daļa:“ja tirgi tiks atvērti pārlieku strauji un piespiedu kārtā, kā arī”

36. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “tomēr pauž nožēlu par to, ka .. papildu tirdzniecības koncesijām”

2. daļa: šie vārdi

15.   Energoefektivitāte (Zaļā grāmata)

Ziņojums: Alejo VIDAL-QUADRAS (A6-0160/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Viss teksts balsojums kopumā | 1-18 | PPE-DE ALDE, PSE, GUE/NGL, Verts/ALE | | + | |
| 11. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 16. § | § | sākotnējais teksts | ats./EB | + | 279, 223, 11 |
| 18. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 22. § | § | sākotnējais teksts | ats./EB | + | 260, 246, 5 |
| 28. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 44. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 87. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viss teksts balsojums kopumā

1-18

PPE-DE ALDE, PSE, GUE/NGL, Verts/ALE

+

11. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

16. §

§

sākotnējais teksts

ats./EB

+

279, 223, 11

18. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

22. §

§

sākotnējais teksts

ats./EB

+

260, 246, 5

28. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

44. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

87. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Pieprasījumi balsot pa daļām

PPE-DE

18. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdu “obligātie”

2. daļa: šis vārds

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PPE-DE: 11., 16., 22., 44. un 87. §

GUE/NGL: 28. §

16.   Romu sieviešu stāvoklis Eiropas Savienībā

Ziņojums: Lívia JÁRÓKA (A6-0148/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. § | 1 | GUE/NGL | | - | |
| § | sākotnējais teksts | | + | grozīts mutiski |
| 2. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| 5. § | 2S | ALDE | | A | |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 7. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| A apsv. | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 412, 21, 48 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

1. §

1

GUE/NGL

-

§

sākotnējais teksts

+

grozīts mutiski

2. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

3

+

5. §

2S

ALDE

A

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

-

7. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

A apsv.

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

-

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

412, 21, 48

ALDE grupa atsauca savu 2. grozījumu.

Pieprasījumi balsot pa daļām

PPE-DE, IND/DEM

2. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “reproduktīvo un seksuālo”

2. daļa:“lai labāk aizsargātu sieviešu reproduktīvo un seksuālo veselību”

3. daļa:“reproduktīvo un seksuālo”

PPE-DE, ALDE

A apsv.

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “kuras pievienojās ES 2004. gada 1. maijā”

2. daļa: šie vārdi

5. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “ģimenēs un”

2. daļa: šie vārdi

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PPE-DE: 5. § un 7. §

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

Dažādi

Lívia Járóka ierosināja šādu mutisku grozījumu 1. punktam:

1. atzinīgi vērtē priekšlikumu nodibināt ES Dzimumu līdztiesības institūtu un aicina institūtu intensīvi pievērsties sieviešu, kuras cieš no vairākiem diskriminācijas veidiem, stāvoklim, tai skaitā romu sieviešu;

17.   Sieviešu stāvoklis bruņotu konfliktu laikā un viņu loma valsts atjaunošanā un demokratizācijas procesā pēckonflikta situācijā *

Ziņojums: Véronique DE KEYSER (A6-0159/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. § | 4 | UEN | | - | |
| § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Aiz 4. § | 6 | Verts/ALE | | A | |
| Aiz 11. § | 9 | Verts/ALE | | A | |
| 10 | Verts/ALE | EB | + | 254, 208, 12 |
| 14. § | § | sākotnējais teksts | PS | + | 411, 42, 11 |
| 15. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 16. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 17. § | § | sākotnējais teksts | PS | + | 379, 46, 32 |
| Aiz 17. § | 8 | Verts/ALE | | A | |
| 18. § | § | sākotnējais teksts | PS | + | 371, 67, 23 |
| Aiz 18. § | 7 | Verts/ALE | | A | |
| 19. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 20. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 23. § | 1 | PPE-DE | EB | + | 242, 187, 8 |
| 25. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 28. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 31. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 32. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 33. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 34. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 43. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 44. § | 5S | UEN | | - | |
| 45. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 47. § | 2 | PPE-DE | EB | + | 239, 191, 9 |
| F apsv. | 3 | UEN | | - | |
| § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| K apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 315, 23, 67 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

2. §

4

UEN

-

§

sākotnējais teksts

ats.

+

Aiz 4. §

6

Verts/ALE

A

Aiz 11. §

9

Verts/ALE

A

10

Verts/ALE

EB

+

254, 208, 12

14. §

§

sākotnējais teksts

PS

+

411, 42, 11

15. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

16. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

17. §

§

sākotnējais teksts

PS

+

379, 46, 32

Aiz 17. §

8

Verts/ALE

A

18. §

§

sākotnējais teksts

PS

+

371, 67, 23

Aiz 18. §

7

Verts/ALE

A

19. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

20. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

23. §

1

PPE-DE

EB

+

242, 187, 8

25. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

28. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

-

31. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

32. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

33. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

-

34. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

-

43. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

44. §

5S

UEN

-

45. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

47. §

2

PPE-DE

EB

+

239, 191, 9

F apsv.

3

UEN

-

§

sākotnējais teksts

ats.

+

K apsv.

§

sākotnējais teksts

ats.

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

315, 23, 67

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PSE: galīgais balsojums

GUE/NGL: 14., 17. un 18. §

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PPE-DE:. 2. §, F un K apsvērums

GUE/NGL: 15., 16., 19. un 20. §

Pieprasījumi balsot pa daļām

PPE-DE

25. §

1. daļa:“atzinīgi vērtē Komisijas .. nestabilās valstīs”

2. daļa:“un aicina nekavējoties .. sieviešu skaitu”

28. §

1. daļa:“vērš uzmanību uz .. pat nogalinātas”

2. daļa:“atgādina, ka Šrilankā .. dominē vīrieši”

31. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “atbalsta visus ieteikumus, kas .. 2000. gada 30. novembra rezolūcijā,”

2. daļa: vārdi “un nekavējoties iestrādāt tos visu politikas virzienu pamatnostādnēs”

32. §

1. daļa:“konstatē, ka, par spīti .. nevis jauni ieteikumi,”

2. daļa:“bet praktiski izmantojama .. programmas īstenošanas gaitu;”

33. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdu (neattiecas uz latviešu valodu)

2. daļa: šis vārds

34. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdu “vienlīdzīga”

2. daļa: šis vārds

43. §

1. daļa:“uzsver, ka valstu .. 30. novembra rezolūcijas ieteikumi,”

2. daļa:“kā arī lai katru gadu Eiropas Parlamentam tiktu iesniegts ziņojums”

45. §

1. daļa:“uzsver vajadzību .. seksuālās vardarbības risku,”

2. daļa:“izveidot reproduktīvās veselības .. pēctraumas profilaksi;”

18.   Veselības aprūpes darbinieku aizsardzība pret asins saindēšanos no injekciju adatu ievainojumiem

Ziņojums: Stephen HUGHES (vajadzīgs kvalificētais vairākums) (A6-0137/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4. § | 8S | PPE-DE | | - | |
| 3.2. pielikums | 1/rev | PPE-DE | | - | |
| 5.1. pielikums — ievads | 2/rev | PPE-DE | EB | - | 340, 52, 5 |
| 5.1. pielikums — 2. pants | 4/rev.S | PPE-DE | | - | |
| 5.1. pielikums — 15. panta 1. § | 3/rev.S | PPE-DE | | - | |
| 5.1. pielikums — 15. panta 2.a § | 5/rev | PPE-DE | EB | - | 337, 53, 7 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

4. §

8S

PPE-DE

-

3.2. pielikums

1/rev

PPE-DE

-

5.1. pielikums — ievads

2/rev

PPE-DE

EB

-

340, 52, 5

5.1. pielikums — 2. pants

4/rev.S

PPE-DE

-

5.1. pielikums — 15. panta 1. §

3/rev.S

PPE-DE

-

5.1. pielikums — 15. panta 2.a §

5/rev

PPE-DE

EB

-

337, 53, 7

Balsošana par atlikušajiem grozījumiem ir atlikta saskaņā ar Reglamenta 170. panta 4. punktu.

---

II PIELIKUMS

REZULTĀTI BALSOJUMIEM PĒC SARAKSTA

1.   J. Schröder ziņojums A6-0151/2006

Rezolūcija

Par: 574

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 9

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Titford, Whittaker, Wise

Atturas: 20

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Coûteaux

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

2.   E. Hennicot-Schoepges ziņojums A6-0168/2006

Groz. Nr. 15, 1. daļa

Par: 571

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, De Michelis, Helmer, Martin Hans-Peter, Piskorski

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 35

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

Atturas: 14

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Bonde

NI: Kilroy-Silk, Kozlík, Martinez, Mote

PSE: Wynn

UEN: Camre, Musumeci

Verts/ALE: van Buitenen

3.   E. Hennicot-Schoepges ziņojums A6-0168/2006

Groz. Nr. 15, 2. daļa

Par: 299

ALDE: Guardans Cambó, Harkin, Morillon, Prodi, Samuelsen, Toia, Van Hecke, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Masip Hidalgo, Szejna, Tzampazi, Weber Henri, Xenogiannakopoulou

UEN: Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Schlyter

Pret: 298

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis, Watson

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Karatzaferis, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, De Veyrac, Gaubert, Gauzès, Grossetête, Guellec, Mathieu, Saïfi, Sudre, Vlasto

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 17

ALDE: Cocilovo, Lambsdorff, Susta

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Coûteaux

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PSE: Wynn

UEN: Camre, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par:
  Matsouka

4.   E. Hennicot-Schoepges ziņojums A6-0168/2006

Groz. Nr. 33

Par: 577

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 32

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PSE: McCarthy, Titley

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 12

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Sjöstedt, Svensson, Toussas

IND/DEM: Coûteaux

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

5.   E. Hennicot-Schoepges ziņojums A6-0168/2006

Komisijas priekšlikums

Par: 548

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 62

ALDE: Neyts-Uyttebroeck

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Bono, Carlotti, Cashman, Cottigny, Douay, Hazan, Laignel, Le Foll, Lienemann, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Poignant, Roure, Savary, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri

UEN: Foltyn-Kubicka, Kuźmiuk, Podkański

Verts/ALE: Bennahmias

Atturas: 21

ALDE: Newton Dunn

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Gaubert, Gauzès, Toubon

PSE: Gröner, Hamon, Peillon, Trautmann, Wynn

UEN: Camre, Musumeci, Roszkowski

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret:
  De Keyser, Hutchinson

6.   E. Hennicot-Schoepges ziņojums A6-0168/2006

Rezolūcija

Par: 538

ALDE: Attwooll, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Tzampazi, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 56

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Bono, Bourzai, Carlotti, Cashman, Cottigny, Désir, Douay, Hazan, Laignel, Le Foll, Lienemann, Peillon, Poignant, Roure, Savary, Vaugrenard, Vergnaud

Verts/ALE: Bennahmias

Atturas: 23

ALDE: Alvaro, Chatzimarkakis, in 't Veld, Newton Dunn

GUE/NGL: Henin, Krarup, Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Gaubert, Gauzès, Toubon

PSE: Gröner, Hamon, Trautmann, Wynn

UEN: Camre, Podkański

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret:
  Hutchinson, De Keyser

7.   RC B6-0301/2006 — Palestīna

9. punkts

Par: 326

ALDE: Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Giertych, Masiel, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Bowis, Brepoels, Purvis, Saïfi

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Crowley, Didžiokas, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 247

ALDE: Geremek, Lehideux, Newton Dunn, Szent-Iványi

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis

NI: Allister, Borghezio, Czarnecki Ryszard, Helmer, Mote, Piskorski, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Beňová, Casaca, Ilves, Mann Erika, Siwiec

UEN: Berlato, Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen, Trüpel

Atturas: 43

ALDE: Alvaro, Prodi

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Coveney, Dehaene, Demetriou, Dimitrakopoulos, Gklavakis, Hatzidakis, Kamall, Kratsa-Tsagaropoulou, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Vakalis, Varvitsiotis, Wijkman

PSE: Hänsch

Verts/ALE: Harms

8.   E. Brok ziņojums A6-0173/2006

Groz. Nr. 2, 1. daļa

Par: 258

ALDE: Lynne, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: De Veyrac, Sonik, Wijkman

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Foglietta, La Russa, Musumeci, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 335

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Piskorski, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Ilves

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 21

GUE/NGL: Krarup, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Mölzer, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

9.   E. Brok ziņojums A6-0173/2006

Groz. Nr. 6

Par: 128

ALDE: Losco, Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Wijkman

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Berger, Bösch, Busquin, Carlotti, Christensen, Corbey, Cottigny, Désir, Dobolyi, Douay, Ettl, Fruteau, Golik, Gomes, Gröner, Haug, Hazan, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Matsouka, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Roure, Scheele, Skinner, Szejna, Tzampazi, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 478

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bono, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Corbett, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 14

ALDE: Lynne, Samuelsen

IND/DEM: Rogalski

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Brepoels

PSE: Bourzai, Castex, Lienemann, Napoletano, Peillon, Swoboda

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par:
  Kristensen

10.   E. Brok ziņojums A6-0173/2006

Groz. Nr. 9

Par: 268

ALDE: Degutis, Karim, Lynne, Resetarits, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis

NI: Battilocchio, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Brepoels

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 343

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Helmer, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Ilves, Pahor

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Atturas: 11

ALDE: Ek, Ludford

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Buzek, Wijkman

PSE: Hänsch

UEN: Berlato, Musumeci

Verts/ALE: van Buitenen

11.   E. Mann ziņojums A6-0131/2006

Groz. Nr. 27

Par: 80

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis, Krupa, Pęk

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Wijkman, Zappalà

PSE: De Keyser, Hutchinson, Segelström

Verts/ALE: Auken, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 520

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Zaleski, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 9

IND/DEM: Goudin

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PSE: Castex, Chiesa, Ferreira Anne

Verts/ALE: van Buitenen, Trüpel

Balsojuma labojumi

Pret:
  Wijkman

12.   E. Mann ziņojums A6-0131/2006

Groz. Nr. 28

Par: 89

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Patriciello

PSE: Castex, Chiesa, De Keyser, Hutchinson, Leinen

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 509

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 13

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

13.   E. Mann ziņojums A6-0131/2006

Groz. Nr. 29

Par: 85

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis

NI: Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Speroni

PSE: Castex, Chiesa, De Keyser, Hutchinson, Scheele

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 524

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 13

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Brepoels

PSE: Vincenzi

Verts/ALE: van Buitenen

14.   E. Mann ziņojums A6-0131/2006

Groz. Nr. 30

Par: 130

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Rutowicz

PPE-DE: Marques, Wijkman

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Bono, Bourzai, Bozkurt, Busquin, Carlotti, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Fruteau, Gomes, Hamon, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hutchinson, Kinnock, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lienemann, Mastenbroek, Matsouka, Moscovici, Napoletano, Pahor, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Scheele, Skinner, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 475

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beňová, Berger, Berman, Bösch, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Haug, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lavarra, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Obiols i Germà, Occhetto, Paleckis, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Siwiec, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Tzampazi, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 8

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Brepoels

PSE: Hegyi

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par:
  Tzampazi

15.   E. Mann ziņojums A6-0131/2006

7. punkta 1. daļa

Par: 511

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Gabriele, Svensson, Verges, Wurtz

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Smith

Pret: 89

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Titford, Whittaker, Wise

NI: Martin Hans-Peter, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Fajmon, Iturgaiz Angulo

PSE: Kósáné Kovács, Morgan

UEN: Aylward, Crowley, Janowski, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 18

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi, Vanhecke

PSE: Castex

Verts/ALE: Auken, van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret:
  Svensson

Atturas:
  Smith

16.   E. Mann ziņojums A6-0131/2006

7. punkta 2. daļa

Par: 322

ALDE: Alvaro, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Paleckis, Panzeri, Tzampazi

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Foglietta, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Pret: 291

ALDE: Beaupuy, Cavada, De Sarnez, Laperrouze, Lehideux, Morillon

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Titford, Whittaker, Wise

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Gaubert, Grossetête, Guellec, Mathieu, Saïfi, Sudre, Toubon, Vlasto

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 9

NI: Allister, Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PPE-DE: Descamps, De Veyrac

Verts/ALE: Auken, van Buitenen

17.   E. Mann ziņojums A6-0131/2006

7. punkta 3. daļa

Par: 313

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Sinnott

NI: Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Medina Ortega, Thomsen, Tzampazi

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Pret: 289

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Titford, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Garriga Polledo, Gaubert, Grossetête, Guellec, Lamassoure, Mathieu, Saïfi, Sudre, Toubon

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 15

IND/DEM: Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PPE-DE: Descamps, De Veyrac

Verts/ALE: Auken, van Buitenen

18.   E. Mann ziņojums A6-0131/2006

7. punkta 4. daļa

Par: 303

ALDE: Alvaro, Attwooll, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Pret: 300

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cavada, De Sarnez, Fourtou, Laperrouze, Lehideux, Morillon

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Titford, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, De Michelis, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Gaubert, Grossetête, Guellec, Lamassoure, Mathieu, Saïfi, Sudre, Toubon, Vlasto

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Musumeci, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 11

ALDE: Savi

NI: Allister, Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PPE-DE: Descamps, De Veyrac

PSE: Thomsen

Verts/ALE: Auken, van Buitenen

19.   E. Mann ziņojums A6-0131/2006

Groz. Nr. 32

Par: 81

ALDE: in 't Veld, Lambsdorff

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Karatzaferis

NI: Czarnecki Marek Aleksander

PPE-DE: Karas, Saïfi, Wijkman

PSE: Attard-Montalto, Berès, Bono, Bourzai, Busquin, Carlotti, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, Dobolyi, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Gomes, Grech, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Lienemann, Moscovici, Muscat, Napoletano, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Tarabella, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Libicki

Pret: 499

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, De Vits, Díez González, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Voggenhuber

Atturas: 46

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Martin Hans-Peter

PSE: Scheele

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Balsojuma labojumi

Pret:
  Othmar Karas, Alexander Lambsdorff

20.   E. Mann ziņojums A6-0131/2006

Groz. Nr. 33

Par: 145

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Barsi-Pataky, Járóka

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Berès, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, Douay, El Khadraoui, Ferreira Anne, Fruteau, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hutchinson, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lienemann, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Moscovici, Napoletano, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Scheele, Tarabella, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Libicki

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 470

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Helmer, Mote, Piskorski, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Turmes

Atturas: 8

ALDE: Resetarits, Samuelsen

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Atturas:
  Wijkman

21.   E. Mann ziņojums A6-0131/2006

Groz. Nr. 26

Par: 120

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Martin Hans-Peter

PSE: Berès, van den Berg, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, Busquin, Carlotti, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Ferreira Anne, Fruteau, Gomes, Hamon, Hazan, Hutchinson, Kinnock, Kristensen, Laignel, Le Foll, Mastenbroek, Napoletano, Peillon, Pinior, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Scheele, Siwiec, Tarabella, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 479

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berger, Bösch, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Skinner, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 15

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Tomczak

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Romagnoli

PSE: Falbr, Fava, Gottardi, Pittella, Sacconi, Vincenzi, Zani

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret:
  Marie-Noëlle Lienemann

22.   E. Mann ziņojums A6-0131/2006

Rezolūcija

Par: 470

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Helmer, Kozlík, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berman, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Pret: 121

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Titford, Whittaker, Wise

NI: Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi

PSE: Berès, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Cottigny, De Keyser, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Hamon, Hazan, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Lienemann, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Scheele, Tarabella, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 26

ALDE: Resetarits

IND/DEM: Bonde

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Salvini, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Konrad

PSE: Berger, Bösch, Bullmann, Busquin, De Vits, El Khadraoui, Ettl, Gebhardt, Guy-Quint, Haug, Kinnock, Leichtfried, Napoletano, Pinior, Prets

Verts/ALE: Auken, van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret:
  Moscovici

23.   W. Langen ziņojums A6-0191/2006

1. punkts

Par: 507

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Isler Béguin, Lipietz

Pret: 45

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

Atturas: 61

ALDE: Cappato

GUE/NGL: Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise

NI: Dillen, Helmer, Kilroy-Silk, Kozlík, Martin Hans-Peter, Vanhecke

PPE-DE: Antoniozzi

UEN: Bielan, Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

24.   W. Langen ziņojums A6-0191/2006

Groz. Nr. 6

Par: 93

ALDE: Kułakowski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Baco, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Kozlík, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Antoniozzi, Bonsignore, Busuttil, Casa, Ebner, Landsbergis, Pleštinská, Saïfi

PSE: Grabowska, Öger, Paleckis

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 490

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Battilocchio, De Michelis, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Callanan, Carollo, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Podestà, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 27

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Krarup, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Kamall

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

25.   W. Langen ziņojums A6-0191/2006

Mutisks groz.

Par: 580

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Karatzaferis, Pęk

NI: Baco, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 20

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Martin Hans-Peter, Mote, Rutowicz, Salvini

PPE-DE: Fajmon, Harbour, Hybášková

PSE: Siwiec

Atturas: 15

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Claeys, Dillen, Helmer, Kilroy-Silk, Vanhecke

PPE-DE: Kamall

Verts/ALE: van Buitenen, Joan i Marí

26.   W. Langen ziņojums A6-0191/2006

Groz. Nr. 7

Par: 569

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Karatzaferis, Tomczak

NI: Baco, Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 25

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Hänsch

UEN: Kamiński, Krasts, Libicki

Atturas: 27

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Goudin

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Kamall

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas, Schlyter

27.   W. Langen ziņojums A6-0191/2006

9. punkts

Par: 562

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Sinnott

NI: Baco, Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 12

IND/DEM: Coûteaux, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

Atturas: 39

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Sjöstedt, Svensson, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Schlyter

28.   W. Langen ziņojums A6-0191/2006

12. punkts

Par: 562

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 25

GUE/NGL: Gabriele

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Borghezio, Chruszcz, Giertych, Mote, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Saïfi

Atturas: 31

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Sjöstedt, Svensson, Toussas

IND/DEM: Bonde

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Kamall

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas, Romeva i Rueda, Schlyter, Smith

29.   W. Langen ziņojums A6-0191/2006

Groz. Nr. 8, 1. daļa

Par: 88

ALDE: Toia, Van Hecke, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Baco

PPE-DE: Albertini, Bonsignore, del Castillo Vera, Florenz, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Járóka, Landsbergis, Lewandowski, Montoro Romero, Musotto, Roithová, Schwab, Varvitsiotis

PSE: Hughes, Scheele, Thomsen

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 510

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 25

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Bonde, Goudin

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Rivera, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Gyürk, Kamall, Siekierski

Verts/ALE: van Buitenen, Lichtenberger

Balsojuma labojumi

Pret:
  Lívia Járóka

30.   W. Langen ziņojums A6-0191/2006

Groz. Nr. 8, 2. daļa

Par: 232

ALDE: Kułakowski

NI: Baco, Czarnecki Marek Aleksander, Kozlík, Masiel

PPE-DE: Landsbergis, Pleštinská

PSE: Andersson, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 375

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Berman, Grech, Hänsch, Kinnock, Muscat

UEN: Camre, Krasts

Atturas: 15

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

NI: Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Mölzer, Rivera, Vanhecke

PSE: Berès, Castex, Hazan

Verts/ALE: van Buitenen

31.   W. Langen ziņojums A6-0191/2006

Groz. Nr. 2

Par: 311

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Baco, Battilocchio, De Michelis, Kozlík

PPE-DE: Andrikienė, Busuttil, Buzek, Casa, Cederschiöld, Chmielewski, Demetriou, Dombrovskis, Handzlik, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Lewandowski, Lulling, Mauro, Mayor Oreja, Ouzký, Pīks, Pleštinská, Protasiewicz, Queiró, Saryusz-Wolski, Sonik, Spautz, Surján, Szájer

PSE: Andersson, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, van den Berg, Berger, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 231

ALDE: Hennis-Plasschaert

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Carollo, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Schmitt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Batzeli, Hänsch, Jöns, Rocard

Verts/ALE: Graefe zu Baringdorf, Harms

Atturas: 75

ALDE: Cocilovo, Krahmer, Lambsdorff

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Chruszcz, Giertych, Kilroy-Silk, Piskorski, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Callanan, Duka-Zólyomi, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Kamall, Olajos, Őry, Ribeiro e Castro, Schöpflin

PSE: Attard-Montalto, Berès, Bösch, Cashman, Ferreira Anne, Grech, Groote, Hamon, Hazan, Hedh, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Muscat, Peillon

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Lichtenberger, Smith

Balsojuma labojumi

Pret:
  Charlotte Cederschiöld

32.   W. Langen ziņojums A6-0191/2006

Groz. Nr. 16

Par: 389

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Busuttil, Buzek, Casa, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Demetriou, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Fatuzzo, Glattfelder, Gyürk, Handzlik, Járóka, Kaczmarek, Kasoulides, Kelam, Klaß, Koch, Kudrycka, Landsbergis, Lewandowski, Lulling, Mauro, Olajos, Őry, Ouzký, Pleštinská, Protasiewicz, Queiró, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Sonik, Spautz, Surján, Szájer

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 189

NI: Allister, Helmer, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Carollo, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Schmitt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Hänsch, Hamon

UEN: Kamiński

Atturas: 36

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Sjöstedt, Svensson, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Titford, Whittaker, Wise

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Kamall

PSE: Peillon

UEN: Camre, Musumeci

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret:
  Charlotte Cederschiöld

33.   W. Langen ziņojums A6-0191/2006

Groz. Nr. 9

Par: 106

ALDE: in 't Veld, Laperrouze

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Liese, Surján

PSE: Falbr, Fava, Grabowska, Hedh, Hegyi, Herczog

UEN: Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Flautre, Frassoni, Hammerstein Mintz, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 461

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Baco, Battilocchio, De Michelis, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Buitenweg, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Horáček, Kusstatscher, Lagendijk, Rühle

Atturas: 43

IND/DEM: Coûteaux

NI: Allister, Borghezio, Helmer, Kilroy-Silk, Kozlík, Martinez, Mote, Rivera, Salvini, Speroni

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Sturdy, Tannock, Vlasák, Zvěřina

PSE: Martin David

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Harms, Hassi, Joan i Marí

Balsojuma labojumi

Par:
  Paul Marie Coûteaux

Pret:
  Grabowska

34.   W. Langen ziņojums A6-0191/2006

Groz. Nr. 12

Par: 381

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Baco, Battilocchio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Busuttil, Buzek, Casa, Cederschiöld, Chmielewski, Demetriou, Dombrovskis, Fatuzzo, Gyürk, Handzlik, Járóka, Kaczmarek, Kasoulides, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Lewandowski, Mauro, Ouzký, Pleštinská, Protasiewicz, Queiró, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Sonik, Spautz, Šťastný, Surján

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 193

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Karatzaferis, Sinnott

NI: Allister, Helmer, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Carollo, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Schmitt, Schröder, Schwab, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Hänsch

Atturas: 36

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Sjöstedt, Svensson, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Rivera, Salvini, Speroni

PPE-DE: Callanan, Fajmon, Kamall, Lamassoure, Siekierski

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret:
  Charlotte Cederschiöld

35.   W. Langen ziņojums A6-0191/2006

Rezolūcija

Par: 510

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Sinnott

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 40

GUE/NGL: Krarup, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ehler, de Grandes Pascual, Hoppenstedt, Lechner, Stauner

PSE: Hänsch, Lienemann

Atturas: 66

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Baco, Borghezio, Claeys, Dillen, Helmer, Kozlík, Salvini, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, Nicholson, Parish, Škottová, Sturdy, Tannock, Vlasák, Zvěřina

PSE: Gurmai

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas

36.   L. Grech ziņojums A6-0188/2006

4. punkta 1. daļa

Par: 548

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Clark, Coûteaux, Sinnott, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 10

IND/DEM: Bonde, Goudin

NI: Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Fajmon, Hökmark, Škottová, Vlasák, Zvěřina

PSE: Evans Robert

Atturas: 16

GUE/NGL: Krarup, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Helmer, Kilroy-Silk, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par:
  Hökmark

37.   L. Grech ziņojums A6-0188/2006

4. punkta 2. daļa

Par: 441

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Cappato, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, De Sarnez, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Losco, Morillon, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Wallis

GUE/NGL: Brie, Catania, Henin, Markov, Maštálka, Musacchio, Zimmer

IND/DEM: Booth, Clark, Coûteaux, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Novak, Olajos, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 117

ALDE: Alvaro, Attwooll, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Koch-Mehrin, Lambsdorff, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Samuelsen, Savi, Schuth, Virrankoski

GUE/NGL: Agnoletto, de Brún, Gabriele, Krarup, Liotard, Meijer, Morgantini, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Sinnott

NI: Chruszcz, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Doorn, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Kamall, Kirkhope, Maat, Nicholson, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stubb, Sturdy, Tannock, Vlasák, Zvěřina

PSE: Berman, Corbey, Evans Robert, Falbr, Mastenbroek

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Ryan, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Buitenweg, Hudghton

Atturas: 29

ALDE: Gentvilas, Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Flasarová, Meyer Pleite, Rizzo, Triantaphyllides, Uca

IND/DEM: Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Vanhecke

PPE-DE: McGuinness

PSE: Andersson, Hedh, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret:
  Wijkman

38.   L. Grech ziņojums A6-0188/2006

4. punkta 3. daļa

Par: 511

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts- Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Remek, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Booth, Clark, Coûteaux, Whittaker, Wise

NI: Baco, Battilocchio, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill- Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 56

GUE/NGL: de Brún, Gabriele, Henin, Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Portas, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans- Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Fjellner, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic

UEN: Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Kristovskis, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Ryan, Tatarella, Zīle

Atturas: 9

GUE/NGL: Flasarová, Pflüger, Rizzo

IND/DEM: Karatzaferis, Pęk

NI: Allister, Helmer, Kilroy-Silk

PPE-DE: Queiró

Balsojuma labojumi

Pret:
  Paul Marie Coûteaux

39.   L. Grech ziņojums A6-0188/2006

Groz. Nr. 2/rev.

Par: 341

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis- Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Masiel, Rivera

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, Nicholson, Parish, Purvis, Sturdy, Tannock

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 234

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hennicot- Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Vincenzi

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 11

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Coûteaux, Pęk, Tomczak

NI: Helmer, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Siekierski

Verts/ALE: van Buitenen

40.   L. Grech ziņojums A6-0188/2006

Groz. Nr. 5

Par: 531

ALDE: Alvaro, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot- Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal- Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 48

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cavada, Cornillet, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Sinnott, Whittaker, Wise

NI: Allister, Helmer, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, De Veyrac, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, Lulling, Nicholson, Parish, Purvis, Spautz, Sturdy, Tannock

Atturas: 9

ALDE: Ludford

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Pęk

NI: Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Rivera, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

41.   L. Grech ziņojums A6-0188/2006

Rezolūcija

Par: 476

ALDE: Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts- Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 65

GUE/NGL: Liotard, Meijer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deß, Deva, Dover, Evans Jonathan, Fatuzzo, Gahler, Gewalt, Gräßle, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, Koch, Nicholson, Parish, Pieper, Purvis, Sturdy, Tannock

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 37

ALDE: Alvaro, in 't Veld

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Henin, Kaufmann, Krarup, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Pęk

PPE-DE: Coelho, Gomolka, Konrad

Verts/ALE: van Buitenen, Joan i Marí

42.   H. Markov ziņojums A6-0179/2006

44. punkts

Par: 245

ALDE: Cocilovo, Costa, Pistelli

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Wieland

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 298

ALDE: Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Sinnott, Whittaker, Wise

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Mote, Piskorski, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

UEN: Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 11

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Pęk

NI: Borghezio, Kilroy-Silk

PPE-DE: Thyssen

UEN: Camre, Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret:
  Auken

43.   H. Markov ziņojums A6-0179/2006

Groz. Nr. 6

Par: 227

ALDE: Malmström

GUE/NGL: Triantaphyllides

NI: Battilocchio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Hegyi, Paleckis, Titley

UEN: Aylward, Camre, Didžiokas, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan, Zīle

Verts/ALE: Lipietz

Pret: 321

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Borghezio, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Konrad, Korhola, Vatanen

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, La Russa, Libicki, Musumeci, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 7

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Coûteaux

NI: Allister, Helmer, Kilroy-Silk, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret:
  Gary Titley

44.   H. Markov ziņojums A6-0179/2006

Q apsv.

Par: 320

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Papadimoulis

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Sinnott

NI: Battilocchio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Batzeli, Beglitis, Castex, Kinnock, Lambrinidis, Matsouka, Tzampazi

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Pret: 70

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Martin Hans-Peter

PSE: De Keyser, Hänsch, Kuc, Martínez Martínez

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 167

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Booth, Coûteaux, Goudin, Whittaker, Wise

NI: Allister, Borghezio, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Segelström, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

Verts/ALE: van Buitenen

45.   H. Markov ziņojums A6-0179/2006

Z apsv.

Par: 319

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Berger, Busquin, Gröner, Hedh, Hedkvist Petersen, McCarthy

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Pret: 223

ALDE: De Sarnez, Riis-Jørgensen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Battilocchio, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 16

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Krarup, Meijer, Svensson

IND/DEM: Coûteaux, Pęk

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Helmer, Kilroy-Silk, Mote, Vanhecke

PSE: Castex

Verts/ALE: Auken, van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par:
  De Sarnez

Pret:
  Hedkvist Petersen, Hedh

46.   H. Markov ziņojums A6-0179/2006

Groz. Nr. 8

Par: 216

ALDE: Losco

IND/DEM: Krupa

NI: Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Grabowska, Hedkvist Petersen, dos Santos

UEN: Aylward, Camre, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Pret: 318

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Karatzaferis, Sinnott

NI: Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grech, Groote, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 22

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Batten, Booth, Goudin, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Helmer, Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Callanan, Wijkman

UEN: Didžiokas, Krasts, Kristovskis, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret:
  Grabowska, Hedkvist Petersen

47.   L. Járóka ziņojums A6-0148/2006

Rezolūcija

Par: 412

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Reul, Roithová, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Siekierski, Silva Peneda, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hamon, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 21

ALDE: Mohácsi

IND/DEM: Booth, Goudin, Tomczak, Whittaker, Wise

NI: Borghezio, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Mölzer, Mote, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Esteves, Konrad

UEN: La Russa, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Atturas: 48

ALDE: Manders

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Zapałowski

NI: Lang, Le Pen Marine, Martinez, Piskorski, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bushill-Matthews, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Gräßle, Hökmark, Ibrisagic, Kamall, Lulling, Mitchell, Parish, Radwan, Ribeiro e Castro, Škottová, Sommer, Sonik, Sturdy, Tannock, Vlasák, Zaleski

UEN: Didžiokas, Janowski

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par:
  Esteves

48.   V. De Keyser ziņojums A6-0159/2006

14. punkts

Par: 411

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Duff, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Uca, Zimmer

IND/DEM: Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Lang, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Hänsch, Hamon, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Siwiec, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Camre, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, Ryan, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Ždanoka

Pret: 42

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Gabriele, Guidoni, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Booth, Goudin, Whittaker, Wise

NI: Czarnecki Ryszard, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Atturas: 11

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Pęk

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Mote, Vanhecke

PPE-DE: Lulling

Verts/ALE: van Buitenen

49.   V. De Keyser ziņojums A6-0159/2006

17. punkts

Par: 379

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Duff, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Roithová, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Hänsch, Hamon, Haug, Hedh, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Siwiec, Skinner, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Camre, Krasts, Kristovskis, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Ždanoka

Pret: 46

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Gabriele, Guidoni, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Booth, Goudin, Whittaker, Wise

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Atturas: 32

IND/DEM: Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Borghezio, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bushill-Matthews, Chichester, Deva, Dover, Fajmon, Harbour, Kamall, Parish, Škottová, Sturdy, Vlasák

PSE: Hedkvist Petersen

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas, Schlyter

50.   V. De Keyser ziņojums A6-0159/2006

18. punkts

Par: 371

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Duff, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Virrankoski, Wallis

NI: Battilocchio, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Roithová, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Hänsch, Hamon, Haug, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Siwiec, Skinner, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Camre, Krasts, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Ždanoka

Pret: 67

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Gabriele, Guidoni, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Booth, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Giertych, Lang, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Fjellner, Harbour, Hökmark, Ibrisagic, Maat

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Atturas: 23

IND/DEM: Blokland, Coûteaux, Pęk

NI: Claeys, Dillen, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bushill-Matthews, Chichester, Deva, Dover, Fajmon, Kamall, Parish, Škottová, Sturdy, Tannock, Vlasák

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas, Schlyter

Balsojuma labojumi

Pret:
  Cederschiöld

Atturas:
  Malcolm Harbour

51.   V. De Keyser ziņojums A6-0159/2006

Rezolūcija

Par: 315

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Duff, Fourtou, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Virrankoski, Wallis

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Esteves, Fatuzzo, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Harbour, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Jordan Cizelj, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Langendries, Lehne, López-Istúriz White, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pīks, Podestà, Pomés Ruiz, Queiró, Radwan, Roithová, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Siekierski, Silva Peneda, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Wieland, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Hänsch, Hamon, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Leinen, McAvan, Maňka, Mann Erika, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Morgan, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Piecyk, Pinior, Poignant, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Siwiec, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Krasts, Kristovskis, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Ryan, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Breyer, Buitenweg, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Ždanoka

Pret: 23

GUE/NGL: Pafilis, Pflüger, Strož, Toussas, Wagenknecht

IND/DEM: Booth, Wise

NI: Czarnecki Ryszard, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Mitchell, Pleštinská, Surján, Zaleski

PSE: Cercas

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański

Atturas: 67

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Gabriele, Guidoni, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Martinez, Mölzer, Piskorski, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Bushill-Matthews, Casini, Cederschiöld, Chichester, Dover, Eurlings, Fajmon, Fjellner, Gomolka, Hökmark, Ibrisagic, Kamall, Koch, Liese, Lulling, Maat, Martens, Nicholson, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Purvis, Škottová, Sonik, Sturdy, Tannock, Ulmer, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par:
  Pleštinská

---

PIEŅEMTIE TEKSTI

P6_TA(2006)0229

Uzņēmumu reģistrs statistikas vajadzībām ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopējas uzņēmumu reģistru sistēmas izveidi statistikas vajadzībām un Padomes Regulas (EEK) Nr. 2186/93 atcelšanu (COM(2005)0112 — C6-0089/2005 — 2005/0032(COD))

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0112) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0112) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 285. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedza Parlamentam priekšlikumu (C6-0089/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 285. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedza Parlamentam priekšlikumu (C6-0089/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0177/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0177/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1-COD(2005)0032

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 1. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006, ar ko izveido kopēju uzņēmumu reģistru sistēmu statistikas vajadzībām un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 2186/93

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 285. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Ar Padomes 1993. gada 22. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2186/93 (2) noteikts kopējs pamats statistikas uzņēmumu reģistru izveidei ar saskaņotām definīcijām, raksturojumiem, jomu un atjaunināšanas procedūrām. Lai uzņēmumu reģistri turpinātu attīstīties saskaņoti, būtu jāpieņem jauna regula. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes 1993. gada 22. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2186/93 (2) noteikts kopējs pamats statistikas uzņēmumu reģistru izveidei ar saskaņotām definīcijām, raksturojumiem, jomu un atjaunināšanas procedūrām. Lai uzņēmumu reģistri turpinātu attīstīties saskaņoti, būtu jāpieņem jauna regula.

| (2) | Padomes Regulā (EEK) Nr. 696/93 (1993. gada 15. marts) par statistikas vienībām ražošanas sistēmas novērošanai un analīzei Kopienā (3) ietvertas lietojamās statistikas vienības definīcijas. Iekšējam tirgum vajadzīga uzlabota statistikas salīdzināmība, lai nodrošinātu atbilstību Kopienas prasībām. Lai panāktu šo uzlabojumu, būtu jāpieņem kopējas uzņēmumu un citu būtisku statistikas vienību definīcijas un apraksti. |
| --- | --- |

(2)

Padomes Regulā (EEK) Nr. 696/93 (1993. gada 15. marts) par statistikas vienībām ražošanas sistēmas novērošanai un analīzei Kopienā (3) ietvertas lietojamās statistikas vienības definīcijas. Iekšējam tirgum vajadzīga uzlabota statistikas salīdzināmība, lai nodrošinātu atbilstību Kopienas prasībām. Lai panāktu šo uzlabojumu, būtu jāpieņem kopējas uzņēmumu un citu būtisku statistikas vienību definīcijas un apraksti.

| (3) | Ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 58/97 (1996. gada 20. decembris) par uzņēmējdarbības strukturālo statistiku (4) un Padomes Regulu (EK) Nr. 1165/98 (1998. gada 19. maijs) par īstermiņa statistiku (5) izveidots kopējs pamats Kopienas statistikas vākšanai, apkopošanai, nosūtīšanai un novērtēšanai par uzņēmumu struktūru, darbību, konkurētspēju un darbības sekmēm Kopienā. Uzņēmumu reģistri statistikas vajadzībām ir šāda kopēja pamata galvenais elements, un tie nodrošina iespējamību organizēt un koordinēt statistikas apsekojumus, nodrošinot saskaņotu atlases pamatu. |
| --- | --- |

(3)

Ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 58/97 (1996. gada 20. decembris) par uzņēmējdarbības strukturālo statistiku (4) un Padomes Regulu (EK) Nr. 1165/98 (1998. gada 19. maijs) par īstermiņa statistiku (5) izveidots kopējs pamats Kopienas statistikas vākšanai, apkopošanai, nosūtīšanai un novērtēšanai par uzņēmumu struktūru, darbību, konkurētspēju un darbības sekmēm Kopienā. Uzņēmumu reģistri statistikas vajadzībām ir šāda kopēja pamata galvenais elements, un tie nodrošina iespējamību organizēt un koordinēt statistikas apsekojumus, nodrošinot saskaņotu atlases pamatu.

| (4) | Uzņēmumu reģistri ir viens elements, kā saskaņot pretrunīgās prasības attiecībā uz aizvien plašāko informācijas klāstu par uzņēmumiem un kā atvieglot to administratīvo slogu, jo īpaši izmantojot informāciju, kas iekļauta administratīvajās un juridiskajās vienībās, sevišķi attiecībā uz mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas definēti Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumā 2003/361/EK (6). |
| --- | --- |

(4)

Uzņēmumu reģistri ir viens elements, kā saskaņot pretrunīgās prasības attiecībā uz aizvien plašāko informācijas klāstu par uzņēmumiem un kā atvieglot to administratīvo slogu, jo īpaši izmantojot informāciju, kas iekļauta administratīvajās un juridiskajās vienībās, sevišķi attiecībā uz mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas definēti Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumā 2003/361/EK (6).

| (5) | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 (1997. gada 17. februāris) par Kopienas statistiku (7) tika noteikts pamats Kopienas statistikas programmas izveidei un izveidota kopēja statistikas konfidencialitātes sistēma. |
| --- | --- |

(5)

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 (1997. gada 17. februāris) par Kopienas statistiku (7) tika noteikts pamats Kopienas statistikas programmas izveidei un izveidota kopēja statistikas konfidencialitātes sistēma.

| (6) | Īpašie noteikumi datu apstrādei saistībā ar Kopienas statistikas programmu neietekmē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (8). |
| --- | --- |

(6)

Īpašie noteikumi datu apstrādei saistībā ar Kopienas statistikas programmu neietekmē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (8).

| (7) | Uzņēmumu reģistri statistikas vajadzībām ir arī galvenais uzņēmumu demogrāfijas avots, jo tajos var izsekot uzņēmumu dibināšanai un slēgšanai, kā arī strukturālajām pārmaiņām ekonomikā pēc koncentrācijas vai dekoncentrācijas, veicot tādas darbības kā uzņēmumu apvienošanās, pārņemšana, iekļaušana, nodalīšana un restrukturēšana. |
| --- | --- |

(7)

Uzņēmumu reģistri statistikas vajadzībām ir arī galvenais uzņēmumu demogrāfijas avots, jo tajos var izsekot uzņēmumu dibināšanai un slēgšanai, kā arī strukturālajām pārmaiņām ekonomikā pēc koncentrācijas vai dekoncentrācijas, veicot tādas darbības kā uzņēmumu apvienošanās, pārņemšana, iekļaušana, nodalīšana un restrukturēšana.

| (8) | Uzņēmumu reģistri sniedz pamatinformāciju, kuras vajadzību nosaka politikas lielā ieinteresētība lauku attīstībā ne tikai saistībā ar lauksaimniecību, bet arī ar pieaugošo iesaistīšanos cita veida darbībā, ko neatspoguļo uz produkciju balstīta lauksaimniecības statistika. |
| --- | --- |

(8)

Uzņēmumu reģistri sniedz pamatinformāciju, kuras vajadzību nosaka politikas lielā ieinteresētība lauku attīstībā ne tikai saistībā ar lauksaimniecību, bet arī ar pieaugošo iesaistīšanos cita veida darbībā, ko neatspoguļo uz produkciju balstīta lauksaimniecības statistika.

| (9) | Publiskiem uzņēmumiem ir svarīga loma dalībvalstu ekonomikā. Komisijas Direktīva 80/723/EEK (1980. gada 25. jūnijs) par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārskatāmību (9) attiecas uz konkrētiem publisko uzņēmumu veidiem. Publiski uzņēmumi un publiskas korporācijas tādēļ būtu jāidentificē uzņēmumu reģistros, un to var izdarīt, veicot institucionālā sektora klasifikāciju. |
| --- | --- |

(9)

Publiskiem uzņēmumiem ir svarīga loma dalībvalstu ekonomikā. Komisijas Direktīva 80/723/EEK (1980. gada 25. jūnijs) par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārskatāmību (9) attiecas uz konkrētiem publisko uzņēmumu veidiem. Publiski uzņēmumi un publiskas korporācijas tādēļ būtu jāidentificē uzņēmumu reģistros, un to var izdarīt, veicot institucionālā sektora klasifikāciju.

| (10) | Lai noteiktu uzņēmumu grupas, pareizi noteiktu uzņēmumus, noteiktu lielas un sarežģītas vienības un pētītu noteiktu tirgu koncentrācijas līmeni, vajadzīga informācija par kontroles saitēm starp juridiskām vienībām. Informācija par uzņēmumu grupām uzlabo uzņēmumu reģistru kvalitāti, un to var izmantot, lai mazinātu konfidenciālo datu atklāšanas iespējamību. Daži finanšu dati bieži ir nozīmīgāki uzņēmumu grupu vai apakšgrupu līmenī nekā individuāla uzņēmuma līmenī, un tie var būt pieejami tikai grupu vai apakšgrupu līmenī. Uzņēmumu grupu reģistrācija vajadzības gadījumā nodrošina tiešus grupas apsekojumus, nevis grupu uzņēmumu apsekojumus, un tas var ievērojami mazināt atbildes slogu. Lai reģistrētu uzņēmumu grupas, uzņēmumu reģistri būtu papildus jāsaskaņo. |
| --- | --- |

(10)

Lai noteiktu uzņēmumu grupas, pareizi noteiktu uzņēmumus, noteiktu lielas un sarežģītas vienības un pētītu noteiktu tirgu koncentrācijas līmeni, vajadzīga informācija par kontroles saitēm starp juridiskām vienībām. Informācija par uzņēmumu grupām uzlabo uzņēmumu reģistru kvalitāti, un to var izmantot, lai mazinātu konfidenciālo datu atklāšanas iespējamību. Daži finanšu dati bieži ir nozīmīgāki uzņēmumu grupu vai apakšgrupu līmenī nekā individuāla uzņēmuma līmenī, un tie var būt pieejami tikai grupu vai apakšgrupu līmenī. Uzņēmumu grupu reģistrācija vajadzības gadījumā nodrošina tiešus grupas apsekojumus, nevis grupu uzņēmumu apsekojumus, un tas var ievērojami mazināt atbildes slogu. Lai reģistrētu uzņēmumu grupas, uzņēmumu reģistri būtu papildus jāsaskaņo.

| (11) | Ekonomikas globalizācija aizvien palielinās, un tādēļ pašlaik daļu statistikas ir grūti izveidot. Reģistrējot starptautisku uzņēmumu grupu datus, uzņēmumu reģistri ir pamatlīdzeklis, lai uzlabotu lielu daļu statistikas, kas attiecas uz globalizāciju: starptautiskā preču un pakalpojumu tirdzniecība, maksājumu bilance, tieši ārzemju ieguldījumi, ārvalstu saistītie uzņēmumi, pētniecība, attīstība un jauninājumi, un darba tirgus. Lielākā daļa šīs statistikas attiecas uz visu ekonomiku, tādēļ uzņēmumu reģistriem būtu jāaptver visas ekonomikas nozares. |
| --- | --- |

(11)

Ekonomikas globalizācija aizvien palielinās, un tādēļ pašlaik daļu statistikas ir grūti izveidot. Reģistrējot starptautisku uzņēmumu grupu datus, uzņēmumu reģistri ir pamatlīdzeklis, lai uzlabotu lielu daļu statistikas, kas attiecas uz globalizāciju: starptautiskā preču un pakalpojumu tirdzniecība, maksājumu bilance, tieši ārzemju ieguldījumi, ārvalstu saistītie uzņēmumi, pētniecība, attīstība un jauninājumi, un darba tirgus. Lielākā daļa šīs statistikas attiecas uz visu ekonomiku, tādēļ uzņēmumu reģistriem būtu jāaptver visas ekonomikas nozares.

| (12) | Saskaņā ar 3. panta 2. punktu Padomes Regulā (Euratom, EEK) Nr. 1588/90 (1990. gada 11. jūnijs) par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte (10), nedrīkst atsaukties uz valstu noteikumiem par statistikas konfidencialitāti, lai aizkavētu konfidenciālu statistikas datu nosūtīšanu Kopienas iestādei (Eurostat), ja Kopienas tiesību akts paredz šo datu nosūtīšanu. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar 3. panta 2. punktu Padomes Regulā (Euratom, EEK) Nr. 1588/90 (1990. gada 11. jūnijs) par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte (10), nedrīkst atsaukties uz valstu noteikumiem par statistikas konfidencialitāti, lai aizkavētu konfidenciālu statistikas datu nosūtīšanu Kopienas iestādei (Eurostat), ja Kopienas tiesību akts paredz šo datu nosūtīšanu.

| (13) | Lai nodrošinātu to pienākumu izpildi, kas noteikti šajā regulā, par datu vākšanu dalībvalstīs atbildīgajām valsts iestādēm var būt vajadzīga piekļuve tādiem administratīviem datu avotiem kā reģistriem, kas ir nodokļu un sociālās nodrošināšanas iestāžu, centrālo banku, citu publisku iestāžu rīcībā, kā arī citām datu bāzēm, kurās ir informācija par pārrobežu darījumiem un pozīcijām, ja vien šie dati vajadzīgi Kopienas statistikas izveidei. |
| --- | --- |

(13)

Lai nodrošinātu to pienākumu izpildi, kas noteikti šajā regulā, par datu vākšanu dalībvalstīs atbildīgajām valsts iestādēm var būt vajadzīga piekļuve tādiem administratīviem datu avotiem kā reģistriem, kas ir nodokļu un sociālās nodrošināšanas iestāžu, centrālo banku, citu publisku iestāžu rīcībā, kā arī citām datu bāzēm, kurās ir informācija par pārrobežu darījumiem un pozīcijām, ja vien šie dati vajadzīgi Kopienas statistikas izveidei.

| (14) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 184/2005 (2005. gada 12. janvāris) par Kopienas statistiku attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem (11) izveidoja vienotu sistēmu Kopienas attiecīgo statistikas datu apkopošanai, pārsūtīšanai un novērtēšanai. |
| --- | --- |

(14)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 184/2005 (2005. gada 12. janvāris) par Kopienas statistiku attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem (11) izveidoja vienotu sistēmu Kopienas attiecīgo statistikas datu apkopošanai, pārsūtīšanai un novērtēšanai.

| (15) | Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (12). |
| --- | --- |

(15)

Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (12).

| (16) | Regula (EEK) Nr. 2186/93 tāpēc būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(16)

Regula (EEK) Nr. 2186/93 tāpēc būtu jāatceļ.

| (17) | Notikusi apspriešanās ar Statistikas programmu komiteju, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom
   (13), |
| --- | --- |

(17)

Notikusi apspriešanās ar Statistikas programmu komiteju, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom
   (13),

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Mērķis

Šī regula nosaka kopēju pamatu uzņēmumu reģistriem statistikas vajadzībām Kopienā.

Dalībvalstis veido vienu vai vairākus saskaņotus reģistrus statistikas vajadzībām, tie ir līdzeklis apsekojumu sagatavošanai un koordinācijai, kā arī informācijas avots uzņēmumu un uzņēmumu demogrāfijas statistikas analīzei, administratīvo datu izmantošanai un statistikas vienību noteikšanai un izveidei.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas.

| a) | “Juridiska vienība”, “uzņēmums”, “vietējā vienība” un “uzņēmumu grupa” ir definēta Regulas (EEK) Nr. 696/93 pielikumā; |
| --- | --- |

a)

“Juridiska vienība”, “uzņēmums”, “vietējā vienība” un “uzņēmumu grupa” ir definēta Regulas (EEK) Nr. 696/93 pielikumā;

| b) | “Valsts iestādes” ir definētas Regulas (EK) Nr. 322/97 2. pantā; |
| --- | --- |

b)

“Valsts iestādes” ir definētas Regulas (EK) Nr. 322/97 2. pantā;

| c) | “Statistikas nolūki” ir aprakstīti Regulas (EEK) Nr. 1588/90 2. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

c)

“Statistikas nolūki” ir aprakstīti Regulas (EEK) Nr. 1588/90 2. panta 4. punktā;

| d) | “Starptautiska uzņēmumu grupa” ir uzņēmumu grupa, kurā ietilpst vismaz divi uzņēmumi vai juridiskas vienības, kuri atrodas dažādās valstīs; |
| --- | --- |

d)

“Starptautiska uzņēmumu grupa” ir uzņēmumu grupa, kurā ietilpst vismaz divi uzņēmumi vai juridiskas vienības, kuri atrodas dažādās valstīs;

| e) | “Atdalīta uzņēmumu grupa” ir starptautiskas uzņēmumu grupas uzņēmumi un juridiskas vienības, kas ir rezidenti vienā un tajā pašā valstī. Tajā var ietilpt tikai viena vienība, ja pārējās vienības nav rezidenti. Uzņēmums var būt atdalīta uzņēmumu grupa vai tās daļa. |
| --- | --- |

e)

“Atdalīta uzņēmumu grupa” ir starptautiskas uzņēmumu grupas uzņēmumi un juridiskas vienības, kas ir rezidenti vienā un tajā pašā valstī. Tajā var ietilpt tikai viena vienība, ja pārējās vienības nav rezidenti. Uzņēmums var būt atdalīta uzņēmumu grupa vai tās daļa.

3. pants

Darbības joma

1.   Saskaņā ar definīcijām 2. pantā un ievērojot šajā pantā noteiktos ierobežojumus, reģistros iekļauj:

| a) | visus uzņēmumus, kas veic saimniecisko darbību, kura ietekmē nacionālo kopproduktu (NKP), un to vietējās vienības; |
| --- | --- |

a)

visus uzņēmumus, kas veic saimniecisko darbību, kura ietekmē nacionālo kopproduktu (NKP), un to vietējās vienības;

| b) | juridiskas vienības, kas ietilpst šajos uzņēmumos; |
| --- | --- |

b)

juridiskas vienības, kas ietilpst šajos uzņēmumos;

| c) | atdalītas uzņēmumu grupas un starptautiskas uzņēmumu grupas, un |
| --- | --- |

c)

atdalītas uzņēmumu grupas un starptautiskas uzņēmumu grupas, un

| d) | uzņēmumu grupas, kurās ietilpst tikai rezidenti. |
| --- | --- |

d)

uzņēmumu grupas, kurās ietilpst tikai rezidenti.

2.   Pirmās daļas prasība tomēr neattiecas uz mājsaimniecībām, ciktāl tās ražo preces un pakalpojumus pašu patēriņam vai iznomā pašu īpašumu.

3.   Vietējās vienības (filiāles), kam nav atsevišķu juridisku vienību, kas atkarīgas no ārzemju uzņēmumiem, un ko saskaņā ar Eiropas kontu sistēmu (1995), kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2223/96 (1996. gada 25. jūnijs) par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (14) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Nacionālo kontu sistēmu (1993), klasificē kā kvazikapitālsabiedrības, uzņēmumu reģistru vajadzībām uzskata par uzņēmumiem.

4.   Uzņēmumu grupas var noteikt, izmantojot kontroles saites starp to juridiskām vienībām. Uzņēmumu grupu noteikšanai lieto kontroles definīciju, kas iekļauta Regulas (EK) Nr. 2223/96 A pielikuma 2.26. punktā.

5.   Šī regula attiecas tikai uz tām vienībām, kas pilnībā vai daļēji veic saimniecisko darbību. Saimnieciskā darbība ir jebkura darbība, kas ietver preču un pakalpojumu piedāvāšanu konkrētajā tirgū. Uzņēmumu reģistru vajadzībām pakalpojumus, ko nepiedāvā tirgū un kas ietekmē nacionālo kopproduktu, kā arī tiešu un netiešu aktīvu juridisko vienību ietveršanu uzskata par saimniecisko darbību. Ekonomiski neaktīvas juridiskas vienības ir daļa no uzņēmuma tikai kopā ar ekonomiski aktīvām juridiskām vienībām.

6.   Lēmumu par apjomu, kādā uzņēmumi, kuros nodarbināts mazāk nekā pusslodzes darbinieks, un uzņēmumu grupas, kurās ietilpst tikai rezidenti un kurām nav statistiskas nozīmes dalībvalstīs, jāiekļauj reģistros, un vienību definīciju atbilstoši lauksaimniecības statistikas vienībām pieņem saskaņā ar 16. panta 2. punktā noteikto procedūru.

4. pants

Datu avoti

1.   Ievērojot 6. pantā minētos kvalitātes nosacījumus, dalībvalstis var vākt informāciju, kura vajadzīga saskaņā ar šo regulu, izmantojot visus avotus, ko tās uzskata par piemērotiem. Valsts iestādēm to kompetences jomā ir atļauts statistikas vajadzībām vākt administratīvos un juridisko reģistros iekļautu informāciju, uz kuru attiecas šī regula.

2.   Ja vajadzīgos datus nevar savākt par samērīgu samaksu, valsts iestādes var lietot statistiskā novērtējuma procedūras, vienlaikus nodrošinot pietiekamu precizitāti un kvalitāti.

5. pants

Reģistros iekļaujamais raksturojums

Reģistros iekļautajām vienībām piešķir identifikācijas numuru un iekļauj pielikumā precizētās raksturojošo informāciju.

Raksturojumā iekļaujamo pozīciju sarakstu atjaunina un pozīcijas un nepārtrauktības noteikumus nosaka saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto procedūru.

6. pants

Kvalitātes standarti un ziņojumi

1.   Dalībvalstis veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu uzņēmumu reģistru kvalitāti.

2.   Dalībvalstis Komisijai (Eurostat) pēc pieprasījuma sniedz ziņojumu par uzņēmumu reģistru kvalitāti (turpmāk — “kvalitātes ziņojumi”).

3.   Kopīgos kvalitātes standartus, kā arī kvalitātes ziņojumu saturu un iesniegšanas biežumu nosaka saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto procedūru un ņemot vērā saistību ar datu vākšanas izmaksām.

4.   Dalībvalstis informē Komisiju (Eurostat) par ievērojamākajām metodikas vai citām pārmaiņām, kas varētu ietekmēt uzņēmumu reģistru kvalitāti, tiklīdz tās kļūst zināmas un ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tam, kad šādas pārmaiņas stājušās spēkā.

5.   Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas īstenošanu, īpašu uzmanību pievēršot statistikas sistēmas izmaksām, uzņēmumu apgrūtinājumam un ieguvumiem.

7. pants

Ieteikumu rokasgrāmata

Komisija publicē ieteikumu rokasgrāmatu par uzņēmumu reģistriem. Rokasgrāmatu atjaunina ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm.

8. pants

Grafiks un regularitāte

1.   Ierakstus un svītrojumus reģistrā atjaunina vismaz reizi gadā.

2.   Atjaunināšanas regularitāte ir atkarīga no vienības veida, konkrētā rādītāja, vienības lieluma un avota, ko parasti lieto atjaunināšanai.

3.   Saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem atjaunināšanas noteikumus.

4.   Dalībvalstis ik gadu veido kopiju, kas atspoguļo reģistra stāvokli gada beigās, un analīzes vajadzībām glabā šo kopiju vismaz 30 gadus.

9. pants

Ziņojumu nosūtīšana

1.   Dalībvalstis veic reģistru statistisko analīzi un nosūta informāciju Komisijai (Eurostat), ievērojot formātu un procedūru, ko noteikusi Komisija saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto procedūru.

2.   Dalībvalstis pēc pieprasījuma nosūta Komisijai (Eurostat) visu attiecīgo informāciju par šīs regulas īstenošanu dalībvalstīs.

10. pants

Apmaiņa ar konfidenciāliem datiem dalībvalstu starpā

Dalībvalstu attiecīgās iestādes tikai statistikas nolūkos un saskaņā ar valsts tiesību aktiem drīkst apmainīties ar konfidenciālajiem datiem, ja šāda apmaiņa vajadzīga, lai nodrošinātu kvalitatīvu informāciju par starptautiskām uzņēmumu grupām Eiropas Savienībā. Valstu centrālās bankas var piedalīties šādā apmaiņā saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

11. pants

Konfidenciālu datu apmaiņa starp Komisiju (Eurostat) un dalībvalstīm

1.   Valstu iestādes Komisijai (Eurostat) nosūta individuālus datus par starptautiskām uzņēmumu grupām un vienībām, kas tās veido, kā noteikts pielikumā, lai tikai statistikas nolūkos sniegtu informāciju par starptautiskām grupām Eiropas Savienībā.

2.   Lai nodrošinātu datu konsekventu reģistrāciju tikai statistikas nolūkos, Komisija (Eurostat) nosūta katras dalībvalsts attiecīgajām valstu iestādēm datus par starptautisku uzņēmumu grupu, tostarp par vienībām, kas tajā ietilpst, ja vismaz viena vienība no šīs grupas atrodas minētajā dalībvalstī.

3.   Lai nodrošinātu, ka saskaņā ar šo pantu nosūtītos datus izmanto tikai statistikas nolūkos, mērķi, apjomu, formātu, drošības un konfidencialitātes pasākumus un procedūru individuālo vienību datu nosūtīšanai uz Komisiju (Eurostat) un datu par starptautiskām uzņēmumu grupām nosūtīšanai uz attiecīgām valstu iestādēm pieņem saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto procedūru.

12. pants

Konfidenciālu datu apmaiņa starp Komisiju (Eurostat) un centrālajām bankām

1.   Šīs regulas vajadzībām konfidenciālu datu apmaiņa var notikt tikai statistikas mērķiem starp Komisiju (Eurostat) un valstu centrālajām bankām, kā arī starp Komisiju (Eurostat) un Eiropas Centrālo banku, ja šī apmaiņa notiek, lai nodrošinātu informācijas par starptautiskām uzņēmumu grupām Eiropas Savienībā kvalitāti, un ja apmaiņu skaidri atļauj attiecīgā valsts iestāde.

2.   Lai nodrošinātu, ka saskaņā ar šo pantu nosūtītos datus izmanto tikai statistikas nolūkos, mērķi, apjomu, formātu, drošības un konfidencialitātes pasākumus un procedūru datu par starptautiskām uzņēmumu grupām nosūtīšanai uz valstu centrālajām bankām un Eiropas Centrālo banku pieņem saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto procedūru.

13. pants

Konfidencialitāte un piekļuve identificējamiem datiem

1.   Komisija (Eurostat), valstu iestādes, valstu centrālās bankas un Eiropas Centrālā banka, saņemot konfidenciālus datus saskaņā ar šīs regulas 10., 11 un 12. pantu, rīkojas ar šo informāciju kā ar konfidenciālu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 322/97.

2.   Šīs regulas vajadzībām un, neskarot Regulas (EK) Nr. 322/97 14. pantu, konfidenciālu datu nosūtīšanu starp valsts iestādēm un Komisiju (Eurostat), atļaujot vai neatļaujot tiešu identifikāciju, var veikt, ciktāl šī nodošana ir vajadzīga Kopienas attiecīgās statistikas apkopošanai. Jebkuru citai datu nosūtīšanai ir jāsaņem skaidra atļauja no valsts iestādes, kas ir savākusi attiecīgos datus.

14. pants

Pārejas periods un atkāpes

Ja uzņēmumu reģistrā jāveic ievērojami pielāgojumi, Komisija pēc dalībvalsts pieprasījuma var piešķirt atkāpi uz pārejas laiku, kas beidzas 2008. gada 31. decembrī.

Attiecībā uz lauksaimniecību, mežsaimniecību un zivsaimniecību, valsts pārvaldi un aizsardzību, obligāto sociālo apdrošināšanu un papildu datiem par uzņēmumu grupām Komisija pēc dalībvalsts pieprasījuma pārejas periodā, kas nepārsniedz piecus gadus, var atļaut atkāpes.

15. pants

Īstenošanas pasākumi

Pasākumus šīs regulas piemērošanai pieņem saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto procedūru. Šādi pasākumi attiecas uz:

| a) | vismazāko uzņēmumu un uzņēmu grupu, kurās ietilpst tikai rezidenti, iekļaušanu, kā paredzēts 3. panta 6. punktā; |
| --- | --- |

a)

vismazāko uzņēmumu un uzņēmu grupu, kurās ietilpst tikai rezidenti, iekļaušanu, kā paredzēts 3. panta 6. punktā;

| b) | kvalitātes ziņojumu un informācijas no reģistru statistiskās analīzes nosūtīšanu, kā paredzēts 6. un 9. pantā; |
| --- | --- |

b)

kvalitātes ziņojumu un informācijas no reģistru statistiskās analīzes nosūtīšanu, kā paredzēts 6. un 9. pantā;

| c) | reģistru atjaunināšanas noteikumiem, kā paredzēts 8. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

c)

reģistru atjaunināšanas noteikumiem, kā paredzēts 8. panta 3. punktā;

| d) | datu par individuālām vienībām starptautiskajām uzņēmumu grupām nosūtīšanu starp Komisiju (Eurostat) un dalībvalstīm, kā paredzēts 11. pantā; |
| --- | --- |

d)

datu par individuālām vienībām starptautiskajām uzņēmumu grupām nosūtīšanu starp Komisiju (Eurostat) un dalībvalstīm, kā paredzēts 11. pantā;

| e) | datu par starptautisko uzņēmumu grupām nosūtīšanu starp Komisiju (Eurostat) un valstu centrālajām bankām, kā paredzēts 12. pantā |
| --- | --- |

e)

datu par starptautisko uzņēmumu grupām nosūtīšanu starp Komisiju (Eurostat) un valstu centrālajām bankām, kā paredzēts 12. pantā

| f) | pielikumā iekļautā reģistra pozīciju saraksta atjaunināšanu, to definīcijām un nepārtrauktības noteikumiem, kā paredzēts 5. pantā, ņemot vērā principu, ka ieguvumi no šādas atjaunināšanas ir lielāki nekā izdevumi un principu, ka dalībvalstīm vai uzņēmumiem papildus vajadzīgie resursi ir samērīgi. |
| --- | --- |

f)

pielikumā iekļautā reģistra pozīciju saraksta atjaunināšanu, to definīcijām un nepārtrauktības noteikumiem, kā paredzēts 5. pantā, ņemot vērā principu, ka ieguvumi no šādas atjaunināšanas ir lielāki nekā izdevumi un principu, ka dalībvalstīm vai uzņēmumiem papildus vajadzīgie resursi ir samērīgi.

16. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz Statistikas programmu komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

17. pants

Atcelšana

Regulu (EEK) Nr. 2186/93 atceļ.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

18. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

To piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

Priekšsēdētājs

Padomes vārdā

Priekšsēdētājs

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 1. jūnija Atzinums.

1

(2)  OV L 196, 5.8.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 76, 30.3.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

3

(4)  OV L 14, 17.1.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

4

(5)  OV L 162, 5.6.1998., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1158/2005 (OV L 191, 22.7.2005., 1. lpp.).

5

(6)  OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.

6

(7)  OV L 52, 22.2.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

7

(8)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

8

(9)  OV L 195, 29.7.1980., 35. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/81/EK (OV L 312, 29.11.2005., 47. lpp.).

9

(10)  OV L 151, 15.6.1990., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

10

(11)  OV L 35, 8.2.2005., 23. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 602/2006 (OV L 106, 19.4.2006., 10. lpp.).

11

(12)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

12

(13)  OV L 181, 28.6.1989., 47. lpp.

13

(14)  OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp. Regula, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1267/2003 (OV L 180, 18.7.2003., 1. lpp.).

14

PIELIKUMS

Uzņēmumu reģistros, grupējot pēc vienībām, iekļauj šādu informāciju. Ja informāciju var gūt no citas(-ām) vienības(-ām), tā nav jāglabā atsevišķi par katru vienību.

Pozīcijās bez piezīmes informācija jāiekļauj obligāti, pozīcijās ar piezīmi “ja pieejams” — jāiekļauj obligāti, ja vienība dalībvalstī ir pieejama, un pozīcijās ar piezīmi “pēc izvēles” — ieteicams iekļaut.

| 1. JURIDISKA VIENĪBA |
| --- |
| IDENTIFIKĀCIJA | 1.1 | | Identifikācijas numurs |
| 1.2a | | Vārds, uzvārds/nosaukums |
| 1.2b | | Adrese (arī pasta indekss) visdetalizētākajā formā |
| 1.2c | Pēc izvēles | Tālruņa un faksa numuri, elektroniskā pasta adrese un informācija, kas vajadzīga, lai varētu veikt elektronisku datu vākšanu |
| 1.3 | | Pievienotās vērtības nodokļa (PVN) maksātāja reģistrācijas numurs vai, ja tāda nav, — cits administratīvs identifikācijas numurs |
| DEMOGRĀFISKĀ STATISTIKA | 1.4 | | Iekļaušanas datums juridiskām personām vai datums, kad notikusi oficiāla atzīšana par tirgus dalībnieku, fiziskām personām |
| 1.5 | | Diena, no kuras juridiskā vienība vairs nav uzņēmuma daļa (kā noteikts 3.3. punktā) |
| EKONOMISKA/STRATIFIKĀCIJAS INFORMĀCIJA | 1.6 | | Juridiskā forma |
| SAITES AR CITIEM REĢISTRIEM | | | Norāde uz saistītiem reģistriem, kuros reģistrēta juridiskā vienība un kuros ir informācija, ko var lietot statistikas vajadzībām |
| 1.7a | | Atsauce uz Kopienas iekšējā tirgus dalībnieku reģistru, kas izveidots saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 638/2004 (1), un atsauce uz muitas reģistriem vai ārpuskopienas tirgus dalībnieku reģistru |
| 1.7b | Pēc izvēles | Atsauce uz bilances datiem (vienībām, kas vajadzīgas, lai publicētu pārskatu) un atsauce uz maksājumu bilances reģistru vai ārzemju tiešo ieguldījumu reģistru, un atsauce uz saimniecību reģistru |

1. JURIDISKA VIENĪBA

IDENTIFIKĀCIJA

1.1

Identifikācijas numurs

1.2a

Vārds, uzvārds/nosaukums

1.2b

Adrese (arī pasta indekss) visdetalizētākajā formā

1.2c

Pēc izvēles

Tālruņa un faksa numuri, elektroniskā pasta adrese un informācija, kas vajadzīga, lai varētu veikt elektronisku datu vākšanu

1.3

Pievienotās vērtības nodokļa (PVN) maksātāja reģistrācijas numurs vai, ja tāda nav, — cits administratīvs identifikācijas numurs

DEMOGRĀFISKĀ STATISTIKA

1.4

Iekļaušanas datums juridiskām personām vai datums, kad notikusi oficiāla atzīšana par tirgus dalībnieku, fiziskām personām

1.5

Diena, no kuras juridiskā vienība vairs nav uzņēmuma daļa (kā noteikts 3.3. punktā)

EKONOMISKA/STRATIFIKĀCIJAS INFORMĀCIJA

1.6

Juridiskā forma

SAITES AR CITIEM REĢISTRIEM

Norāde uz saistītiem reģistriem, kuros reģistrēta juridiskā vienība un kuros ir informācija, ko var lietot statistikas vajadzībām

1.7a

Atsauce uz Kopienas iekšējā tirgus dalībnieku reģistru, kas izveidots saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 638/2004 (1), un atsauce uz muitas reģistriem vai ārpuskopienas tirgus dalībnieku reģistru

1.7b

Pēc izvēles

Atsauce uz bilances datiem (vienībām, kas vajadzīgas, lai publicētu pārskatu) un atsauce uz maksājumu bilances reģistru vai ārzemju tiešo ieguldījumu reģistru, un atsauce uz saimniecību reģistru

Papildu informācija par juridiskām vienībām, kas ir daļa no uzņēmuma, kurs pieder pie uzņēmumu grupas:

| SAITE AR UZŅĒMUMU GRUPU | 1.8 | | Tās grupas, kurā ietilpst tikai rezidenti/atdalītās uzņēmumu grupas (4.1. punkts) identifikācijas numurs, pie kuras pieder vienība |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.9 | | Datums, kad notikusi iesaistīšanās grupā, kurā ietilpst tikai rezidenti/atdalītajā grupā |
| 1.10 | | Datums, kad notikusi atdalīšanās no grupas, kurā ietilpst tikai rezidenti/atdalītās grupas |
| VIENĪBU KONTROLE | | | Rezidentu kontroles saites var reģistrēt vai nu no augšas uz leju (1.11a. punkts) vai no lejas uz augšu (1.11b. punkts). Katrai vienībai reģistrē tikai pirmo — tiešo vai netiešo — kontroles līmeni (informāciju par visu kontroles ķēdi var iegūt, tos apvienojot). |
| 1.11a | | Identifikācijas numurs(-i) rezidentei(-ēm) juridiskajai (-ām) vienībai(-ām), ko pārvalda juridiskā vienība |
| 1.11b | | Identifikācijas numurs rezidentei juridiskajai vienībai, kas pārvalda juridisko vienību |
| 1.12a | | Reģistrācijas valsts(-is) un identifikācijas numurs(-i) vai vārds(-i), uzvārds/nosaukums un adrese(-es) nerezidentei(- ēm) juridiskajai(-ajām) vienībai(-ām), ko pārvalda juridiskā vienība |
| 1.12b | Ja pieejams | PVN maksātāja numurs(-i) nerezidentei(-ēm) juridiskajai(- ajām) vienībai(-ām), ko pārvalda juridiskā vienība |
| 1.13a | | eģistrācijas valsts un identifikācijas numurs(-i) vai vārds, uzvārds/nosaukums, adrese, nerezidentei juridiskajai vienībai, kas pārvalda juridisko vienību |
| 1.13b | Ja pieejams | PVN maksātāja numurs nerezidentei juridiskajai vienībai, kas pārvalda juridisko vienību |
| ĪPAŠUMTIESĪBAS UZ VIENĪBĀM | | Ja pieejams | Rezidentu īpašumtiesības var reģistrēt vai nu no augšas uz leju (1.14a. punkts), vai no lejas uz augšu (1.14b. punkts).
  Informāciju un dalības slieksni reģistrē tad, ja šāda informācija ir pieejama administratīvos avotos. Ieteicamais slieksnis ir 10 % vai vairāk no tiešā īpašuma. |
| 1.14a | Ja pieejams | a) | Identifikācijas numurs(-i) un |

SAITE AR UZŅĒMUMU GRUPU

1.8

Tās grupas, kurā ietilpst tikai rezidenti/atdalītās uzņēmumu grupas (4.1. punkts) identifikācijas numurs, pie kuras pieder vienība

1.9

Datums, kad notikusi iesaistīšanās grupā, kurā ietilpst tikai rezidenti/atdalītajā grupā

1.10

Datums, kad notikusi atdalīšanās no grupas, kurā ietilpst tikai rezidenti/atdalītās grupas

VIENĪBU KONTROLE

Rezidentu kontroles saites var reģistrēt vai nu no augšas uz leju (1.11a. punkts) vai no lejas uz augšu (1.11b. punkts). Katrai vienībai reģistrē tikai pirmo — tiešo vai netiešo — kontroles līmeni (informāciju par visu kontroles ķēdi var iegūt, tos apvienojot).

1.11a

Identifikācijas numurs(-i) rezidentei(-ēm) juridiskajai (-ām) vienībai(-ām), ko pārvalda juridiskā vienība

1.11b

Identifikācijas numurs rezidentei juridiskajai vienībai, kas pārvalda juridisko vienību

1.12a

Reģistrācijas valsts(-is) un identifikācijas numurs(-i) vai vārds(-i), uzvārds/nosaukums un adrese(-es) nerezidentei(- ēm) juridiskajai(-ajām) vienībai(-ām), ko pārvalda juridiskā vienība

1.12b

Ja pieejams

PVN maksātāja numurs(-i) nerezidentei(-ēm) juridiskajai(- ajām) vienībai(-ām), ko pārvalda juridiskā vienība

1.13a

eģistrācijas valsts un identifikācijas numurs(-i) vai vārds, uzvārds/nosaukums, adrese, nerezidentei juridiskajai vienībai, kas pārvalda juridisko vienību

1.13b

Ja pieejams

PVN maksātāja numurs nerezidentei juridiskajai vienībai, kas pārvalda juridisko vienību

ĪPAŠUMTIESĪBAS UZ VIENĪBĀM

Ja pieejams

Rezidentu īpašumtiesības var reģistrēt vai nu no augšas uz leju (1.14a. punkts), vai no lejas uz augšu (1.14b. punkts).

Informāciju un dalības slieksni reģistrē tad, ja šāda informācija ir pieejama administratīvos avotos. Ieteicamais slieksnis ir 10 % vai vairāk no tiešā īpašuma.

1.14a

Ja pieejams

a)

Identifikācijas numurs(-i) un

| b) | daļa (%) no rezidentes(-u) juridiskās(-ajām) vienības (-ām), kas pieder juridiskai vienībai |
| --- | --- |

b)

daļa (%) no rezidentes(-u) juridiskās(-ajām) vienības (-ām), kas pieder juridiskai vienībai

1.14b

Ja pieejams

| a) | Identifikācijas numurs(-i) un |
| --- | --- |

a)

Identifikācijas numurs(-i) un

| b) | daļa (%) no rezidentes(-ēm) juridiskās(-ajām) vienības(-ām), kam pieder juridiskā vienība |
| --- | --- |

b)

daļa (%) no rezidentes(-ēm) juridiskās(-ajām) vienības(-ām), kam pieder juridiskā vienība

1.15

Ja pieejams

| a) | Reģistrācijas valsts(-is) un |
| --- | --- |

a)

Reģistrācijas valsts(-is) un

| b) | identifikācijas numurs(-i) vai vārds(-i), uzvārds/nosaukums, adrese(-es) un PVN maksātāja numurs(-i) un |
| --- | --- |

b)

identifikācijas numurs(-i) vai vārds(-i), uzvārds/nosaukums, adrese(-es) un PVN maksātāja numurs(-i) un

| c) | daļa (%) no rezidentes(-ēm) juridiskās(-ajām) vienības(-ām), kas pieder juridiskajai vienībai |
| --- | --- |

c)

daļa (%) no rezidentes(-ēm) juridiskās(-ajām) vienības(-ām), kas pieder juridiskajai vienībai

1.16

Ja pieejams

| a) | Reģistrācijas valsts(-is) un |
| --- | --- |

a)

Reģistrācijas valsts(-is) un

| b) | identifikācijas numurs(-i) vai vārds(-i), uzvārds/nosaukums, adrese(-es) un PVN maksātāja numurs(-i) un |
| --- | --- |

b)

identifikācijas numurs(-i) vai vārds(-i), uzvārds/nosaukums, adrese(-es) un PVN maksātāja numurs(-i) un

| c) | daļa (%) no nerezidentes(-ēm) juridiskās(-ajām) vienības(-ām), kam pieder juridiskā vienība |
| --- | --- |

c)

daļa (%) no nerezidentes(-ēm) juridiskās(-ajām) vienības(-ām), kam pieder juridiskā vienība

2. VIETĒJĀ VIENĪBA

IDENTIFIKĀCIJA

2.1

Identifikācijas numurs

2.2a

Nosaukums

2.2b

Adrese (arī pasta indekss) visdetalizētākajā formā

2.2c

Pēc izvēles

Tālruņa un faksa numuri, elektroniskā pasta adrese un informācija, kas vajadzīga, lai varētu veikt elektronisku datu vākšanu

2.3

Identifikācijas numurs uzņēmumam (3.1. punkts), kam pieder vietējā vienība

DEMOGRĀFISKĀ STATISTIKA

2.4

Datums, kad sākta darbība

2.5

Datums, kad galīgi izbeigta darbība

EKONOMISKA/STRATIFIKĀCIJAS INFORMĀ-CIJA

2.6

NACE 4 ciparu pamatdarbības kods

2.7

Ja pieejams

NACE 4 ciparu kods sekundārajām darbībām, ja tādas ir; šis punkts attiecas tikai uz vietējām vienībām, uz kurām attiecas apsekojumi

2.8

Ja pieejams

Darbība, ko veic vietējā vienība, kas ir palīgdarbība uzņēmumam, pie kura tā pieder (jā/nē)

2.9

Nodarbināto personu skaits

2.10a

Algoto darbinieku skaits

2.10b

Ja pieejams

Ar pilnslodzes ekvivalentu izteikts darbinieku skaits

2.11

Ģeogrāfiskās atrašanās vietas kods

SAITES AR CITIEM REĢISTRIEM

2.12

Ja pieejams

Atsauce uz saistītajiem reģistriem, kuros iekļauta vietējā vienība un kuros ir informācija, ko var izmantot statistikas vajadzībām (ja šādi saistītie reģistri ir)

3. UZŅĒMUMS

IDENTIFIKĀCIJA

3.1

Identifikācijas numurs

3.2a

Nosaukums

3.2b

Pēc izvēles

Pasta adrese, elektroniskā pasta adrese un tīmekļa vietnes adrese

3.3

Identifikācijas numurs juridiskajai(-ajām) vienībai(-ām), kura(-as) veido uzņēmumu

DEMOGRĀFISKĀ STATISTIKA

3.4

Datums, kad sākta darbība

3.5

Datums, kad galīgi izbeigta darbība

EKONOMISKA/ STRATIFIKĀCIJAS INFORMĀCIJA

3.6

NACE 4 ciparu pamatdarbības kods

3.7

Ja pieejams

NACE 4 ciparu kods sekundārajām darbībām, ja tādas ir; šis punkts attiecas tikai uz uzņēmumiem, uz kuriem attiecas apsekojumi

3.8

Nodarbināto personu skaits

3.9a

Algoto darbinieku skaits

3.9b

Pēc izvēles

Ar pilnslodzes ekvivalentu izteikts darbinieku skaits

3.10a

Apgrozījums, izņemot gadījumus, kas paredzēti 3.10b punktā

3.10b

Pēc izvēles

Apgrozījums attiecībā uz lauksaimniecību, medniecību, mežsaimniecību, zivsaimniecību, valsts pārvaldi, aizsardzību, obligāto sociālo apdrošināšanu, privātām mājsaimniecībām ar algotām personām un eksteritoriālām organizācijām

3.11

Institucionālais sektors un apakšsektors atbilstīgi Eiropas kontu sistēmai

Papildu informācija par uzņēmumiem, kas pieder pie uzņēmumu grupas

| SAITE AR UZŅĒMUMU GRUPU | 3.12 | Identifikācijas numurs rezidentu/atdalītajai uzņēmumu grupai (4.1. punkts), pie |
| --- | --- | --- |

SAITE AR UZŅĒMUMU GRUPU

3.12

Identifikācijas numurs rezidentu/atdalītajai uzņēmumu grupai (4.1. punkts), pie

| kuras pieder uzņēmums |
| --- |
| 4. UZŅĒMUMU GRUPA | IDENTIFIKĀCIJA | | 4.1 |
| Grupas, kurā ietilpst tikai rezidenti/atdalītās grupas identifikācijas numurs | | 4.2a |
| Grupas, kurā ietilpst tikai rezidenti /atdalītās grupas nosaukums | 4.2b | Pēc izvēles |
| Rezidentu/atdalītās grupas galvenā biroja pasta adrese, elektroniska pasta adrese un tīmekļa vietnes adrese | 4.3 | Daļēji atkarībā no pieejamības
  Visu rezidentu/atdalītās grupas galvenās vienības identifikācijas numurs (identifikācijas numurs juridiskajai vienībai, kas ir galvenā rezidentu grupā). Atkarībā no pieejamības Ja kontroles vienība ir fiziska persona, kas nav tirgus dalībnieks, informāciju reģistrē tad, ja tā ir pieejama administratīvos avotos |
| 4.4 | | Uzņēmumu grupas veids:






  1. | grupa, kurā ietilpst tikai rezidenti; |

kuras pieder uzņēmums

4. UZŅĒMUMU GRUPA

IDENTIFIKĀCIJA

4.1

Grupas, kurā ietilpst tikai rezidenti/atdalītās grupas identifikācijas numurs

4.2a

Grupas, kurā ietilpst tikai rezidenti /atdalītās grupas nosaukums

4.2b

Pēc izvēles

Rezidentu/atdalītās grupas galvenā biroja pasta adrese, elektroniska pasta adrese un tīmekļa vietnes adrese

4.3

Daļēji atkarībā no pieejamības

Visu rezidentu/atdalītās grupas galvenās vienības identifikācijas numurs (identifikācijas numurs juridiskajai vienībai, kas ir galvenā rezidentu grupā). Atkarībā no pieejamības Ja kontroles vienība ir fiziska persona, kas nav tirgus dalībnieks, informāciju reģistrē tad, ja tā ir pieejama administratīvos avotos

4.4

Uzņēmumu grupas veids:

1.

grupa, kurā ietilpst tikai rezidenti;

| 2. | vietējā līmenī kontrolēta atdalīta grupa; |
| --- | --- |

2.

vietējā līmenī kontrolēta atdalīta grupa;

| 3. | ārzemēs kontrolēta atdalīta grupa |
| --- | --- |

3.

ārzemēs kontrolēta atdalīta grupa

DEMOGRĀFISKĀ STATISTIKA

4.5

Datums, kad izveidota rezidentu/atdalītā uzņēmumu grupa

4.6

Datums, kad likvidēta uzņēmumu grupa, kurā ietilpst tikai rezidenti/atdalītā uzņēmumu grupa

EKONOMISKA/ STRATIFIKĀCIJAS INFORMĀCIJA

4.7

Grupas, kurā ietilpst tikai rezidenti/atdalītās grupas NACE 2 ciparu pamatdarbības kods

4.8

Pēc izvēles

Grupas, kurā ietilpst tikai rezidenti/atdalītās grupas NACE 2 ciparu sekundārās darbības kods

4.9

Nodarbināto personu skaits grupā, kurā ietilpst tikai rezidenti/atdalītajā grupā

4.10

Pēc izvēles

Konsolidētais apgrozījums

Papildu informācija par starptautiskajām uzņēmumu grupām (4.4. punktā norādītais 2. un 3. veids):

Reģistrēt 4.11. un 4.12a. punktā paredzētos rādītājus nav obligāti, kamēr nav konstatēts, ka nosūtīta 11. pantā paredzētā informācija par starptautiskajām grupām.

| IDENTIFIKĀCIJA | 4.11 | | Globālās grupas identifikācijas numurs |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.12a | | Globālās grupas nosaukums |
| 4.12b | Pēc izvēles | Globālās grupas reģistrācijas valsts, pasta adrese, elektroniskā pasta adrese un tīmekļa vietnes adrese |
| 4.13a | | Globālās grupas galvenās vienības identifikācijas numurs, ja grupas galvenā vienība ir rezidents (identifikācijas numurs juridiskajai vienībai, kas ir galvenā grupā).
  Ja globālās grupas galvenā vienība nav rezidents, norāda reģistrācijas valsti |
| 4.13b | Pēc izvēles | Globālās grupas galvenās vienības identifikācijas numurs vai vārds/nosaukums un adrese nerezidenta gadījumā |
| EKONOMISKA/STRATIFIKĀCIJAS INFORMĀCIJA | 4.14 | Pēc izvēles | Visā pasaulē nodarbināto personu skaits |
| 4.15 | Pēc izvēles | Konsolidētais apgrozījums pasaulē |
| 4.16 | Pēc izvēles | Valsts, kurā atrodas centrs, kur pieņem pasaules mēroga lēmumus |
| 4.17 | Pēc izvēles | Valstis, kurās atrodas uzņēmumi vai vietējās vienības |

IDENTIFIKĀCIJA

4.11

Globālās grupas identifikācijas numurs

4.12a

Globālās grupas nosaukums

4.12b

Pēc izvēles

Globālās grupas reģistrācijas valsts, pasta adrese, elektroniskā pasta adrese un tīmekļa vietnes adrese

4.13a

Globālās grupas galvenās vienības identifikācijas numurs, ja grupas galvenā vienība ir rezidents (identifikācijas numurs juridiskajai vienībai, kas ir galvenā grupā).

Ja globālās grupas galvenā vienība nav rezidents, norāda reģistrācijas valsti

4.13b

Pēc izvēles

Globālās grupas galvenās vienības identifikācijas numurs vai vārds/nosaukums un adrese nerezidenta gadījumā

EKONOMISKA/STRATIFIKĀCIJAS INFORMĀCIJA

4.14

Pēc izvēles

Visā pasaulē nodarbināto personu skaits

4.15

Pēc izvēles

Konsolidētais apgrozījums pasaulē

4.16

Pēc izvēles

Valsts, kurā atrodas centrs, kur pieņem pasaules mēroga lēmumus

4.17

Pēc izvēles

Valstis, kurās atrodas uzņēmumi vai vietējās vienības

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 638/2004 (2004. gada 31. marts) par Kopienas statistiku dalībvalstu savstarpējās preču tirdzniecības jomā (OV L 102, 7.4.2004., 1. lpp.).

P6_TA(2006)0230

Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma (no 2007. līdz 2013. gadam) ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas izveidi (no 2007. līdz 2013. gadam) (COM(2005)0121 — C6-0098/2005 — 2005/0050(COD))

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0121) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0121) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 156. pantu, 157. panta 3. punktu un 175. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0098/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 156. pantu, 157. panta 3. punktu un 175. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0098/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A6-0180/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A6-0180/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1-COD(2005)0050

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 1. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2006/EK par konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas izveidi (no 2007. līdz 2013. gadam)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 156. pantu, 157. panta 3. punktu un 175. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Lisabonas Eiropadome 2000. gada 23. un 24. martā izvirzīja mērķi — panākt, lai Eiropas Savienības ekonomika kļūtu par konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zinātnes atziņām balstīto ekonomiku pasaulē. Eiropadome uzsvēra, cik būtiski ir radīt maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) labvēlīgus apstākļus, izplatīt labāko prasi un nodrošināt maksimālu konverģenci starp dalībvalstīm. Gēteborgas Eiropadome 2001. gada 15. un 16. jūnijā vienojās par Savienības stratēģiju ilgtspējīgas attīstības veicināšanai, lai ekonomiskā izaugsme ietu kopsolī ar sociālo integrāciju un vides aizsardzību. Ražošanas veidiem uzņēmumos ir būtiska nozīme ilgtspējīgas attīstības uzturēšanā. |
| --- | --- |

(1)

Lisabonas Eiropadome 2000. gada 23. un 24. martā izvirzīja mērķi — panākt, lai Eiropas Savienības ekonomika kļūtu par konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zinātnes atziņām balstīto ekonomiku pasaulē. Eiropadome uzsvēra, cik būtiski ir radīt maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) labvēlīgus apstākļus, izplatīt labāko prasi un nodrošināt maksimālu konverģenci starp dalībvalstīm. Gēteborgas Eiropadome 2001. gada 15. un 16. jūnijā vienojās par Savienības stratēģiju ilgtspējīgas attīstības veicināšanai, lai ekonomiskā izaugsme ietu kopsolī ar sociālo integrāciju un vides aizsardzību. Ražošanas veidiem uzņēmumos ir būtiska nozīme ilgtspējīgas attīstības uzturēšanā.

| (2) | Būtu jāizveido konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma (turpmāk — “Pamatprogramma”), ar kuras palīdzību Kopienā varētu uzlabot konkurētspēju un inovāciju jaudu, veicināt zināšanu sabiedrības attīstību un sekmēt ilgtspējīgu attīstību uz līdzsvarotas ekonomiskās izaugsmes bāzes. |
| --- | --- |

(2)

Būtu jāizveido konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma (turpmāk — “Pamatprogramma”), ar kuras palīdzību Kopienā varētu uzlabot konkurētspēju un inovāciju jaudu, veicināt zināšanu sabiedrības attīstību un sekmēt ilgtspējīgu attīstību uz līdzsvarotas ekonomiskās izaugsmes bāzes.

| (3) | Šāda programma pilnībā iekļautos pavasara Eiropadomei adresētajā Komisijas 2005. gada 2. februāra paziņojumā “Sadarbība izaugsmes un darbvietu attīstībai — Jauns Lisabonas stratēģijas posms”, kurā formulēts ieteikums īstenot darbības, kuru nolūks būtu sasniegt ekonomisko izaugsmi un palielināt konkurētspēju, kā arī panākt, ka Eiropa kļūst par labvēlīgāku vidi investīcijām un darbam, atgādinot, ka ir jāveicina uzņēmējdarbības iniciatīva, jāpiesaista pietiekams apjoms riska kapitāla jaunu uzņēmumu dibināšanai un jāsaglabā stabils rūpnieciskais pamats Eiropā, vienlaikus sekmējot inovācijas un jo īpaši inovācijas vides jomā, informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) ieviešanu un resursu ilgstošu izmantošanu. Tā kā konkurenci lielā mērā virza aktīvi uzņēmumi, kas strādā atklātos un konkurējošos tirgos, un to atbalsta pareizi ietvara noteikumi, Kopienu finansējumam ir jābūt vērstam uz atbalsta izlīdzināšanu un papildus finansējuma nodrošināšanu, lai cīnītos ar tirgus kļūdām. |
| --- | --- |

(3)

Šāda programma pilnībā iekļautos pavasara Eiropadomei adresētajā Komisijas 2005. gada 2. februāra paziņojumā “Sadarbība izaugsmes un darbvietu attīstībai — Jauns Lisabonas stratēģijas posms”, kurā formulēts ieteikums īstenot darbības, kuru nolūks būtu sasniegt ekonomisko izaugsmi un palielināt konkurētspēju, kā arī panākt, ka Eiropa kļūst par labvēlīgāku vidi investīcijām un darbam, atgādinot, ka ir jāveicina uzņēmējdarbības iniciatīva, jāpiesaista pietiekams apjoms riska kapitāla jaunu uzņēmumu dibināšanai un jāsaglabā stabils rūpnieciskais pamats Eiropā, vienlaikus sekmējot inovācijas un jo īpaši inovācijas vides jomā, informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) ieviešanu un resursu ilgstošu izmantošanu. Tā kā konkurenci lielā mērā virza aktīvi uzņēmumi, kas strādā atklātos un konkurējošos tirgos, un to atbalsta pareizi ietvara noteikumi, Kopienu finansējumam ir jābūt vērstam uz atbalsta izlīdzināšanu un papildus finansējuma nodrošināšanu, lai cīnītos ar tirgus kļūdām.

| (4) | Eiropas Mazo uzņēmumu hartā (turpmāk — “Harta”), ko Eiropadome apstiprināja 2000. gada 19. un 20. jūnija sanāksmē Santa Maria de Feirā, mazie uzņēmumi raksturoti kā “Eiropas ekonomikas pamats”. Veidojot valstu un Eiropas politiku, būtu efektīvāk jāņem vērā mazo un amatniecības uzņēmumu īpatnības, prasības un cerības. Paredzot Kopienas pasākumus, ar kuriem veicina MVU, kā, piemēram, Komisijas 2005. gada 10. novembra paziņojums “Kopienas Lisabonas programmas īstenošana — Mūsdienīga MVU politika izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai”, būtu jāņem vērā Hartā paredzētie mērķi, un Pamatprogramma būtu jāizmanto kā līdzeklis, lai veicinātu Hartā uzstādīto mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Mazo uzņēmumu hartā (turpmāk — “Harta”), ko Eiropadome apstiprināja 2000. gada 19. un 20. jūnija sanāksmē Santa Maria de Feirā, mazie uzņēmumi raksturoti kā “Eiropas ekonomikas pamats”. Veidojot valstu un Eiropas politiku, būtu efektīvāk jāņem vērā mazo un amatniecības uzņēmumu īpatnības, prasības un cerības. Paredzot Kopienas pasākumus, ar kuriem veicina MVU, kā, piemēram, Komisijas 2005. gada 10. novembra paziņojums “Kopienas Lisabonas programmas īstenošana — Mūsdienīga MVU politika izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai”, būtu jāņem vērā Hartā paredzētie mērķi, un Pamatprogramma būtu jāizmanto kā līdzeklis, lai veicinātu Hartā uzstādīto mērķu sasniegšanu.

| (5) | Pamatprogrammā īpaša uzmanība būtu jāpievērš MVU, kā definēts Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK (2003. gada 6. maijs) par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (4). Tajā īpaša uzmanība būtu jāpievērš “gazeļu” specifiskajām īpatnībām un prasībām, kā arī mikrouzņēmumu un amatniecības uzņēmumu, kā arī īpašo mērķa grupu, tostarp sieviešu uzņēmējdarbībā īpatnībām. |
| --- | --- |

(5)

Pamatprogrammā īpaša uzmanība būtu jāpievērš MVU, kā definēts Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK (2003. gada 6. maijs) par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (4). Tajā īpaša uzmanība būtu jāpievērš “gazeļu” specifiskajām īpatnībām un prasībām, kā arī mikrouzņēmumu un amatniecības uzņēmumu, kā arī īpašo mērķa grupu, tostarp sieviešu uzņēmējdarbībā īpatnībām.

| (6) | Pamatprogrammā būtu jāapkopo īpašie pasākumi, kurus Kopiena īsteno attiecībā uz uzņēmējdarbību, MVU, rūpniecības konkurētspēju, inovācijām, IKT, vides tehnoloģijām un saprātīgu enerģiju, un ko līdz šim reglamentēja Padomes Lēmums 96/413/EK (1996. gada 25. jūnijs) par Kopienas darbības programmas īstenošanu Eiropas rūpniecības konkurētspējas pastiprināšanai (5), Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1336/97/EK (1997. gada 17. jūnijs) par vairākām pamatnostādnēm attiecībā uz Eiropas telekomunikāciju tīkliem (6), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1655/2000 (2000. gada 17. jūlijs) par Finanšu instrumentu videi (LIFE)
   (7), Padomes Lēmums 2000/819/EK (2000. gada 20. decembris) par uzņēmumu un uzņēmējdarbības daudzgadu programmu, īpaši attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) (2001.—2005.) (8), Padomes Lēmums 2001/48/EK (2000. gada 22. decembris), ar ko pieņem Kopienas daudzgadu programmu, lai veicinātu Eiropas digitālā satura attīstību un lietošanu globālajā tīklā un veicinātu valodu daudzveidību informācijas sabiedrībā (9), Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1230/2003/EK (2003. gada 26. jūnijs), ar ko pieņem daudzgadu programmu par rīcību enerģijas jomā: “Saprātīga enerģija Kopienai” (2003. līdz 2006. gadam) (10) un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 2256/2003/EK (2003. gada 17. novembris), ar ko pieņem daudzgadu programmu (2003.—2005.) “e-Eiropas 2005” rīcības plāna uzraudzībai, labas prakses izplatīšanai un tīklu un informācijas drošības uzlabošanai (MODINIS)
   (11). |
| --- | --- |

(6)

Pamatprogrammā būtu jāapkopo īpašie pasākumi, kurus Kopiena īsteno attiecībā uz uzņēmējdarbību, MVU, rūpniecības konkurētspēju, inovācijām, IKT, vides tehnoloģijām un saprātīgu enerģiju, un ko līdz šim reglamentēja Padomes Lēmums 96/413/EK (1996. gada 25. jūnijs) par Kopienas darbības programmas īstenošanu Eiropas rūpniecības konkurētspējas pastiprināšanai (5), Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1336/97/EK (1997. gada 17. jūnijs) par vairākām pamatnostādnēm attiecībā uz Eiropas telekomunikāciju tīkliem (6), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1655/2000 (2000. gada 17. jūlijs) par Finanšu instrumentu videi (LIFE)
   (7), Padomes Lēmums 2000/819/EK (2000. gada 20. decembris) par uzņēmumu un uzņēmējdarbības daudzgadu programmu, īpaši attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) (2001.—2005.) (8), Padomes Lēmums 2001/48/EK (2000. gada 22. decembris), ar ko pieņem Kopienas daudzgadu programmu, lai veicinātu Eiropas digitālā satura attīstību un lietošanu globālajā tīklā un veicinātu valodu daudzveidību informācijas sabiedrībā (9), Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1230/2003/EK (2003. gada 26. jūnijs), ar ko pieņem daudzgadu programmu par rīcību enerģijas jomā: “Saprātīga enerģija Kopienai” (2003. līdz 2006. gadam) (10) un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 2256/2003/EK (2003. gada 17. novembris), ar ko pieņem daudzgadu programmu (2003.—2005.) “e-Eiropas 2005” rīcības plāna uzraudzībai, labas prakses izplatīšanai un tīklu un informācijas drošības uzlabošanai (MODINIS)
   (11).

| (7) | Pamatprogrammā būtu jānosaka vienoto mērķu kopums, to īstenošanai paredzētais kopējais budžets, dažāda veida īstenošanas pasākumi, kā arī mehānismi Kopienas finansiālo interešu pārraudzībai un aizsardzībai. |
| --- | --- |

(7)

Pamatprogrammā būtu jānosaka vienoto mērķu kopums, to īstenošanai paredzētais kopējais budžets, dažāda veida īstenošanas pasākumi, kā arī mehānismi Kopienas finansiālo interešu pārraudzībai un aizsardzībai.

| (8) | Atbilstīgi Komisijas 2003. gada 11. marta paziņojumam “Inovāciju politika: atjaunojot Savienības pieeju Lisabonas stratēģijas kontekstā”, un ņemot vērā ESAO Oslo rokasgrāmatu, inovācija nozīmē gan izstrādājumu klāsta un pakalpojumu, gan arī saistīto tirgu atjauninājumu un paplašinājumu; jaunu konstrukcijas, ražošanas, piegādes un izplatīšanas metožu izveidi; izmaiņu ieviešanu vadībā, darba organizācijā un darba apstākļos, un darbaspēka prasmēs, un ietver gan tehnoloģijas inovācijas, gan ar tehnoloģiju nesaistītas inovācijas, kā arī organizatoriskas inovācijas. |
| --- | --- |

(8)

Atbilstīgi Komisijas 2003. gada 11. marta paziņojumam “Inovāciju politika: atjaunojot Savienības pieeju Lisabonas stratēģijas kontekstā”, un ņemot vērā ESAO Oslo rokasgrāmatu, inovācija nozīmē gan izstrādājumu klāsta un pakalpojumu, gan arī saistīto tirgu atjauninājumu un paplašinājumu; jaunu konstrukcijas, ražošanas, piegādes un izplatīšanas metožu izveidi; izmaiņu ieviešanu vadībā, darba organizācijā un darba apstākļos, un darbaspēka prasmēs, un ietver gan tehnoloģijas inovācijas, gan ar tehnoloģiju nesaistītas inovācijas, kā arī organizatoriskas inovācijas.

| (9) | Darbības, ko saskaņā ar Līguma 166. pantu veic pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā, būtu jāizslēdz no Pamatprogrammas. Tai vajadzētu būt saskaņotai ar Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2006/EK (turpmāk — “Septītā PTA pamatprogramma”), pievēršot uzmanību gan ar tehnoloģiju nesaistītām inovācijām, gan tehnoloģiskām inovācijām, kas jau izgājušas pēdējo demonstrējuma fāzi un ir sagatavotas ieviešanai tirgū (lai inovācijas pārbaudītu lietojumam tirgū). Būtu jānodrošina, ka netiek pārtraukta finansēšana laikā starp pētniecību, attīstību un izmantošanu (tehnoloģiju nodošanas pasākumi, tostarp pirmsieceres fāzē). Tāpēc finansējuma piešķiršana pārejai no pētījumu rezultātiem uz tirdzniecību ir uzdevums, kas jāveic ciešā saskaņā ar Septīto PTA pamatprogrammu un ar citām attiecīgajām pētniecības programmām. |
| --- | --- |

(9)

Darbības, ko saskaņā ar Līguma 166. pantu veic pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā, būtu jāizslēdz no Pamatprogrammas. Tai vajadzētu būt saskaņotai ar Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2006/EK (turpmāk — “Septītā PTA pamatprogramma”), pievēršot uzmanību gan ar tehnoloģiju nesaistītām inovācijām, gan tehnoloģiskām inovācijām, kas jau izgājušas pēdējo demonstrējuma fāzi un ir sagatavotas ieviešanai tirgū (lai inovācijas pārbaudītu lietojumam tirgū). Būtu jānodrošina, ka netiek pārtraukta finansēšana laikā starp pētniecību, attīstību un izmantošanu (tehnoloģiju nodošanas pasākumi, tostarp pirmsieceres fāzē). Tāpēc finansējuma piešķiršana pārejai no pētījumu rezultātiem uz tirdzniecību ir uzdevums, kas jāveic ciešā saskaņā ar Septīto PTA pamatprogrammu un ar citām attiecīgajām pētniecības programmām.

| (10) | Pamatprogrammai būtu jāattiecas arī uz to pastāvošo tehnoloģiju ieviešanu tirgū, kuras paredzēts izmantot jaunā un inovatīvā veidā. Dažos gadījumos uz izmēģinājuma projektiem, lai demonstrētu tehnoloģijas, attieksies abas programmas — Pamatprogramma un Septītā PTA pamatprogramma. Tas notiks tikai tādos gadījumos, ja ir jāapstiprina konkrēti tehnoloģiski risinājumi (piemēram, tehniskie standarti IKT jomā) fāzē, kad tos ievieš tirgū kā jau demonstrētu tehnoloģiju. |
| --- | --- |

(10)

Pamatprogrammai būtu jāattiecas arī uz to pastāvošo tehnoloģiju ieviešanu tirgū, kuras paredzēts izmantot jaunā un inovatīvā veidā. Dažos gadījumos uz izmēģinājuma projektiem, lai demonstrētu tehnoloģijas, attieksies abas programmas — Pamatprogramma un Septītā PTA pamatprogramma. Tas notiks tikai tādos gadījumos, ja ir jāapstiprina konkrēti tehnoloģiski risinājumi (piemēram, tehniskie standarti IKT jomā) fāzē, kad tos ievieš tirgū kā jau demonstrētu tehnoloģiju.

| (11) | Atzīstot to, ka katram instrumentam būtu jādarbojas saskaņā ar tā īpašo procedūru, Pamatprogrammai būtu jāpapildina struktūrfondi un citas attiecīgās Kopienas programmas. Tādejādi, vienas un tās pašas atbilstīgās izmaksas nebūtu jāfinansē paralēli. |
| --- | --- |

(11)

Atzīstot to, ka katram instrumentam būtu jādarbojas saskaņā ar tā īpašo procedūru, Pamatprogrammai būtu jāpapildina struktūrfondi un citas attiecīgās Kopienas programmas. Tādejādi, vienas un tās pašas atbilstīgās izmaksas nebūtu jāfinansē paralēli.

| (12) | Pamatprogrammas vienotie mērķi būtu jāsasniedz, īstenojot īpašas programmas — “Uzņēmējdarbības un inovāciju programma”, “Stratēģiskā atbalsta programma IKT jomā” un “Saprātīga enerģija Eiropai”. |
| --- | --- |

(12)

Pamatprogrammas vienotie mērķi būtu jāsasniedz, īstenojot īpašas programmas — “Uzņēmējdarbības un inovāciju programma”, “Stratēģiskā atbalsta programma IKT jomā” un “Saprātīga enerģija Eiropai”.

| (13) | Īstenojot visas ar Pamatprogrammu finansētās programmas un darbības, būtu jāņem vērā pārskatāmības un dzimumu līdztiesības principi. |
| --- | --- |

(13)

Īstenojot visas ar Pamatprogrammu finansētās programmas un darbības, būtu jāņem vērā pārskatāmības un dzimumu līdztiesības principi.

| (14) | Ar šo lēmumu attiecībā uz visu Pamatprogrammas īstenošanas laiku nosaka finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (12) 37. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(14)

Ar šo lēmumu attiecībā uz visu Pamatprogrammas īstenošanas laiku nosaka finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (12) 37. punkta nozīmē.

| (15) | Katrai īpašajai programmai būtu jānosaka atsevišķs orientējošs budžets. |
| --- | --- |

(15)

Katrai īpašajai programmai būtu jānosaka atsevišķs orientējošs budžets.

| (16) | Lai panāktu finansējuma novirzīšanu tikai uz tirgus darbības nepilnību novēršanu un lai izvairītos no tirgus darbības traucējumiem, Pamatprogrammas finansējumam būtu jāatbilst Kopienas noteikumiem valsts atbalsta jautājumos un ar to saistītajiem instrumentiem, kā arī spēkā esošajam Kopienas MVU definējumam. |
| --- | --- |

(16)

Lai panāktu finansējuma novirzīšanu tikai uz tirgus darbības nepilnību novēršanu un lai izvairītos no tirgus darbības traucējumiem, Pamatprogrammas finansējumam būtu jāatbilst Kopienas noteikumiem valsts atbalsta jautājumos un ar to saistītajiem instrumentiem, kā arī spēkā esošajam Kopienas MVU definējumam.

| (17) | Eiropas Ekonomikas zonas līgums (turpmāk — “EEZ līgums”) un asociācijas nolīgumu protokoli paredz iesaistīto valstu dalību Kopienas programmās. Citu trešo valstu dalība būtu iespējama, ja to pieļauj attiecīgi nolīgumi un procedūras. |
| --- | --- |

(17)

Eiropas Ekonomikas zonas līgums (turpmāk — “EEZ līgums”) un asociācijas nolīgumu protokoli paredz iesaistīto valstu dalību Kopienas programmās. Citu trešo valstu dalība būtu iespējama, ja to pieļauj attiecīgi nolīgumi un procedūras.

| (18) | Pamatprogramma un īpašās programmas būtu regulāri jāpārrauga un jāizvērtē, lai varētu veikt attiecīgus pielāgojumus. Ja iespējams, vērtējuma ziņojumos būtu jāietver dzimumu vienlīdzības jautājumu iekļaušana programmas darbībās. |
| --- | --- |

(18)

Pamatprogramma un īpašās programmas būtu regulāri jāpārrauga un jāizvērtē, lai varētu veikt attiecīgus pielāgojumus. Ja iespējams, vērtējuma ziņojumos būtu jāietver dzimumu vienlīdzības jautājumu iekļaušana programmas darbībās.

| (19) | Tāpat ir arī būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, kā arī pasākumi, lai atgūtu zaudētos, nepamatoti izmaksātos vai nepareizi izlietotos līdzekļus, saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (13) un Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (14), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)
   (15). |
| --- | --- |

(19)

Tāpat ir arī būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, kā arī pasākumi, lai atgūtu zaudētos, nepamatoti izmaksātos vai nepareizi izlietotos līdzekļus, saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (13) un Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (14), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)
   (15).

| (20) | To uzņēmumu izaugsme un konkurētspēja, kuri darbojas rūpniecības vai pakalpojumu sniegšanas jomā, ir atkarīga no gatavības ātri piemēroties pārmaiņām, izvērst savu potenciālu inovāciju ieviešanā un izstrādāt kvalitatīvus produktus. Šis pārbaudījums attiecas uz dažāda lieluma uzņēmumiem, bet īpaši aktuāls tas ir mazākiem uzņēmumiem. Tādēļ ir jāizveido “Uzņēmējdarbības un inovāciju programma”. |
| --- | --- |

(20)

To uzņēmumu izaugsme un konkurētspēja, kuri darbojas rūpniecības vai pakalpojumu sniegšanas jomā, ir atkarīga no gatavības ātri piemēroties pārmaiņām, izvērst savu potenciālu inovāciju ieviešanā un izstrādāt kvalitatīvus produktus. Šis pārbaudījums attiecas uz dažāda lieluma uzņēmumiem, bet īpaši aktuāls tas ir mazākiem uzņēmumiem. Tādēļ ir jāizveido “Uzņēmējdarbības un inovāciju programma”.

| (21) | Kopiena var stimulēt un koordinēt dalībvalstu centienus. Kopiena var palīdzēt dalībvalstīm gūt sasniegumus un papildināt tos, jo īpaši veicinot valstu un reģionu pieredzes un prakšu apmaiņu, definējot un izplatot paraugpraksi, kā arī inovatīvas idejas un palīdzot uzņēmumiem, jo īpaši MVU, piekļūt pakalpojumiem, kas visā Eiropā atbalsta uzņēmējdarbību un inovācijas. |
| --- | --- |

(21)

Kopiena var stimulēt un koordinēt dalībvalstu centienus. Kopiena var palīdzēt dalībvalstīm gūt sasniegumus un papildināt tos, jo īpaši veicinot valstu un reģionu pieredzes un prakšu apmaiņu, definējot un izplatot paraugpraksi, kā arī inovatīvas idejas un palīdzot uzņēmumiem, jo īpaši MVU, piekļūt pakalpojumiem, kas visā Eiropā atbalsta uzņēmējdarbību un inovācijas.

| (22) | Komisijas 2004. gada 28. janvāra paziņojumā “Tehnoloģiju veicināšana ilgtspējīgai attīstībai: Eiropas Savienības rīcības plāns vides tehnoloģiju jomā” ir teikts, ka Kopienas programmām ir jāatbalsta attīstība un vides tehnoloģiju ieviešana, un pausts priekšlikums mobilizēt finanšu instrumentus, lai kopīgi uzņemtos ar investīcijām vides tehnoloģijās saistītos riskus. |
| --- | --- |

(22)

Komisijas 2004. gada 28. janvāra paziņojumā “Tehnoloģiju veicināšana ilgtspējīgai attīstībai: Eiropas Savienības rīcības plāns vides tehnoloģiju jomā” ir teikts, ka Kopienas programmām ir jāatbalsta attīstība un vides tehnoloģiju ieviešana, un pausts priekšlikums mobilizēt finanšu instrumentus, lai kopīgi uzņemtos ar investīcijām vides tehnoloģijās saistītos riskus.

| (23) | Lai atbalstītu inovatīvu produktu un pakalpojumu tirgus izveidi Eiropā, dalībvalstīm un Komisijai ir nepieciešams izstrādāt inovatīviem produktiem un pakalpojumiem labvēlīgus nosacījumus, tostarp tālredzīgu pieeju attiecībā uz publisko iepirkumu, lai palīdzētu veidot galvenos tirgus, vienlaikus atvieglojot piekļuves iespējas MVU un uzlabojot sabiedriskos pakalpojumus, kā arī labāku regulējumu un standartus, kuru pamatā ir iepriekšēja vajadzību paredzēšana. Komisijai būtu jānodrošina pamatnostādnes attiecībā uz inovācijām labvēlīgu publisko iepirkumu. |
| --- | --- |

(23)

Lai atbalstītu inovatīvu produktu un pakalpojumu tirgus izveidi Eiropā, dalībvalstīm un Komisijai ir nepieciešams izstrādāt inovatīviem produktiem un pakalpojumiem labvēlīgus nosacījumus, tostarp tālredzīgu pieeju attiecībā uz publisko iepirkumu, lai palīdzētu veidot galvenos tirgus, vienlaikus atvieglojot piekļuves iespējas MVU un uzlabojot sabiedriskos pakalpojumus, kā arī labāku regulējumu un standartus, kuru pamatā ir iepriekšēja vajadzību paredzēšana. Komisijai būtu jānodrošina pamatnostādnes attiecībā uz inovācijām labvēlīgu publisko iepirkumu.

| (24) | Attiecībā uz tehnoloģiskajām inovācijām MVU būtu jārosina iesaistīties tādās augsta līmeņa tehnoloģiju nozarēs kā kosmosa apguve un drošība un pilnveidot satelītu pozicionēšanas sistēmas “Galileo” lietojumprogrammas. |
| --- | --- |

(24)

Attiecībā uz tehnoloģiskajām inovācijām MVU būtu jārosina iesaistīties tādās augsta līmeņa tehnoloģiju nozarēs kā kosmosa apguve un drošība un pilnveidot satelītu pozicionēšanas sistēmas “Galileo” lietojumprogrammas.

| (25) | Ekoloģiska inovācija ir jebkura inovācija, ar ko veicina būtiskus un demonstrējamus panākumus, lai sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķi, samazinot ietekmi uz apkārtējo vidi vai panākot to, ka efektīvi un atbildīgi izmanto dabas resursus, tostarp enerģiju. Ekoloģiskas inovācijas koncepcija ir progresīva un tādēļ Pamatprogramma jāturpina veidot tā, lai tā spētu reaģēt uz pārmaiņām. Pamatprogrammas mērķis, veicinot ekoloģiskās inovācijas, ir īstenot rīcības plānu vides tehnoloģiju jomā. |
| --- | --- |

(25)

Ekoloģiska inovācija ir jebkura inovācija, ar ko veicina būtiskus un demonstrējamus panākumus, lai sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķi, samazinot ietekmi uz apkārtējo vidi vai panākot to, ka efektīvi un atbildīgi izmanto dabas resursus, tostarp enerģiju. Ekoloģiskas inovācijas koncepcija ir progresīva un tādēļ Pamatprogramma jāturpina veidot tā, lai tā spētu reaģēt uz pārmaiņām. Pamatprogrammas mērķis, veicinot ekoloģiskās inovācijas, ir īstenot rīcības plānu vides tehnoloģiju jomā.

| (26) | Ņemot vērā apkārtējās vides programmas LIFE+ (“LIFE+”) darbību, Pamatprogrammai būtu jāveicina vides tehnoloģiju pārņemšana, īstenojot izmēģinājuma un ieviešanas tirgū projektus, mazinot plaisu, kura pastāv starp sekmīgu inovatīvu tehnoloģiju demonstrējumu un to ieviešanu tirgū, un novēršot šķēršļus produktu nonākšanai tirgū, un sekmējot brīvprātības pieeju tādās jomās kā vides vadība un attiecīgo dalībnieku sadarbības veicināšana. Piedaloties projektos un kopīgi investējot riska kapitāla fondos, ar Pamatprogrammu būtu jāatbalsta uzņēmumu ekoloģiskās inovācijas, bet ar to nebūtu jāfinansē tos pašus atbilstīgus izdevumus, ko finansē LIFE+. |
| --- | --- |

(26)

Ņemot vērā apkārtējās vides programmas LIFE+ (“LIFE+”) darbību, Pamatprogrammai būtu jāveicina vides tehnoloģiju pārņemšana, īstenojot izmēģinājuma un ieviešanas tirgū projektus, mazinot plaisu, kura pastāv starp sekmīgu inovatīvu tehnoloģiju demonstrējumu un to ieviešanu tirgū, un novēršot šķēršļus produktu nonākšanai tirgū, un sekmējot brīvprātības pieeju tādās jomās kā vides vadība un attiecīgo dalībnieku sadarbības veicināšana. Piedaloties projektos un kopīgi investējot riska kapitāla fondos, ar Pamatprogrammu būtu jāatbalsta uzņēmumu ekoloģiskās inovācijas, bet ar to nebūtu jāfinansē tos pašus atbilstīgus izdevumus, ko finansē LIFE+.

| (27) | Kopienas līmeņa tirgus finanšu instrumenti MVU atbalstam papildina un stiprina valsts līmenī izveidotās finanšu shēmas. Ar šiem instrumentiem īpaši var veicināt privātas investīcijas jaunu, inovatīvu uzņēmumu izveidei, kā arī palīdzēt uzņēmumiem ar augstu izaugsmes potenciālu to paplašināšanās posmā novērst konstatētu pašu kapitāla nepietiekamību. Ar šiem instrumentiem var atvieglot kredītu piešķiršanu jau pastāvošiem MVU, lai tie varētu veikt darbības konkurētspējas un izaugsmes potenciāla nostiprināšanai. |
| --- | --- |

(27)

Kopienas līmeņa tirgus finanšu instrumenti MVU atbalstam papildina un stiprina valsts līmenī izveidotās finanšu shēmas. Ar šiem instrumentiem īpaši var veicināt privātas investīcijas jaunu, inovatīvu uzņēmumu izveidei, kā arī palīdzēt uzņēmumiem ar augstu izaugsmes potenciālu to paplašināšanās posmā novērst konstatētu pašu kapitāla nepietiekamību. Ar šiem instrumentiem var atvieglot kredītu piešķiršanu jau pastāvošiem MVU, lai tie varētu veikt darbības konkurētspējas un izaugsmes potenciāla nostiprināšanai.

| (28) | Eiropas Investīciju fonds (EIF) ir specializēta Kopienas struktūra, kas MVU piedāvā riska kapitālu un garantiju instrumentus. Tas īpaši uzmanību pievērš mikrofinansējuma, kā arī sākumposma finansējuma atbalstam saskaņā ar tirgus pieprasījumu un paraugpraksi. Šis fonds palīdz Kopienai sasniegt izvirzītos mērķus, jo īpaši saistībā ar zināšanu sabiedrību, inovācijām, ekonomisko izaugsmi, nodarbinātību un uzņēmējdarbības veicināšanu. EIF nodrošina Kopienas programmu pārvaldībā nepieciešamo nepārtrauktību, un šajā sakarā EIF ir uzkrāta liela pieredze. Neatkarīgi veiktos novērtējumos ir atzīts par pareizu, ka EIF Komisijas vārdā pārvalda Kopienas finanšu instrumentus. EIF ir arī tehniskas zināšanas, kas vajadzīgas, lai atbalstītu jaunas, no valsts un privātā sektora partnerattiecībām izrietošas darbības, ko dalībvalstis uzsāk, lai no finanšu tirgiem inovatīvu mazo uzņēmumu atbalstam piesaistītu augsta riska investīciju plūsmu. |
| --- | --- |

(28)

Eiropas Investīciju fonds (EIF) ir specializēta Kopienas struktūra, kas MVU piedāvā riska kapitālu un garantiju instrumentus. Tas īpaši uzmanību pievērš mikrofinansējuma, kā arī sākumposma finansējuma atbalstam saskaņā ar tirgus pieprasījumu un paraugpraksi. Šis fonds palīdz Kopienai sasniegt izvirzītos mērķus, jo īpaši saistībā ar zināšanu sabiedrību, inovācijām, ekonomisko izaugsmi, nodarbinātību un uzņēmējdarbības veicināšanu. EIF nodrošina Kopienas programmu pārvaldībā nepieciešamo nepārtrauktību, un šajā sakarā EIF ir uzkrāta liela pieredze. Neatkarīgi veiktos novērtējumos ir atzīts par pareizu, ka EIF Komisijas vārdā pārvalda Kopienas finanšu instrumentus. EIF ir arī tehniskas zināšanas, kas vajadzīgas, lai atbalstītu jaunas, no valsts un privātā sektora partnerattiecībām izrietošas darbības, ko dalībvalstis uzsāk, lai no finanšu tirgiem inovatīvu mazo uzņēmumu atbalstam piesaistītu augsta riska investīciju plūsmu.

| (29) | saistībā ar gaidāmām pārmaiņām finanšu vidē un jauniem grāmatvedības standartiem finanšu iestādes, uzņemoties risku, ir daudz uzmanīgākas, kā arī plaši pielieto dažādu finanšu rādītāju salīdzināšanas stratēģijas un vismaz pārejas laikā var samazināties MVU pieejamo kredītu apjoms. Uzņēmējdarbības un inovāciju programmā tādējādi būtu jāņem vērā MVU finansiālo vajadzību attīstība, tostarp rēķinoties ar uzņēmumu vajadzību pēc tuvfinansējuma un to pielāgošanos jaunajai finanšu videi, turklāt izvairoties no tirgus traucējumiem. Turklāt darbībām būtu jāpalīdz uzlabot finanšu iestāžu spējas izvērtēt ar inovācijām saistītu risku, ar nolūku izstrādāt tehnoloģijas novērtēšanas sistēmas un uzlabot MVU spējas labāk izmantot tirgus finanšu instrumentus. |
| --- | --- |

(29)

saistībā ar gaidāmām pārmaiņām finanšu vidē un jauniem grāmatvedības standartiem finanšu iestādes, uzņemoties risku, ir daudz uzmanīgākas, kā arī plaši pielieto dažādu finanšu rādītāju salīdzināšanas stratēģijas un vismaz pārejas laikā var samazināties MVU pieejamo kredītu apjoms. Uzņēmējdarbības un inovāciju programmā tādējādi būtu jāņem vērā MVU finansiālo vajadzību attīstība, tostarp rēķinoties ar uzņēmumu vajadzību pēc tuvfinansējuma un to pielāgošanos jaunajai finanšu videi, turklāt izvairoties no tirgus traucējumiem. Turklāt darbībām būtu jāpalīdz uzlabot finanšu iestāžu spējas izvērtēt ar inovācijām saistītu risku, ar nolūku izstrādāt tehnoloģijas novērtēšanas sistēmas un uzlabot MVU spējas labāk izmantot tirgus finanšu instrumentus.

| (30) | Kvalitatīviem uzņēmumu un inovāciju atbalsta pakalpojumiem ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu MVU piekļuvi informācijai par iekšējā preču un pakalpojumu tirgus darbību un iespējām, kā arī lai pāri robežām izplatītu inovācijas, zināšanas un tehnoloģijas. Būtiska nozīme ir arī tam, ka šie dienesti veicina MVU piekļuvi informācijai par MVU piemērojamiem Kopienas tiesību aktiem, un par tiesību aktiem, ko paredzēts pieņemt un kuriem šie uzņēmumi var gatavoties un rentabli veikt vajadzīgos pielāgojumus. Būtiska pieredze un prasmes ir uzkrātas arī pastāvošajos Eiropas uzņēmumu atbalsta tīklos, kā, piemēram, Euro Info centros un Inovāciju starpniecības centros. Ārējos novērtējumos uzsvērts, ka, Eiropas uzņēmumiem sniedzot atbalsta pakalpojumus, būtu jāstiprina horizontālās saiknes nozīme, tostarp jāuzlabo pašreizējo informācijas dienestu un palīdzības dienestu sadarbība, lai radītu “vienas institūcijas apstiprinājumu”, pamatojoties uz apņemšanos vienmēr būt gataviem palīdzēt. Tas attiecas uz informācijas izplatīšanu par Kopienas programmām un MVU dalības veicināšanu šajās programmās, jo īpaši MVU dalību Septītajā PTA pamatprogrammā. Novērtējumos ir arī uzsvērts, ka svarīgi ir veicināt Komisijas un MVU mijiedarbi. |
| --- | --- |

(30)

Kvalitatīviem uzņēmumu un inovāciju atbalsta pakalpojumiem ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu MVU piekļuvi informācijai par iekšējā preču un pakalpojumu tirgus darbību un iespējām, kā arī lai pāri robežām izplatītu inovācijas, zināšanas un tehnoloģijas. Būtiska nozīme ir arī tam, ka šie dienesti veicina MVU piekļuvi informācijai par MVU piemērojamiem Kopienas tiesību aktiem, un par tiesību aktiem, ko paredzēts pieņemt un kuriem šie uzņēmumi var gatavoties un rentabli veikt vajadzīgos pielāgojumus. Būtiska pieredze un prasmes ir uzkrātas arī pastāvošajos Eiropas uzņēmumu atbalsta tīklos, kā, piemēram, Euro Info centros un Inovāciju starpniecības centros. Ārējos novērtējumos uzsvērts, ka, Eiropas uzņēmumiem sniedzot atbalsta pakalpojumus, būtu jāstiprina horizontālās saiknes nozīme, tostarp jāuzlabo pašreizējo informācijas dienestu un palīdzības dienestu sadarbība, lai radītu “vienas institūcijas apstiprinājumu”, pamatojoties uz apņemšanos vienmēr būt gataviem palīdzēt. Tas attiecas uz informācijas izplatīšanu par Kopienas programmām un MVU dalības veicināšanu šajās programmās, jo īpaši MVU dalību Septītajā PTA pamatprogrammā. Novērtējumos ir arī uzsvērts, ka svarīgi ir veicināt Komisijas un MVU mijiedarbi.

| (31) | Kopienai būtu jāizveido stabila analītiskā bāze, lai konsolidētu politikas veidošanu par MVU, uzņēmējdarbību, inovācijām un konkurētspēju rūpniecības nozarēs. Šādai bāzei būtu jāpiešķir papildu vērtība informācijai, kas par šiem jautājumiem pieejama valstīs. Kopienai būtu jānodrošina kopīgu stratēģiju izstrāde, lai attīstītu konkurētspēju rūpniecības un pakalpojumu jomā, veicinātu paraugpraksi attiecībā uz uzņēmējdarbības vidi un kultūru, tostarp prasmes, uzņēmumu sociālo atbildību un dzimumu iespēju vienlīdzību, kā arī atbalstītu jaunu uzņēmēju darbību, izmantojot cita starpā izglītību un pastāvīgu mācību gan skolās, gan augstākās izglītības iestādēs. |
| --- | --- |

(31)

Kopienai būtu jāizveido stabila analītiskā bāze, lai konsolidētu politikas veidošanu par MVU, uzņēmējdarbību, inovācijām un konkurētspēju rūpniecības nozarēs. Šādai bāzei būtu jāpiešķir papildu vērtība informācijai, kas par šiem jautājumiem pieejama valstīs. Kopienai būtu jānodrošina kopīgu stratēģiju izstrāde, lai attīstītu konkurētspēju rūpniecības un pakalpojumu jomā, veicinātu paraugpraksi attiecībā uz uzņēmējdarbības vidi un kultūru, tostarp prasmes, uzņēmumu sociālo atbildību un dzimumu iespēju vienlīdzību, kā arī atbalstītu jaunu uzņēmēju darbību, izmantojot cita starpā izglītību un pastāvīgu mācību gan skolās, gan augstākās izglītības iestādēs.

| (32) | Briseles Eiropadome 2003. gada 20. un 21. martā prioritāru raksturu piešķīra inovācijām un uzņēmējdarbībai un uzsvēra, ka Eiropai ir jāiegulda vairāk darba, lai tās idejas tiktu īstenotas un kļūtu par konkrētu pievienoto vērtību. Eiropadome aicināja turpināt uzsāktos centienus ar nolūku izveidot tādus apstākļus, kuros uzņēmumi var rast inovatīvus risinājumus. Ir pierādīts, ka inovāciju lineārais modelis, atbilstoši kuram pētniecība ir tiešs cēlonis inovācijām, nav pietiekams, lai izskaidrotu to, kā notiek inovāciju ieviešanas process, un lai sagatavotu atbilstošas politiska rakstura atbildes ar inovācijām saistītos jautājumos. Ņemot vērā, ka uzņēmumi ir galvenais inovāciju ieviešanas procesa dzinējspēks, inovāciju un uzņēmējdarbības programmai būtu jāparedz finanšu resursi, lai veicinātu inovāciju ieviešanu uzņēmumos, sagatavotu inovāciju ieviešanu tirgū un stimulētu inovāciju pārvaldību un kultūru. Ar šādiem līdzekļiem būtu jāpanāk, ka inovācijas uzlabo konkurētspējas dinamiku un ka tie izpaužas kā praktisks pielietojums uzņēmumu līmenī. Briseles Eiropadome 2004. gada 25. un 26. martā piebilda, ka tīrās tehnoloģijas ir vitāli svarīgas, lai pilnība apgūtu starp uzņēmumiem un vidi pastāvošo sinerģiju. Tādu ar vidi saistīto inovāciju veicināšana, kas ietver inovatīvas tīrās tehnoloģijas, varētu palīdzēt apzināt to potenciālu. |
| --- | --- |

(32)

Briseles Eiropadome 2003. gada 20. un 21. martā prioritāru raksturu piešķīra inovācijām un uzņēmējdarbībai un uzsvēra, ka Eiropai ir jāiegulda vairāk darba, lai tās idejas tiktu īstenotas un kļūtu par konkrētu pievienoto vērtību. Eiropadome aicināja turpināt uzsāktos centienus ar nolūku izveidot tādus apstākļus, kuros uzņēmumi var rast inovatīvus risinājumus. Ir pierādīts, ka inovāciju lineārais modelis, atbilstoši kuram pētniecība ir tiešs cēlonis inovācijām, nav pietiekams, lai izskaidrotu to, kā notiek inovāciju ieviešanas process, un lai sagatavotu atbilstošas politiska rakstura atbildes ar inovācijām saistītos jautājumos. Ņemot vērā, ka uzņēmumi ir galvenais inovāciju ieviešanas procesa dzinējspēks, inovāciju un uzņēmējdarbības programmai būtu jāparedz finanšu resursi, lai veicinātu inovāciju ieviešanu uzņēmumos, sagatavotu inovāciju ieviešanu tirgū un stimulētu inovāciju pārvaldību un kultūru. Ar šādiem līdzekļiem būtu jāpanāk, ka inovācijas uzlabo konkurētspējas dinamiku un ka tie izpaužas kā praktisks pielietojums uzņēmumu līmenī. Briseles Eiropadome 2004. gada 25. un 26. martā piebilda, ka tīrās tehnoloģijas ir vitāli svarīgas, lai pilnība apgūtu starp uzņēmumiem un vidi pastāvošo sinerģiju. Tādu ar vidi saistīto inovāciju veicināšana, kas ietver inovatīvas tīrās tehnoloģijas, varētu palīdzēt apzināt to potenciālu.

| (33) | Zināšanu nodošanas un zināšanu apgūšanas tirgus ļoti bieži ir nepārskatāms, un informācijas trūkums vai nespēja veidot sakarus rada tirgus barjeras. Uzņēmumiem arī ir grūtības integrēt tādas tehnoloģijas un iegūt jaunas prasmes, kas neietilpst šo uzņēmumu parastajā darbības jomā. Inovācijas var būt saistītas ar augstu finansiālu risku, attīstības sarežģījumi var novēlot peļņas gūšanu un nodokļi var nevienādi ietekmēt veiksmes un neveiksmes. Dažkārt trūkst prasmju, kas vajadzīgas, lai apgūtu visas piedāvātās iespējas. Ar institucionāliem vai normatīviem šķēršļiem var aizkavēt vai apgrūtināt jaunu tirgu rašanos un piekļuvi šādiem tirgiem. Tiesību akti attiecībā uz bankrotu var kļūt par nopietnu bremzējošu faktoru, kas bailēs no bankrota attur uzņemties uzņēmējdarbības risku. Turklāt lēmums par labu inovācijām vai pret tām var būt atkarīgs no ekonomiskās konjunktūras. Tādas uzņēmējdarbības vides izveidei, kas veicina uzņēmējdarbības dibināšanu, konkurētspēju un inovācijas, būtu jāietver ekonomikas un administratīvās reformas uzlabošana attiecībā uz uzņēmējdarbību un inovācijām, jo īpaši, lai palielinātu konkurētspēju, mazinātu birokrātiskus šķēršļus MVU un radītu uzņēmējdarbībai, uzņēmumu dibināšanai un uzņēmumu nodošanai, izaugsmei un inovācijām labvēlīgākus reglamentējošus apstākļus. |
| --- | --- |

(33)

Zināšanu nodošanas un zināšanu apgūšanas tirgus ļoti bieži ir nepārskatāms, un informācijas trūkums vai nespēja veidot sakarus rada tirgus barjeras. Uzņēmumiem arī ir grūtības integrēt tādas tehnoloģijas un iegūt jaunas prasmes, kas neietilpst šo uzņēmumu parastajā darbības jomā. Inovācijas var būt saistītas ar augstu finansiālu risku, attīstības sarežģījumi var novēlot peļņas gūšanu un nodokļi var nevienādi ietekmēt veiksmes un neveiksmes. Dažkārt trūkst prasmju, kas vajadzīgas, lai apgūtu visas piedāvātās iespējas. Ar institucionāliem vai normatīviem šķēršļiem var aizkavēt vai apgrūtināt jaunu tirgu rašanos un piekļuvi šādiem tirgiem. Tiesību akti attiecībā uz bankrotu var kļūt par nopietnu bremzējošu faktoru, kas bailēs no bankrota attur uzņemties uzņēmējdarbības risku. Turklāt lēmums par labu inovācijām vai pret tām var būt atkarīgs no ekonomiskās konjunktūras. Tādas uzņēmējdarbības vides izveidei, kas veicina uzņēmējdarbības dibināšanu, konkurētspēju un inovācijas, būtu jāietver ekonomikas un administratīvās reformas uzlabošana attiecībā uz uzņēmējdarbību un inovācijām, jo īpaši, lai palielinātu konkurētspēju, mazinātu birokrātiskus šķēršļus MVU un radītu uzņēmējdarbībai, uzņēmumu dibināšanai un uzņēmumu nodošanai, izaugsmei un inovācijām labvēlīgākus reglamentējošus apstākļus.

| (34) | Šie šķēršļi, kas inovatīvām tehnoloģijām neļauj iekļūt tirgū, īpaši spilgti izpaužas vides tehnoloģiju gadījumā. Pārāk bieži tirgus cenas preču vai pakalpojumu vides izmaksas atspoguļo nepilnīgi. Tirgus cenā neatspoguļoto izmaksu daļu maksā sabiedrība, nevis uzņēmēji, kas piesārņojumu izraisījuši. Šī tirgus nepilnība vienkopus ar Kopienas interesi saglabāt resursus, novērst piesārņojumu un aizsargāt vidi ar viszemākajām izmaksām pamato atbalstu, kas pastiprināti tiek orientēts uz vides inovācijām. |
| --- | --- |

(34)

Šie šķēršļi, kas inovatīvām tehnoloģijām neļauj iekļūt tirgū, īpaši spilgti izpaužas vides tehnoloģiju gadījumā. Pārāk bieži tirgus cenas preču vai pakalpojumu vides izmaksas atspoguļo nepilnīgi. Tirgus cenā neatspoguļoto izmaksu daļu maksā sabiedrība, nevis uzņēmēji, kas piesārņojumu izraisījuši. Šī tirgus nepilnība vienkopus ar Kopienas interesi saglabāt resursus, novērst piesārņojumu un aizsargāt vidi ar viszemākajām izmaksām pamato atbalstu, kas pastiprināti tiek orientēts uz vides inovācijām.

| (35) | Ar inovācijām saistīto Kopienas darbību mērķis ir sekmēt inovāciju politikas attīstību dalībvalstīs un to reģionos un vienkāršot tādas sinerģijas apgūšanu, kas notiek starp valstu, reģionālo un Eiropas līmeņa politiku un atbalsta darbībām. Kopienas iespējās ir atvieglināt pārrobežu apmaiņu norisi, savstarpēju zināšanu apguvi un sakaru tīklu veidošanu, kā arī stimulēt partnerattiecības inovāciju politikas jautājumos. Ieinteresēto pušu sadarbībai izveidoto tīklu iekšienē ir būtiskākā nozīme inovāciju ieviešanai nepieciešamo zināšanu un jauno koncepciju aprites vienkāršošanā. |
| --- | --- |

(35)

Ar inovācijām saistīto Kopienas darbību mērķis ir sekmēt inovāciju politikas attīstību dalībvalstīs un to reģionos un vienkāršot tādas sinerģijas apgūšanu, kas notiek starp valstu, reģionālo un Eiropas līmeņa politiku un atbalsta darbībām. Kopienas iespējās ir atvieglināt pārrobežu apmaiņu norisi, savstarpēju zināšanu apguvi un sakaru tīklu veidošanu, kā arī stimulēt partnerattiecības inovāciju politikas jautājumos. Ieinteresēto pušu sadarbībai izveidoto tīklu iekšienē ir būtiskākā nozīme inovāciju ieviešanai nepieciešamo zināšanu un jauno koncepciju aprites vienkāršošanā.

| (36) | Rezolūcijā, ko pieņēma 2004. gada 9. decembra Briseles Telekomunikāciju Eiropadomes laikā, ir izveidots pamats jaunas informācijas sabiedrības iniciatīvas priekšlikumam, lai veicinātu šīs sabiedrības ieguldījumu Eiropā notiekošajos procesos. Savā iepriekšminētajā 2005. gada 2. februāra paziņojumā par jaunu posmu Lisabonas stratēģijā Komisija ierosina koncentrēt centienus uz šādiem diviem mērķiem: “nodrošināt stabilāku un ilgstošāku izaugsmi un radīt vairāk labāku darbavietu”. Šis paziņojums akcentē, ka informācijas un komunikāciju tehnoloģiju ieviešana privātajā un publiskajā sektorā var būtiski uzlabot Eiropā notiekošo inovāciju ieviešanas procesu un konkurētspēju. Tādēļ būtu jāizveido īpaša programma “Stratēģiskā atbalsta programma IKT jomā”. |
| --- | --- |

(36)

Rezolūcijā, ko pieņēma 2004. gada 9. decembra Briseles Telekomunikāciju Eiropadomes laikā, ir izveidots pamats jaunas informācijas sabiedrības iniciatīvas priekšlikumam, lai veicinātu šīs sabiedrības ieguldījumu Eiropā notiekošajos procesos. Savā iepriekšminētajā 2005. gada 2. februāra paziņojumā par jaunu posmu Lisabonas stratēģijā Komisija ierosina koncentrēt centienus uz šādiem diviem mērķiem: “nodrošināt stabilāku un ilgstošāku izaugsmi un radīt vairāk labāku darbavietu”. Šis paziņojums akcentē, ka informācijas un komunikāciju tehnoloģiju ieviešana privātajā un publiskajā sektorā var būtiski uzlabot Eiropā notiekošo inovāciju ieviešanas procesu un konkurētspēju. Tādēļ būtu jāizveido īpaša programma “Stratēģiskā atbalsta programma IKT jomā”.

| (37) | Darbībām programmā “Stratēģiskā atbalsta programma IKT jomā” būtu arī jāpalīdz sasniegt i2010 stratēģijas mērķus, vienlaikus ņemot vērā citas Kopienas programmas IKT jomā, lai izvairītos no centienu dublēšanas. |
| --- | --- |

(37)

Darbībām programmā “Stratēģiskā atbalsta programma IKT jomā” būtu arī jāpalīdz sasniegt i2010 stratēģijas mērķus, vienlaikus ņemot vērā citas Kopienas programmas IKT jomā, lai izvairītos no centienu dublēšanas.

| (38) | IKT ir uz zinātnes atziņām balstītas ekonomikas fundaments. No šīm tehnoloģijām ir bijusi atkarīga vismaz puse no ražīguma pieauguma mūsdienu ekonomikās un tās turpina sniegt vienreizējus risinājumus, kā stāties pretī galvenajiem sabiedrības izaicinājumiem. Uzlabojumiem valsts sektorā un vispārējas intereses pakalpojumos ir jānotiek ciešā sadarbībā ar attiecīgo Kopienā īstenoto politiku, piemēram, tādās jomās kā sabiedrības veselības aizsardzība, izglītība un mācības, vide, transports un iekšējā tirgus un konkurences attīstība. |
| --- | --- |

(38)

IKT ir uz zinātnes atziņām balstītas ekonomikas fundaments. No šīm tehnoloģijām ir bijusi atkarīga vismaz puse no ražīguma pieauguma mūsdienu ekonomikās un tās turpina sniegt vienreizējus risinājumus, kā stāties pretī galvenajiem sabiedrības izaicinājumiem. Uzlabojumiem valsts sektorā un vispārējas intereses pakalpojumos ir jānotiek ciešā sadarbībā ar attiecīgo Kopienā īstenoto politiku, piemēram, tādās jomās kā sabiedrības veselības aizsardzība, izglītība un mācības, vide, transports un iekšējā tirgus un konkurences attīstība.

| (39) | Būtu jāveicina inovatīvu, uz IKT balstītu risinājumu izstrāde un optimāls izmantojums, jo īpaši saistībā ar pakalpojumiem sabiedrības intereses jomās, tostarp dzīves līmeņa uzlabošana tādām nelabvēlīgā stāvoklī esošām grupām kā personas ar īpašām vajadzībām vai vecāka gadagājuma cilvēki. Ar Kopienas atbalstu būtu jāsekmē arī darbību koordinēšana un īstenošana, lai attīstītu informācijas sabiedrību dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(39)

Būtu jāveicina inovatīvu, uz IKT balstītu risinājumu izstrāde un optimāls izmantojums, jo īpaši saistībā ar pakalpojumiem sabiedrības intereses jomās, tostarp dzīves līmeņa uzlabošana tādām nelabvēlīgā stāvoklī esošām grupām kā personas ar īpašām vajadzībām vai vecāka gadagājuma cilvēki. Ar Kopienas atbalstu būtu jāsekmē arī darbību koordinēšana un īstenošana, lai attīstītu informācijas sabiedrību dalībvalstīs.

| (40) | Programmu “eTEN” (Eiropas Telekomunikāciju tīkls) termiņa vidusposma novērtējumā ir izteikts priekšlikums izmantot uz pieprasījumiem balstītu pieeju Kopienas programmās tādu projektu atbalstam, kas sekmē Eiropas pakalpojumus vispārējās intereses jomās. |
| --- | --- |

(40)

Programmu “eTEN” (Eiropas Telekomunikāciju tīkls) termiņa vidusposma novērtējumā ir izteikts priekšlikums izmantot uz pieprasījumiem balstītu pieeju Kopienas programmās tādu projektu atbalstam, kas sekmē Eiropas pakalpojumus vispārējās intereses jomās.

| (41) | Komisijas paziņojumos par e-Pārvaldes un e-Veselību un ar to saistītajos Padomes secinājumos aicināts palielināt centienus inovāciju, paraugprakses apmaiņas un savstarpējas izmantojamības jautājumos un ir apzināta vajadzība palielināt saistīto Kopienas programmu sinerģiju. Informācijas sabiedrības attīstībā liela nozīme ir savstarpējas izmantojamības spējai. |
| --- | --- |

(41)

Komisijas paziņojumos par e-Pārvaldes un e-Veselību un ar to saistītajos Padomes secinājumos aicināts palielināt centienus inovāciju, paraugprakses apmaiņas un savstarpējas izmantojamības jautājumos un ir apzināta vajadzība palielināt saistīto Kopienas programmu sinerģiju. Informācijas sabiedrības attīstībā liela nozīme ir savstarpējas izmantojamības spējai.

| (42) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 96/9/EK (1996. gada 11. marts) par datubāzu tiesisko aizsardzību (16), Eiropas Parlamenta un Direktīvu 2001/29/EK (Padomes 2001. gada 22. maijs) par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā (17) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/98/EK (2003. gada 17. novembris) par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu (18) ir noteikts tiesiskais regulējums, lai varētu stāties pretī informācijas sabiedrībā izplatītajiem digitālā satura izaicinājumiem. |
| --- | --- |

(42)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 96/9/EK (1996. gada 11. marts) par datubāzu tiesisko aizsardzību (16), Eiropas Parlamenta un Direktīvu 2001/29/EK (Padomes 2001. gada 22. maijs) par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā (17) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/98/EK (2003. gada 17. novembris) par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu (18) ir noteikts tiesiskais regulējums, lai varētu stāties pretī informācijas sabiedrībā izplatītajiem digitālā satura izaicinājumiem.

| (43) | Dalībvalstīs pastāvošās atšķirības dažādo prakšu ziņā joprojām veido tehniskus šķēršļus, kas aizkavē piekļuvi publiskā sektora informācijai un šādas informācijas atkārtotu izmantošanu Savienībā. |
| --- | --- |

(43)

Dalībvalstīs pastāvošās atšķirības dažādo prakšu ziņā joprojām veido tehniskus šķēršļus, kas aizkavē piekļuvi publiskā sektora informācijai un šādas informācijas atkārtotu izmantošanu Savienībā.

| (44) | Kopienas iniciatīvām digitālā satura jomā būtu jāņem vērā Kopienas daudzvalodu un kultūru daudzveidības specifika. |
| --- | --- |

(44)

Kopienas iniciatīvām digitālā satura jomā būtu jāņem vērā Kopienas daudzvalodu un kultūru daudzveidības specifika.

| (45) | Dabas resursos, kuru apdomīgu un racionālu izmantošanu paredz Līguma 174. pants, līdztekus atjaunojamiem enerģijas avotiem ietilpst arī nafta, dabasgāze un cietais kurināmais, kas ir ne tikai galvenie enerģijas avoti, bet arī galvenie oglekļa dioksīda emisiju avoti. |
| --- | --- |

(45)

Dabas resursos, kuru apdomīgu un racionālu izmantošanu paredz Līguma 174. pants, līdztekus atjaunojamiem enerģijas avotiem ietilpst arī nafta, dabasgāze un cietais kurināmais, kas ir ne tikai galvenie enerģijas avoti, bet arī galvenie oglekļa dioksīda emisiju avoti.

| (46) | Komisijas Zaļajā grāmatā “Pretī drošas enerģijas apgādes stratēģijai Eiropā” ir konstatēts, ka Savienība kļūst arvien atkarīgāka no ārējiem enerģijas avotiem un ka tās atkarība tuvāko 20—30 gadu laikā varētu pieaugt par 70 %. Tādēļ tajā uzsvērta nepieciešamība ar skaidru darbību atkārtoti līdzsvarot piedāvājumu politiku, un ierosināts ieviest labāk pārvaldītu un videi draudzīgāku patēriņu, jo īpaši transporta un celtniecības nozarēs. Tajā ierosināts arī piešķirt prioritāti jaunu un atjaunojamu enerģijas avotu attīstīšanai, lai stātos pretī globālās sasilšanas izaicinājumam un lai sasniegtu ar iepriekšējiem rīcības plāniem un rezolūcijām jau agrāk izvirzīto mērķi — panākt, lai līdz 2010. gadam 12% no bruto iekšējā patēriņa tiktu izmantota enerģija, kas iegūta no atjaunojamiem enerģijas avotiem. |
| --- | --- |

(46)

Komisijas Zaļajā grāmatā “Pretī drošas enerģijas apgādes stratēģijai Eiropā” ir konstatēts, ka Savienība kļūst arvien atkarīgāka no ārējiem enerģijas avotiem un ka tās atkarība tuvāko 20—30 gadu laikā varētu pieaugt par 70 %. Tādēļ tajā uzsvērta nepieciešamība ar skaidru darbību atkārtoti līdzsvarot piedāvājumu politiku, un ierosināts ieviest labāk pārvaldītu un videi draudzīgāku patēriņu, jo īpaši transporta un celtniecības nozarēs. Tajā ierosināts arī piešķirt prioritāti jaunu un atjaunojamu enerģijas avotu attīstīšanai, lai stātos pretī globālās sasilšanas izaicinājumam un lai sasniegtu ar iepriekšējiem rīcības plāniem un rezolūcijām jau agrāk izvirzīto mērķi — panākt, lai līdz 2010. gadam 12% no bruto iekšējā patēriņa tiktu izmantota enerģija, kas iegūta no atjaunojamiem enerģijas avotiem.

| (47) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/77/EK (2001. gada 27. septembris) par tādas elektroenerģijas pielietojuma veicināšanu iekšējā elektrības tirgū, kas ražota, izmantojot atjaunojamos enerģijas avotus (19), ir izvirzīta prasība dalībvalstīm valsts mērogā izvirzīt orientējošu mērķus, kas saskanētu ar Kopienas orientējošo mērķi 12% apmērā no bruto nacionālā enerģijas patēriņa līdz 2010. gadam un jo īpaši ar orientējošo procentuālo daļu 22,1% apmērā, ko veido elektrība, kas ražota, izmantojot atjaunojamos enerģijas avotus, no kopējā elektrības patēriņa Kopienā līdz 2010. gadam. Komisija 2004. gada 26. maija Paziņojumā “Atjaunojamās enerģijas daļa ES” izteica brīdinājumu un norādīja, ka gadījumā, ja netiks veikti papildu pasākumi enerģētikas jomā, ir iespējams, ka netiks sasniegts izvirzītais mērķis — panākt, lai līdz 2010. gadam tās enerģijas daļa, ko ražo, izmantojot atjaunojamos enerģijas avotus, būtu 12% no vispārējā enerģijas patēriņa. |
| --- | --- |

(47)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/77/EK (2001. gada 27. septembris) par tādas elektroenerģijas pielietojuma veicināšanu iekšējā elektrības tirgū, kas ražota, izmantojot atjaunojamos enerģijas avotus (19), ir izvirzīta prasība dalībvalstīm valsts mērogā izvirzīt orientējošu mērķus, kas saskanētu ar Kopienas orientējošo mērķi 12% apmērā no bruto nacionālā enerģijas patēriņa līdz 2010. gadam un jo īpaši ar orientējošo procentuālo daļu 22,1% apmērā, ko veido elektrība, kas ražota, izmantojot atjaunojamos enerģijas avotus, no kopējā elektrības patēriņa Kopienā līdz 2010. gadam. Komisija 2004. gada 26. maija Paziņojumā “Atjaunojamās enerģijas daļa ES” izteica brīdinājumu un norādīja, ka gadījumā, ja netiks veikti papildu pasākumi enerģētikas jomā, ir iespējams, ka netiks sasniegts izvirzītais mērķis — panākt, lai līdz 2010. gadam tās enerģijas daļa, ko ražo, izmantojot atjaunojamos enerģijas avotus, būtu 12% no vispārējā enerģijas patēriņa.

| (48) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/91/EK (2002. gada 16. decembris) par ēku energoefektivitāti (20) ir izvirzīta prasība dalībvalstīm piemērot obligāto energoefektivitātes prasību minimumu jaunām un jau uzceltām ēkām, nodrošināt ēku energosertifikāciju un par obligātu prasību noteikt regulāras boileru un gaisa kondicionēšanas sistēmu pārbaudes ēkās. |
| --- | --- |

(48)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/91/EK (2002. gada 16. decembris) par ēku energoefektivitāti (20) ir izvirzīta prasība dalībvalstīm piemērot obligāto energoefektivitātes prasību minimumu jaunām un jau uzceltām ēkām, nodrošināt ēku energosertifikāciju un par obligātu prasību noteikt regulāras boileru un gaisa kondicionēšanas sistēmu pārbaudes ēkās.

| (49) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/30/EK (2003. gada 8. maijs) par biodegvielas un citu atjaunojamo veidu degvielas izmantošanas veicināšanu transportā (21) ir izvirzīta prasība dalībvalstīm nodrošināt, lai to tirgū laistu biodegvielas un citu atjaunojamo veidu degvielas minimālo daudzumu. |
| --- | --- |

(49)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/30/EK (2003. gada 8. maijs) par biodegvielas un citu atjaunojamo veidu degvielas izmantošanas veicināšanu transportā (21) ir izvirzīta prasība dalībvalstīm nodrošināt, lai to tirgū laistu biodegvielas un citu atjaunojamo veidu degvielas minimālo daudzumu.

| (50) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/8/EK (2004. gada 11. februāris) par tādas koģenerācijas veicināšanu, kas balstīta uz lietderīgā siltuma pieprasījumu iekšējā enerģijas tirgū (22), ir izvirzīta prasība dalībvalstīm veikt to potenciāla analīzi attiecībā uz augstas efektivitātes koģenerāciju un ieviest atbalsta shēmas atbilstoši noteiktajam valsts potenciālam. |
| --- | --- |

(50)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/8/EK (2004. gada 11. februāris) par tādas koģenerācijas veicināšanu, kas balstīta uz lietderīgā siltuma pieprasījumu iekšējā enerģijas tirgū (22), ir izvirzīta prasība dalībvalstīm veikt to potenciāla analīzi attiecībā uz augstas efektivitātes koģenerāciju un ieviest atbalsta shēmas atbilstoši noteiktajam valsts potenciālam.

| (51) | Lai vienkāršotu minēto Kopienas pasākumu īstenošanu, lai panāktu intensīvāku atjaunojamo enerģijas avotu iekļūšanu tirgū un uzlabotu enerģijas efektivitāti, Kopienas līmenī ar īpašām programmām ir jāizvērš sevišķi veicināšanas pasākumi, kuru nolūks būtu izveidot pārejai uz ilgtspējīgām enerģētikas sistēmām nepieciešamos apstākļus, jo īpaši lai atbalstītu tāda aprīkojuma standartizāciju, kas rada vai patērē atjaunojamus enerģijas avotus, lai sekmētu tehnoloģiju attīstību un lai izplatītu labāko praksi pieprasījumu pārvaldības jomā. Tas pats attiecas arī uz Kopienas pasākumiem saistībā ar energoefektivitātes norādēm uz elektroiekārtām, elektroniskām iekārtām, biroja un sakaru iekārtām, kā arī saistībā ar apgaismes ierīču, siltumapgādes un gaisa kondicionēšanas iekārtu standartizāciju. Tādēļ būtu jāizveido programma “Saprātīga enerģija Eiropai”. |
| --- | --- |

(51)

Lai vienkāršotu minēto Kopienas pasākumu īstenošanu, lai panāktu intensīvāku atjaunojamo enerģijas avotu iekļūšanu tirgū un uzlabotu enerģijas efektivitāti, Kopienas līmenī ar īpašām programmām ir jāizvērš sevišķi veicināšanas pasākumi, kuru nolūks būtu izveidot pārejai uz ilgtspējīgām enerģētikas sistēmām nepieciešamos apstākļus, jo īpaši lai atbalstītu tāda aprīkojuma standartizāciju, kas rada vai patērē atjaunojamus enerģijas avotus, lai sekmētu tehnoloģiju attīstību un lai izplatītu labāko praksi pieprasījumu pārvaldības jomā. Tas pats attiecas arī uz Kopienas pasākumiem saistībā ar energoefektivitātes norādēm uz elektroiekārtām, elektroniskām iekārtām, biroja un sakaru iekārtām, kā arī saistībā ar apgaismes ierīču, siltumapgādes un gaisa kondicionēšanas iekārtu standartizāciju. Tādēļ būtu jāizveido programma “Saprātīga enerģija Eiropai”.

| (52) | Programmai “Saprātīga enerģija Eiropai” būtu jāpalīdz sasniegt vispārējos mērķus par enerģijas dažādības un piegādes drošības palielināšanu un jāveicina Savienības uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkurētspēja, vienlaikus aizsargājot vidi un izpildot starptautiskās saistības šajā jomā. Arī energoefektivitātes uzlabošanas pasākumos, kas paredzēti šajā īpašajā programmā, galvenā uzmanība būtu jāpievērš ražošanas procesu tehnoloģiskiem uzlabojumiem, un būtu jāierosina palielināt efektivitāti, izmantojot labāku transporta loģistiku. |
| --- | --- |

(52)

Programmai “Saprātīga enerģija Eiropai” būtu jāpalīdz sasniegt vispārējos mērķus par enerģijas dažādības un piegādes drošības palielināšanu un jāveicina Savienības uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkurētspēja, vienlaikus aizsargājot vidi un izpildot starptautiskās saistības šajā jomā. Arī energoefektivitātes uzlabošanas pasākumos, kas paredzēti šajā īpašajā programmā, galvenā uzmanība būtu jāpievērš ražošanas procesu tehnoloģiskiem uzlabojumiem, un būtu jāierosina palielināt efektivitāti, izmantojot labāku transporta loģistiku.

| (53) | Lai jau pastāvošā stratēģija ilgstošas enerģijas izmantošanas jomā sniegtu gaidītos rezultātus, ir ne tikai jānodrošina Kopienas atbalsta nepārtrauktība attiecībā uz politisko nostādņu izstrādi un pastāvošo, ar tehnoloģijām nesaistīto barjeru likvidēšanu, rīkojot efektīvākas reklāmas kampaņas, bet arī, turklāt galvenokārt, būtu jāveicina investīcijas un jāsekmē inovatīvu tehnoloģiju ieviešana tirgū visas Kopienas teritorijā. |
| --- | --- |

(53)

Lai jau pastāvošā stratēģija ilgstošas enerģijas izmantošanas jomā sniegtu gaidītos rezultātus, ir ne tikai jānodrošina Kopienas atbalsta nepārtrauktība attiecībā uz politisko nostādņu izstrādi un pastāvošo, ar tehnoloģijām nesaistīto barjeru likvidēšanu, rīkojot efektīvākas reklāmas kampaņas, bet arī, turklāt galvenokārt, būtu jāveicina investīcijas un jāsekmē inovatīvu tehnoloģiju ieviešana tirgū visas Kopienas teritorijā.

| (54) | Atjaunojamiem enerģijas avotiem un energoefektivitātei ir ne tikai pozitīva ietekme uz vidi, bet tie ir arī nozares, kam raksturīga visstraujākā izaugsme un kuros ir vislielākais jaunizveidoto inovatīvo darbvietu skaits. Eiropas atjaunojamās enerģijas nozare ir visjaudīgākā pasaulē attiecībā uz tādas elektroenerģijas ražošanas tehnoloģijām, ko iegūst, izmantojot atjaunojamus enerģijas avotus. Šādas tehnoloģijas sekmē ekonomisko un sociālo kohēziju un ļauj izvairīties no resursu izšķērdēšanas. |
| --- | --- |

(54)

Atjaunojamiem enerģijas avotiem un energoefektivitātei ir ne tikai pozitīva ietekme uz vidi, bet tie ir arī nozares, kam raksturīga visstraujākā izaugsme un kuros ir vislielākais jaunizveidoto inovatīvo darbvietu skaits. Eiropas atjaunojamās enerģijas nozare ir visjaudīgākā pasaulē attiecībā uz tādas elektroenerģijas ražošanas tehnoloģijām, ko iegūst, izmantojot atjaunojamus enerģijas avotus. Šādas tehnoloģijas sekmē ekonomisko un sociālo kohēziju un ļauj izvairīties no resursu izšķērdēšanas.

| (55) | Darbības laiks Lēmumam Nr. 1230/2003/EK beigsies 2006. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(55)

Darbības laiks Lēmumam Nr. 1230/2003/EK beigsies 2006. gada 31. decembrī.

| (56) | Trīs no četrām darbības jomām, kas izklāstītas ar Lēmumu Nr. 1230/2003/EK izveidotajā programmā, būtu jāiekļauj arī šajā Pamatprogrammā: i) energoefektivitātes un saprātīga enerģijas izmantojuma sekmēšana (“SAVE”), ii) jaunu un atjaunojamu enerģijas avotu izmantošanas veicināšana (“ALTERNER”) un iii) energoefektivitātes un jaunu un atjaunojamu enerģijas avotu izmantošanas veicināšana transporta jomā (“STEER”). |
| --- | --- |

(56)

Trīs no četrām darbības jomām, kas izklāstītas ar Lēmumu Nr. 1230/2003/EK izveidotajā programmā, būtu jāiekļauj arī šajā Pamatprogrammā: i) energoefektivitātes un saprātīga enerģijas izmantojuma sekmēšana (“SAVE”), ii) jaunu un atjaunojamu enerģijas avotu izmantošanas veicināšana (“ALTERNER”) un iii) energoefektivitātes un jaunu un atjaunojamu enerģijas avotu izmantošanas veicināšana transporta jomā (“STEER”).

| (57) | Ar Lēmumu Nr. 1230/2003/EK izveidotās programmas starptautiskā dimensija (“COOPENER”) būtu jāturpina jaunajos Kopienas ārējā atbalsta instrumentos kā daļa no tematiskās programmas vides un dabas resursu, tostarp enerģijas, ilgtspējīgai pārvaldībai. Tomēr, lai palīdzētu MVU izmantot saprātīgas enerģijas potenciālos tirgus, kas pastāv ārpus Eiropas, vajadzētu būt ciešai saiknei starp tematiskās programmas attiecīgo daļu un programmu “Saprātīga enerģija Eiropai”. |
| --- | --- |

(57)

Ar Lēmumu Nr. 1230/2003/EK izveidotās programmas starptautiskā dimensija (“COOPENER”) būtu jāturpina jaunajos Kopienas ārējā atbalsta instrumentos kā daļa no tematiskās programmas vides un dabas resursu, tostarp enerģijas, ilgtspējīgai pārvaldībai. Tomēr, lai palīdzētu MVU izmantot saprātīgas enerģijas potenciālos tirgus, kas pastāv ārpus Eiropas, vajadzētu būt ciešai saiknei starp tematiskās programmas attiecīgo daļu un programmu “Saprātīga enerģija Eiropai”.

| (58) | Atbilstīgi pareizas pārvaldības un labāka regulējuma principiem Komisija bija nolīgusi neatkarīgus ekspertus, lai tie veiktu iepriekšēju novērtējumu atjaunotai Kopienas daudzgadu programmai enerģētikas jomā, lai pēc 2006. gada 31. decembra sekmīgi turpinātu uzsākto programmu “Saprātīga enerģija Eiropai”. Savā ziņojumā eksperti secināja, ka ir vajadzīgs nodrošināt programmas “Saprātīga enerģija Eiropai” turpinājumu pēc 2006. gada un atjaunot to kā instrumentu, kas ir vispārīgāks un kurā izvirzīti vērienīgāki mērķi. Šī programma būtu jāveido arī tā, lai turpinātu palielināt Eiropas potenciālu un pārākumu ilgstpējīgas enerģijas tehnoloģiju un to izmantošanas jomā. |
| --- | --- |

(58)

Atbilstīgi pareizas pārvaldības un labāka regulējuma principiem Komisija bija nolīgusi neatkarīgus ekspertus, lai tie veiktu iepriekšēju novērtējumu atjaunotai Kopienas daudzgadu programmai enerģētikas jomā, lai pēc 2006. gada 31. decembra sekmīgi turpinātu uzsākto programmu “Saprātīga enerģija Eiropai”. Savā ziņojumā eksperti secināja, ka ir vajadzīgs nodrošināt programmas “Saprātīga enerģija Eiropai” turpinājumu pēc 2006. gada un atjaunot to kā instrumentu, kas ir vispārīgāks un kurā izvirzīti vērienīgāki mērķi. Šī programma būtu jāveido arī tā, lai turpinātu palielināt Eiropas potenciālu un pārākumu ilgstpējīgas enerģijas tehnoloģiju un to izmantošanas jomā.

| (59) | Īstenojot Pamatprogrammu, būtu jāņem vērā vajadzība to veidot par lietotājam viegli lietojamu un administratīvi vienkāršu instrumentu. Komisijai būtu jāpublicē lietotāja rokasgrāmata un jānodrošina tās plaša pieejamība, kurā paredzēs skaidru, vienkāršu un pārskatāmu galveno principu kopumu par saņēmēju piedalīšanos Pamatprogrammā. Tam jo īpaši būtu jāatvieglo MVU līdzdalība programmā. Lietotāja rokasgrāmatā būtu jāraksturo saņēmēju tiesības un pienākumi; finanšu noteikumi, piemēram, attaisnotās izmaksas un atbalsta līmenis; administratīvo noteikumu un procedūru principi, jo īpaši attiecībā uz lietotājdraudzīgām pieteikuma iesniegšanas procedūrām, ko izmanto divpakāpju pieteikšanās procesā, ja tās ir vajadzīgas un ar nosacījumu, ka tāda procedūra nepaildzina laikposmu starp vērtēšanu un līguma parakstīšanu; projekta rezultātu izmantošanas un izplatīšanas noteikumi, kā arī priekšlikumu vērtēšanas, atlases un piešķiršanas principi. |
| --- | --- |

(59)

Īstenojot Pamatprogrammu, būtu jāņem vērā vajadzība to veidot par lietotājam viegli lietojamu un administratīvi vienkāršu instrumentu. Komisijai būtu jāpublicē lietotāja rokasgrāmata un jānodrošina tās plaša pieejamība, kurā paredzēs skaidru, vienkāršu un pārskatāmu galveno principu kopumu par saņēmēju piedalīšanos Pamatprogrammā. Tam jo īpaši būtu jāatvieglo MVU līdzdalība programmā. Lietotāja rokasgrāmatā būtu jāraksturo saņēmēju tiesības un pienākumi; finanšu noteikumi, piemēram, attaisnotās izmaksas un atbalsta līmenis; administratīvo noteikumu un procedūru principi, jo īpaši attiecībā uz lietotājdraudzīgām pieteikuma iesniegšanas procedūrām, ko izmanto divpakāpju pieteikšanās procesā, ja tās ir vajadzīgas un ar nosacījumu, ka tāda procedūra nepaildzina laikposmu starp vērtēšanu un līguma parakstīšanu; projekta rezultātu izmantošanas un izplatīšanas noteikumi, kā arī priekšlikumu vērtēšanas, atlases un piešķiršanas principi.

| (60) | Komisija, pamatojoties uz izmaksu un guvumu analīzi, Pamatprogrammas īstenošanai var izmantot jaunu vai esošu izpildaģentūru, kā noteikts Padomes Regulā (EK) Nr. 58/2003 (2002. gada 19. decembris), ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus (23). |
| --- | --- |

(60)

Komisija, pamatojoties uz izmaksu un guvumu analīzi, Pamatprogrammas īstenošanai var izmantot jaunu vai esošu izpildaģentūru, kā noteikts Padomes Regulā (EK) Nr. 58/2003 (2002. gada 19. decembris), ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus (23).

| (61) | Šai Pamatprogrammai būtu arī jāsekmē tas, ka tiek apsvērtas Eiropas inovāciju politikas turpmākās struktūras un vajadzības. |
| --- | --- |

(61)

Šai Pamatprogrammai būtu arī jāsekmē tas, ka tiek apsvērtas Eiropas inovāciju politikas turpmākās struktūras un vajadzības.

| (62) | Ņemot vērā to, ka šī lēmuma mērķus — konkurētspējas un inovāciju uzlabošanu Kopienā — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo ir nepieciešamas daudzpusējas partnerattiecības, pārrobežu mobilitāte un informācijas apmaiņa Kopienas mērogā, un to, ka vajadzīgo darbību un pasākumu iezīmju dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(62)

Ņemot vērā to, ka šī lēmuma mērķus — konkurētspējas un inovāciju uzlabošanu Kopienā — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo ir nepieciešamas daudzpusējas partnerattiecības, pārrobežu mobilitāte un informācijas apmaiņa Kopienas mērogā, un to, ka vajadzīgo darbību un pasākumu iezīmju dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

| (63) | Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (24). |
| --- | --- |

(63)

Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (24).

| (64) | Ņemot vērā īpašajās programmās izskatāmo jautājumu specifiku, dažādām komitejām būtu jāpalīdz Komisijai īstenot ikvienu no tām. Šīs komitejas sanāks vienlaicīgi un periodiski, lai kopējās sēdēs varētu pārrunāt horizontālus vai kopīgus jautājumus, ko noteikusi EIPC pārvaldības komiteja sadarbībā ar Komisiju. |
| --- | --- |

(64)

Ņemot vērā īpašajās programmās izskatāmo jautājumu specifiku, dažādām komitejām būtu jāpalīdz Komisijai īstenot ikvienu no tām. Šīs komitejas sanāks vienlaicīgi un periodiski, lai kopējās sēdēs varētu pārrunāt horizontālus vai kopīgus jautājumus, ko noteikusi EIPC pārvaldības komiteja sadarbībā ar Komisiju.

| (65) | Stratēģiska konkurētspējas un inovāciju padomdevēja padome konsultē Komisiju, lai uzlabotu šīs programmas daļu vienotību un tās efektivitāti. |
| --- | --- |

(65)

Stratēģiska konkurētspējas un inovāciju padomdevēja padome konsultē Komisiju, lai uzlabotu šīs programmas daļu vienotību un tās efektivitāti.

| (66) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 456/2005/EK (2005. gada 9. marts), ar ko izveido daudzgadu Kopienas programmu, lai Eiropā uzlabotu digitālā satura pieejamību, lietošanu un izmantošanu (25), izveidota daudzgadu programma, kas pazīstama kā “eContentplus”. Minētā lēmuma darbības laiks beigsies 2008. gada 31. decembrī. Pasākumi, kuru nolūks ir panākt, lai Eiropas digitālais saturs būtu pieejamāks, vienkāršāk lietojams un apgūstams, pēc minētā datuma būtu jāturpina saskaņā ar IKT politikas atbalsta programmām, ko izveido ar šo lēmumu. |
| --- | --- |

(66)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 456/2005/EK (2005. gada 9. marts), ar ko izveido daudzgadu Kopienas programmu, lai Eiropā uzlabotu digitālā satura pieejamību, lietošanu un izmantošanu (25), izveidota daudzgadu programma, kas pazīstama kā “eContentplus”. Minētā lēmuma darbības laiks beigsies 2008. gada 31. decembrī. Pasākumi, kuru nolūks ir panākt, lai Eiropas digitālais saturs būtu pieejamāks, vienkāršāk lietojams un apgūstams, pēc minētā datuma būtu jāturpina saskaņā ar IKT politikas atbalsta programmām, ko izveido ar šo lēmumu.

| (67) | Lēmumā 96/413/EK paredzētie pasākumi būtu jāiekļauj Uzņēmējdarbības un inovāciju programmā. Tādēļ Lēmums 96/413/EK būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(67)

Lēmumā 96/413/EK paredzētie pasākumi būtu jāiekļauj Uzņēmējdarbības un inovāciju programmā. Tādēļ Lēmums 96/413/EK būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

I SADAĻA

KOPĪGI NOTEIKUMI

I nodaļa

Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma

1. pants

Izveide

1.   Ar šo izveido Kopienas rīcības pamatprogrammu konkurētspējas un inovāciju jomā, kurā īpaša uzmanība pievērsta MVU vajadzībām un kura izveidota laikposmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim (turpmāk — “Pamatprogramma”).

2.   Ar Pamatprogrammu veicina Kopienas kā progresīvas zināšanu sabiedrības konkurētspēju un inovatīvās spējas, kuras ilgtspējīga attīstība balstās uz spēcīgu ekonomisku izaugsmi un ļoti konkurētspējīgu sociālo tirgus ekonomiku ar augstu vides kvalitātes aizsardzības un uzlabošanas līmeni.

3.   Pamatprogramma neattiecas uz pētniecības un tehnoloģiju attīstības, un demonstrējuma darbībām, kas veiktas saskaņā ar Līguma 166. pantu. Tā palīdzēs mazināt plaisu starp pētniecību un inovācijām un veicinās visu veidu inovācijas.

2. pants

Mērķi

1.   Pamatprogrammai ir šādi mērķi:

| a) | stiprināt uzņēmumu, jo īpaši MVU konkurētspēju; |
| --- | --- |

a)

stiprināt uzņēmumu, jo īpaši MVU konkurētspēju;

| b) | veicināt visu veidu inovācijas, tostarp ekoloģiskas inovācijas; |
| --- | --- |

b)

veicināt visu veidu inovācijas, tostarp ekoloģiskas inovācijas;

| c) | paātrināt ilgtspējīgas, konkurētspējīgas, inovatīvas un atvērtas informācijas sabiedrības attīstību; |
| --- | --- |

c)

paātrināt ilgtspējīgas, konkurētspējīgas, inovatīvas un atvērtas informācijas sabiedrības attīstību;

| d) | veicināt energoefektivitāti un jaunus un atjaunojamus enerģijas avotus visās nozarēs, ieskaitot transporta nozari. |
| --- | --- |

d)

veicināt energoefektivitāti un jaunus un atjaunojamus enerģijas avotus visās nozarēs, ieskaitot transporta nozari.

2.   Pamatprogrammas mērķus sasniedz, īstenojot šādas īpašas programmas, kas izveidotas II sadaļā (turpmāk — “īpašas programmas”):

| a) | uzņēmējdarbības un inovāciju programma; |
| --- | --- |

a)

uzņēmējdarbības un inovāciju programma;

| b) | informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) politikas atbalsta programma; |
| --- | --- |

b)

informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) politikas atbalsta programma;

| c) | programma “Saprātīga enerģija Eiropai”. |
| --- | --- |

c)

programma “Saprātīga enerģija Eiropai”.

3. pants

Budžets

1.   Finansējums Pamatprogrammas īstenošanai ir EUR 3196 miljoni (26).

2.   Paredzamais budžeta sadalījums īpašām programmām ir norādīts I pielikumā.

3.   Budžeta lēmējinstitūcija apstiprina pieejamās gada apropriācijas, ievērojot finanšu shēmu.

4. pants

Trešu valstu dalība

Pamatprogrammā var piedalīties:

| a) | Eiropas brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstis, kas ir Eiropas ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis saskaņā ar EEZ līgumā minētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

a)

Eiropas brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstis, kas ir Eiropas ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis saskaņā ar EEZ līgumā minētajiem nosacījumiem;

| b) | pievienošanās sarunvalstis un kandidātvalstis, kas gūst labumu no pirmspievienošanās stratēģijas saskaņā ar vispārējiem principiem un noteikumiem šo valstu dalībai Kopienas programmās, kas noteikti attiecīgā pamatnolīgumā un Asociācijas padomes lēmumos; |
| --- | --- |

b)

pievienošanās sarunvalstis un kandidātvalstis, kas gūst labumu no pirmspievienošanās stratēģijas saskaņā ar vispārējiem principiem un noteikumiem šo valstu dalībai Kopienas programmās, kas noteikti attiecīgā pamatnolīgumā un Asociācijas padomes lēmumos;

| c) | Rietumbalkānu valstis saskaņā ar noteikumiem, kas stājas spēkā pēc tam, kad ar šīm valstīm ir noslēgti pamatnolīgumi par to dalību Kopienas programmās; |
| --- | --- |

c)

Rietumbalkānu valstis saskaņā ar noteikumiem, kas stājas spēkā pēc tam, kad ar šīm valstīm ir noslēgti pamatnolīgumi par to dalību Kopienas programmās;

| d) | citas trešās valstis, ja tas paredzēts nolīgumos un procedūrās. |
| --- | --- |

d)

citas trešās valstis, ja tas paredzēts nolīgumos un procedūrās.

II nodaļa

Pamatprogrammas īstenošana

5. pants

Gada darba programmas

1.   Komisija saskaņā ar 46. panta 2. punktā minēto procedūru, ņemot vērā vajadzību pielāgoties attīstībai nākotnē, jo īpaši pēc starpposma novērtēšanas, pieņem īpašo programmu gada darba programmas.

Komisija nodrošina gada darba programmu īstenošanu, kā arī detalizēti un bez kavēšanas informē Eiropas Parlamentu par to sagatavošanu un izpildi.

2.   Grozījumus gada darba programmās par budžeta piešķīrumiem, kas pārsniedz EUR 1 miljonu, pieņem saskaņā ar 46. panta 2. punktā minēto procedūru.

6. pants

Kopējie Pamatprogrammas izpildes pasākumi

1.   Instrumenti, kas aprakstīti II sadaļas I nodaļas 2. iedaļā, II nodaļas 2. iedaļā un III nodaļas 2. iedaļā, ir uzskatāmi par Pamatprogrammas kopēju instrumentu kopumu. Tos var arī izmantot, lai sasniegtu katras īpašās programmas mērķus, kas ir precizēti attiecīgajā gada darba programmā. Visaptverošu un detalizētu instrumentu sarakstu iekļauj 47. punktā minētajā lietotāja rokasgrāmatā.

2.   Piešķirtais finansējums pilnībā atbilst Kopienas noteikumiem par valsts atbalstu un papildu instrumentiem. Piemēro Kopienas noteikumus par sabiedrības piekļūšanu informācijai. Ņem vērā pārredzamības un integrētas pieejas dzimumu līdztiesībai principus.

7. pants

Tehniska palīdzība

Budžeta apjoms, kas paredzēts saskaņā ar šo lēmumu, var arī attiekties uz nepieciešamajiem izdevumiem saistībā ar sagatavošanās darbībām, pārraudzību, kontroli, revīziju un novērtējumu, kuri ir tieši vajadzīgi, lai efektīvi un sekmīgi īstenotu šo lēmumu un sasniegtu tā mērķus.

Šajās darbībās jo īpaši ietilpt pētījumi, tikšanās, informācijas pasākumi, publikācijas, izdevumi par informātikas rīkiem, sistēmām un tīkliem informācijas apmaiņai un apstrādei, un citi izdevumi saistībā ar tehnisko, zinātnisko un administratīvo palīdzību un novērtēšanu, kas Komisijai var būt vajadzīgi, lai īstenotu šo lēmumu.

8. pants

Pārraudzība un novērtējums

1.   Komisija regulāri pārrauga Pamatprogrammas un tās īpašo programmu īstenošanu. Tā arī pārbauda sinerģiju starp Pamatprogrammas pasākumiem, šo programmu un citām papildinošām Kopienas programmām, kā arī tās sinerģiju ar dalībvalstu programmām, ko līdzfinansē Kopiena. Ja iespējams, tā pārbauda, vai, īstenojot programmas pasākumus, ir ievērots dzimumu samērs un nediskriminēšanas princips.

Komisija Pamatprogrammai un katrai tās īpašai programmai izstrādā gadskārtēju īstenošanas ziņojumu par darbībām, vērtējot atbalstītās darbības finanšu īstenošanas kontekstā, rezultātu un, ja tas iespējams, ietekmi. Gada ziņojumā par īpašo programmu “Uzņēmējdarbība un inovācijas” skaidri norāda ekoloģisko inovāciju pasākumus.

2.   Pamatprogrammai un tās īpašām programmām veic starpposma un nobeiguma novērtējumu. Šādos novērtējumos izskata tādus jautājumus, kā atbilstība, vienotība un sinerģija, efektivitāte, lietderība, ilgtspējība, izmantojamība un, ja tas ir iespējams un vajadzīgs, finansējuma sadalījums pa nozarēm. Nobeiguma novērtējumā papildus vēl izskata, ciktāl Pamatprogramma kopumā un katra no tās īpašajām programmām ir sasniegusi to mērķus.

Gan starpposma, gan nobeiguma novērtējumā pieņem attiecīgu metodiku, lai novērtētu Pamatprogrammas un katras īpašās programmas ietekmi uz mērķu sasniegšanu, tostarp attiecībā uz konkurētspēju, inovācijām, jaunu uzņēmējdarbību veikšanu, ražīguma pieaugumu, izaugsmi un vidi.

Novērtējumos izskata 21. panta 2. punktā minēto pakalpojumu kvalitāti, kurus sniedz tīkla partneri. Starpposma novērtējumā var iekļaut arī nobeiguma novērtējuma elementus par iepriekšējām programmām.

3.   Īpašo programmu starpposma un nobeiguma novērtējumus un vajadzīgos budžeta piešķīrumus iekļauj attiecīgajā gada darba programmā.

Gada darba programmās katrai īpašajai darbībai definē izmērāmus mērķus un izstrādā piemērotus novērtējuma kritērijus, kā arī kvantitatīvu un kvalitatīvu rādītāju kopumu, lai varētu novērtēt sasniegtos rezultātus, kas dos ieguldījumu visas Pamatprogrammas un attiecīgo īpašu programmu mērķu sasniegšanā.

Pamatprogrammas starpposma un nobeiguma novērtējumu un vajadzīgos budžeta piešķīrumus iekļauj gada darba programmā “Uzņēmējdarbības un inovāciju programma”.

4.   Pamatprogrammas starpposma novērtējumu pabeidz līdz 2009. gada 31. decembrim, bet nobeiguma novērtējumu līdz 2011. gada 31. decembrim.

Īpašo programmu starpposma un nobeiguma novērtējumu ieplāno tā, lai to rezultātus varētu ņemt vērā Pamatprogrammas starpposma un nobeiguma novērtējumā.

5.   Komisija dara zināmu Pamatprogrammas un tās īpašo programmu gadskārtējos īstenošanas ziņojumus, starpposma un nobeiguma novērtējuma rezultātus Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.

9. pants

Kopienu finanšu interešu aizsardzība

1.   Kad tiek īstenotas saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, Komisija nodrošina, lai tiktu aizsargātas Kopienas finanšu intereses, piemērojot preventīvus pasākumus pret krāpšanu, korupciju un citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot nepamatoti samaksātās summas, un, ja ir atklāts pārkāpums, piemērojot efektīvus, proporcionālus un preventīvus sodus saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95, Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un Regulu (EK) Nr. 1073/1999.

2.   Attiecībā uz Kopienas darbībām, ko finansē saskaņā ar šo lēmumu, Kopienas tiesību normas pārkāpuma gadījumā, ieskaitot saistībā ar Pamatprogrammu paredzēto līgumsaistību pārkāpumu, kuru rada kāda uzņēmēja darbība vai bezdarbība, kas kaitē vai varētu kaitēt Eiropas Savienības vispārējam budžetam vai to pārvaldītiem budžetiem, radot nepamatotus izdevumus, piemēro Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96.

3.   Visi saistītie ar šo lēmumu izpildes pasākumi paredz jo īpaši uzraudzību un finanšu kontroli, ko veic Komisija vai tās pilnvarots pārstāvis, un revīzijas, ko veic Revīzijas palāta, vajadzības gadījumā revīzijas uz vietas.

II SADAĻA

ĪPAŠAS PROGRAMMAS

I nodaļa

Uzņēmējdarbības un inovāciju programma

1. IEDAĻA

MĒRĶI UN DARBĪBAS JOMAS

10. pants

Izveide un mērķi

1.   Ar šo izveido Uzņēmējdarbības un inovāciju programmu uzņēmumu, jo īpaši MVU, uzņēmējdarbības, inovāciju, tostarp ekoloģisku inovāciju, un rūpniecības konkurētspējas atbalstam.

2.   Uzņēmējdarbības un inovāciju programmā paredzētas darbības, kuru mērķis ir atbalstīt, uzlabot, sekmēt un veicināt:

| a) | finansējuma pieejamību MVU dibināšanai un izaugsmei un investīcijām inovāciju ieviešanas pasākumos; |
| --- | --- |

a)

finansējuma pieejamību MVU dibināšanai un izaugsmei un investīcijām inovāciju ieviešanas pasākumos;

| b) | MVU sadarbībai labvēlīgas vides veidošanu, jo īpaši pārrobežu sadarbības jomā; |
| --- | --- |

b)

MVU sadarbībai labvēlīgas vides veidošanu, jo īpaši pārrobežu sadarbības jomā;

| c) | visu veidu inovācijas uzņēmumos; |
| --- | --- |

c)

visu veidu inovācijas uzņēmumos;

| d) | ekoloģiskās inovācijas; |
| --- | --- |

d)

ekoloģiskās inovācijas;

| e) | uzņēmējdarbības un inovāciju kultūru; |
| --- | --- |

e)

uzņēmējdarbības un inovāciju kultūru;

| f) | ar uzņēmumiem un inovācijām saistīto ekonomikas un administratīvo reformu. |
| --- | --- |

f)

ar uzņēmumiem un inovācijām saistīto ekonomikas un administratīvo reformu.

11. pants

Pieeja finansējumam MVU dibināšanai un izaugsmei

Rīcība attiecībā uz pieeju finansējumam MVU dibināšanai un izaugsmei un investīcijām inovāciju ieviešanas pasākumos, tostarp inovācijās vides jomā, var būt šāda:

| a) | palielināt investīciju apjomu no riska kapitāla fondiem un investīciju instrumentiem, ko nodrošina biznesa eņģeļi; |
| --- | --- |

a)

palielināt investīciju apjomu no riska kapitāla fondiem un investīciju instrumentiem, ko nodrošina biznesa eņģeļi;

| b) | nodrošināt aizņēmuma finanšu instrumentu palielinājumu MVU; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt aizņēmuma finanšu instrumentu palielinājumu MVU;

| c) | uzlabot MVU finanšu vidi un spējas izmantot finansējumu. |
| --- | --- |

c)

uzlabot MVU finanšu vidi un spējas izmantot finansējumu.

12. pants

MVU sadarbība

Rīcība attiecībā uz MVU sadarbību var būt šāda:

| a) | veicināt MVU atbalsta pakalpojumus; |
| --- | --- |

a)

veicināt MVU atbalsta pakalpojumus;

| b) | sekmēt pasākumus, kas palīdzētu un aicinātu MVU sadarboties ar citiem ārvalstu uzņēmumiem un citiem inovāciju jomā iesaistītājiem un veicinātu šādu sadarbību, tostarp iesaistot MVU Eiropas un starptautiskās standartizācijas jomā; |
| --- | --- |

b)

sekmēt pasākumus, kas palīdzētu un aicinātu MVU sadarboties ar citiem ārvalstu uzņēmumiem un citiem inovāciju jomā iesaistītājiem un veicinātu šādu sadarbību, tostarp iesaistot MVU Eiropas un starptautiskās standartizācijas jomā;

| c) | sekmēt un atvieglot starptautisku sadarbību uzņēmumiem, tostarp reģionālā mērogā, kā arī izmantojot MVU tīklus, kas cenšas veicināt ekonomikas un rūpniecisku darbību koordināciju un attīstību. |
| --- | --- |

c)

sekmēt un atvieglot starptautisku sadarbību uzņēmumiem, tostarp reģionālā mērogā, kā arī izmantojot MVU tīklus, kas cenšas veicināt ekonomikas un rūpniecisku darbību koordināciju un attīstību.

13. pants

Inovāciju pasākumi

Inovāciju pasākumi var būt šādi:

| a) | sekmēt nozarei raksturīgas inovācijas, kopas, inovāciju tīklus, valsts un privātuzņēmumu inovāciju partnerības, sadarbību ar attiecīgām starptautiskām organizācijām un inovāciju pārzināšanas izmantošana; |
| --- | --- |

a)

sekmēt nozarei raksturīgas inovācijas, kopas, inovāciju tīklus, valsts un privātuzņēmumu inovāciju partnerības, sadarbību ar attiecīgām starptautiskām organizācijām un inovāciju pārzināšanas izmantošana;

| b) | atbalstīt valsts un reģionālās uzņēmumu inovāciju programmas; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt valsts un reģionālās uzņēmumu inovāciju programmas;

| c) | atbalstīt inovatīvu tehnoloģiju un koncepciju ieviešanu un pastāvošo tehnoloģiju un koncepciju inovatīvu izmantošanu; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt inovatīvu tehnoloģiju un koncepciju ieviešanu un pastāvošo tehnoloģiju un koncepciju inovatīvu izmantošanu;

| d) | atbalstīt pakalpojumus starptautisku zināšanu un tehnoloģiju nodošanai un intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma aizsardzībai un pārvaldībai; |
| --- | --- |

d)

atbalstīt pakalpojumus starptautisku zināšanu un tehnoloģiju nodošanai un intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma aizsardzībai un pārvaldībai;

| e) | attīstīt un izpētīt jaunus inovāciju pakalpojumu veidus; |
| --- | --- |

e)

attīstīt un izpētīt jaunus inovāciju pakalpojumu veidus;

| f) | veicināt tehnoloģijas un zināšanas ar datu arhivēšanas un nodošanas palīdzību. |
| --- | --- |

f)

veicināt tehnoloģijas un zināšanas ar datu arhivēšanas un nodošanas palīdzību.

14. pants

Ekoloģisku inovāciju pasākumi

Ekoloģisku inovāciju pasākumi var būt šādi:

| a) | atbalstīt vides tehnoloģiju un ekoloģiski inovatīvu pasākumu ieviešanu; |
| --- | --- |

a)

atbalstīt vides tehnoloģiju un ekoloģiski inovatīvu pasākumu ieviešanu;

| b) | veikt kopīgas investīcijas riska kapitāla fondos, kas ar pašu kapitālu nodrošina arī, cita starpā, uzņēmumus, kas investē ekoloģiskās inovācijās saskaņā ar II pielikumā paredzēto procedūru; |
| --- | --- |

b)

veikt kopīgas investīcijas riska kapitāla fondos, kas ar pašu kapitālu nodrošina arī, cita starpā, uzņēmumus, kas investē ekoloģiskās inovācijās saskaņā ar II pielikumā paredzēto procedūru;

| c) | sekmēt ekoloģisko inovāciju tīklus un kopas, valsts un privātā sektora ekoloģisko inovāciju partnerības un veidot inovatīvus uzņēmumu pakalpojumus, un ar ko atvieglo vai veicina ekoloģiskas inovācijas; |
| --- | --- |

c)

sekmēt ekoloģisko inovāciju tīklus un kopas, valsts un privātā sektora ekoloģisko inovāciju partnerības un veidot inovatīvus uzņēmumu pakalpojumus, un ar ko atvieglo vai veicina ekoloģiskas inovācijas;

| d) | sekmēt jaunu un integrētu pieeju ekoloģiskām inovācijām tādās jomās kā vides apsaimniekošana un videi nekaitīgu ražojumu, procesu un pakalpojumu izstrāde, ņemot vērā visu to aprites ciklu. |
| --- | --- |

d)

sekmēt jaunu un integrētu pieeju ekoloģiskām inovācijām tādās jomās kā vides apsaimniekošana un videi nekaitīgu ražojumu, procesu un pakalpojumu izstrāde, ņemot vērā visu to aprites ciklu.

15. pants

Uzņēmējdarbības un inovāciju kultūra

Rīcība attiecībā uz uzņēmējdarbību un inovāciju kultūru var būt šāda:

| a) | veicināt uzņēmēju izpratni, iemaņas un kultūru un līdzsvarot uzņēmējdarbības risku un atdevi, jo īpaši sievietēm un gados jauniem cilvēkiem; |
| --- | --- |

a)

veicināt uzņēmēju izpratni, iemaņas un kultūru un līdzsvarot uzņēmējdarbības risku un atdevi, jo īpaši sievietēm un gados jauniem cilvēkiem;

| b) | veicināt uzņēmējdarbības vidi, kas ir labvēlīga inovācijām, uzņēmumu attīstībai un izaugsmei; |
| --- | --- |

b)

veicināt uzņēmējdarbības vidi, kas ir labvēlīga inovācijām, uzņēmumu attīstībai un izaugsmei;

| c) | atbalstīt politikas izstrādi un dalībnieku sadarbību, tostarp to valsts un reģionālo programmu vadītāju sadarbību, kas ir no dažādām valstīm, jo īpaši, lai stiprinātu to, ka MVU var viegli izmantot programmas un pasākumus; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt politikas izstrādi un dalībnieku sadarbību, tostarp to valsts un reģionālo programmu vadītāju sadarbību, kas ir no dažādām valstīm, jo īpaši, lai stiprinātu to, ka MVU var viegli izmantot programmas un pasākumus;

| d) | sekmēt uzņēmumu izveidi un pārņemšanu. |
| --- | --- |

d)

sekmēt uzņēmumu izveidi un pārņemšanu.

16. pants

Uzņēmumi un inovācijas saistībā ar ekonomikas un administratīvo reformu

Rīcība attiecībā uz uzņēmumiem un inovācijām saistībā ar ekonomikas un administratīvo reformu var būt šāda:

| a) | vākt datus, analizēt un pārraudzīt sniegumu, attīstīt un koordinēt politiku; |
| --- | --- |

a)

vākt datus, analizēt un pārraudzīt sniegumu, attīstīt un koordinēt politiku;

| b) | sekmēt konkurētspējas stratēģiju attīstību un izplatīšanu attiecībā uz rūpniecības un pakalpojumu nozari; |
| --- | --- |

b)

sekmēt konkurētspējas stratēģiju attīstību un izplatīšanu attiecībā uz rūpniecības un pakalpojumu nozari;

| c) | atbalstīt valsts, reģionu, un pašvaldību administrāciju pieredzes apmaiņu, lai uzlabotu darba kvalitāti. |
| --- | --- |

c)

atbalstīt valsts, reģionu, un pašvaldību administrāciju pieredzes apmaiņu, lai uzlabotu darba kvalitāti.

2. IEDAĻA

ĪSTENOŠANA

17. pants

Kopienas finanšu instrumenti MVU

1.   Kopienas finanšu instrumentus pārvalda tā, lai sekmētu MVU pieeju finansēm konkrētos to darbības cikla posmos: rodoties izveides iecerei, dibinot, paplašinot un pārņemot uzņēmumu. Attiecīgo instrumentu klāstā iekļauj MVU investīcijas tādās darbībās kā tehnoloģiju attīstība, inovācijas, tostarp ekoloģiskas inovācijas, un tehnoloģiju pārņemšana, kā arī uzņēmējdarbības uzsākšana citās valstīs.

2.   Instrumenti, kas minēti 1. punktā, ir šādi:

| a) | straujas izaugsmes un inovatīvu MVU mehānisms (GIF); |
| --- | --- |

a)

straujas izaugsmes un inovatīvu MVU mehānisms (GIF);

| b) | MVU garantiju (MVUG) mehānisms; |
| --- | --- |

b)

MVU garantiju (MVUG) mehānisms;

| c) | kapacitātes palielināšanas metode (CBS). |
| --- | --- |

c)

kapacitātes palielināšanas metode (CBS).

3.   Īstenošanas pasākumi attiecībā uz citiem instrumentiem ir izklāstīti II pielikumā.

18. pants

Straujas izaugsmes un inovāciju mehānisms (GIF)

1.   Komisijas vārdā GIF pārvalda Eiropas Investīciju fonds (EIF).

Ar GIF veic šādus uzdevumus:

| a) | sniedz ieguldījumu MVU izveidē un finansēšanā un samazina starp pašu kapitāla un riska kapitāla tirgu pastāvošo neatbilstību, kas kavē MVU izmantot savu izaugsmes potenciālu, lai uzlabotu Eiropas riska kapitāla tirgu; |
| --- | --- |

a)

sniedz ieguldījumu MVU izveidē un finansēšanā un samazina starp pašu kapitāla un riska kapitāla tirgu pastāvošo neatbilstību, kas kavē MVU izmantot savu izaugsmes potenciālu, lai uzlabotu Eiropas riska kapitāla tirgu;

| b) | atbalsta inovatīvus MVU ar augstu izaugsmes potenciālu, jo īpaši tos uzņēmumus, kas veic pētniecības, attīstības un citu inovāciju ieviešanas darbības. |
| --- | --- |

b)

atbalsta inovatīvus MVU ar augstu izaugsmes potenciālu, jo īpaši tos uzņēmumus, kas veic pētniecības, attīstības un citu inovāciju ieviešanas darbības.

2.   GIF sastāv no šādām divām daļām:

| — | pirmā daļa — GIF 1 — attiecas uz sākumposma (ieceres izveide un dibināšana) investīcijām. GIF 1 investē tādos īpašos riska kapitāla fondos kā sākumposma fondi, reģionālie fondi, fondi, kas paredzēti īpašām nozarēm, tehnoloģijām vai pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai, un fondos saistībā ar atbalsta centriem, kas savukārt nodrošina kapitālu MVU. Tas var arī ieguldīt fondos un investīciju instrumentos, ko veicina privātpersonas. |
| --- | --- |

—

pirmā daļa — GIF 1 — attiecas uz sākumposma (ieceres izveide un dibināšana) investīcijām. GIF 1 investē tādos īpašos riska kapitāla fondos kā sākumposma fondi, reģionālie fondi, fondi, kas paredzēti īpašām nozarēm, tehnoloģijām vai pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai, un fondos saistībā ar atbalsta centriem, kas savukārt nodrošina kapitālu MVU. Tas var arī ieguldīt fondos un investīciju instrumentos, ko veicina privātpersonas.

| — | otrā daļa — GIF 2 — attiecas uz investīcijām paplašināšanās posmā, investīcijas novirza īpašos riska kapitāla fondos, kas savukārt nodrošina kvazikapitālu vai pašu kapitālu inovatīviem MVU ar augstu izaugsmes potenciālu paplašināšanās posmā. GIF 2 investīcijās neietilpst pārpirkšanas vai aizstāšanas kapitāls, ko izmanto uzņēmuma iznīcināšanai, pārdodot tā akcijas pa daļām. |
| --- | --- |

—

otrā daļa — GIF 2 — attiecas uz investīcijām paplašināšanās posmā, investīcijas novirza īpašos riska kapitāla fondos, kas savukārt nodrošina kvazikapitālu vai pašu kapitālu inovatīviem MVU ar augstu izaugsmes potenciālu paplašināšanās posmā. GIF 2 investīcijās neietilpst pārpirkšanas vai aizstāšanas kapitāls, ko izmanto uzņēmuma iznīcināšanai, pārdodot tā akcijas pa daļām.

GIF var ieguldīt starpniekos, vajadzības gadījumā darbojoties valsts vai reģionālās shēmās, kuru mērķis ir attīstīt investīciju kompānijas maziem uzņēmumiem.

Papildus GIF nodrošinātajam finansējumam lielāko daļu jebkurā fondā investēto līdzekļu sniedz investori, kas darbojas tāpat kā investori tirgus ekonomikā, neatkarīgi no šo investoru un to īpašnieku veida.

19. pants

MVUG mehānisms

1.   Komisijas vārdā MVUG mehānismu pārvalda EIF.

Ar MVUG mehānismu veic šādus uzdevumus:

| a) | sniedz šķērsgarantijas vai vajadzības gadījumā saistītās garantijas garantiju programmās valstīs, kas piedalās Pamatprogrammā; |
| --- | --- |

a)

sniedz šķērsgarantijas vai vajadzības gadījumā saistītās garantijas garantiju programmās valstīs, kas piedalās Pamatprogrammā;

| b) | sniedz tiešās garantijas jebkuram citam finanšu starpniekam. |
| --- | --- |

b)

sniedz tiešās garantijas jebkuram citam finanšu starpniekam.

2.   MVUG sastāv no šādām četrām daļām:

| — | pirmā daļā — a) aizņēmuma finansēšana ar aizdevumu vai līzingu — novērš noteiktas grūtības, ar kurām saskaras MVU finansējuma piekļuvē, kas rodas, pastāvot paaugstinātam riskam attiecībā uz investīcijām tādās konkrētās ar zināšanām saistītās darbībās kā tehnoloģiju attīstība, inovācijas un tehnoloģiju nodošana vai atbilstoša nodrošinājuma trūkuma dēļ. |
| --- | --- |

—

pirmā daļā — a) aizņēmuma finansēšana ar aizdevumu vai līzingu — novērš noteiktas grūtības, ar kurām saskaras MVU finansējuma piekļuvē, kas rodas, pastāvot paaugstinātam riskam attiecībā uz investīcijām tādās konkrētās ar zināšanām saistītās darbībās kā tehnoloģiju attīstība, inovācijas un tehnoloģiju nodošana vai atbilstoša nodrošinājuma trūkuma dēļ.

| — | otrā daļā — b) mikrokredīts — veicina finanšu iestāžu aktīvāku iesaistīšanos neliela apjoma aizdevumu piešķiršanā, kas parasti saistīti ar proporcionāli augstākām vienas vienības apstrādes izmaksām aizņēmējiem ar nepietiekamu nodrošinājumu. Papildus garantijām vai šķērsgarantijām finanšu starpnieki var saņemt subsīdijas, lai daļēji segtu augstās administratīvās izmaksas mikrokredīta finansēšanas rezultātā. |
| --- | --- |

—

otrā daļā — b) mikrokredīts — veicina finanšu iestāžu aktīvāku iesaistīšanos neliela apjoma aizdevumu piešķiršanā, kas parasti saistīti ar proporcionāli augstākām vienas vienības apstrādes izmaksām aizņēmējiem ar nepietiekamu nodrošinājumu. Papildus garantijām vai šķērsgarantijām finanšu starpnieki var saņemt subsīdijas, lai daļēji segtu augstās administratīvās izmaksas mikrokredīta finansēšanas rezultātā.

| — | trešā daļā — c) garantijas MVU pašu kapitāla vai kvazikapitāla investīcijām — ietilpst investīcijas, kas nodrošina sākuma kapitālu un/vai kapitālu uzņēmuma dibināšanas sākotnējā posmā, kā arī starpniekkapitāla finansēšana, lai mazinātu īpašus sarežģījumus, kas MVU rodas to vājās finanšu struktūras dēļ un uzņēmumu pārņemšanas rezultātā. |
| --- | --- |

—

trešā daļā — c) garantijas MVU pašu kapitāla vai kvazikapitāla investīcijām — ietilpst investīcijas, kas nodrošina sākuma kapitālu un/vai kapitālu uzņēmuma dibināšanas sākotnējā posmā, kā arī starpniekkapitāla finansēšana, lai mazinātu īpašus sarežģījumus, kas MVU rodas to vājās finanšu struktūras dēļ un uzņēmumu pārņemšanas rezultātā.

| — | ceturtā daļa — d) MVU aizņēmuma finanšu portfeļa pārvēršana vērtspapīros — mobilizē papildu aizņēmuma finansējumu MVU saskaņā ar attiecīgu riska dalīšanu, par ko ar attiecīgām iestādēm panākta vienošanās. Atbalsts šiem darījumiem ir ar nosacījumu, ka kredīta devējs apņemas būtisku mobilizētā kapitāla likviditātes daļu jaunajiem MVU aizdot saprātīgā laikposmā. Šīs jaunās parāda finansēšanas summu aprēķina kā attiecību pret garantētā portfeļa riska summu un par to vienojas ar katru kredīta devēju atsevišķi, paredzot arī laikposmu. |
| --- | --- |

—

ceturtā daļa — d) MVU aizņēmuma finanšu portfeļa pārvēršana vērtspapīros — mobilizē papildu aizņēmuma finansējumu MVU saskaņā ar attiecīgu riska dalīšanu, par ko ar attiecīgām iestādēm panākta vienošanās. Atbalsts šiem darījumiem ir ar nosacījumu, ka kredīta devējs apņemas būtisku mobilizētā kapitāla likviditātes daļu jaunajiem MVU aizdot saprātīgā laikposmā. Šīs jaunās parāda finansēšanas summu aprēķina kā attiecību pret garantētā portfeļa riska summu un par to vienojas ar katru kredīta devēju atsevišķi, paredzot arī laikposmu.

20. pants

Kapacitātes palielināšanas metode (CBS)

1.   CBS pārvalda starptautiskās finanšu iestādes, tostarp Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB), Eiropas Investīciju banka (EIB), EIF un Eiropas Attīstības bankas padome (EABP).

Ar CBS veic šādus uzdevumus:

| a) | uzlabo to fondu investīcijas un pieredzi tehnoloģijās un finanšu starpniecībā, kas iegulda inovatīvos MVU vai MVU ar izaugsmes potenciālu; |
| --- | --- |

a)

uzlabo to fondu investīcijas un pieredzi tehnoloģijās un finanšu starpniecībā, kas iegulda inovatīvos MVU vai MVU ar izaugsmes potenciālu;

| b) | veicina kredītu nodrošināšanu MVU, sekmējot kredītu novērtēšanas procedūras MVU kreditēšanas procesā. |
| --- | --- |

b)

veicina kredītu nodrošināšanu MVU, sekmējot kredītu novērtēšanas procedūras MVU kreditēšanas procesā.

2.   CBS veido sākuma kapitāla darbība un partnerības darbība.

Ar sākuma kapitāla darbību nodrošina subsīdijas, lai veicinātu riska kapitāla nodrošināšanu inovatīviem MVU un citiem MVU ar izaugsmes potenciālu, tostarp tradicionālās ekonomikas uzņēmumiem, atbalstot sākuma kapitāla un dibināšanas fondus vai tamlīdzīgas organizācijas. Atbalstu var arī nodrošināt, lai ilgtermiņā darbā pieņemtu papildu personālu ar speciālām zināšanām investīcijās vai pieredzi tehnoloģijās.

Partnerības darbība nodrošina subsīdijas finanšu starpniekiem, lai segtu tehniskas palīdzības izmaksas, uzlabotu to kredīta novērtēšanas procedūras MVU aizņēmumu finansēšanai, ar mērķi veicināt finanšu piedāvājumu MVU valstīs ar nelielu banku starpniecību.

Partnerības darbības “neliela starpniecība” attiecas uz to valstu bankām, kur iekšējie kredīti procentuāli no valsts iekšzemes kopprodukta ir daudz zemāki par vidējo rādītāju Kopienā saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas vai Starptautiskā valūtas fonda datiem.

Ar partnerības darbību papildina kredītlīnijas vai riska dalīšanu, ko partnerbankām vai finanšu iestādēm no atbilstīgajām valstīm nodrošina starptautiskās finanšu iestādes. Darbības lielākā daļa attiecas uz banku un citu finanšu iestāžu spējas uzlabošanu, lai novērtētu ekonomisko dzīvotspēju projektiem, kas lielā mērā saistīti ar ekoloģiskām inovācijām.

21. pants

Uzņēmumu un inovāciju atbalsta pakalpojumi

1.   Jāveicina pakalpojumi uzņēmumu un inovāciju, jo īpaši MVU, atbalstam.

2.   Ņemot vērā pašreizējo Eiropas uzņēmēju atbalsta tīklu gūto pieredzi un prasmi, finanšu atbalstu var garantēt tīkla partneriem, lai nodrošinātu jo īpaši:

| a) | informāciju, komentārus, uzņēmumu sadarbības un starptautiskās sadarbības pakalpojumus; |
| --- | --- |

a)

informāciju, komentārus, uzņēmumu sadarbības un starptautiskās sadarbības pakalpojumus;

| b) | inovāciju pakalpojumus un pakalpojumus gan tehnoloģiju, gan zināšanu nodošanai; |
| --- | --- |

b)

inovāciju pakalpojumus un pakalpojumus gan tehnoloģiju, gan zināšanu nodošanai;

| c) | pakalpojumus, kas veicina MVU dalību Kopienas Septītajā PTA pamatprogrammā. |
| --- | --- |

c)

pakalpojumus, kas veicina MVU dalību Kopienas Septītajā PTA pamatprogrammā.

Sīkāka informācija par šādiem pakalpojumiem ir izklāstīta III pielikumā.

3.   Komisija atlasa tīkla dalībniekus, uzaicinot iesniegt priekšlikumus attiecībā uz dažādiem pakalpojumiem, kas minēti 2. punktā. Pēc uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus Komisija var noslēgt Pamatprogrammas partnerības nolīgumu ar izvēlētajiem dalībniekiem, nosakot piedāvāto darbību veidu, subsīdiju piešķiršanas procedūru un katras puses tiesības un pienākumus. Pamatprogrammas partnerība var attiekties uz visu programmas termiņu.

4.   Papildus pakalpojumiem, kas minēti 2. punktā, Komisija var nodrošināt finansiālu atbalstu citu Pamatprogrammas darbību īstenošanai pēc uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus, kas varētu attiekties tikai uz tīkla partneriem. Ar šādiem pakalpojumiem nodrošina, ka ieinteresētās puses un potenciālie pieteikuma iesniedzēji saistībā ar atbalsta iespējām saskaņā ar Pamatprogrammu var saņemt vispārēju palīdzību.

5.   Komisija atbalsta tīkla partnerus, sniedzot vajadzīgo koordinēšanu un operatīvo palīdzību. Organizācijām, kas nodibinātas valstīs, kuras nepiedalās Pamatprogrammā, var atļaut gūt labumu no minētās koordinēšanas un operatīvās palīdzības.

6.   Komisija nodrošina, ka tīkla partneri sadarbojas, un, ja tīkla partneris tieši nevar atrisināt pieprasījumā norādīto problēmu, tad viņš pārsūta pieprasījumu kompetentam tīkla partnerim.

22. pants

Inovāciju un ekoloģisku inovāciju izmēģinājuma un tirgū ieviešanas projekti

Kopiena sniedz atbalstu projektiem par tādu inovatīvu vai ekoloģiski inovatīvu paņēmienu, ražojumu vai prakses pirmreizēju izmantošanu vai ieviešanu tirgū, kas ir būtiski visai Kopienai un kuriem jau ir notikuši veiksmīgi tehniski demonstrējumi, bet kuri nenovērstu risku dēļ nav pilnībā nonākuši tirgū. Tos izstrādās, lai veicinātu šādu paņēmienu, ražojumu vai prakses plašu izmantošanu dalībvalstīs un atvieglotu to ieviešanu tirgū.

23. pants

Politikas analīzes, attīstība, koordinācija un sadraudzības pasākumi

Lai atbalstītu politikas analīzi, attīstību un koordināciju ar valstīm, kas piedalās programmā, veic šādus pasākumus:

| a) | pētījumi, datu vākšana, pārskati un publikācijas, kuru pamatā, ja iespējams, ir valsts statistika; |
| --- | --- |

a)

pētījumi, datu vākšana, pārskati un publikācijas, kuru pamatā, ja iespējams, ir valsts statistika;

| b) | sadraudzības pasākumi un tikšanās ar ekspertiem, tostarp ar valsts iestāžu ekspertiem, kā arī ar MVU un citu ieinteresēto pušu nosūtītajiem ekspertiem, konferences un citi pasākumi; |
| --- | --- |

b)

sadraudzības pasākumi un tikšanās ar ekspertiem, tostarp ar valsts iestāžu ekspertiem, kā arī ar MVU un citu ieinteresēto pušu nosūtītajiem ekspertiem, konferences un citi pasākumi;

| c) | izpratnes veidošana, sadarbības tīkla izveide un citi atbilstoši pasākumi; |
| --- | --- |

c)

izpratnes veidošana, sadarbības tīkla izveide un citi atbilstoši pasākumi;

| d) | valsts un reģionālās darbības izpildes rezultātu salīdzinošā novērtēšana un paraugprakses veicināšana, tostarp tās izplatīšana un ieviešana. |
| --- | --- |

d)

valsts un reģionālās darbības izpildes rezultātu salīdzinošā novērtēšana un paraugprakses veicināšana, tostarp tās izplatīšana un ieviešana.

24. pants

Uzņēmējdarbības un inovāciju programmas atbalsta pasākumi

Komisija apņemas regulāri:

| a) | analizēt un uzraudzīt konkurētspēju un nozaru jautājumus, tostarp Komisijas gada ziņojumu par Eiropas rūpniecības konkurētspēju; |
| --- | --- |

a)

analizēt un uzraudzīt konkurētspēju un nozaru jautājumus, tostarp Komisijas gada ziņojumu par Eiropas rūpniecības konkurētspēju;

| b) | sagatavot Kopienas pasākumu ietekmes novērtējumus, jo īpaši saistībā ar uzņēmumu konkurētspēju un tos publicēt ar mērķi noteikt jomas pašreizējo tiesību aktu vienkāršošanai vai jaunu likumdošanas pasākumu sagatavošanai, kuru mērķis ir padarīt inovācijas perspektīvākus Kopienā; |
| --- | --- |

b)

sagatavot Kopienas pasākumu ietekmes novērtējumus, jo īpaši saistībā ar uzņēmumu konkurētspēju un tos publicēt ar mērķi noteikt jomas pašreizējo tiesību aktu vienkāršošanai vai jaunu likumdošanas pasākumu sagatavošanai, kuru mērķis ir padarīt inovācijas perspektīvākus Kopienā;

| c) | veikt noteiktu aspektu vai īstenošanas pasākumu novērtējumu saistībā ar uzņēmējdarbības un inovāciju programmu; |
| --- | --- |

c)

veikt noteiktu aspektu vai īstenošanas pasākumu novērtējumu saistībā ar uzņēmējdarbības un inovāciju programmu;

| d) | izplatīt atbilstošu informāciju saistībā ar uzņēmējdarbības un inovāciju programmu. |
| --- | --- |

d)

izplatīt atbilstošu informāciju saistībā ar uzņēmējdarbības un inovāciju programmu.

3. IEDAĻA

GADA DARBA PROGRAMMA

25. pants

Gada darba programma

Gada darba programmā saskaņā ar 10. pantā izklāstītajiem mērķiem detalizēti apraksta:

| a) | pasākumus, kas vajadzīgi tās īstenošanai; |
| --- | --- |

a)

pasākumus, kas vajadzīgi tās īstenošanai;

| b) | prioritātes; |
| --- | --- |

b)

prioritātes;

| c) | kvalitatīvos un kvantitatīvos mērķus; |
| --- | --- |

c)

kvalitatīvos un kvantitatīvos mērķus;

| d) | piemērotus novērtējuma kritērijus, kā arī kvantitatīvos un kvalitatīvos rādītājus, lai analizētu sasniegto rezultātu efektivitāti, kas dos ieguldījumu īpašo programmu un visas Pamatprogrammas mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

d)

piemērotus novērtējuma kritērijus, kā arī kvantitatīvos un kvalitatīvos rādītājus, lai analizētu sasniegto rezultātu efektivitāti, kas dos ieguldījumu īpašo programmu un visas Pamatprogrammas mērķu sasniegšanā;

| e) | darbības grafikus; |
| --- | --- |

e)

darbības grafikus;

| f) | dalības noteikumus; |
| --- | --- |

f)

dalības noteikumus;

| g) | pasākumu izvēles un novērtēšanas kritērijus. |
| --- | --- |

g)

pasākumu izvēles un novērtēšanas kritērijus.

Gada darba programmā ir skaidri jānosaka pasākumi, kuri veicina ekoloģiskas inovācijas.

Gada darba programma neattiecas uz 24. pantā minētajām darbībām.

II nodaļa

IKT politikas atbalsta programma

1. IEDAĻA

MĒRĶI UN DARBĪBAS JOMAS

26. pants

Izveide un mērķi

1.   Ar šo izveido IKT politikas atbalsta programmu, lai atbalstītu IKT politiku.

2.   IKT politikas atbalsta programmā paredzēti šādi pasākumi:

| a) | veicināt Vienotas Eiropas informācijas telpas izveidi un uzlabot IKT produktu un pakalpojumu un uz IKT balstīto produktu un pakalpojumu iekšējo tirgu; |
| --- | --- |

a)

veicināt Vienotas Eiropas informācijas telpas izveidi un uzlabot IKT produktu un pakalpojumu un uz IKT balstīto produktu un pakalpojumu iekšējo tirgu;

| b) | inovāciju veicināšana, vairāk pielāgojot un investējot IKT; |
| --- | --- |

b)

inovāciju veicināšana, vairāk pielāgojot un investējot IKT;

| c) | atvērtas informācijas sabiedrības, efektīvāku un produktīvāku pakalpojumu attīstība sabiedrības interešu jomās un dzīves kvalitātes uzlabošana. |
| --- | --- |

c)

atvērtas informācijas sabiedrības, efektīvāku un produktīvāku pakalpojumu attīstība sabiedrības interešu jomās un dzīves kvalitātes uzlabošana.

3.   Pasākumus, kas minēti 2. punktā, veic, jo īpaši pievēršot uzmanību izpratnes veidošanai un iespēju un priekšrocību sekmēšanai, kuras IKT sniedz iedzīvotājiem, valsts iestādēm un uzņēmumiem, īpaši MVU.

27. pants

Vienota Eiropas informācijas telpa

Rīcības mērķi attiecībā uz Vienotas Eiropas informācijas telpu ir šādi:

| a) | nodrošināt bezproblēmu piekļuvi uz IKT balstītiem pakalpojumiem un izveidot piemērotus pamatnosacījumus ātrai, atbilstīgai un efektīvai integrētas digitālo sakaru sistēmu un pakalpojumu konverģencei, iekļaujot, cita starpā, savstarpējas izmantojamības, atklāto standartu izmantošanas, kā arī drošības un uzticamības aspektus; |
| --- | --- |

a)

nodrošināt bezproblēmu piekļuvi uz IKT balstītiem pakalpojumiem un izveidot piemērotus pamatnosacījumus ātrai, atbilstīgai un efektīvai integrētas digitālo sakaru sistēmu un pakalpojumu konverģencei, iekļaujot, cita starpā, savstarpējas izmantojamības, atklāto standartu izmantošanas, kā arī drošības un uzticamības aspektus;

| b) | uzlabot nosacījumus digitālā satura attīstībai, ņemot vērā daudzvalodību un kultūru daudzveidību; |
| --- | --- |

b)

uzlabot nosacījumus digitālā satura attīstībai, ņemot vērā daudzvalodību un kultūru daudzveidību;

| c) | pārraudzīt Eiropas Informācijas sabiedrību, apkopojot datus un analizējot digitālo sakaru sistēmu pakalpojumu attīstību, pieejamību un izmantošanu, tostarp interneta attīstību, piekļuvi platjoslas pakalpojumiem un to ieviešanu, kā arī satura un pakalpojumu uzlabojumus. |
| --- | --- |

c)

pārraudzīt Eiropas Informācijas sabiedrību, apkopojot datus un analizējot digitālo sakaru sistēmu pakalpojumu attīstību, pieejamību un izmantošanu, tostarp interneta attīstību, piekļuvi platjoslas pakalpojumiem un to ieviešanu, kā arī satura un pakalpojumu uzlabojumus.

28. pants

Inovāciju veicināšana, vairāk pielāgojot un investējot IKT

Rīcības mērķi attiecībā uz inovāciju veicināšanu, vairāk pielāgojot un investējot IKT, ir šādi:

| a) | sekmēt inovācijas procesos, pakalpojumos un produktos, kas balstās uz IKT, jo īpaši MVU un sabiedriskos pakalpojumos, ņemot vērā nepieciešamās iemaņas; |
| --- | --- |

a)

sekmēt inovācijas procesos, pakalpojumos un produktos, kas balstās uz IKT, jo īpaši MVU un sabiedriskos pakalpojumos, ņemot vērā nepieciešamās iemaņas;

| b) | veicināt valsts un privātuzņēmumu mijiedarbību, kā arī partnerības, lai paātrinātu inovāciju ieviešanu un investīcijas IKT; |
| --- | --- |

b)

veicināt valsts un privātuzņēmumu mijiedarbību, kā arī partnerības, lai paātrinātu inovāciju ieviešanu un investīcijas IKT;

| c) | veidot un sekmēt izpratni par iespējām un priekšrocībām, ko IKT un to jaunais lietojums sniedz iedzīvotājiem un uzņēmumiem, tostarp, stiprinot uzticēšanos un interesi par jaunām IKT, un Eiropas mērogā rosināt pārrunas par jaunām IKT tendencēm un attīstību. |
| --- | --- |

c)

veidot un sekmēt izpratni par iespējām un priekšrocībām, ko IKT un to jaunais lietojums sniedz iedzīvotājiem un uzņēmumiem, tostarp, stiprinot uzticēšanos un interesi par jaunām IKT, un Eiropas mērogā rosināt pārrunas par jaunām IKT tendencēm un attīstību.

29. pants

Atvērta informācijas sabiedrība, efektīvāka un produktīvāka pakalpojumu attīstība sabiedrības interešu jomās un dzīves kvalitātes uzlabošana

Rīcības mērķi attiecībā uz atvērtas informācijas sabiedrības, efektīvāku un lietderīgāku pakalpojumu attīstību sabiedrības interešu jomās un dzīves kvalitātes uzlabošanu ir šādi:

| a) | uzlabot IKT, tostarp, digitālā satura pieejamību, un digitālo līdzekļu lietotāju prasmes; |
| --- | --- |

a)

uzlabot IKT, tostarp, digitālā satura pieejamību, un digitālo līdzekļu lietotāju prasmes;

| b) | pastiprināt uzticību un paļāvību, kā arī atbalstīt IKT izmantošanu, jo īpaši akcentējot privātuma aizsardzības jautājumus; |
| --- | --- |

b)

pastiprināt uzticību un paļāvību, kā arī atbalstīt IKT izmantošanu, jo īpaši akcentējot privātuma aizsardzības jautājumus;

| c) | uzlabot elektronisko pakalpojumu kvalitāti, efektivitāti un pieejamību sabiedrības interešu jomās un sekmēt IKT izmantošanu ikdienā, tostarp, vajadzības gadījumā, Eiropas mēroga savstarpēji izmantojamus vai pārrobežu sabiedriskos pakalpojumus, kā arī elementus kopīgu interešu veicināšanai un apmaiņu ar paraugpraksi. |
| --- | --- |

c)

uzlabot elektronisko pakalpojumu kvalitāti, efektivitāti un pieejamību sabiedrības interešu jomās un sekmēt IKT izmantošanu ikdienā, tostarp, vajadzības gadījumā, Eiropas mēroga savstarpēji izmantojamus vai pārrobežu sabiedriskos pakalpojumus, kā arī elementus kopīgu interešu veicināšanai un apmaiņu ar paraugpraksi.

2. IEDAĻA

ĪSTENOŠANA

1. apakšiedaļa

Projektu, paraugprakses darbību un nozaru tīklu īstenošana

30. pants

Vispārēji norādījumi

IKT politikas atbalsta programma tiek īstenota ar projektu, paraugprakses darbību un nozaru tīklu palīdzību, tostarp plaša mēroga testēšanas pasākumi un Eiropas dimensijas inovatīvu sabiedrisko pakalpojumu demonstrēšana.

Projekti, praugprakses darbības un tematiski tīkli ir paredzēti, lai sekmētu uz IKT balstīto inovatīvu risinājumu izplatību un visefektīvāko izmantojumu, jo īpaši pakalpojumos sabiedrības interešu un MVU jomās. Kopienas atbalsts veicina arī darbību koordinēšanu un īstenošanu, lai dalībvalstīs attīstītu informācijas sabiedrību.

31. pants

Projekti, paraugprakses darbības un nozaru tīklu īstenošana

1.   Atbalsta šādas darbības:

| a) | īstenošanas projektus, izmēģinājuma projektus, projektus jaunu tehnoloģiju ieviešanai tirgū; |
| --- | --- |

a)

īstenošanas projektus, izmēģinājuma projektus, projektus jaunu tehnoloģiju ieviešanai tirgū;

| b) | paraugprakses darbības, lai izplatītu zināšanas un dalītos pieredzē visā Kopienā; |
| --- | --- |

b)

paraugprakses darbības, lai izplatītu zināšanas un dalītos pieredzē visā Kopienā;

| c) | nozaru tīklus ar noteiktu mērķi, kas apvieno dažādas ieinteresētās puses un tādējādi sekmē koordinēšanas pasākumus un zināšanu tālāknodošanu. |
| --- | --- |

c)

nozaru tīklus ar noteiktu mērķi, kas apvieno dažādas ieinteresētās puses un tādējādi sekmē koordinēšanas pasākumus un zināšanu tālāknodošanu.

2.   Projekti ir paredzēti inovāciju veicināšanai, tehnoloģiju nodošanai un jauno tehnoloģiju izplatīšanai, ko var pārņemt tirgū.

Kopiena var piešķirt subsīdijas, lai atbalstītu 1. punkta a) apakšpunktā minēto projektu budžetu.

3.   Paraugprakses darbības veic kopās, risinot konkrētus tematus, kas saistīti ar nozaru tīkliem.

Kopienas ieguldījums 1. punkta b) apakšpunktā minētajās darbībās nepārsneidz tiešās izmaksas, kas ir obligātas vai atbilstošas, lai sasniegtu rīcības konkrētos mērķus.

4.   Nozaru tīklus var savienot ar paraugprakses darbībām.

Atbalstu tematikas darbībām nosaka attiecībā uz papildu attaisnotām izmaksām par tīkla koordinēšanu un īstenošanu. Ar Kopienas ieguldījumu var segt šo pasākumu papildu attaisnotās izmaksas.

2. apakšiedaļa

Citi noteikumi

32. pants

Pieteikumi

Pieteikumos Kopienas atbalstam projektiem, paraugprakses darbībām un tematiskajiem tīkliem, kas minēti 31. pantā, iekļauj finansēšanas plānu, kurā uzskaitītas visas projektu finansējuma sastāvdaļas, tostarp no Kopienas pieprasītais finansiālais atbalsts un jebkuri atbalsta pieprasījumi no citiem avotiem. Pieteicējiem, iesniedzot pieteikumus cita veida Kopienas atbalstam, piemēram, pakalpojumiem vai pētījumiem, vajadzības gadījumā, arī var pieprasīt sniegt informāciju par finanšu plānu.

33. pants

Politikas analīze, attīstība un koordinācija ar valstīm, kas piedalās programmā

Lai atbalstītu politikas analīzi, attīstību un koordināciju ar valstīm, kas piedalās programmā, veic šādus pasākumus:

| a) | pētījumi, datu vākšana, pārskati un publikācijas, kuru pamatā, ja iespējams, ir valsts statistika; |
| --- | --- |

a)

pētījumi, datu vākšana, pārskati un publikācijas, kuru pamatā, ja iespējams, ir valsts statistika;

| b) | tikšanās ar ekspertiem, tostarp ar valsts iestāžu ekspertiem, kā arī ar MVU un citu ieinteresēto pušu nosūtītajiem ekspertiem, konferences un citi pasākumi; |
| --- | --- |

b)

tikšanās ar ekspertiem, tostarp ar valsts iestāžu ekspertiem, kā arī ar MVU un citu ieinteresēto pušu nosūtītajiem ekspertiem, konferences un citi pasākumi;

| c) | izpratnes veidošana, sadarbības tīkla izveide un citi atbilstoši pasākumi; |
| --- | --- |

c)

izpratnes veidošana, sadarbības tīkla izveide un citi atbilstoši pasākumi;

| d) | valsts darbības izpildes rezultātu salīdzinošā novērtēšana un paraugprakses veicināšana, tostarp tās izplatīšana un ieviešana. |
| --- | --- |

d)

valsts darbības izpildes rezultātu salīdzinošā novērtēšana un paraugprakses veicināšana, tostarp tās izplatīšana un ieviešana.

34. pants

Reklāma, saziņa, informācijas apmaiņa un izplatīšana

1.   IKT politikas atbalsta programmas īstenošanas vai turpmāko darbību sagatavošanas atbalstam veic šādus pasākumus:

| a) | reklāma, izplatīšana, informācija un saziņa; |
| --- | --- |

a)

reklāma, izplatīšana, informācija un saziņa;

| b) | informācijas apmaiņa, zināšanas un pieredze, konferenču organizēšana, semināri, darba grupas un citas tikšanās un pasākumu kopu vadība. |
| --- | --- |

b)

informācijas apmaiņa, zināšanas un pieredze, konferenču organizēšana, semināri, darba grupas un citas tikšanās un pasākumu kopu vadība.

2.   Atbalstā nav iekļauti pasākumi, kas veltīti produktu, procesu vai pakalpojumu tirdzniecībai, tirgvedības darbībām un pārdošanas veicināšanai.

35. pants

Vispārējas intereses projekti: iepirkuma līgumi, pamatojoties uz tehniskām specfikācijām, kas noteiktas sadarbībā ar dalībvalstīm

Vajadzības gadījumā, lai sasniegtu IKT politikas atbalsta programmas mērķus, un ja pastāv skaidra vispārēja dalībvalstu interese par Eiropas mēroga produktu, pakalpojumu, svarīgāko pakalpojumu daļu ieviešanu vai to elementu izplatīšanu, Komisija var izveidot vispārējas intereses projektus, kas ietver vajadzīgos tehniskos un organizatoriskos uzdevumus. Lai nepieļautu darbību dublēšanos, ņem vērā jau pastāvošās ierosmes.

Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm vienojas par šādu projektu vispārējām tehniskām specifikācijām un īstenošanas grafikiem. Pamatojoties uz šīm vispārējām tehniskām specifikācijām un īstenošanas grafikiem, par ko panākta vienošanās, Komisija izsludina konkursu šo projektu īstenošanai. Publisko konkursu procedūras veic tikai Komisija saskaņā ar Kopienas iepirkuma noteikumiem.

3. IEDAĻA

GADA DARBA PROGRAMMA

36. pants

Gada darba programma

Gada darba programmā detalizēti un saskaņā ar 26. pantā minētajiem mērķiem apraksta:

| a) | pasākumus, kas vajadzīgi tās īstenošanai; |
| --- | --- |

a)

pasākumus, kas vajadzīgi tās īstenošanai;

| b) | prioritātes; |
| --- | --- |

b)

prioritātes;

| c) | kvalitatīvos un kvantitatīvos mērķus; |
| --- | --- |

c)

kvalitatīvos un kvantitatīvos mērķus;

| d) | piemērotus novērtējuma kritērijus, kā arī kvalitatīvos un kvantitatīvos rādītājus, lai analizētu sasniegto rezultātu efektivitāti, kas dos ieguldījumu īpašo programmu un visas Pamatprogrammas mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

d)

piemērotus novērtējuma kritērijus, kā arī kvalitatīvos un kvantitatīvos rādītājus, lai analizētu sasniegto rezultātu efektivitāti, kas dos ieguldījumu īpašo programmu un visas Pamatprogrammas mērķu sasniegšanā;

| e) | darbības grafikus; |
| --- | --- |

e)

darbības grafikus;

| f) | dalības noteikumus; |
| --- | --- |

f)

dalības noteikumus;

| g) | pasākumu izvēles un novērtēšanas kritērijus. |
| --- | --- |

g)

pasākumu izvēles un novērtēšanas kritērijus.

III nodaļa

Programma “Saprātīga enerģija Eiropai”

1. IEDAĻA

MĒRĶI UN DARBĪBAS JOMAS

37. pants

Izveide un mērķi

1.   Ar šo izveido programmu “Saprātīga enerģija Eiropai” energoefektivitātes, atjaunojamu enerģijas avotu un energoapgādes dažādošanas atbalstam. Programma sniegs ieguldījumu drošu un ilgtspējīgu enerģijas avotu nodrošināšanai Eiropā, vienlaikus uzlabojot Eiropas konkurētspēju.

2.   Programma “Saprātīga enerģija Eiropai” paredz jo īpaši šādas darbības:

| a) | sekmēt energoefektivitāti un saprātīgu enerģijas resursu izmantošanu; |
| --- | --- |

a)

sekmēt energoefektivitāti un saprātīgu enerģijas resursu izmantošanu;

| b) | veicināt jaunus un atjaunojamus enerģijas avotus un atbalstīt energoapgādi; |
| --- | --- |

b)

veicināt jaunus un atjaunojamus enerģijas avotus un atbalstīt energoapgādi;

| c) | veicināt energoefektivitāti un jaunus un atjaunojamus enerģijas avotus transporta jomā. |
| --- | --- |

c)

veicināt energoefektivitāti un jaunus un atjaunojamus enerģijas avotus transporta jomā.

38. pants

Operatīvie mērķi

Programmas “Saprātīga enerģija Eiropai” operatīvie mērķi ir:

| a) | nodrošināt vajadzīgos elementus ilgtspējības uzlabošanai, pilsētu un reģionu potenciāla attīstību, kā arī tiesību aktu sagatavošanu, lai sasniegtu attiecīgos stratēģiskos mērķus; attīstīt līdzekļus un instrumentus, lai pārraudzītu un novērtētu Kopienas un dalībvalstu pieņemto pasākumu iedarbīgumu jomās, uz ko attiecas šī programma; |
| --- | --- |

a)

nodrošināt vajadzīgos elementus ilgtspējības uzlabošanai, pilsētu un reģionu potenciāla attīstību, kā arī tiesību aktu sagatavošanu, lai sasniegtu attiecīgos stratēģiskos mērķus; attīstīt līdzekļus un instrumentus, lai pārraudzītu un novērtētu Kopienas un dalībvalstu pieņemto pasākumu iedarbīgumu jomās, uz ko attiecas šī programma;

| b) | palielināt dalībvalstīs investīcijas jaunās un produktīvās tehnoloģijās energoefektivitātes, atjaunojamu enerģijas resursu un energoapgādes jomās, tostarp transporta jomā, mazinot atšķirību starp inovatīvu tehnoloģiju sekmīgu demonstrējumu un to plaša mēroga efektīvu pārņemšanu tirgū, lai sasniegtu līdzsvaru starp valsts un privātā sektora investīcijām, sekmētu svarīgākās tehnoloģijas, samazinātu izmaksas, iegūtu tirgus pieredzi un sniegtu ieguldījumu finanšu un citu risku un šķēršļu samazināšanā, kas kavē šāda veida investīcijas; |
| --- | --- |

b)

palielināt dalībvalstīs investīcijas jaunās un produktīvās tehnoloģijās energoefektivitātes, atjaunojamu enerģijas resursu un energoapgādes jomās, tostarp transporta jomā, mazinot atšķirību starp inovatīvu tehnoloģiju sekmīgu demonstrējumu un to plaša mēroga efektīvu pārņemšanu tirgū, lai sasniegtu līdzsvaru starp valsts un privātā sektora investīcijām, sekmētu svarīgākās tehnoloģijas, samazinātu izmaksas, iegūtu tirgus pieredzi un sniegtu ieguldījumu finanšu un citu risku un šķēršļu samazināšanā, kas kavē šāda veida investīcijas;

| c) | novērst ar tehnoloģijām nesaistītus šķēršļus efektīvos un saprātīgos enerģijas ražošanas un patēriņa modeļos, veicināt institucionālās jaudas palielināšanu, tostarp vietējā un reģionu līmenī, kā arī izpratni, izmantojot tieši izglītības sistēmu, sekmējot pieredzes un zinātības (know-how) apmaiņu starp galvenajiem tirgus dalībniekiem, uzņēmumiem un pilsoņiem, un stimulējot paraugprakses un labāko pieejamo tehnoloģiju izplatību, ar veicināšanas līdzekļiem Kopienas līmenī. |
| --- | --- |

c)

novērst ar tehnoloģijām nesaistītus šķēršļus efektīvos un saprātīgos enerģijas ražošanas un patēriņa modeļos, veicināt institucionālās jaudas palielināšanu, tostarp vietējā un reģionu līmenī, kā arī izpratni, izmantojot tieši izglītības sistēmu, sekmējot pieredzes un zinātības (know-how) apmaiņu starp galvenajiem tirgus dalībniekiem, uzņēmumiem un pilsoņiem, un stimulējot paraugprakses un labāko pieejamo tehnoloģiju izplatību, ar veicināšanas līdzekļiem Kopienas līmenī.

39. pants

Energoefektivitāte un resursu saprātīga izmantošana (SAVE)

Rīcībā sekmēt energoefektivitāti un saprātīgu enerģijas resursu izmantošanu ietilpst:

| a) | palielināt energoefektivitāti un saprātīgu enerģijas izmantošanu jo īpaši būvniecības un rūpniecības nozarē, izņemot darbības, uz kurām attiecas 41. pants; |
| --- | --- |

a)

palielināt energoefektivitāti un saprātīgu enerģijas izmantošanu jo īpaši būvniecības un rūpniecības nozarē, izņemot darbības, uz kurām attiecas 41. pants;

| b) | atbalstīt tiesību aktu sagatavošanu un piemērošanu. |
| --- | --- |

b)

atbalstīt tiesību aktu sagatavošanu un piemērošanu.

40. pants

Jauni un atjaunojami energoresursi (ALTENER)

Rīcībā sekmēt jaunus un atjaunojamus energoresursus ietilpst:

| a) | palielināt jaunus un neizsīkstošus enerģijas avotus centralizētā un decentralizētā elektroenerģijas, apkures un dzesēšanas ražošanā un tādējādi atbalstīt enerģijas avotu dažādošanu, izņemot darbības, kuras reglamentē 41. pants; |
| --- | --- |

a)

palielināt jaunus un neizsīkstošus enerģijas avotus centralizētā un decentralizētā elektroenerģijas, apkures un dzesēšanas ražošanā un tādējādi atbalstīt enerģijas avotu dažādošanu, izņemot darbības, kuras reglamentē 41. pants;

| b) | integrēt jaunu un atjaunojamu enerģijas avotus vietējās vides un enerģijas sistēmās; |
| --- | --- |

b)

integrēt jaunu un atjaunojamu enerģijas avotus vietējās vides un enerģijas sistēmās;

| c) | atbalstīt tiesību aktu sagatavošanu un piemērošanu. |
| --- | --- |

c)

atbalstīt tiesību aktu sagatavošanu un piemērošanu.

41. pants

Enerģētika transporta jomā (STEER)

Rīcībā veicināt energoefektivitāti un jaunus un atjaunojamus enerģijas avotus transporta jomā ietilpst:

| a) | atbalstīt iniciatīvas attiecībā uz visiem enerģētikas aspektiem transporta jomā un degvielu dažādošanā; |
| --- | --- |

a)

atbalstīt iniciatīvas attiecībā uz visiem enerģētikas aspektiem transporta jomā un degvielu dažādošanā;

| b) | veicināt atjaunojamos kurināmos un energoefektivitāti transporta jomā; |
| --- | --- |

b)

veicināt atjaunojamos kurināmos un energoefektivitāti transporta jomā;

| c) | atbalstīt tiesību aktu sagatavošanu un piemērošanu. |
| --- | --- |

c)

atbalstīt tiesību aktu sagatavošanu un piemērošanu.

42. pants

Integrētas ierosmes

Rīcībā apvienot vairākas īpašas jomas, kas minētas 39., 40. un 41. pantā vai kas attiecas uz noteiktām Kopienas prioritātēm, ietilpst:

| a) | energoefektivitātes un atjaunojamu enerģijas avotu integrācija vairākās ekonomikas nozarēs; |
| --- | --- |

a)

energoefektivitātes un atjaunojamu enerģijas avotu integrācija vairākās ekonomikas nozarēs;

| b) | vairāku instrumentu, rīku un dalībnieku apvienošana vienā darbībā vai projektā. |
| --- | --- |

b)

vairāku instrumentu, rīku un dalībnieku apvienošana vienā darbībā vai projektā.

2. IEDAĻA

ĪSTENOŠANA

43. pants

Reklāmas un izplatīšanas projekti

Atbalsta šādas darbības:

| a) | stratēģiskus pētījumus, ņemot vērā kopīgi izmantojamās analīzes, regulāru tirgus attīstības pārraudzību un tendences enerģētikā, lai sagatavotu turpmākos vai pārskatītu jau pieņemtos tiesību aktus, tostarp tiesību aktus par iekšējā tirgus darbību, lai īstenotu vidēja un ilga termiņa ilgtspējīgas attīstības stratēģiju enerģētikas jomā, kā arī sagatavotu ilgtermiņa brīvprātīgas saistības ar rūpniecību un citām ieinteresētajām pusēm, un izstrādātu standartu, marķējuma un sertificēšanas sistēmas, attiecīgā gadījumā arī sadarbojoties ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām; |
| --- | --- |

a)

stratēģiskus pētījumus, ņemot vērā kopīgi izmantojamās analīzes, regulāru tirgus attīstības pārraudzību un tendences enerģētikā, lai sagatavotu turpmākos vai pārskatītu jau pieņemtos tiesību aktus, tostarp tiesību aktus par iekšējā tirgus darbību, lai īstenotu vidēja un ilga termiņa ilgtspējīgas attīstības stratēģiju enerģētikas jomā, kā arī sagatavotu ilgtermiņa brīvprātīgas saistības ar rūpniecību un citām ieinteresētajām pusēm, un izstrādātu standartu, marķējuma un sertificēšanas sistēmas, attiecīgā gadījumā arī sadarbojoties ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām;

| b) | ilgtspējīgas enerģijas attīstības struktūru un instrumentu izveide, paplašināšana vai reorganizācija, tostarp enerģijas apsaimniekošana vietējā un reģionu līmenī un atbilstīgu finanšu produktu un tirgus instrumentu izstrāde, balstoties uz iepriekšējo un pašreizējo tīklu izveides pieredzi; |
| --- | --- |

b)

ilgtspējīgas enerģijas attīstības struktūru un instrumentu izveide, paplašināšana vai reorganizācija, tostarp enerģijas apsaimniekošana vietējā un reģionu līmenī un atbilstīgu finanšu produktu un tirgus instrumentu izstrāde, balstoties uz iepriekšējo un pašreizējo tīklu izveides pieredzi;

| c) | ilgtspējīgu energosistēmu un iekārtu veicināšana, lai paātrinātu to nonākšanu tirgū un veicinātu ieguldījumus, kas atvieglotu efektīvāku tehnoloģiju pāreju no demonstrējuma līmeņa uz tirgdarbību, veicinātu reklāmas kampaņas un institucionālas kapacitātes radīšanu; |
| --- | --- |

c)

ilgtspējīgu energosistēmu un iekārtu veicināšana, lai paātrinātu to nonākšanu tirgū un veicinātu ieguldījumus, kas atvieglotu efektīvāku tehnoloģiju pāreju no demonstrējuma līmeņa uz tirgdarbību, veicinātu reklāmas kampaņas un institucionālas kapacitātes radīšanu;

| d) | informācijas, izglītības un mācību struktūru attīstība; rezultātu izmantošana, zinātības (know-how) un paraugprakses veicināšana un izplatīšana, iesaistot patērētājus, pasākumu un projektu rezultātu izplatīšana un sadarbība ar dalībvalstīm, izmantojot operatīvos tīklus; |
| --- | --- |

d)

informācijas, izglītības un mācību struktūru attīstība; rezultātu izmantošana, zinātības (know-how) un paraugprakses veicināšana un izplatīšana, iesaistot patērētājus, pasākumu un projektu rezultātu izplatīšana un sadarbība ar dalībvalstīm, izmantojot operatīvos tīklus;

| e) | Kopienas tiesību aktu īstenošanas un ietekmes pārraudzība un atbalsta pasākumi. |
| --- | --- |

e)

Kopienas tiesību aktu īstenošanas un ietekmes pārraudzība un atbalsta pasākumi.

44. pants

Projekti jaunu tehnoloģiju ieviešanai tirgū

Kopiena nodrošina atbalstu projektiem, kas saistīti ar Kopienai būtisku inovatīvu paņēmienu, procesu, produktu vai prakses ieviešanu tirgū, kuriem jau ir notikuši veiksmīgi tehniski demonstrējumi. Tos izstrādās, lai veicinātu šādu paņēmienu, procesu, ražojumu vai prakses plašu izmantošanu dalībvalstīs un atvieglotu to ieviešanu tirgū.

3. IEDAĻA

GADA DARBA PROGRAMMA

45. pants

Gada darba programma

Gada darba programmā saskaņā ar 37. pantā minētajiem mērķiem detalizēti apraksta:

| a) | pasākumus, kas vajadzīgi tās īstenošanai; |
| --- | --- |

a)

pasākumus, kas vajadzīgi tās īstenošanai;

| b) | prioritātes; |
| --- | --- |

b)

prioritātes;

| c) | kvalitatīvos un kvantitatīvos mērķus; |
| --- | --- |

c)

kvalitatīvos un kvantitatīvos mērķus;

| d) | piemērotus novērtējuma kritērijus, kā arī kvalitatīvos un kvantitatīvos rādītājus, lai analizētu sasniegto rezultātu efektivitāti, kas dos ieguldījumu īpašo programmu un visas Pamatprogrammas mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

d)

piemērotus novērtējuma kritērijus, kā arī kvalitatīvos un kvantitatīvos rādītājus, lai analizētu sasniegto rezultātu efektivitāti, kas dos ieguldījumu īpašo programmu un visas Pamatprogrammas mērķu sasniegšanā;

| e) | darbības grafikus; |
| --- | --- |

e)

darbības grafikus;

| f) | dalības noteikumus; |
| --- | --- |

f)

dalības noteikumus;

| g) | pasākumu izvēles un novērtēšanas kritērijus. |
| --- | --- |

g)

pasākumu izvēles un novērtēšanas kritērijus.

III SADAĻA

VISPĀRĪGI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

46. pants

Komitejas

1.   Komisijai palīdz šādas komitejas:

| a) | uzņēmējdarbības un inovāciju programmas komiteja, ko sauc par EIP pārvaldības komiteju (EIPC); |
| --- | --- |

a)

uzņēmējdarbības un inovāciju programmas komiteja, ko sauc par EIP pārvaldības komiteju (EIPC);

| b) | IKT politikas atbalsta programmas komiteja, ko sauc par IKT pārvaldības komiteju (ICTC); |
| --- | --- |

b)

IKT politikas atbalsta programmas komiteja, ko sauc par IKT pārvaldības komiteju (ICTC);

| c) | programmas “Saprātīga enerģija Eiropai” komiteja, ko sauc par IEE pārvaldības komiteju (IEEC). |
| --- | --- |

c)

programmas “Saprātīga enerģija Eiropai” komiteja, ko sauc par IEE pārvaldības komiteju (IEEC).

Pamatprogrammas dažādo elementu pilnīgu koordināciju un sadarbību, tostarp tās stratēģisko vadību, veic Komisija, kurai palīdz EICP, cieši sadarbojoties ar ICTC un IEEC.

2.   Panta 1. punktā minētajām komitejām piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Panta 1. punktā minētās komitejas pieņem savu reglamentu.

47. pants

Lietotāja rokasgrāmata

1.   Pēc Pamatprogrammas stāšanās spēkā Komisija publicēs saprotamu un viegli lietojamu lietotāja rokasgrāmatu, nosakot skaidru, vienkāršu un pārskatāmu galveno principu kopumu atbalsta saņēmēju dalībai Pamatprogrammā. Lietotāja rokasgrāmata jo īpaši atvieglo MVU dalību programmā.

2.   Komisija nodrošina to, ka laiks starp pieteikumu iesniegšanu un izvērtēšanas rezultātu paziņošanu, ir pēc iespējas īsāks. Izvērtēšanas rezultātus nosūta saprātīgā laika periodā.

48. pants

Stratēģiskā padomdevēja valde konkurētspējas un inovāciju jautājumos

Komisija konsultējas ar Stratēģisko padomdevēju valdi konkurētspējas un inovāciju jautājumos, kurā darbojas rūpniecības un uzņēmumu asociāciju pārstāvji, arī tie, kas pārstāv MVU, un citi eksperti. Ekspertiem vajadzētu būt zināšanām saistībā ar nozarēm un jautājumiem, uz kuriem attiecas Pamatprogramma, tostarp, par finansēšanu, IKT, enerģētiku un ekoloģiskām inovācijām.

49. pants

Atcelšana

Ar šo Lēmums 96/413/EK tiek atcelts.

50. pants

Pārejas posma noteikumi

Atbilstoši mērķim, kas minēts 27. panta b) apakšpunktā, ieviešanas pasākumus veic saskaņā ar Lēmumu Nr. 456/2005/EK līdz 2008. gada 31. decembrim.

Tādēļ darbības, kas uzsāktas saskaņā ar Lēmumu Nr. 456/2005/EK minētajā diena vai pēc tās, pārvalda saskaņā ar minēto lēmumu, izņemot to, ka komiteju, kas izveidota ar minēto lēmumu, aizstāj ICTC komiteja, kas izveidota ar šā lēmuma 46. panta 1. punkta b) apakšpunktu.

Attiecībā uz 21. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajiem pakalpojumiem Komisija līdz 2007. gada 31. decembrim drīkst turpināt Euro Info centra tīkla darbību un slēgt ar dalībvalstīm ikgadējos īpašos dotāciju līgumus, kurus finansē saskaņā ar šo Pamatprogrammu, kā arī turpināt uzsāktās darbības, kas attiecas uz to daudzgadu programmu uzņēmējdarbībai un uzņēmējiem, ko izveidoja ar Lēmumu 2000/819/EK.

51. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.”

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

Priekšsēdētājs

Padomes vārdā

Priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 65, 17.3.2006., 22. lpp.

1

(2)  OV C 115, 16.5.2006., 17. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 1. jūnija Nostāja.

3

(4)  OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.

4

(5)  OV L 167, 6.7.1996., 55. lpp.

5

(6)  OV L 183, 11.7.1997., 12. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 1376/2002/EK (OV L 200, 30.7.2002., 1. lpp.).

6

(7)  OV L 192, 28.7.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1682/2004 (OV L 308, 5.10.2004., 1. lpp.).

7

(8)  OV L 333, 29.12.2000., 84. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1776/2005/EK (OV L 289, 3.11.2005., 14. lpp.).

8

(9)  OV L 14, 18.1.2001., 32. lpp.

9

(10)  OV L 176, 15.7.2003., 29. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 787/2004/EK (OV L 138, 30.4.2004., 12. lpp.).

10

(11)  OV L 336, 23.12.2003., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 2113/2005/EK (OV L 344, 27.12.2005., 34. lpp.).

11

(12)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

12

(13)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

13

(14)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

14

(15)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

15

(16)  OV L 77, 27.3.1996., 20. lpp.

16

(17)  OV L 167, 22.6.2001., 10. lpp.

17

(18)  OV L 345, 31.12.2003., 90. lpp.

18

(19)  OV L 283, 27.10.2001., 33. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

19

(20)  OV L 1, 4.1.2003., 65. lpp.

20

(21)  OV L 123, 17.5.2003., 42. lpp.

21

(22)  OV L 52, 21.2.2004., 50. lpp.

22

(23)  OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.

23

(24)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

24

(25)  OV L 79, 24.3.2005., 1. lpp.

25

(26)  Skaitļi, pamatojoties uz 2004. gada cenām. Skaitlis EUR 3 284 miljoni (pamatojoties uz 2004. gada cenām) tika minēts Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību, un tajā saskaņā ar šīs programmas juridisko pamatojumu ietilpst EUR 88 miljoni
  eContentplus
  programmai laika posmam no 2007. līdz 2008. gadam.

26

eContentplus

I PIELIKUMS

PAREDZAMAIS BUDŽETA SADALĪJUMS

Paredzamie budžeta piešķīrumi īpašajām programmām ir šādi:

| a) | 60 % no kopējā budžeta uzņēmējdarbības un inovāciju programmai, no kuriem aptuveni viena piektā daļa paredzēta, lai veicinātu ekoloģiskas inovācijas; |
| --- | --- |

a)

60 % no kopējā budžeta uzņēmējdarbības un inovāciju programmai, no kuriem aptuveni viena piektā daļa paredzēta, lai veicinātu ekoloģiskas inovācijas;

| b) | 20 % no kopējā budžeta IKT politikas atbalsta programmai; |
| --- | --- |

b)

20 % no kopējā budžeta IKT politikas atbalsta programmai;

| c) | 20 % no kopējā budžeta programmai “Saprātīga enerģija Eiropai”. |
| --- | --- |

c)

20 % no kopējā budžeta programmai “Saprātīga enerģija Eiropai”.

II PIELIKUMS

ĪSTENOŠANAS PASĀKUMI 17. PANTĀ NOTEIKTAJIEM KOPIENAS MVU FINANŠU INSTRUMENTIEM

1.   Visiem Kopienas MVU finanšu instrumentiem kopēji pasākumi

A.   Budžets

Budžeta piešķīrums sedz pilnas katra instrumenta izmaksas, ieskaitot maksājumu saistības pret finanšu starpniekiem, piemēram, zaudējumus no garantijām, pārvaldības maksu EIF un starptautiskajām finanšu institūcijām, kas pārvalda Savienības resursus, kā arī jebkuras citas attaisnotās izmaksas vai izdevumus.

Jāsaglabā iespēja elastīgi pārcelt resursus no viena instrumenta uz citu, lai reaģētu uz jaunām tendencēm un mainīgiem tirgus apstākļiem Pamatprogrammas darbības laikā.

B.   Trasta konti

EIF un attiecīgās starptautiskās finanšu institūcijas izveido atsevišķus trasta kontus ar katru instrumentu saistīto budžeta līdzekļu glabāšanai. Par noguldījumu šādos kontos var maksāt procentus. Līdz 2013. gada 31. decembrim vai šajā dienā saņemtos procentus var pievienot resursiem un izmantot attiecīgā instrumenta vajadzībām.

Maksājumus, ko veic pilnvarotais, lai pildītu maksājumu saistības finanšu starpniekiem, debitē no atbilstoša trasta konta. Summas, kas pilnvarotajam jāieskaita atpakaļ Eiropas Savienības vispārējā budžetā, pilnvarotā pārvaldības maksas un citas attaisnotās izmaksas un izdevumus debitē no trasta konta saskaņā ar noteikumiem, kas noteikti līgumos starp Komisiju un pilnvaroto. Trasta kontā kreditē no Komisijas saņemtos līdzekļus, procentus un — atkarībā no instrumenta — ieņēmumus no veiktajiem ieguldījumiem (GIF) vai saistību un garantiju maksām, kā arī citus debitoru parādus (MVUG mehānisms).

Pēc 2013. gada 31. decembra visus trasta kontu atlikumus, izņemot līdzekļus, kas paredzēti ieguldīšanai un vēl nav debitēti, un līdzekļus, no kuriem pamatoti jāsedz attaisnotās izmaksas un izdevumi, ieskaita atpakaļ Eiropas Savienības vispārējā budžetā.

C.   Maksas

Instrumentu darbībai piemēro atbilstošu maksu politiku. Komisija nosaka maksas saskaņā ar tirgus praksi un ņem vērā šādus kritērijus:

| — | attiecīgā instrumenta darbības vispārējais ilgums un atbilstošās uzraudzības prasības, kas attiecināmas uz laiku pēc budžeta saistību posma; |
| --- | --- |

—

attiecīgā instrumenta darbības vispārējais ilgums un atbilstošās uzraudzības prasības, kas attiecināmas uz laiku pēc budžeta saistību posma;

| — | valstis, kurām ir tiesības saņemt atbalstu; |
| --- | --- |

—

valstis, kurām ir tiesības saņemt atbalstu;

| — | instrumenta inovācijas un sarežģītības pakāpe; |
| --- | --- |

—

instrumenta inovācijas un sarežģītības pakāpe;

| — | ar to saistīto pasākumu skaits, piemēram, tirgus izpēte, starpnieku izvēle un apspriedes ar tiem, darījumu strukturēšana, slēgums, uzraudzība un ziņošana. |
| --- | --- |

—

ar to saistīto pasākumu skaits, piemēram, tirgus izpēte, starpnieku izvēle un apspriedes ar tiem, darījumu strukturēšana, slēgums, uzraudzība un ziņošana.

D.   Pārredzamība un izpratnes veidošana

Katrs starpnieks nodrošina atbilstīgā Kopienas sniegtā atbalsta pārskatāmību un pārredzamību, tostarp atbilstošu informāciju par finansējuma iespējām, kas pieejams Pamatprogrammā.

Jānodrošina, ka finanšu galīgie saņēmēji, jo īpaši MVU, tiek atbilstoši informēti par pieejamā finansējuma iespējām.

2.   GIF īstenošana

A.   Ievads

Komisija un EIF vienojas par uzticības darījumu, pārvaldības un uzraudzības aspektiem. Komisija piemēro īpašas vadlīnijas par finanšu līdzekļu pārvaldību.

B.   Starpnieki

GIF 1 un GIF 2 ir paredzēts komerciāli orientētiem starpniekiem, ko pārvalda neatkarīgas grupas, apvienojot atbilstošu prasmju un pieredzes kombināciju. Starpniekus izrauga atbilstīgi labākajai uzņēmējdarbības un tirgus praksei, ievērojot caurskatāmības un diskriminācijas aizlieguma principu un izvairoties no jebkāda interešu konflikta, ņemot vērā nolūku strādāt ar dažādiem specializētajiem fondiem vai tamlīdzīgām struktūrām.

C.   Atbilstības kritēriji

GIF papildina uz pašu resursiem balstītus pasākumus, ko veic EIB grupa, ieskaitot EIF, pieņemot investīciju politiku, kas saistīta ar augstāka riska profilu gan attiecībā uz starpniekfondiem, gan to investīciju politikām.

GIF 1

GIF 1 investē riska kapitāla starpniekfondos un citos investīciju instrumentos, kas investē MVU ar darbības pieredzi līdz 10 gadiem, parasti sākot no pirms-A (ieceres izveides) un A (sākumposma) posmiem un vajadzības gadījumā nodrošinot papildu investīcijas. Parastais maksimālais kopējais investīciju apjoms riska kapitāla starpniekfondos parasti ir 25 % no attiecīgā fonda kopējā kapitāla vai līdz 50 % jauniem fondiem, kam var būt īpaši liela veicinošā nozīme konkrētas tehnoloģijas vai noteikta reģiona riska kapitāla tirgus attīstībā, kā arī saistībā ar privātpersonu investīciju instrumentiem. Maksimālais kopējais investīciju apjoms riska kapitāla starpniekfondos ir 50 % gadījumos, kad fonda investīcijas galvenokārt saistītas ar ekoloģisko inovāciju jomā aktīviem MVU. Vismaz 50 % no jebkurā fondā investētā kapitāla nodrošina ieguldītāji, kas darbojas normāliem tirgus nosacījumiem atbilstošos apstākļos (saskaņā ar “tirgus ekonomikas investētāju principu”) neatkarīgi no to investētāju tiesiskā statusa un īpašumtiesību struktūras, kuri nodrošina šo kapitāla daļu. Saistību apjoms atsevišķā fondā nepārsniedz EUR 30 miljonus. GIF 1 var izdarīt kopīgas investīcijas ar EIF pašu resursiem vai resursiem saskaņā ar EIB pilnvarojumu, vai citiem EIF pārvaldītiem resursiem.

GIF 2

GIF 2 investē riska kapitāla starpniekfondos, kas investē MVU, galvenokārt B un C (paplašināšanas) posmos. Maksimālais kopējais investīciju apjoms riska kapitāla starpniekfondos parasti ir 15% no attiecīgā fonda kopējā kapitāla vai līdz 25 % šādos gadījumos:

| — | jauni fondi, kam var būt īpaši liela veicinošā nozīme konkrētas tehnoloģijas vai noteikta reģiona riska kapitāla tirgus attīstībā; |
| --- | --- |

—

jauni fondi, kam var būt īpaši liela veicinošā nozīme konkrētas tehnoloģijas vai noteikta reģiona riska kapitāla tirgus attīstībā;

| — | fondi, kuru investīcijas galvenokārt saistītas ar ekoinovāciju jomā aktīviem MVU; |
| --- | --- |

—

fondi, kuru investīcijas galvenokārt saistītas ar ekoinovāciju jomā aktīviem MVU;

| — | fondi, ko izveido pirmreizējās pārvaldības grupas. |
| --- | --- |

—

fondi, ko izveido pirmreizējās pārvaldības grupas.

Veicot GIF 2 resursu līdzinvestīcijas ar EIF pašu resursiem vai resursiem saskaņā ar EIB pilnvarojumu, vai citiem EIF pārvaldītiem resursiem, GIF 2 maksimālais ieguldījums ir 15%. Vismaz 50 % no jebkurā fondā investētā kapitāla nodrošina ieguldītāji, kas darbojas normāliem tirgus nosacījumiem atbilstošos apstākļos (saskaņā ar “tirgus ekonomikas investētāju principu”) neatkarīgi no to investētāju tiesiskā statusa un īpašumtiesību struktūras, kuri nodrošina šo kapitāla daļu. Saistību apjoms atsevišķā fondā nepārsniedz EUR 30 miljonus.

D.   Investīciju līdzvērtība

Saskaņā ar GIF veiktās investīcijas starpniekfondā ir līdzvērtīgas privātajām investīcijām.

E.   Galvenais investors

Jaunajos fondos, kam var būt īpaši liela veicinošā nozīme konkrētas tehnoloģijas vai noteikta reģiona riska kapitāla tirgus attīstībā, EIF var iesaistīties kā galvenais investors.

F.   Nosacījumu pārredzamība

EIF nodrošina, ka noteikumi un nosacījumi finansēšanai saskaņā ar GIF 1 un GIF 2 ir pārredzami un saprotami.

G.   GIF darbības ilgums

GIF ir ilgtermiņa mehānisms, kas parasti aizņem 5 līdz 12 gadu pozīcijas starpniekfondos. Jebkurā gadījumā GIF investīciju laiks nepārsniedz 19 gadus no dienas, kurā parakstīts deleģēšanas līgums starp Komisiju un EIF. Līgumos starp EIF un starpniekiem jānosaka piemērotas pārtraukšanas stratēģijas.

H.   Investīciju realizēšana

Tā kā lielākā daļa saskaņā ar GIF veicamo investīciju ir biržā nekotējamas un nelikvīdas kapitāla daļas, šīs investīcijas veiks, ņemot vērā to ieņēmumu sadalījumu, ko starpnieks saņēmis, pārdodot savas investīcijas mazos un vidējos uzņēmumos.

I.   Ieņēmumu no veiktajām investīcijām atkārtota investēšana

Ieņēmumus, tostarp EIF līdz 2013. gada 31. decembrim saņemtās dividendes un atmaksājumus, pievieno GIF resursiem un izmanto GIF vajadzībām.

3.   MVUG mehānisma īstenošana

A.   Ievads

Komisija un EIF vienojas par uzticības darījumu, pārvaldības un uzraudzības aspektiem un tie ir saskaņā ar normālas komercdarbības praksi. Komisija piemēro īpašas finanšu līdzekļu pārvaldības pamatnostādnes.

B.   Starpnieki

Starpniekus izvēlas no garantiju programmām, kas jau darbojas vai ir izveidotas valstīs, kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu, tostarp savstarpēju garantiju orgainācijām, un jebkurām citām atbilstošām finanšu iestādēm. Atlases procedūrā ievēro caurskatāmības un diskriminācijas aizlieguma principu un izvairās no jebkāda interešu konflikta.

Starpniekus izraugās saskaņā ar tirgus paraugpraksi, ņemot vērā to ietekmi:

| — | uz finansējuma apjomu (parādi, pašu kapitāls vai kvazikapitāls), kas pieejams MVU un/vai |
| --- | --- |

—

uz finansējuma apjomu (parādi, pašu kapitāls vai kvazikapitāls), kas pieejams MVU un/vai

| — | uz MVU piekļuvi finansējumam, un/vai |
| --- | --- |

—

uz MVU piekļuvi finansējumam, un/vai

| — | uz attiecīgā starpnieka riska uzņemšanos, finansējot MVU. |
| --- | --- |

—

uz attiecīgā starpnieka riska uzņemšanos, finansējot MVU.

C.   Atbilstība

Finanšu kritērijus, kas reglamentē MVU finansēšanas pieļaujamību attiecībā uz garantijām saskaņā ar MVUG mehānismu, nosaka atsevišķi katram starpniekam, ņemot vērā to darbību, lai finansējums attiektos, uz cik vien iespējams, daudziem MVU. Šie noteikumi atspoguļo attiecīgās teritorijas tirgus nosacījumus un praksi.

Atbalstāms ir finansējums materiālo un nemateriālo aktīvu iegādei, ieskaitot inovāciju pasākumus, tehnoloģiju attīstībai, kā arī licenču iegādei.

Ar ceturto MVUG daļu — d) MVU aizņēmuma finanšu portfeļa pārvēršana vērtspapīros — saistītie kritēriji ietver individuālus un daudzu tirgotāju darījumus, kā arī daudzvalstu darījumus. Atbilstības kritērijus nosaka, ievērojot tirgus paraugpraksi, jo īpaši attiecībā uz kredītu kvalitāti un riska diversifikāciju ar vērtspapīriem nodrošinātam portfelim.

D.   Garantiju noteikumi

Garantijas, ko Komisijas vārdā sniedz EIF saskaņā ar a) aizņēmuma finansēšanas, b) mikrokredīta un c) pamatkapitāla vai kvazipamatkapitāla MVUG mehānisma daļām, sedz daļu no riska, ko uzņemas finanšu starpnieks individuālu darījumu finanšu portfelī. Ceturtā MVUG mehānisma daļa — d) pārvēršana vērtspapīros — ietver dažu tādu ar vērtspapīriem nodrošinātu daļu riska dalīšanu, kas ir vecākas par pirmo zaudējumu, vai pirmā zaudējuma nozīmīgas daļas riska atstāšanu tā radītājam un atlikušās daļas riska dalīšanu.

Garantijas, ko sniedz EIF saistībā ar a) aizņēmuma finansēšanas, b) mikrokredīta un c) pamatkapitāla vai kvazipamatkapitāla MVUG mehānisma daļām, parasti ir līdzvērtīgas garantijām vai, attiecīgā gadījumā, finansējumam, ko nodrošina starpnieks.

EIF var noteikt finanšu starpniekam maksu, ko aprēķina no summām, kas paredzētas, bet nav izlietotas saskaņā ar apstiprināto grafiku (“saistību maksas”), kā arī garantijas maksas. Tas var noteikt arī maksas atsevišķiem pārvēršanas vērtspapīros darījumiem.

E.   EIF segtais maksimalais uzkrāto zaudējumu apjoms

MVUG mehānisma izmaksas no Eiropas Savienības vispārējā budžeta sedz tā, lai tās nekādā gadījumā nepārsniegtu MVUG mehānismam EIF paredzēto budžeta piešķīrumu. Neparedzēto izdevumu saistības budžetā nav ietvertas.

EIF pienākums maksāt daļu no finansēšanas zaudējumiem starpniekam turpinās, līdz to maksājumu uzkrātais apjoms, kas veikti, lai segtu zaudējumus no konkrēta finansēšanas portfeļa, attiecīgā gadījumā atskaitot atbilstīgo zaudējumu atlīdzinājumu kopējo apjomu, sasniedz iepriekš paredzētu summu, pēc kuras sasniegšanas EIF garantiju automātiski dzēš.

F.   Zaudējumu atlīdzinājumi un citi ieņēmumi, kas iemaksājami trasta kontā

Visus zaudējumu atlīdzinājumus, kas saņemti no starpnieka, kreditē trasta kontā un ņem vērā aprēķinot EIF segto maksimālo uzkrāto zaudējumu apjomu attiecībā uz starpnieku. Citus ieņēmumus, piemēram, saistību maksas un garantiju maksas, kreditē trasta kontā un — ja tie saņemti līdz 2013. gada 31. decembrim — pievieno MVUG mehānisma resursiem.

G.   MVUG mehānisma darbības ilgums

Individuālo MVU garantiju termiņš var ilgt līdz 10 gadiem.

4.   CBS īstenošana

A.   Ievads

Sīki īstenošanas nosacījumi sākuma kapitāla darbībai un partnerības darbībai, ieskaitot uzticības darījumu, pārvaldības un uzraudzības aspektus, jāparedz līgumā starp Komisiju un EIF vai attiecīgām starptautiskām finanšu iestādēm.

Starpniekus izraugās saskaņā ar tirgus paraugpraksi.

Atlases procedūrā tehniskās palīdzības sniegšanai ievēro pārredzamības un diskriminācijas aizlieguma principu un izvairās no jebkāda interešu konflikta.

B.   Sākuma kapitāla darbība

Sākuma kapitāla darbību veic uz uzticības darījumu pamata. Budžeta piešķīrums sedz darbības izmaksas pilnā apmērā, ieskaitot pārvaldības maksas un jebkuras attaisnotās izmaksas vai izdevumus. Piešķīrumi tiek sniegti, lai atbalstītu investīciju fondus, kas savās globālajā investīciju programmā ietver sākuma kapitālu, sedzot daļu no attiecīgajām pārvaldības izmaksām.

C.   Partnerības darbība

Partnerības darbību veic ar EIF vai attiecīgu starptautisku finanšu institūciju starpniecību. Tā ietver tehnisku palīdzību, pārvaldības maksas un citas attaisnotās izmaksas, kas saistītas ar atbalstu kapacitātes palielināšanai.

5.   Novērtēšana

Ārējos novērtējumus veic neatkarīgi eksperti, ņemot vērā ar Padomes Lēmumu 98/347/EK (1998. gada 19. maijs) par pasākumiem par finanšu palīdzību inovatīviem un darbavietas radošiem mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) — Izaugsmes un nodarbinātības iniciatīva (1) un uzņēmumu un uzņēmējdarbības daudzgadu programmu, īpaši attiecībā uz MVU. Ārējos novērtējumos izvērtē Kopienas finanšu instrumentu ietekmi uz MVU un sniedz sasniegto rezultātu kvalitatīvo un kvantitatīvo analīzi, jo īpaši izvērtējot katra instrumenta ieguldījuma efektivitāti, kā arī izmaksu un ieguvumu attiecību. Vērtējuma ziņojumos ietver statistikas datus par visu Savienību un par atsevišķām dalībvalstīm un citām valstīm, kas piedalās programmā, tostarp:

| — | GIF gadījumā — iesaistīto MVU un radīto darbavietu skaits; |
| --- | --- |

—

GIF gadījumā — iesaistīto MVU un radīto darbavietu skaits;

| — | investīciju atdeves likme; |
| --- | --- |

—

investīciju atdeves likme;

| — | MVUG mehānismam — aizdevumu skaits un vērtība, ko starpnieki snieguši MVU un iesaistīto MVU skaits, kā arī neatmaksāto aizdevumu skaits un vērtība; |
| --- | --- |

—

MVUG mehānismam — aizdevumu skaits un vērtība, ko starpnieki snieguši MVU un iesaistīto MVU skaits, kā arī neatmaksāto aizdevumu skaits un vērtība;

| — | Sākuma kapitāla darbībai — atbalstīto organizāciju skaits un sākuma kapitāla investīciju apjoms; |
| --- | --- |

—

Sākuma kapitāla darbībai — atbalstīto organizāciju skaits un sākuma kapitāla investīciju apjoms;

| — | Partnerības darbībai — atbalstīto starpnieku un iesaistīto MVU skaits; |
| --- | --- |

—

Partnerības darbībai — atbalstīto starpnieku un iesaistīto MVU skaits;

| — | konkrēti rezultāti saistībā ar ekoinovācijām. |
| --- | --- |

—

konkrēti rezultāti saistībā ar ekoinovācijām.

Janodrošina atbilstoša publicitāte attiecībā uz ārējo vērtētāju ziņojumos ietvertajiem rezultātiem un secinājumiem, kā arī paraugprakses apmaiņai starp iesaistītajām personām.

---

(1)  OV L 155, 29.5.1998., 43. lpp.

III PIELIKUMS

SĪKI NOTEIKUMI 21. PANTĀ NOTEIKTAJIEM UZŅĒMUMU UN INOVĀCIJU ATBALSTA PAKALPOJUMIEM

| a) | Informācijas, pieredzes apmaiņas, uzņēmumu sadarbības un starptautiskā tīkla izveides pakalpojumi:






  — | ar iekšējā preču un pakalpojumu tirgus darbību un iespējām saistītās informācijas izplatīšana, tostarp, par iespējām piedalīties publiskā pasūtījuma konkursos; |
| --- | --- | --- |

a)

Informācijas, pieredzes apmaiņas, uzņēmumu sadarbības un starptautiskā tīkla izveides pakalpojumi:

—

ar iekšējā preču un pakalpojumu tirgus darbību un iespējām saistītās informācijas izplatīšana, tostarp, par iespējām piedalīties publiskā pasūtījuma konkursos;

| — | ar MVU saistītu Kopienas programmu, iniciatīvu un politiku aktīva veicināšana un informācijas nodrošināšana MVU par pieteikšanās procedūru šādām programmām; |
| --- | --- |

—

ar MVU saistītu Kopienas programmu, iniciatīvu un politiku aktīva veicināšana un informācijas nodrošināšana MVU par pieteikšanās procedūru šādām programmām;

| — | darbības instrumenti, lai noteiktu pastāvošās likumdošanas ietekmi uz MVU; |
| --- | --- |

—

darbības instrumenti, lai noteiktu pastāvošās likumdošanas ietekmi uz MVU;

| — | dalība Komisijas īstenoto ietekmes novērtējumu pētījumu veikšanā; |
| --- | --- |

—

dalība Komisijas īstenoto ietekmes novērtējumu pētījumu veikšanā;

| — | citu atbilstošu līdzekļu izmantošana, lai iesaistītu MVU Eiropas politikas veidošanā; |
| --- | --- |

—

citu atbilstošu līdzekļu izmantošana, lai iesaistītu MVU Eiropas politikas veidošanā;

| — | palīdzība MVU pārrobežu darbību un starptautisko tīklu izvēršanā; |
| --- | --- |

—

palīdzība MVU pārrobežu darbību un starptautisko tīklu izvēršanā;

| — | atbalsts MVU, lai ar piemērotiem līdzekļiem atrastu attiecīgus biznesa partnerus no privātā vai valsts sektora; |
| --- | --- |

—

atbalsts MVU, lai ar piemērotiem līdzekļiem atrastu attiecīgus biznesa partnerus no privātā vai valsts sektora;

| b) | Pakalpojumi inovācijām, kā arī tehnoloģiju un zināšanu tālāknodošanai:






  — | informācijas izplatīšana un informētības vairošana attiecībā uz inovāciju politikām, tiesību aktiem un atbalsta programmām; |
| --- | --- | --- |

b)

Pakalpojumi inovācijām, kā arī tehnoloģiju un zināšanu tālāknodošanai:

—

informācijas izplatīšana un informētības vairošana attiecībā uz inovāciju politikām, tiesību aktiem un atbalsta programmām;

| — | iesaistīšanās pētījumu rezultātu izplatīšanā un izmantošanā; |
| --- | --- |

—

iesaistīšanās pētījumu rezultātu izplatīšanā un izmantošanā;

| — | starpniecības pakalpojumu sniegšana tehnoloģiju un zināšanu pārņemšanā un visu veidu inovāciju jomas dalībnieku partnerību veidošanā; |
| --- | --- |

—

starpniecības pakalpojumu sniegšana tehnoloģiju un zināšanu pārņemšanā un visu veidu inovāciju jomas dalībnieku partnerību veidošanā;

| — | uzņēmumu, jo īpaši MVU, kapacitātes stimulēšana attiecībā uz spēju rast inovatīvus risinājumus; |
| --- | --- |

—

uzņēmumu, jo īpaši MVU, kapacitātes stimulēšana attiecībā uz spēju rast inovatīvus risinājumus;

| — | pasākumi, lai sekmētu saistību ar citiem pakalpojumiem inovāciju jomā, tostarp, ar pakalpojumiem intelektuālā īpašuma jomā. |
| --- | --- |

—

pasākumi, lai sekmētu saistību ar citiem pakalpojumiem inovāciju jomā, tostarp, ar pakalpojumiem intelektuālā īpašuma jomā.

| c) | Pakalpojumi, kas veicina MVU dalību Septītajā PTA pamatprogrammā:






  — | pasākumi MVU informētības paaugstināšanai par Septīto PTA pamatprogrammu; |
| --- | --- | --- |

c)

Pakalpojumi, kas veicina MVU dalību Septītajā PTA pamatprogrammā:

—

pasākumi MVU informētības paaugstināšanai par Septīto PTA pamatprogrammu;

| — | palīdzība MVU, lai tie noteiktu savas vajadzības saistībā ar pētījumiem un tehnoloģisko attīstību un lai tie atrastu attiecīgus partnerus; |
| --- | --- |

—

palīdzība MVU, lai tie noteiktu savas vajadzības saistībā ar pētījumiem un tehnoloģisko attīstību un lai tie atrastu attiecīgus partnerus;

| — | palīdzība MVU, gatavojot un koordinējot projektu pieteikumus dalībai Septītajā PTA pamatprogrammā. |
| --- | --- |

—

palīdzība MVU, gatavojot un koordinējot projektu pieteikumus dalībai Septītajā PTA pamatprogrammā.

P6_TA(2006)0231

Mazie un vidējie uzņēmumi jaunattīstības valstīs

Eiropas Parlamenta rezolūcija par mazajiem un vidējiem uzņēmumiem jaunattīstības valstīs (2005/2207(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Kotonū Partnerattiecību nolīguma (1) II pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū Partnerattiecību nolīguma (1) II pielikumu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2006. gada 22. marta paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Partnerības izaugsmei un nodarbinātībai īstenošana — veidot Eiropu par izcilības paraugu uzņēmumu sociālās atbildības jomā” (COM(2006)0136), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 22. marta paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Partnerības izaugsmei un nodarbinātībai īstenošana — veidot Eiropu par izcilības paraugu uzņēmumu sociālās atbildības jomā” (COM(2006)0136),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 17. novembra rezolūciju par priekšlikumu Padomes, Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgajai deklarācijai par Eiropas Savienības attīstības politiku “Eiropas konsenss” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 17. novembra rezolūciju par priekšlikumu Padomes, Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgajai deklarācijai par Eiropas Savienības attīstības politiku “Eiropas konsenss” (2),

| — | ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju tajā, Eiropas Parlamenta un Komisijas kopējo paziņojumu “Eiropas konsenss attīstības jomā” (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju tajā, Eiropas Parlamenta un Komisijas kopējo paziņojumu “Eiropas konsenss attīstības jomā” (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 17. novembra rezolūciju par Āfrikas attīstības stratēģiju (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 17. novembra rezolūciju par Āfrikas attīstības stratēģiju (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 12. oktobra paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “ES Āfrikas stratēģija. Mērķis — Eiropas un Āfrikas pakts Āfrikas attīstības paātrināšanai” (COM(2005)0489), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 12. oktobra paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “ES Āfrikas stratēģija. Mērķis — Eiropas un Āfrikas pakts Āfrikas attīstības paātrināšanai” (COM(2005)0489),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 12. aprīļa rezolūciju par Eiropas Savienības lomu Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 12. aprīļa rezolūciju par Eiropas Savienības lomu Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanā (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas dienestu 2004. gada 29. oktobra darba dokumentu “EK ziņojums par Tūkstošgades attīstības mērķiem 2000.—2004. gadam” (SEC(2004)1379), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas dienestu 2004. gada 29. oktobra darba dokumentu “EK ziņojums par Tūkstošgades attīstības mērķiem 2000.—2004. gadam” (SEC(2004)1379),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu (A6-0151/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu (A6-0151/2006),

| A. | tā kā Eiropas politiku mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) jomā nevajadzētu automātiski transponēt jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas politiku mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) jomā nevajadzētu automātiski transponēt jaunattīstības valstīs;

| B. | tā kā jaunattīstības valstīs nav vienas vispārpieņemtas MVU definīcijas; |
| --- | --- |

B.

tā kā jaunattīstības valstīs nav vienas vispārpieņemtas MVU definīcijas;

| C. | tā kā MVU sektors aptver neviendabīgu uzņēmumu grupu, kas jaunattīstības valstīs darbojas ļoti atšķirīgos tirgus apstākļos; |
| --- | --- |

C.

tā kā MVU sektors aptver neviendabīgu uzņēmumu grupu, kas jaunattīstības valstīs darbojas ļoti atšķirīgos tirgus apstākļos;

| D. | tā kā MVU rada darbavietas un palīdz veidot pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

D.

tā kā MVU rada darbavietas un palīdz veidot pilsonisko sabiedrību;

| E. | tā kā ar MVU palīdzību var veicināt sociālo un ekonomisko attīstību, samazinot nabadzību; |
| --- | --- |

E.

tā kā ar MVU palīdzību var veicināt sociālo un ekonomisko attīstību, samazinot nabadzību;

| F. | tā kā vairākumā jaunattīstības reģionu pārrobežu darbība ir plaši izplatīta, tādēļ politiku un programmu veidošanā tai jāpievērš īpaša uzmanība; |
| --- | --- |

F.

tā kā vairākumā jaunattīstības reģionu pārrobežu darbība ir plaši izplatīta, tādēļ politiku un programmu veidošanā tai jāpievērš īpaša uzmanība;

| G. | tā kā daudzos jaunattīstības valstu reģionos risinājums MVU attīstīšanai var būt reģionāla pieeja, iesaistot valdības, reģionālās un vietējās varasiestādes un pilsoniskās sabiedrības organizācijas no divām vai vairākām valstīm; |
| --- | --- |

G.

tā kā daudzos jaunattīstības valstu reģionos risinājums MVU attīstīšanai var būt reģionāla pieeja, iesaistot valdības, reģionālās un vietējās varasiestādes un pilsoniskās sabiedrības organizācijas no divām vai vairākām valstīm;

| H. | tā kā īpaša uzmanība jāpievērš MVU lomai nelielu salu valstu ekonomikā; |
| --- | --- |

H.

tā kā īpaša uzmanība jāpievērš MVU lomai nelielu salu valstu ekonomikā;

| I. | tā kā īpaša uzmanība jāpievērš MVU lomai pēckonfliktu valstīs, jo agrākos kaujiniekus ar MVU palīdzību var efektīvi integrēt sabiedrībā; |
| --- | --- |

I.

tā kā īpaša uzmanība jāpievērš MVU lomai pēckonfliktu valstīs, jo agrākos kaujiniekus ar MVU palīdzību var efektīvi integrēt sabiedrībā;

| J. | tā kā valstu iestādēm jācenšas pēc iespējas samazināt birokrātiju, lai neradītu šķēršļus MVU attīstībai; |
| --- | --- |

J.

tā kā valstu iestādēm jācenšas pēc iespējas samazināt birokrātiju, lai neradītu šķēršļus MVU attīstībai;

| K. | tā kā reģistrācija nedrīkst būt šķērslis mazu uzņēmumu darbības uzsākšanai vai mikrouzņēmumu pārveidošanai par maziem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā reģistrācija nedrīkst būt šķērslis mazu uzņēmumu darbības uzsākšanai vai mikrouzņēmumu pārveidošanai par maziem uzņēmumiem;

| L. | tā kā vietējo un reģionālo tīklu izveide mazajiem uzņēmumiem var sniegt ievērojamus ieguvumus; |
| --- | --- |

L.

tā kā vietējo un reģionālo tīklu izveide mazajiem uzņēmumiem var sniegt ievērojamus ieguvumus;

| M. | tā kā ir jāizplata labākā pieredze par to, kā izstrādāt, īstenot un novērtēt iniciatīvas, kas veicina MVU izaugsmi, vietējo ekonomiku un nodarbinātību; |
| --- | --- |

M.

tā kā ir jāizplata labākā pieredze par to, kā izstrādāt, īstenot un novērtēt iniciatīvas, kas veicina MVU izaugsmi, vietējo ekonomiku un nodarbinātību;

| N. | tā kā vietējo procesu dalībniekiem, viņu asociācijām un cita veida organizācijām jābūt galvenajai lomai jebkādas MVU politikas izveidē un īstenošanā; |
| --- | --- |

N.

tā kā vietējo procesu dalībniekiem, viņu asociācijām un cita veida organizācijām jābūt galvenajai lomai jebkādas MVU politikas izveidē un īstenošanā;

| O. | tā kā jaunu MVU politiku un programmu izstrādē jāņem vērā reģionālās un kultūras atšķirības; |
| --- | --- |

O.

tā kā jaunu MVU politiku un programmu izstrādē jāņem vērā reģionālās un kultūras atšķirības;

| P. | tā kā vairākums mikrouzņēmumu ir ģimenes uzņēmumi, tādēļ tiem jāpievērš īpaša uzmanība jebkādas MVU politikas izstrādē; |
| --- | --- |

P.

tā kā vairākums mikrouzņēmumu ir ģimenes uzņēmumi, tādēļ tiem jāpievērš īpaša uzmanība jebkādas MVU politikas izstrādē;

| Q. | tā kā sievietes ir svarīgas ekonomikas procesu dalībnieces mikrouzņēmumu un mazo uzņēmumu izveidē un attīstībā un tā kā ir jānovērš sieviešu uzņēmumu nošķirtība; |
| --- | --- |

Q.

tā kā sievietes ir svarīgas ekonomikas procesu dalībnieces mikrouzņēmumu un mazo uzņēmumu izveidē un attīstībā un tā kā ir jānovērš sieviešu uzņēmumu nošķirtība;

| R. | tā kā sieviešu uzņēmumu projektiem jāpievērš īpaša uzmanība, lai neļautu vēsturiskiem uzvedības modeļiem un tradīcijām traucēt mikrouzņēmumu un MVU iniciatīvu izveidošanu un pilnīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

R.

tā kā sieviešu uzņēmumu projektiem jāpievērš īpaša uzmanība, lai neļautu vēsturiskiem uzvedības modeļiem un tradīcijām traucēt mikrouzņēmumu un MVU iniciatīvu izveidošanu un pilnīgu īstenošanu;

| S. | tā kā kooperatīviem ir svarīga loma vietējās ekonomikas uzturēšanā, vietējo kopienu strukturēšanā un kohēzijas nodrošināšanā; |
| --- | --- |

S.

tā kā kooperatīviem ir svarīga loma vietējās ekonomikas uzturēšanā, vietējo kopienu strukturēšanā un kohēzijas nodrošināšanā;

| T. | tā kā vietējām iestādēm ir būtiska loma MVU atbalstīšanā; |
| --- | --- |

T.

tā kā vietējām iestādēm ir būtiska loma MVU atbalstīšanā;

| U. | tā kā MVU izveides politika var veicināt nelegālās ekonomikas īpatsvara samazināšanu; |
| --- | --- |

U.

tā kā MVU izveides politika var veicināt nelegālās ekonomikas īpatsvara samazināšanu;

| V. | tā kā ir jāgarantē MVU dibināšanas un darbības drošība; |
| --- | --- |

V.

tā kā ir jāgarantē MVU dibināšanas un darbības drošība;

| W. | tā kā kooperatīvi ir tuvi tradicionālajai apvienošanās praksei daudzās lauku un pilsētu kopienās; |
| --- | --- |

W.

tā kā kooperatīvi ir tuvi tradicionālajai apvienošanās praksei daudzās lauku un pilsētu kopienās;

| X. | tā kā jaunu kooperatīvu izveide var būt viens no veidiem, kā nelegālu darbību pārveidot legālā; |
| --- | --- |

X.

tā kā jaunu kooperatīvu izveide var būt viens no veidiem, kā nelegālu darbību pārveidot legālā;

| Y. | tā kā ir jāatbalsta iniciatīvas, kuras uzlabo investīciju klimatu un uzņēmējdarbības iespējas, kas palīdz palielināt nodarbinātību un nabadzīgo iedzīvotāju labklājību; |
| --- | --- |

Y.

tā kā ir jāatbalsta iniciatīvas, kuras uzlabo investīciju klimatu un uzņēmējdarbības iespējas, kas palīdz palielināt nodarbinātību un nabadzīgo iedzīvotāju labklājību;

| Z. | tā kā MVU vajag pietiekami daudz laika un resursu, lai piemērotos attiecīgo nozaru pakāpeniskai atvēršanai konkurencei pasaules tirgū; tā kā kritiskajam izmēram ar apvienošanās procesu palīdzību ir jānoved pie kritiskās masas, kas vajadzīga, lai pakāpeniski likvidētu sākotnējā fāzē izmantoto aizsardzību; |
| --- | --- |

Z.

tā kā MVU vajag pietiekami daudz laika un resursu, lai piemērotos attiecīgo nozaru pakāpeniskai atvēršanai konkurencei pasaules tirgū; tā kā kritiskajam izmēram ar apvienošanās procesu palīdzību ir jānoved pie kritiskās masas, kas vajadzīga, lai pakāpeniski likvidētu sākotnējā fāzē izmantoto aizsardzību;

| AA. | tā kā mazajos un vidējos uzņēmumos arvien vairāk ir jāveicina uzņēmumu sociālās atbildības koncepcija, ar kuras palīdzību sociālie un vides jautājumi ietekmē saimniecisko darbību; |
| --- | --- |

AA.

tā kā mazajos un vidējos uzņēmumos arvien vairāk ir jāveicina uzņēmumu sociālās atbildības koncepcija, ar kuras palīdzību sociālie un vides jautājumi ietekmē saimniecisko darbību;

| AB. | tā kā īpaša uzmanība jāpievērš MVU sociālekonomiskajai videi, piemēram, cilvēku izglītošanai un apmācībai, saziņas un informācijas infrastruktūrām, izejmateriālu un tirgu pieejamībai; |
| --- | --- |

AB.

tā kā īpaša uzmanība jāpievērš MVU sociālekonomiskajai videi, piemēram, cilvēku izglītošanai un apmācībai, saziņas un informācijas infrastruktūrām, izejmateriālu un tirgu pieejamībai;

| AC. | tā kā ļoti svarīgi ir izveidot partnerattiecības un informācijas sistēmas, kas sniedz pieeju zināšanām par attīstības iespējām; |
| --- | --- |

AC.

tā kā ļoti svarīgi ir izveidot partnerattiecības un informācijas sistēmas, kas sniedz pieeju zināšanām par attīstības iespējām;

| AD. | tā kā MVU ir svarīga loma ilgtspējīgu tūrisma iniciatīvu veicināšanā jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

AD.

tā kā MVU ir svarīga loma ilgtspējīgu tūrisma iniciatīvu veicināšanā jaunattīstības valstīs;

| AE. | tā kā nestrukturētas finanšu sistēmas ir īpaši kaitīgas mikrouzņēmumu un mazo uzņēmumu izaugsmei; |
| --- | --- |

AE.

tā kā nestrukturētas finanšu sistēmas ir īpaši kaitīgas mikrouzņēmumu un mazo uzņēmumu izaugsmei;

| AF. | tā kā galvenais MVU pieejamais finanšu avots ir neformāli aizdevumi no neoficiālām apvienībām, ģimenes un draugiem, kā arī nelieli uzkrājumi, ienākumi un nesadalītā peļņa; |
| --- | --- |

AF.

tā kā galvenais MVU pieejamais finanšu avots ir neformāli aizdevumi no neoficiālām apvienībām, ģimenes un draugiem, kā arī nelieli uzkrājumi, ienākumi un nesadalītā peļņa;

| AG. | tā kā sākumkapitāla nodrošināšana var veicināt MVU radīšanu un attīstīšanu; |
| --- | --- |

AG.

tā kā sākumkapitāla nodrošināšana var veicināt MVU radīšanu un attīstīšanu;

| AH. | tā kā kredītu, it īpaši vidēja termiņa un ilgtermiņa kredītu pieejamība un finanšu starpnieku stiprināšana ir svarīga MVU attīstībai; |
| --- | --- |

AH.

tā kā kredītu, it īpaši vidēja termiņa un ilgtermiņa kredītu pieejamība un finanšu starpnieku stiprināšana ir svarīga MVU attīstībai;

| AI. | tā kā pieredze rāda, ka jaunattīstības valstīs sievietes ir labākās mikrokredītu izmantotājas, jo šādā veidā viņas var iesaistīties vietējās ekonomikas ilgtspējības nodrošināšanā; |
| --- | --- |

AI.

tā kā pieredze rāda, ka jaunattīstības valstīs sievietes ir labākās mikrokredītu izmantotājas, jo šādā veidā viņas var iesaistīties vietējās ekonomikas ilgtspējības nodrošināšanā;

| AJ. | tā kā Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm (ĀKK) un citām jaunattīstības valstīm, tostarp nacionālām un reģionālām institūcijām ir jāpiedalās MVU attīstību veicinošu fondu pārvaldīšanā; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm (ĀKK) un citām jaunattīstības valstīm, tostarp nacionālām un reģionālām institūcijām ir jāpiedalās MVU attīstību veicinošu fondu pārvaldīšanā;

| AK. | tā kā ir jāizveido īpaši MVU paredzēta proaktīva finanšu un fiskālā politika; tā kā šādās politikās ir jāiekļauj īpašas kredītlīnijas un nodokļu atvieglojumi, |
| --- | --- |

AK.

tā kā ir jāizveido īpaši MVU paredzēta proaktīva finanšu un fiskālā politika; tā kā šādās politikās ir jāiekļauj īpašas kredītlīnijas un nodokļu atvieglojumi,

| 1. | uzskata par nepieciešamu vismaz reģionālā līmenī harmonizēt visas pašreizējās MVU, tostarp mikrouzņēmumu definīcijas; turklāt uzskata, ka darbinieku skaits ir MVU definēšanas labākais kritērijs; |
| --- | --- |

1.

uzskata par nepieciešamu vismaz reģionālā līmenī harmonizēt visas pašreizējās MVU, tostarp mikrouzņēmumu definīcijas; turklāt uzskata, ka darbinieku skaits ir MVU definēšanas labākais kritērijs;

| 2. | iesaka reģionos, kuros jaunattīstības valstis ir pārsvarā, uzņēmumu uzskatīt par mikrouzņēmumu, ja tajā ir līdz 5 darbiniekiem; par mazo uzņēmumu uzskatīt tādu, kurā ir no 6 līdz 25 darbiniekiem; par vidējo uzņēmumu uzskatīt tādu, kurā ir no 26 līdz 100 darbiniekiem; |
| --- | --- |

2.

iesaka reģionos, kuros jaunattīstības valstis ir pārsvarā, uzņēmumu uzskatīt par mikrouzņēmumu, ja tajā ir līdz 5 darbiniekiem; par mazo uzņēmumu uzskatīt tādu, kurā ir no 6 līdz 25 darbiniekiem; par vidējo uzņēmumu uzskatīt tādu, kurā ir no 26 līdz 100 darbiniekiem;

| 3. | atbalsta politiku, kuras mērķis ir samazināt šķēršļus uzņēmumu izveidei, reģistrācijai un darbības uzsākšanai; aicina jaunattīstības valstu valdības novērtēt pašreizējo un turpmāko ekonomikas jomas tiesību aktu ietekmi uz MVU; |
| --- | --- |

3.

atbalsta politiku, kuras mērķis ir samazināt šķēršļus uzņēmumu izveidei, reģistrācijai un darbības uzsākšanai; aicina jaunattīstības valstu valdības novērtēt pašreizējo un turpmāko ekonomikas jomas tiesību aktu ietekmi uz MVU;

| 4. | iesaka īpaši atbalstīt uzņēmumu tīklu izveidi vietējā un reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

4.

iesaka īpaši atbalstīt uzņēmumu tīklu izveidi vietējā un reģionālā līmenī;

| 5. | uzsver, ka tīklu izveidi atvieglo asociācijas, kas sniedz virkni pakalpojumu, piemēram, juridiskas konsultācijas un grāmatvedības, apmācības, izglītības un informācijas tehnoloģiju izmantošanas pakalpojumus; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka tīklu izveidi atvieglo asociācijas, kas sniedz virkni pakalpojumu, piemēram, juridiskas konsultācijas un grāmatvedības, apmācības, izglītības un informācijas tehnoloģiju izmantošanas pakalpojumus;

| 6. | uzskata, ka mazpilsētās un ciematos šādus pakalpojumu centrus vajadzības gadījumā varētu izveidot ar valsts finansējumu, tomēr galarezultātā iesaka izvēlēties privātīpašuma formu; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka mazpilsētās un ciematos šādus pakalpojumu centrus vajadzības gadījumā varētu izveidot ar valsts finansējumu, tomēr galarezultātā iesaka izvēlēties privātīpašuma formu;

| 7. | prasa izveidot politikas, programmas un projektus, kas īpaši paredzēti MVU, tostarp mikrouzņēmumiem, kuri tradicionāli ir aktīvi pārrobežu tirdzniecībā; |
| --- | --- |

7.

prasa izveidot politikas, programmas un projektus, kas īpaši paredzēti MVU, tostarp mikrouzņēmumiem, kuri tradicionāli ir aktīvi pārrobežu tirdzniecībā;

| 8. | uzsver, ka valdībām ir svarīgi iesaistīties šādās ar pārrobežu darbību saistītās politikās, līdz ar to veicinot starpvalstu uzticēšanos, tiesību aktu un prakšu harmonizāciju un reģionālo attīstību; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka valdībām ir svarīgi iesaistīties šādās ar pārrobežu darbību saistītās politikās, līdz ar to veicinot starpvalstu uzticēšanos, tiesību aktu un prakšu harmonizāciju un reģionālo attīstību;

| 9. | atgādina, ka MVU, tostarp mikrouzņēmumi pārsvarā ir ģimenes uzņēmumi, kas radušies vidē, kur kultūrai un tradīcijām joprojām ir ļoti būtiska nozīme, tādēļ politiskajai pieejai, sagatavojot īstenošanai jaunus tiesību aktus vai organizatoriskas formas, jābūt īpaši rūpīgai un uzmanīgai; |
| --- | --- |

9.

atgādina, ka MVU, tostarp mikrouzņēmumi pārsvarā ir ģimenes uzņēmumi, kas radušies vidē, kur kultūrai un tradīcijām joprojām ir ļoti būtiska nozīme, tādēļ politiskajai pieejai, sagatavojot īstenošanai jaunus tiesību aktus vai organizatoriskas formas, jābūt īpaši rūpīgai un uzmanīgai;

| 10. | aicina visas ieinteresētās puses vai nu tieši, vai ar augstākstāvošu organizāciju starpniecību piedalīties ar MVU saistīto politiku izstrādē un īstenošanā visos līmeņos; |
| --- | --- |

10.

aicina visas ieinteresētās puses vai nu tieši, vai ar augstākstāvošu organizāciju starpniecību piedalīties ar MVU saistīto politiku izstrādē un īstenošanā visos līmeņos;

| 11. | atzīst milzīgo nozīmi, kas sievietēm ir visās ar attīstību saistītajās jomās un ko lēmumu pieņēmēji pārāk bieži aizmirst, un pieprasa sieviešu uzņēmējdarbības projektiem pievērst īpašu uzmanību; |
| --- | --- |

11.

atzīst milzīgo nozīmi, kas sievietēm ir visās ar attīstību saistītajās jomās un ko lēmumu pieņēmēji pārāk bieži aizmirst, un pieprasa sieviešu uzņēmējdarbības projektiem pievērst īpašu uzmanību;

| 12. | atzīst nozīmi, kas MVU, tostarp mikrouzņēmumu atbalstīšanā ir vietējām iestādēm; uzskata, ka vietējās iestādes var uzsākt mikrouzņēmumiem un MVU paredzēto kopējo pakalpojumu centru veidošanu, sākumposmā izmantojot valsts finansējumu; |
| --- | --- |

12.

atzīst nozīmi, kas MVU, tostarp mikrouzņēmumu atbalstīšanā ir vietējām iestādēm; uzskata, ka vietējās iestādes var uzsākt mikrouzņēmumiem un MVU paredzēto kopējo pakalpojumu centru veidošanu, sākumposmā izmantojot valsts finansējumu;

| 13. | atzīst MVU kā darbavietu radītāju lomu un uzsver, ka lielāko daļu no šīm darbavietām ir svarīgi ar proaktīvu nacionālo politiku un programmu palīdzību pārveidot no nekvalificētām par kvalificētām, no sezonālām par pilna laika un no pagaidu par pastāvīgām; |
| --- | --- |

13.

atzīst MVU kā darbavietu radītāju lomu un uzsver, ka lielāko daļu no šīm darbavietām ir svarīgi ar proaktīvu nacionālo politiku un programmu palīdzību pārveidot no nekvalificētām par kvalificētām, no sezonālām par pilna laika un no pagaidu par pastāvīgām;

| 14. | uzsver svarīgo lomu, ko kooperatīvi var uzņemties vietējās ekonomikas uzturēšanā, vietējo kopienu strukturēšanā un kohēzijas nodrošināšanā, |
| --- | --- |

14.

uzsver svarīgo lomu, ko kooperatīvi var uzņemties vietējās ekonomikas uzturēšanā, vietējo kopienu strukturēšanā un kohēzijas nodrošināšanā,

| 15. | aicina izveidot nacionālās politikas, kas palīdzētu samazināt neoficiālās ekonomikas īpatsvaru jaunattīstības valstīs; turklāt aicina veicināt iniciatīvas, kas palīdzētu uzlabot investīciju klimatu un līdz ar to radītu iespējas uzņēmējdarbībai; |
| --- | --- |

15.

aicina izveidot nacionālās politikas, kas palīdzētu samazināt neoficiālās ekonomikas īpatsvaru jaunattīstības valstīs; turklāt aicina veicināt iniciatīvas, kas palīdzētu uzlabot investīciju klimatu un līdz ar to radītu iespējas uzņēmējdarbībai;

| 16. | uzskata, ka viens no līdzekļiem neoficiālās darbības formalizēšanai ir kooperatīvi, jo tie daudzās lauku un pilsētu kopienās ir tradicionālajām apvienošanās praksēm tuvāki nekā citas oficiālās organizatoriskās formas; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka viens no līdzekļiem neoficiālās darbības formalizēšanai ir kooperatīvi, jo tie daudzās lauku un pilsētu kopienās ir tradicionālajām apvienošanās praksēm tuvāki nekā citas oficiālās organizatoriskās formas;

| 17. | uzskata kooperatīvus par labāko vidi, lai nodrošinātu, ka legāli strādājošie MVU nenonāk atpakaļ nelegālajā sektorā; |
| --- | --- |

17.

uzskata kooperatīvus par labāko vidi, lai nodrošinātu, ka legāli strādājošie MVU nenonāk atpakaļ nelegālajā sektorā;

| 18. | atzīst, ka MVU vajag pietiekami daudz laika un resursu, lai piemērotos attiecīgo nozaru pakāpeniskai atvēršanai konkurencei pasaules tirgū; turklāt atzīst, ka kritiskajam lielumam ar apvienošanās procesu palīdzību ir jānoved pie kritiskās masas, kas vajadzīga, lai pakāpeniski likvidētu sākotnējā fāzē izmantoto aizsardzību; |
| --- | --- |

18.

atzīst, ka MVU vajag pietiekami daudz laika un resursu, lai piemērotos attiecīgo nozaru pakāpeniskai atvēršanai konkurencei pasaules tirgū; turklāt atzīst, ka kritiskajam lielumam ar apvienošanās procesu palīdzību ir jānoved pie kritiskās masas, kas vajadzīga, lai pakāpeniski likvidētu sākotnējā fāzē izmantoto aizsardzību;

| 19. | aicina jaunattīstības valstu mazajos un vidējos uzņēmumos pakāpeniski ieviest uzņēmumu sociālās atbildības koncepciju un tādēļ aicina Komisiju izmantot visas attiecīgās konferences un divpusējās diskusijas ar Kotonū nolīgumu parakstījušajām valstīm, lai veicinātu šīs koncepcijas ieviešanu un informētību par to; |
| --- | --- |

19.

aicina jaunattīstības valstu mazajos un vidējos uzņēmumos pakāpeniski ieviest uzņēmumu sociālās atbildības koncepciju un tādēļ aicina Komisiju izmantot visas attiecīgās konferences un divpusējās diskusijas ar Kotonū nolīgumu parakstījušajām valstīm, lai veicinātu šīs koncepcijas ieviešanu un informētību par to;

| 20. | atzīst, ka MVU piemērotas sociālekonomiskās vides radīšana ir iespējama tikai tad, ja attiecīgās politikas jomās ietver pasākumus cilvēkresursu izglītībai un apmācībai, saziņas un informācijas infrastruktūras nodrošināšanu un atvieglotu pieeju izejmateriāliem un vietējiem un reģionāliem tirgiem; |
| --- | --- |

20.

atzīst, ka MVU piemērotas sociālekonomiskās vides radīšana ir iespējama tikai tad, ja attiecīgās politikas jomās ietver pasākumus cilvēkresursu izglītībai un apmācībai, saziņas un informācijas infrastruktūras nodrošināšanu un atvieglotu pieeju izejmateriāliem un vietējiem un reģionāliem tirgiem;

| 21. | aicina izveidot MVU partnerattiecības, lai apmainītos ar aktuālo informāciju un zināšanām; |
| --- | --- |

21.

aicina izveidot MVU partnerattiecības, lai apmainītos ar aktuālo informāciju un zināšanām;

| 22. | atzīst MVU iespējamo lomu nozaru politiku lielākās daļas attīstībā; |
| --- | --- |

22.

atzīst MVU iespējamo lomu nozaru politiku lielākās daļas attīstībā;

| 23. | aicina izmantot atbilstošas un MVU labvēlīgas finanšu sistēmas; |
| --- | --- |

23.

aicina izmantot atbilstošas un MVU labvēlīgas finanšu sistēmas;

| 24. | uzsver, ka daudzās jomās tradicionālā prakse izmantot neoficiālus kredītus un aizdevumus ir jānovērš, veicinot īpaši izveidotus finanšu produktus un mikrofinansējumu; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka daudzās jomās tradicionālā prakse izmantot neoficiālus kredītus un aizdevumus ir jānovērš, veicinot īpaši izveidotus finanšu produktus un mikrofinansējumu;

| 25. | iesaka nodrošināt sākumkapitālu MVU izveidei un attīstībai; |
| --- | --- |

25.

iesaka nodrošināt sākumkapitālu MVU izveidei un attīstībai;

| 26. | iesaka izmantot politikas, kas veicina kredītu, it īpaši vidēja termiņa un ilgtermiņa kredītu pieejamību un stiprina starpniekus, kas darbojas MVU finansēšanā; |
| --- | --- |

26.

iesaka izmantot politikas, kas veicina kredītu, it īpaši vidēja termiņa un ilgtermiņa kredītu pieejamību un stiprina starpniekus, kas darbojas MVU finansēšanā;

| 27. | aicina īpašu uzmanību pievērst sievietēm paredzētiem mikrokredītu uzņēmumiem, it sevišķi reģionos, kur sievietēm nav lielas ietekmes; |
| --- | --- |

27.

aicina īpašu uzmanību pievērst sievietēm paredzētiem mikrokredītu uzņēmumiem, it sevišķi reģionos, kur sievietēm nav lielas ietekmes;

| 28. | ierosina sniegt starptautisku atbalstu un finansējumu reģionālām institūcijām, kuras strādā jaunattīstības valstu finanšu nozarē, līdz ar to ieviešot daudznacionālu kopēju pieeju MVU darbībai; |
| --- | --- |

28.

ierosina sniegt starptautisku atbalstu un finansējumu reģionālām institūcijām, kuras strādā jaunattīstības valstu finanšu nozarē, līdz ar to ieviešot daudznacionālu kopēju pieeju MVU darbībai;

| 29. | aicina MVU piešķirt nodokļu atvieglojumus, it īpaši to darbības sākumposmā; |
| --- | --- |

29.

aicina MVU piešķirt nodokļu atvieglojumus, it īpaši to darbības sākumposmā;

| 30. | aicina veikt normatīvas reformas, kas vērstas uz reģistrācijas procedūru paātrināšanu un vienkāršošanu, kā arī minimālā kapitāla prasību pazemināšanu; |
| --- | --- |

30.

aicina veikt normatīvas reformas, kas vērstas uz reģistrācijas procedūru paātrināšanu un vienkāršošanu, kā arī minimālā kapitāla prasību pazemināšanu;

| 31. | aicina reformēt procesuālo kārtību, lai ātrāk izšķirtu uzņēmējdarbības strīdus un efektīvāk nodrošinātu līgumu izpildi un īpašumtiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

31.

aicina reformēt procesuālo kārtību, lai ātrāk izšķirtu uzņēmējdarbības strīdus un efektīvāk nodrošinātu līgumu izpildi un īpašumtiesību aizsardzību;

| 32. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ES dalībvalstu un ĀKK valstu valdībām, ĀKK un ES Padomei un ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai. |
| --- | --- |

32.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ES dalībvalstu un ĀKK valstu valdībām, ĀKK un ES Padomei un ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai.

---

(1)  Partnerattiecību nolīgums starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses; parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū, OV L 65, 8.3.2003., 27. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0446.

(3)  OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0445.

(5)  OV C 33 E, 9.2.2006., 311. lpp.

P6_TA(2006)0232

Pediatrijā lietojamās zāles ***II

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par pediatrijā lietojamām zālēm, ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 1768/92, Direktīvu 2001/20/EK, Direktīvu 2001/83/EK un Regulu (EK) Nr. 726/2004 (15763/3/2005 — C6-0087/2006 — 2004/0217(COD))

(Koplēmuma procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (15763/3/2005 — C6-0087/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (15763/3/2005 — C6-0087/2006),

| — | ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2004)0599) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2004)0599) (2),

| — | ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (COM(2005)0577) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (COM(2005)0577) (2),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 62. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 62. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0171/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0171/2006),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumus, kas ir pievienoti šai normatīvajai rezolūcijai un kuri tiks publicēti kopā ar normatīvo rezolūciju “Oficiālajā Vēstnesī”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumus, kas ir pievienoti šai normatīvajai rezolūcijai un kuri tiks publicēti kopā ar normatīvo rezolūciju “Oficiālajā Vēstnesī”,

| 1. | apstiprina grozīto kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto kopējo nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, 7.9.2005., P6_TA(2005)0331.

(2)  OVvēl nav publicēts.

P6_TC2-COD(2004)0217

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2006. gada 1. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006 par pediatrijā lietojamām zālēm un par grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 1768/92, Direktīvā 2001/20/EK, Direktīvā 2001/83/EK un Regulā (EK) Nr. 726/2004

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas Līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

apspriedušās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā minēto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Pirms kādas cilvēkiem paredzētas zāles tiek laistas vienas vai vairāku dalībvalstu tirgos, tās parasti tiek pakļautas apjomīgai izpētei, tostarp pirmsklīniskiem testiem un klīniskiem pētījumiem, lai nodrošinātu, ka tās ir drošas, augstas kvalitātes un efektīvas lietošanai iedzīvotāju mērķgrupā. |
| --- | --- |

(1)

Pirms kādas cilvēkiem paredzētas zāles tiek laistas vienas vai vairāku dalībvalstu tirgos, tās parasti tiek pakļautas apjomīgai izpētei, tostarp pirmsklīniskiem testiem un klīniskiem pētījumiem, lai nodrošinātu, ka tās ir drošas, augstas kvalitātes un efektīvas lietošanai iedzīvotāju mērķgrupā.

| (2) | Iespējams, šāda izpēte nav uzsākta attiecībā uz zāļu lietošanu bērnu mērķgrupai, un daudzas pašlaik bērnu u mērķgrupas ārstēšanā lietotās zāles nav tikušas izpētītas vai apstiprinātas šādai lietošanai. Tirgus spēki vien ir izrādījušies nepietiekami, lai veicinātu bērnu mērķgrupai paredzēto zāļu atbilstīgu izpēti, izstrādi un apstiprinājumu. |
| --- | --- |

(2)

Iespējams, šāda izpēte nav uzsākta attiecībā uz zāļu lietošanu bērnu mērķgrupai, un daudzas pašlaik bērnu u mērķgrupas ārstēšanā lietotās zāles nav tikušas izpētītas vai apstiprinātas šādai lietošanai. Tirgus spēki vien ir izrādījušies nepietiekami, lai veicinātu bērnu mērķgrupai paredzēto zāļu atbilstīgu izpēti, izstrādi un apstiprinājumu.

| (3) | No tā, ka bērnu mērķgrupai nav attiecīgi piemērotu zāļu, rodas vairākas problēmas, tādas kā nepietiekama dozēšanas informācija, kas izraisa palielinātu blakusparādību risku, tostarp nāvi, neefektīva ārstēšana nepietiekamas dozēšanas dēļ, terapijas jaunāko sasniegumu nepieejamība bērnu mērķgrupas ārstēšanā, kā arī tas, ka bērnu mērķgrupas ārstēšanā tiek izmantoti speciāli parakstīti vai aptiekā gatavā veidā nopērkami preparāti, kas var būt zemas kvalitātes. |
| --- | --- |

(3)

No tā, ka bērnu mērķgrupai nav attiecīgi piemērotu zāļu, rodas vairākas problēmas, tādas kā nepietiekama dozēšanas informācija, kas izraisa palielinātu blakusparādību risku, tostarp nāvi, neefektīva ārstēšana nepietiekamas dozēšanas dēļ, terapijas jaunāko sasniegumu nepieejamība bērnu mērķgrupas ārstēšanā, kā arī tas, ka bērnu mērķgrupas ārstēšanā tiek izmantoti speciāli parakstīti vai aptiekā gatavā veidā nopērkami preparāti, kas var būt zemas kvalitātes.

| (4) | Šīs regulas mērķis ir palielināt bērnu mērķgrupai paredzēto zāļu izstrādi un pieejamību, nodrošināt to, lai bērnu mērķgrupas ārstēšanā izmantotās zāles tiktu pakļautas augstas kvalitātes ētiskiem pētījumiem, un to, ka tās tiek attiecīgi apstiprinātas lietošanai bērnu mērķgrupā, kā arī uzlabot pieejamo informāciju par zāļu lietošanu dažādās bērnu mērķgrupās. Šie mērķi būtu jāsasniedz, nepakļaujot bērnu mērķgrupu nevajadzīgiem klīniskiem pētījumiem un neatliekot citām iedzīvotāju grupām paredzēto zāļu apstiprinājumu. |
| --- | --- |

(4)

Šīs regulas mērķis ir palielināt bērnu mērķgrupai paredzēto zāļu izstrādi un pieejamību, nodrošināt to, lai bērnu mērķgrupas ārstēšanā izmantotās zāles tiktu pakļautas augstas kvalitātes ētiskiem pētījumiem, un to, ka tās tiek attiecīgi apstiprinātas lietošanai bērnu mērķgrupā, kā arī uzlabot pieejamo informāciju par zāļu lietošanu dažādās bērnu mērķgrupās. Šie mērķi būtu jāsasniedz, nepakļaujot bērnu mērķgrupu nevajadzīgiem klīniskiem pētījumiem un neatliekot citām iedzīvotāju grupām paredzēto zāļu apstiprinājumu.

| (5) | Kaut arī jāņem vērā fakts, ka tiesību aktu galvenais mērķis ir aizsargāt sabiedrības veselību, šis mērķis jāsasniedz ar līdzekļiem, kas nekavē drošu zāļu brīvu apriti Kopienā. Atšķirības valstu tiesību aktu, normatīvajos un administratīvajos noteikumos attiecībā uz zālēm bieži vien kavē tirdzniecību Kopienā un tādēļ tiešā veidā ietekmē iekšējā tirgus darbību.
  Tādēļ pamatota ir jebkura darbība, kas veicina pediatrijā lietojamo zāļu attīstību un apstiprināšanu, ņemot vērā tās mērķi likvidēt vai novērst šos šķēršļus. Tādējādi Līguma 95. pants uzskatāms par atbilstīgu juridisko pamatu. |
| --- | --- |

(5)

Kaut arī jāņem vērā fakts, ka tiesību aktu galvenais mērķis ir aizsargāt sabiedrības veselību, šis mērķis jāsasniedz ar līdzekļiem, kas nekavē drošu zāļu brīvu apriti Kopienā. Atšķirības valstu tiesību aktu, normatīvajos un administratīvajos noteikumos attiecībā uz zālēm bieži vien kavē tirdzniecību Kopienā un tādēļ tiešā veidā ietekmē iekšējā tirgus darbību.
  Tādēļ pamatota ir jebkura darbība, kas veicina pediatrijā lietojamo zāļu attīstību un apstiprināšanu, ņemot vērā tās mērķi likvidēt vai novērst šos šķēršļus. Tādējādi Līguma 95. pants uzskatāms par atbilstīgu juridisko pamatu.

| (6) | Šo mērķu sasniegšanai ir izrādījusies nepieciešama gan saistību, gan atlīdzības un veicināšanas sistēmas izveidošana. Nosakot saistību, atlīdzības un veicināšanas pasākumu precīzu veidu, būtu jāņem vērā attiecīgo zāļu statuss. Šī regula būtu jāpiemēro visām lietošanai pediatrijā nepieciešamajām zālēm un tāpēc tās darbības jomai būtu jāaptver zāles, kuras vēl izstrādā un kuras vēl jāapstiprina, apstiprinātās zāles, uz kurām attiecas intelektuālā īpašuma tiesības un apstiprinātās zāles, uz kurām vairs neattiecas intelektuālā īpašuma tiesības. |
| --- | --- |

(6)

Šo mērķu sasniegšanai ir izrādījusies nepieciešama gan saistību, gan atlīdzības un veicināšanas sistēmas izveidošana. Nosakot saistību, atlīdzības un veicināšanas pasākumu precīzu veidu, būtu jāņem vērā attiecīgo zāļu statuss. Šī regula būtu jāpiemēro visām lietošanai pediatrijā nepieciešamajām zālēm un tāpēc tās darbības jomai būtu jāaptver zāles, kuras vēl izstrādā un kuras vēl jāapstiprina, apstiprinātās zāles, uz kurām attiecas intelektuālā īpašuma tiesības un apstiprinātās zāles, uz kurām vairs neattiecas intelektuālā īpašuma tiesības.

| (7) | Jebkuras bažas par pētījumu veikšanu bērnu mērķgrupā būtu jālīdzsvaro ar ētiskajiem apsvērumiem par zāļu izsniegšanu mērķgrupai, kurā tās nav pārbaudītas. Pret draudiem sabiedrības veselībai no netestētu zāļu lietošanas bērnu mērķgrupā var droši vērsties, veicot bērnu mērķgrupai paredzēto zāļu izpēti, kura būtu uzmanīgi jākontrolē un jāuzrauga, nosakot speciālas prasības tās bērnu mērķgrupas aizsardzībai, kas piedalās klīniskajā izpētē Kopienā, kā noteikts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/20/EK (2001. gada 4. aprīlis) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz labas klīniskās prakses ieviešanu klīniskās izpētes veikšanā ar cilvēkiem paredzētām zālēm (3). |
| --- | --- |

(7)

Jebkuras bažas par pētījumu veikšanu bērnu mērķgrupā būtu jālīdzsvaro ar ētiskajiem apsvērumiem par zāļu izsniegšanu mērķgrupai, kurā tās nav pārbaudītas. Pret draudiem sabiedrības veselībai no netestētu zāļu lietošanas bērnu mērķgrupā var droši vērsties, veicot bērnu mērķgrupai paredzēto zāļu izpēti, kura būtu uzmanīgi jākontrolē un jāuzrauga, nosakot speciālas prasības tās bērnu mērķgrupas aizsardzībai, kas piedalās klīniskajā izpētē Kopienā, kā noteikts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/20/EK (2001. gada 4. aprīlis) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz labas klīniskās prakses ieviešanu klīniskās izpētes veikšanā ar cilvēkiem paredzētām zālēm (3).

| (8) | Ir lietderīgi veidot zinātnisku komiteju, Pediatrijas komiteju, Eiropas zāļu aģentūras ietvaros (turpmāk — “Aģentūra”) ar ekspertīzi un kompetenci visos bērnu mērķa grupai paredzēto zāļu izstrādes un izvērtēšanas aspektos.
  Attiecībā uz Pediatrijas komiteju jāpiemēro noteikumi par aģentūras zinātniskajām komitejām, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 726/2004

   (4)

  . Tāpēc Pediatrijas komitejas locekļiem nevar būt tādas finansiālas vai citas intereses farmācijas rūpniecībā, kas varētu kaitēt viņu objektivitātei, viņiem neatkarīgi jādarbojas sabiedrības interesēs un katru gadu jāaizpilda finanšu interešu deklarācija.
  Pediatrijas komiteja būs galvenokārt atbildīga par pediatrijas pētījumu plānu izvērtēšanu un apstiprināšanu un to atbrīvojuma un atlikšanas sistēmu, un tai jāuzņemas galvenā loma dažādos ar šo regulu noteiktajos atbalsta pasākumos. Pediatrijas komitejai tās darbībā būtu jāapsver potenciālie nozīmīgie terapeitiskie ieguvumi pediatrijas pacientiem, kas iesaistīti izpētē, vai visiem bērniem kopumā, tostarp nepieciešamība izvairīties no nevajadzīgas izpētes. Pediatrijas Komitejai būtu jāievēro pastāvošās Kopienas prasības, tostarp Direktīvu 2001/20/EK, kā arī Starptautiskās saskaņošanas konferences (SSK) E11 pamatnostādne par bērnu mērķgrupai paredzētu zāļu izstrādi un, izpildot prasības par zāļu izpēti bērnu mērķgrupā, tai būtu jāizvairās no kavēšanās apstiprināt citām iedzīvotāju grupām paredzētās zāles. |
| --- | --- |

(8)

Ir lietderīgi veidot zinātnisku komiteju, Pediatrijas komiteju, Eiropas zāļu aģentūras ietvaros (turpmāk — “Aģentūra”) ar ekspertīzi un kompetenci visos bērnu mērķa grupai paredzēto zāļu izstrādes un izvērtēšanas aspektos.
  Attiecībā uz Pediatrijas komiteju jāpiemēro noteikumi par aģentūras zinātniskajām komitejām, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 726/2004

   (4)

  . Tāpēc Pediatrijas komitejas locekļiem nevar būt tādas finansiālas vai citas intereses farmācijas rūpniecībā, kas varētu kaitēt viņu objektivitātei, viņiem neatkarīgi jādarbojas sabiedrības interesēs un katru gadu jāaizpilda finanšu interešu deklarācija.
  Pediatrijas komiteja būs galvenokārt atbildīga par pediatrijas pētījumu plānu izvērtēšanu un apstiprināšanu un to atbrīvojuma un atlikšanas sistēmu, un tai jāuzņemas galvenā loma dažādos ar šo regulu noteiktajos atbalsta pasākumos. Pediatrijas komitejai tās darbībā būtu jāapsver potenciālie nozīmīgie terapeitiskie ieguvumi pediatrijas pacientiem, kas iesaistīti izpētē, vai visiem bērniem kopumā, tostarp nepieciešamība izvairīties no nevajadzīgas izpētes. Pediatrijas Komitejai būtu jāievēro pastāvošās Kopienas prasības, tostarp Direktīvu 2001/20/EK, kā arī Starptautiskās saskaņošanas konferences (SSK) E11 pamatnostādne par bērnu mērķgrupai paredzētu zāļu izstrādi un, izpildot prasības par zāļu izpēti bērnu mērķgrupā, tai būtu jāizvairās no kavēšanās apstiprināt citām iedzīvotāju grupām paredzētās zāles.

| (9) | Būtu jānosaka kārtība, kādā Aģentūra apstiprinās un mainīs pediatrijas pētījumu plānu, kas ir dokuments, kam vajadzētu būt bērnu mērķgrupai paredzēto zāļu izstrādes un apstiprinājuma pamatā. Pediatrijas pētījumu plānā būtu jāietver laika plānojuma informācija un ieteicamie pasākumi, lai demonstrētu zāļu kvalitāti, drošumu un iedarbīgumu bērnu mērķgrupā. Tā kā bērnu mērķgrupu faktiski veido virkne apakšgrupu, pediatrijas pētījumu plānā būtu jānorāda, kuras apakšgrupas, ar kādiem līdzekļiem un kad vajadzētu pētīt. |
| --- | --- |

(9)

Būtu jānosaka kārtība, kādā Aģentūra apstiprinās un mainīs pediatrijas pētījumu plānu, kas ir dokuments, kam vajadzētu būt bērnu mērķgrupai paredzēto zāļu izstrādes un apstiprinājuma pamatā. Pediatrijas pētījumu plānā būtu jāietver laika plānojuma informācija un ieteicamie pasākumi, lai demonstrētu zāļu kvalitāti, drošumu un iedarbīgumu bērnu mērķgrupā. Tā kā bērnu mērķgrupu faktiski veido virkne apakšgrupu, pediatrijas pētījumu plānā būtu jānorāda, kuras apakšgrupas, ar kādiem līdzekļiem un kad vajadzētu pētīt.

| (10) | Pediatrijas pētījumu plāna ieviešana tiesiskajā regulējumā, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētajām zālēm, ir nolūkā nodrošināt, ka bērnu mērķgrupai paredzēto zāļu izstrāde kļūst par zāļu izstrādes neatņemamu sastāvdaļu, kura ir integrēta pieaugušajiem paredzēto zāļu izstrādes programmā. Tādējādi pediatrijas pētījumu plāni jāiesniedz zāļu izstrādes agrīnā posmā, savlaicīgi, lai
  , kur tas ir lietderīgi,
  izpēti ar bērniem varētu veikt pirms tiek iesniegti pieteikumi tirdzniecības atļaujas saņemšanai. Ir lietderīgi noteikt termiņu pediatrijas pētījuma plāna iesniegšanai, lai laikus nodrošinātu dialogu starp sponsoru un Pediatrijas komiteju.
  Turklāt savlaicīga pediatrijas pētījumu plāna iesniegšana kopā ar atbrīvojuma pieprasījumu, kas aprakstīts turpmāk, pasargās no atļaujas saņemšanas atlikšanas saistībā ar citām iedzīvotāju grupām
  . Tā kā zāļu attīstība ir dinamisks process, kas ir atkarīgs no pašreizējo pētījumu rezultātiem, vajadzētu paredzēt iespēju, ka apstiprināto plānu vajadzības gadījumā var grozīt. |
| --- | --- |

(10)

Pediatrijas pētījumu plāna ieviešana tiesiskajā regulējumā, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētajām zālēm, ir nolūkā nodrošināt, ka bērnu mērķgrupai paredzēto zāļu izstrāde kļūst par zāļu izstrādes neatņemamu sastāvdaļu, kura ir integrēta pieaugušajiem paredzēto zāļu izstrādes programmā. Tādējādi pediatrijas pētījumu plāni jāiesniedz zāļu izstrādes agrīnā posmā, savlaicīgi, lai
  , kur tas ir lietderīgi,
  izpēti ar bērniem varētu veikt pirms tiek iesniegti pieteikumi tirdzniecības atļaujas saņemšanai. Ir lietderīgi noteikt termiņu pediatrijas pētījuma plāna iesniegšanai, lai laikus nodrošinātu dialogu starp sponsoru un Pediatrijas komiteju.
  Turklāt savlaicīga pediatrijas pētījumu plāna iesniegšana kopā ar atbrīvojuma pieprasījumu, kas aprakstīts turpmāk, pasargās no atļaujas saņemšanas atlikšanas saistībā ar citām iedzīvotāju grupām
  . Tā kā zāļu attīstība ir dinamisks process, kas ir atkarīgs no pašreizējo pētījumu rezultātiem, vajadzētu paredzēt iespēju, ka apstiprināto plānu vajadzības gadījumā var grozīt.

| (11) | Ir nepieciešams ieviest prasību iesniegt bērnu mērķgrupā veiktās izpētes rezultātus saskaņā ar apstiprināto pediatrijas pētījumu plānu, lai iegūtu tirdzniecības atļaujas pieteikuma, pieteikuma par jaunu indikāciju, jaunu farmaceitisko formu vai jauna administrēšanas veida apstiprinājumu jaunajām zālēm un apstiprinātajām zālēm, kuras ir aizsargātas ar patentu vai ar papildu aizsardzības sertifikātu. Pediatrijas pētījumu plānam būtu jābūt par pamatu, pēc kura tiek vērtēta atbilstība šai prasībai. Tomēr šo prasību nevajadzētu piemērot vispārīgām zālēm (generics), līdzīgām bioloģiskām zālēm un zālēm, kas apstiprinātas atbilstīgi kārtībai, kura attiecas uz medicīnā plaši lietojamām zālēm, vai homeopātiskām zālēm un tradicionālajām augu izcelsmes zālēm, kas apstiprinātas vienkāršotas reģistrācijas kārtībā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/83/EK (2001. gada 6. novembris) par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (5). |
| --- | --- |

(11)

Ir nepieciešams ieviest prasību iesniegt bērnu mērķgrupā veiktās izpētes rezultātus saskaņā ar apstiprināto pediatrijas pētījumu plānu, lai iegūtu tirdzniecības atļaujas pieteikuma, pieteikuma par jaunu indikāciju, jaunu farmaceitisko formu vai jauna administrēšanas veida apstiprinājumu jaunajām zālēm un apstiprinātajām zālēm, kuras ir aizsargātas ar patentu vai ar papildu aizsardzības sertifikātu. Pediatrijas pētījumu plānam būtu jābūt par pamatu, pēc kura tiek vērtēta atbilstība šai prasībai. Tomēr šo prasību nevajadzētu piemērot vispārīgām zālēm (generics), līdzīgām bioloģiskām zālēm un zālēm, kas apstiprinātas atbilstīgi kārtībai, kura attiecas uz medicīnā plaši lietojamām zālēm, vai homeopātiskām zālēm un tradicionālajām augu izcelsmes zālēm, kas apstiprinātas vienkāršotas reģistrācijas kārtībā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/83/EK (2001. gada 6. novembris) par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (5).

| (12) | Būtu jāievieš noteikums attiecībā uz tādu pediatrijā izmantojamu zāļu izpēti, kuras nav aizsargātas ar patentu vai papildu aizsardzības sertifikātu, kas jāfinansē saskaņā ar Kopienas izpētes programmām. |
| --- | --- |

(12)

Būtu jāievieš noteikums attiecībā uz tādu pediatrijā izmantojamu zāļu izpēti, kuras nav aizsargātas ar patentu vai papildu aizsardzības sertifikātu, kas jāfinansē saskaņā ar Kopienas izpētes programmām.

| (13) | Lai nodrošinātu, ka pētījumi bērnu mērķgrupā tiek veikti vienīgi, lai risinātu bērnu mērķgrupas terapeitiskās vajadzības, ir jānosaka kārtība, kādā Aģentūra piešķir atbrīvojumu no 11. apsvērumā minētās prasības attiecībā uz specifiskām zālēm vai to grupām vai grupas daļām, kuru pēc tam Aģentūra publisko. Tā kā laika gaitā zinātnes un medicīnas zināšanas attīstās, būtu jānosaka, ka atbrīvojuma sarakstus var grozīt. Tomēr, ja atbrīvojums ir atsaukts, prasībām nebūtu jāattiecas uz doto periodu, lai vismaz dotu laiku pediatrijas pētījumu plāna apstiprināšanai un izpēti bērnu mērķgrupā sāktu pirms tirdzniecības atļaujas pieteikuma iesniegšanas. |
| --- | --- |

(13)

Lai nodrošinātu, ka pētījumi bērnu mērķgrupā tiek veikti vienīgi, lai risinātu bērnu mērķgrupas terapeitiskās vajadzības, ir jānosaka kārtība, kādā Aģentūra piešķir atbrīvojumu no 11. apsvērumā minētās prasības attiecībā uz specifiskām zālēm vai to grupām vai grupas daļām, kuru pēc tam Aģentūra publisko. Tā kā laika gaitā zinātnes un medicīnas zināšanas attīstās, būtu jānosaka, ka atbrīvojuma sarakstus var grozīt. Tomēr, ja atbrīvojums ir atsaukts, prasībām nebūtu jāattiecas uz doto periodu, lai vismaz dotu laiku pediatrijas pētījumu plāna apstiprināšanai un izpēti bērnu mērķgrupā sāktu pirms tirdzniecības atļaujas pieteikuma iesniegšanas.

| (14) | Dažos gadījumos Aģentūrai būtu jāatliek dažu vai visu pediatrijas pētījumu plāna paredzēto pasākumu uzsākšana vai pabeigšana, lai nodrošinātu, ka pētījumi tiek veikti tikai tad, ja tie ir droši un ētiski, un ka bērnu mērķgrupā veiktās izpētes datu prasības nebloķē vai neaizkavē citām iedzīvotāju grupām paredzēto zāļu apstiprināšanu. |
| --- | --- |

(14)

Dažos gadījumos Aģentūrai būtu jāatliek dažu vai visu pediatrijas pētījumu plāna paredzēto pasākumu uzsākšana vai pabeigšana, lai nodrošinātu, ka pētījumi tiek veikti tikai tad, ja tie ir droši un ētiski, un ka bērnu mērķgrupā veiktās izpētes datu prasības nebloķē vai neaizkavē citām iedzīvotāju grupām paredzēto zāļu apstiprināšanu.

| (15) | Aģentūrai būtu jāsniedz bezmaksas zinātniskās konsultācijas, lai veicinātu sponsorus, kas izstrādā bērnu mērķgrupai paredzētās zāles. Lai nodrošinātu zinātnisko konsekvenci, Aģentūrai būtu jāvada mijiedarbība starp Pediatrijas komiteju un Cilvēkiem paredzēto zāļu komitejas Zinātnisko padomu darba grupu, kā arī sadarbību starp Pediatrijas komiteju un citām Kopienas komitejām un darba grupām, kas strādā ar zālēm. |
| --- | --- |

(15)

Aģentūrai būtu jāsniedz bezmaksas zinātniskās konsultācijas, lai veicinātu sponsorus, kas izstrādā bērnu mērķgrupai paredzētās zāles. Lai nodrošinātu zinātnisko konsekvenci, Aģentūrai būtu jāvada mijiedarbība starp Pediatrijas komiteju un Cilvēkiem paredzēto zāļu komitejas Zinātnisko padomu darba grupu, kā arī sadarbību starp Pediatrijas komiteju un citām Kopienas komitejām un darba grupām, kas strādā ar zālēm.

| (16) | Cilvēkiem paredzēto zāļu tirdzniecības atļauju izsniegšanas pastāvošo kārtību nevajadzētu mainīt. Tomēr, ievērojot 11. apsvērumā minētās prasības pastāvēšanu, kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda atbilstība apstiprinātajam pediatrijas pētījumu plānam un jebkuri atbrīvojumi un atliktie termiņi dotajā tirdzniecības atļaujas pieteikuma apstiprināšanas posmā. Bērnu mērķgrupai paredzēto zāļu kvalitātes, drošuma un iedarbīguma izvērtējumam un tirdzniecības atļaujas piešķiršanai būtu jāpaliek kompetentu iestāžu pārziņā. Būtu jānosaka iespēja lūgt Pediatrijas komitejas atzinumu par zāļu atbilstību un atzinumu par zāļu kvalitāti, drošumu un iedarbīgumu bērnu mērķgrupā. |
| --- | --- |

(16)

Cilvēkiem paredzēto zāļu tirdzniecības atļauju izsniegšanas pastāvošo kārtību nevajadzētu mainīt. Tomēr, ievērojot 11. apsvērumā minētās prasības pastāvēšanu, kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda atbilstība apstiprinātajam pediatrijas pētījumu plānam un jebkuri atbrīvojumi un atliktie termiņi dotajā tirdzniecības atļaujas pieteikuma apstiprināšanas posmā. Bērnu mērķgrupai paredzēto zāļu kvalitātes, drošuma un iedarbīguma izvērtējumam un tirdzniecības atļaujas piešķiršanai būtu jāpaliek kompetentu iestāžu pārziņā. Būtu jānosaka iespēja lūgt Pediatrijas komitejas atzinumu par zāļu atbilstību un atzinumu par zāļu kvalitāti, drošumu un iedarbīgumu bērnu mērķgrupā.

| (17) | Lai nodrošinātu veselības aprūpes profesionāļus un pacientus ar informāciju par bērnu mērķgrupai paredzēto zāļu drošu un efektīvu lietošanu un uzlabotu pārskatāmību, zāļu informācijā būtu jāiekļauj informācija attiecībā uz izpētes bērnu mērķgrupā rezultātiem, kā arī informācija par pediatrijas pētījumu plāna, atbrīvojumu un atlikto termiņu stāvokli. Kad visi pediatrijas pētījumu plānā paredzētie pasākumi ir izpildīti, šo faktu būtu jāieraksta tirdzniecības atļaujā un pēc tam to jāizmanto par pamatu, lai uzņēmumi varētu saņemt atlīdzību par atbilstību. |
| --- | --- |

(17)

Lai nodrošinātu veselības aprūpes profesionāļus un pacientus ar informāciju par bērnu mērķgrupai paredzēto zāļu drošu un efektīvu lietošanu un uzlabotu pārskatāmību, zāļu informācijā būtu jāiekļauj informācija attiecībā uz izpētes bērnu mērķgrupā rezultātiem, kā arī informācija par pediatrijas pētījumu plāna, atbrīvojumu un atlikto termiņu stāvokli. Kad visi pediatrijas pētījumu plānā paredzētie pasākumi ir izpildīti, šo faktu būtu jāieraksta tirdzniecības atļaujā un pēc tam to jāizmanto par pamatu, lai uzņēmumi varētu saņemt atlīdzību par atbilstību.

| (18) | Lai noteiktu zāles, kas apstiprinātas lietošanai bērnu mērķgrupā, un lai ļautu šo zāļu izrakstīšanu, būtu jāparedz, ka zāļu marķējumā, kurā ir norāde “lietošanai bērniem” saskaņā ar apstiprināto pediatrijas pētījumu plānu, atveido simbolu, ko pēc Pediatrijas komitejas ieteikuma izvēlējusi Komisija. |
| --- | --- |

(18)

Lai noteiktu zāles, kas apstiprinātas lietošanai bērnu mērķgrupā, un lai ļautu šo zāļu izrakstīšanu, būtu jāparedz, ka zāļu marķējumā, kurā ir norāde “lietošanai bērniem” saskaņā ar apstiprināto pediatrijas pētījumu plānu, atveido simbolu, ko pēc Pediatrijas komitejas ieteikuma izvēlējusi Komisija.

| (19) | Lai veicinātu apstiprinātās zāles, kuras vairs neaizsargā intelektuālā īpašuma tiesības, ir nepieciešams izveidot jauna veida tirdzniecības atļauju, tirdzniecības atļauju lietošanai pediatrijā. Tirdzniecības atļauja lietošanai pediatrijā būtu jāpiešķir pastāvošajā tirdzniecības atļauju piešķiršanas kārtībā, bet tai īpaši būtu jāattiecas tikai uz lietošanu bērnu mērķgrupā. Zālēm, kam piešķirta tirdzniecības atļauja lietošanai pediatrijā, būtu jādod iespēja izmanot pastāvošu zīmolvārdu attiecīgi zālēm, kas apstiprinātas lietošanai pieaugušajiem, lai gūtu ienākumus no pastāvošā zīmolvārda atpazīstamības, vienlaicīgi gūstot labumu no datu ekskluzivitātes, kas saistīta ar jauno tirdzniecības atļauju. |
| --- | --- |

(19)

Lai veicinātu apstiprinātās zāles, kuras vairs neaizsargā intelektuālā īpašuma tiesības, ir nepieciešams izveidot jauna veida tirdzniecības atļauju, tirdzniecības atļauju lietošanai pediatrijā. Tirdzniecības atļauja lietošanai pediatrijā būtu jāpiešķir pastāvošajā tirdzniecības atļauju piešķiršanas kārtībā, bet tai īpaši būtu jāattiecas tikai uz lietošanu bērnu mērķgrupā. Zālēm, kam piešķirta tirdzniecības atļauja lietošanai pediatrijā, būtu jādod iespēja izmanot pastāvošu zīmolvārdu attiecīgi zālēm, kas apstiprinātas lietošanai pieaugušajiem, lai gūtu ienākumus no pastāvošā zīmolvārda atpazīstamības, vienlaicīgi gūstot labumu no datu ekskluzivitātes, kas saistīta ar jauno tirdzniecības atļauju.

| (20) | Lai saņemtu tirdzniecības atļauju lietošanai pediatrijā, pieteikumā būtu jāiekļauj dati par zāļu izmantošanu bērnu mērķgrupā, kas savākti saskaņā ar apstiprināto pediatrijas pētījumu plānu. Šie dati var būt iegūti no publicētās literatūras, vai tā var būt jauna izpēte. Iesniedzot pieteikumu tirdzniecības atļaujai lietošanai pediatrijā, tajā būtu jāietver arī atsauce uz datiem, kuri ietilpst zāļu dokumentācijā, ko apstiprina vai ir apstiprinājusi Kopiena. Tas tiek veikts ar mērķi sniegt papildu stimulu mazo un vidējo uzņēmumu, tostarp galveno uzņēmumu, iedrošināšanai izstrādāt nepatentētas zāles bērnu mērķgrupai. |
| --- | --- |

(20)

Lai saņemtu tirdzniecības atļauju lietošanai pediatrijā, pieteikumā būtu jāiekļauj dati par zāļu izmantošanu bērnu mērķgrupā, kas savākti saskaņā ar apstiprināto pediatrijas pētījumu plānu. Šie dati var būt iegūti no publicētās literatūras, vai tā var būt jauna izpēte. Iesniedzot pieteikumu tirdzniecības atļaujai lietošanai pediatrijā, tajā būtu jāietver arī atsauce uz datiem, kuri ietilpst zāļu dokumentācijā, ko apstiprina vai ir apstiprinājusi Kopiena. Tas tiek veikts ar mērķi sniegt papildu stimulu mazo un vidējo uzņēmumu, tostarp galveno uzņēmumu, iedrošināšanai izstrādāt nepatentētas zāles bērnu mērķgrupai.

| (21) | Šajā regulā būtu jāietver pasākumi, lai Kopienas iedzīvotājiem dotu maksimālu pieeju jaunajām zālēm, kas ir pārbaudītas un piemērotas lietošanai pediatrijā un līdz minimumam samazinātu iespēju, ka tiek sniegta Kopienas mēroga atlīdzība un veicināšanas pasākumi, nenodrošinot, ka Kopienas bērnu mērķgrupa gūst labumu no jaunu apstiprinātu zāļu pieejamības. Pieteikumam tirdzniecības atļaujas saņemšanai, ietverot pieteikumu tirdzniecības atļaujai lietošanai pediatrijā, kurā ir pētījumu rezultāti, kas tika veikti saskaņā ar apstiprināto pediatrijas pētījumu plānu, būtu jānodrošina tiesības uz Kopienas centralizēto kārtību, kas noteikta 5. līdz 15. pantā Regulā (EK) Nr. 726/2004. |
| --- | --- |

(21)

Šajā regulā būtu jāietver pasākumi, lai Kopienas iedzīvotājiem dotu maksimālu pieeju jaunajām zālēm, kas ir pārbaudītas un piemērotas lietošanai pediatrijā un līdz minimumam samazinātu iespēju, ka tiek sniegta Kopienas mēroga atlīdzība un veicināšanas pasākumi, nenodrošinot, ka Kopienas bērnu mērķgrupa gūst labumu no jaunu apstiprinātu zāļu pieejamības. Pieteikumam tirdzniecības atļaujas saņemšanai, ietverot pieteikumu tirdzniecības atļaujai lietošanai pediatrijā, kurā ir pētījumu rezultāti, kas tika veikti saskaņā ar apstiprināto pediatrijas pētījumu plānu, būtu jānodrošina tiesības uz Kopienas centralizēto kārtību, kas noteikta 5. līdz 15. pantā Regulā (EK) Nr. 726/2004.

| (22) | Kad apstiprināta pediatrijas pētījumu plāna rezultātā tiek apstiprināta zāļu indikācija lietošanai pediatrijā tādām zālēm, kuras jau ir tirdzniecībā ar citām indikācijām, tirdzniecības atļaujas turētājam divu gadu laikā no indikācijas apstiprināšanas datuma būtu jābūt pienākumam zāles laist tirgū, ņemot vērā pediatrisko informāciju. Šai prasībai būtu jāattiecas tikai uz tām zālēm, kas jau ir apstiprinātas, bet ne uz zālēm, kuras apstiprinātas ar tirdzniecības atļauju lietošanai pediatrijā. |
| --- | --- |

(22)

Kad apstiprināta pediatrijas pētījumu plāna rezultātā tiek apstiprināta zāļu indikācija lietošanai pediatrijā tādām zālēm, kuras jau ir tirdzniecībā ar citām indikācijām, tirdzniecības atļaujas turētājam divu gadu laikā no indikācijas apstiprināšanas datuma būtu jābūt pienākumam zāles laist tirgū, ņemot vērā pediatrisko informāciju. Šai prasībai būtu jāattiecas tikai uz tām zālēm, kas jau ir apstiprinātas, bet ne uz zālēm, kuras apstiprinātas ar tirdzniecības atļauju lietošanai pediatrijā.

| (23) | Būtu jāizveido alternatīva kārtība, lai dalībvalstī apstiprinātām zālēm būtu iespējams iegūt vienotu Kopienas mēroga atzinumu, gadījumos, kad dati par bērnu mērķgrupu, kas piedalās apstiprinātā pediatrijas pētījumu plānā, veido daļu no tirdzniecības atļaujas pieteikuma. Lai to izdarītu, varētu izmantot Direktīvas 2001/83/EK 32. līdz 34. pantā paredzēto kārtību. Tas ļaus pieņemt saskaņotu Kopienas lēmumu par zāļu lietošanu bērnu mērķgrupā un šo datu iekļaušanu visā valsts mēroga informācijā par zālēm. |
| --- | --- |

(23)

Būtu jāizveido alternatīva kārtība, lai dalībvalstī apstiprinātām zālēm būtu iespējams iegūt vienotu Kopienas mēroga atzinumu, gadījumos, kad dati par bērnu mērķgrupu, kas piedalās apstiprinātā pediatrijas pētījumu plānā, veido daļu no tirdzniecības atļaujas pieteikuma. Lai to izdarītu, varētu izmantot Direktīvas 2001/83/EK 32. līdz 34. pantā paredzēto kārtību. Tas ļaus pieņemt saskaņotu Kopienas lēmumu par zāļu lietošanu bērnu mērķgrupā un šo datu iekļaušanu visā valsts mēroga informācijā par zālēm.

| (24) | Ir būtiski nodrošināt, ka tiek pielāgoti farmakoloģiskās uzraudzības (pharmacovigilance) mehānismi, lai izpildītu bērnu drošības informācijas vākšanas specifiskos uzdevumus, ieskaitot datus par iespējamām ilglaicīgās iedarbības sekām. Pēc apstiprināšanas var būt nepieciešama papildu izpēte par zāļu iedarbību uz bērniem. Tādēļ jāievieš papildu prasība, ka piesakoties tirdzniecības atļaujai, kurā ietilpst pētījumu rezultāti, kas tika veikti saskaņā ar apstiprināto pediatrijas pētījumu plānu, pieteikuma iesniedzējam jānorāda, kā viņš/viņa piedāvā nodrošināt ilglaicīgu kontroli attiecībā uz zāļu lietošanas iespējamām blakusparādībām un iedarbīgumu bērnu mērķa grupā. Turklāt, ja pastāv īpašs iemesls
  bažām
  , pieteikuma iesniedzējam
  būtu
  jāiesniedz un jāievieš riska vadības sistēmu un/vai jāveic īpašu izpēti pēc zāļu laišanas tirdzniecībā. |
| --- | --- |

(24)

Ir būtiski nodrošināt, ka tiek pielāgoti farmakoloģiskās uzraudzības (pharmacovigilance) mehānismi, lai izpildītu bērnu drošības informācijas vākšanas specifiskos uzdevumus, ieskaitot datus par iespējamām ilglaicīgās iedarbības sekām. Pēc apstiprināšanas var būt nepieciešama papildu izpēte par zāļu iedarbību uz bērniem. Tādēļ jāievieš papildu prasība, ka piesakoties tirdzniecības atļaujai, kurā ietilpst pētījumu rezultāti, kas tika veikti saskaņā ar apstiprināto pediatrijas pētījumu plānu, pieteikuma iesniedzējam jānorāda, kā viņš/viņa piedāvā nodrošināt ilglaicīgu kontroli attiecībā uz zāļu lietošanas iespējamām blakusparādībām un iedarbīgumu bērnu mērķa grupā. Turklāt, ja pastāv īpašs iemesls
  bažām
  , pieteikuma iesniedzējam
  būtu
  jāiesniedz un jāievieš riska vadības sistēmu un/vai jāveic īpašu izpēti pēc zāļu laišanas tirdzniecībā.

| (25) | Sabiedrības veselības labā ir jānodrošina nepārtraukta pieeja drošām un efektīvām pediatrijā izmantojamām zālēm, ko izstrādā, balstoties uz šo regulu. Ja tirdzniecības atļaujas īpašnieks plāno izņemt šādas zāles no tirgus, būtu jābūt attiecīgiem pasākumiem, lai bērnu mērķgrupa attiecīgās zāles varētu turpināt iegūt. Lai palīdzētu to panākt, aģentūrai būtu jābūt savlaicīgi informētai par jebkādiem šādiem nodomiem un tie būtu jādara zināmi sabiedrībai. |
| --- | --- |

(25)

Sabiedrības veselības labā ir jānodrošina nepārtraukta pieeja drošām un efektīvām pediatrijā izmantojamām zālēm, ko izstrādā, balstoties uz šo regulu. Ja tirdzniecības atļaujas īpašnieks plāno izņemt šādas zāles no tirgus, būtu jābūt attiecīgiem pasākumiem, lai bērnu mērķgrupa attiecīgās zāles varētu turpināt iegūt. Lai palīdzētu to panākt, aģentūrai būtu jābūt savlaicīgi informētai par jebkādiem šādiem nodomiem un tie būtu jādara zināmi sabiedrībai.

| (26) | Zālēm, uz kurām attiecas prasība iesniegt pediatrijas datus, ja ir izpildītas visas apstiprinātā pediatrijas pētījumu plāna prasības, ja zāles ir apstiprinātas visās dalībvalstīs un ja attiecīgā informācija par izpētes rezultātiem ir iekļauta zāļu informācijā, ir jāpiešķir atlīdzība, kas ir 6 mēnešu pagarinājums papildu aizsardzības sertifikātam, kas izveidots ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 1768/92 (6).
  Visi dalībvalstu iestāžu lēmumi par cenu noteikšanu zālēm vai to iekļaušanu valsts veselības apdrošināšanas shēmā nekādi neattiecas uz šāda atlīdzinājuma piešķiršanu. |
| --- | --- |

(26)

Zālēm, uz kurām attiecas prasība iesniegt pediatrijas datus, ja ir izpildītas visas apstiprinātā pediatrijas pētījumu plāna prasības, ja zāles ir apstiprinātas visās dalībvalstīs un ja attiecīgā informācija par izpētes rezultātiem ir iekļauta zāļu informācijā, ir jāpiešķir atlīdzība, kas ir 6 mēnešu pagarinājums papildu aizsardzības sertifikātam, kas izveidots ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 1768/92 (6).
  Visi dalībvalstu iestāžu lēmumi par cenu noteikšanu zālēm vai to iekļaušanu valsts veselības apdrošināšanas shēmā nekādi neattiecas uz šāda atlīdzinājuma piešķiršanu.

| (27) | Pieteikums sertifikāta darbības ilguma pagarinājumam atbilstīgi šai regulai būtu atļaujams tikai gadījumā, ja šis sertifikāts ir piešķirts atbilstīgi Regulai (EEK) Nr. 1768/92. |
| --- | --- |

(27)

Pieteikums sertifikāta darbības ilguma pagarinājumam atbilstīgi šai regulai būtu atļaujams tikai gadījumā, ja šis sertifikāts ir piešķirts atbilstīgi Regulai (EEK) Nr. 1768/92.

| (28) | Tā kā atlīdzība paredzēta par izpētes veikšanu bērnu mērķgrupā un nevis lai demonstrētu, ka zāles ir drošas un efektīvas bērnu mērķgrupā, atlīdzība būtu jāsniedz pat tad, ja pediatriskā indikācija nav apstiprināta. Tomēr, lai uzlabotu pieejamo informāciju par zāļu lietošanu bērnu mērķgrupā, attiecīgā informācija par lietošanu bērnu mērķgrupā būtu jāietver apstiprināto zāļu informācijā. |
| --- | --- |

(28)

Tā kā atlīdzība paredzēta par izpētes veikšanu bērnu mērķgrupā un nevis lai demonstrētu, ka zāles ir drošas un efektīvas bērnu mērķgrupā, atlīdzība būtu jāsniedz pat tad, ja pediatriskā indikācija nav apstiprināta. Tomēr, lai uzlabotu pieejamo informāciju par zāļu lietošanu bērnu mērķgrupā, attiecīgā informācija par lietošanu bērnu mērķgrupā būtu jāietver apstiprināto zāļu informācijā.

| (29) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 141/2000 (1999. gada 16. decembris) par zālēm reti sastopamu slimību ārstēšanai (7), zāles, kas nozīmētas kā zāles reti sastopamu slimību ārstēšanai iegūst desmit gadu tirgus ekskluzivitāti, piešķirot tirdzniecības atļauju indikācijai reti sastopamu slimību ārstēšanai. Tā kā šādas zāles bieži vien nav aizsargātas ar patentu, atlīdzība papildu aizsardzības sertifikāta pagarinājuma veidā nevar tikt piemērota; kad tās ir aizsargātas ar patentu, šāds pagarinājums būtu divkāršs stimuls. Tādēļ zālēm reti sastopamu slimību ārstēšanai papildu aizsardzības sertifikāta pagarinājuma vietā būtu līdz divpadsmit gadiem jāpagarina reti sastopamu slimību ārstēšanai paredzēto zāļu tirgus ekskluzivitātes desmit gadu periods, ja prasības datiem par lietošanu bērnu mērķgrupā ir pilnīgi izpildītas. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 141/2000 (1999. gada 16. decembris) par zālēm reti sastopamu slimību ārstēšanai (7), zāles, kas nozīmētas kā zāles reti sastopamu slimību ārstēšanai iegūst desmit gadu tirgus ekskluzivitāti, piešķirot tirdzniecības atļauju indikācijai reti sastopamu slimību ārstēšanai. Tā kā šādas zāles bieži vien nav aizsargātas ar patentu, atlīdzība papildu aizsardzības sertifikāta pagarinājuma veidā nevar tikt piemērota; kad tās ir aizsargātas ar patentu, šāds pagarinājums būtu divkāršs stimuls. Tādēļ zālēm reti sastopamu slimību ārstēšanai papildu aizsardzības sertifikāta pagarinājuma vietā būtu līdz divpadsmit gadiem jāpagarina reti sastopamu slimību ārstēšanai paredzēto zāļu tirgus ekskluzivitātes desmit gadu periods, ja prasības datiem par lietošanu bērnu mērķgrupā ir pilnīgi izpildītas.

| (30) | Šajā regulā paredzētajiem pasākumiem nevajadzētu izslēgt citu veicināšanas pasākumu vai atlīdzību darbību. Lai nodrošinātu pārskatāmību par dažādiem Kopienas un dalībvalstu līmenī pieejamiem pasākumiem, uz dalībvalstu sniegtās informācijas pamata Komisijai būtu jāsastāda detalizēts visu pieejamo veicināšanas pasākumu vai atlīdzību saraksts. Šajā regulā izklāstītajiem pasākumiem, tostarp pediatrijas pētījumu plānu saskaņošanai, nevajadzētu būt par pamatu tam, lai gūtu jebkādu citu Kopienas veicinošu pasākumu izpētes atbalstu, piemēram, izpētes projektu finansējums saskaņā ar daudzgadu Kopienas Pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrējumu jomā. |
| --- | --- |

(30)

Šajā regulā paredzētajiem pasākumiem nevajadzētu izslēgt citu veicināšanas pasākumu vai atlīdzību darbību. Lai nodrošinātu pārskatāmību par dažādiem Kopienas un dalībvalstu līmenī pieejamiem pasākumiem, uz dalībvalstu sniegtās informācijas pamata Komisijai būtu jāsastāda detalizēts visu pieejamo veicināšanas pasākumu vai atlīdzību saraksts. Šajā regulā izklāstītajiem pasākumiem, tostarp pediatrijas pētījumu plānu saskaņošanai, nevajadzētu būt par pamatu tam, lai gūtu jebkādu citu Kopienas veicinošu pasākumu izpētes atbalstu, piemēram, izpētes projektu finansējums saskaņā ar daudzgadu Kopienas Pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrējumu jomā.

| (31) | Lai palielinātu informācijas pieejamību par zāļu lietošanu bērnu mērķgrupā un izvairītos no atkārtošanās, veicot tādu izpēti bērnu mērķgrupā, kas nepapildina vispārīgās zināšanas, Direktīvas 2001/20/EK 11. pantā paredzētajai Eiropas datubāzei būtu jāietver informācijas avots par visiem notiekošajiem un pāragri pārtrauktajiem un pabeigtajiem pētījumiem pediatrijā, kuri veikti gan Kopienā, gan trešās valstīs. Daļa no informācijas, kas attiecas uz pediatrijas klīniskajiem pētījumiem un ko ievada datubāzē, kā arī ziņas par pediatrijas klīnisko pētījumu rezultātiem, ko iesniedz kompetentām iestādēm, Aģentūrai būtu jāpublisko. |
| --- | --- |

(31)

Lai palielinātu informācijas pieejamību par zāļu lietošanu bērnu mērķgrupā un izvairītos no atkārtošanās, veicot tādu izpēti bērnu mērķgrupā, kas nepapildina vispārīgās zināšanas, Direktīvas 2001/20/EK 11. pantā paredzētajai Eiropas datubāzei būtu jāietver informācijas avots par visiem notiekošajiem un pāragri pārtrauktajiem un pabeigtajiem pētījumiem pediatrijā, kuri veikti gan Kopienā, gan trešās valstīs. Daļa no informācijas, kas attiecas uz pediatrijas klīniskajiem pētījumiem un ko ievada datubāzē, kā arī ziņas par pediatrijas klīnisko pētījumu rezultātiem, ko iesniedz kompetentām iestādēm, Aģentūrai būtu jāpublisko.

| (32) | Pediatrijas komitejai pēc apspriedes ar Komisiju, dalībvalstīm un ieinteresētajām personām būtu jāizveido un regulāri jāpapildina bērnu mērķgrupas terapeitisko vajadzību uzskaite. Uzskaitē vajadzētu apsekot esošās zāles, ko pašlaik lieto bērnu mērķgrupas ārstēšanā, un uzsvērt šīs mērķgrupas terapeitiskās vajadzības un pētījumu un izstrādes prioritātes. Šādā veidā uzņēmumiem būtu jāvar viegli noteikt uzņēmējdarbības attīstības iespējas; Pediatrijas komitejai, izvērtējot pediatrijas pētījumu plānu projektus, atbrīvojumus un termiņu atlikšanu, būtu jāvar labāk spriest par zāļu un pētījumu nepieciešamību; veselības aprūpes speciālistiem un pacientiem vajadzētu būt pieejamam informācijas avotam, uz kā pamata pieņemt lēmumus par zāļu izvēli. |
| --- | --- |

(32)

Pediatrijas komitejai pēc apspriedes ar Komisiju, dalībvalstīm un ieinteresētajām personām būtu jāizveido un regulāri jāpapildina bērnu mērķgrupas terapeitisko vajadzību uzskaite. Uzskaitē vajadzētu apsekot esošās zāles, ko pašlaik lieto bērnu mērķgrupas ārstēšanā, un uzsvērt šīs mērķgrupas terapeitiskās vajadzības un pētījumu un izstrādes prioritātes. Šādā veidā uzņēmumiem būtu jāvar viegli noteikt uzņēmējdarbības attīstības iespējas; Pediatrijas komitejai, izvērtējot pediatrijas pētījumu plānu projektus, atbrīvojumus un termiņu atlikšanu, būtu jāvar labāk spriest par zāļu un pētījumu nepieciešamību; veselības aprūpes speciālistiem un pacientiem vajadzētu būt pieejamam informācijas avotam, uz kā pamata pieņemt lēmumus par zāļu izvēli.

| (33) | Klīniskā izpēte bērnu mērķgrupā var prasīt specifisku ekspertīzi, specifisku metodiku un dažos gadījumos speciālas ierīces, un tā būtu jāveic attiecīgi apmācītiem pētniekiem. Tīkls, kurš saista valstu un Kopienas iniciatīvas un izpētes centrus, lai attīstītu vajadzīgo kompetenci Kopienas līmenī, un kurā ņemti vērā Kopienas un trešo valstu dati, atvieglotu sadarbību un palīdzētu izvairīties no nevajadzīgas izpētes dublēšanas. Šim tīklam būtu jāveicina Eiropas Pētniecības telpas pamatu nostiprināšana saistībā ar Kopienas Pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģijas attīstībai un demonstrējumiem, jāsniedz labums bērnu mērķgrupai un jānodrošina ražotāji ar informācijas un ekspertīzes avotu. |
| --- | --- |

(33)

Klīniskā izpēte bērnu mērķgrupā var prasīt specifisku ekspertīzi, specifisku metodiku un dažos gadījumos speciālas ierīces, un tā būtu jāveic attiecīgi apmācītiem pētniekiem. Tīkls, kurš saista valstu un Kopienas iniciatīvas un izpētes centrus, lai attīstītu vajadzīgo kompetenci Kopienas līmenī, un kurā ņemti vērā Kopienas un trešo valstu dati, atvieglotu sadarbību un palīdzētu izvairīties no nevajadzīgas izpētes dublēšanas. Šim tīklam būtu jāveicina Eiropas Pētniecības telpas pamatu nostiprināšana saistībā ar Kopienas Pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģijas attīstībai un demonstrējumiem, jāsniedz labums bērnu mērķgrupai un jānodrošina ražotāji ar informācijas un ekspertīzes avotu.

| (34) | Par zināmām apstiprinātām zālēm farmācijas uzņēmumu rīcībā jau varētu būt dati par to lietošanas drošumu un iedarbīgumu attiecībā uz bērnu mērķgrupu. Lai uzlabotu pieejamo informāciju par zāļu lietošanu bērnu mērķgrupā, būtu jāprasa, lai uzņēmumi, kuru rīcībā ir šādi dati, iesniegtu tos visās kompetentajās iestādēs, kurās šīs zāles ir apstiprinātas. Šāda veidā šos datus varētu izvērtēt un, ja nepieciešams, informācija būtu jāiekļauj apstiprinātā zāļu informācijā, kas paredzēta veselības aprūpes profesionāļiem un pacientiem. |
| --- | --- |

(34)

Par zināmām apstiprinātām zālēm farmācijas uzņēmumu rīcībā jau varētu būt dati par to lietošanas drošumu un iedarbīgumu attiecībā uz bērnu mērķgrupu. Lai uzlabotu pieejamo informāciju par zāļu lietošanu bērnu mērķgrupā, būtu jāprasa, lai uzņēmumi, kuru rīcībā ir šādi dati, iesniegtu tos visās kompetentajās iestādēs, kurās šīs zāles ir apstiprinātas. Šāda veidā šos datus varētu izvērtēt un, ja nepieciešams, informācija būtu jāiekļauj apstiprinātā zāļu informācijā, kas paredzēta veselības aprūpes profesionāļiem un pacientiem.

| (35) | Būtu jānodrošina Kopienas finansējums, lai segtu visus Pediatrijas komitejas un Aģentūras darbības aspektus, kas saistīti ar šīs regulas ieviešanu, kā piemēram, pediatrijas pētījumu plānu izvērtēšanu, atbrīvojumu no maksājumiem par zinātniskajām konsultācijām un informācijas un pārskatāmības pasākumus, tostarp pediatrijas pētījumu datubāzi un sadarbības tīklu. |
| --- | --- |

(35)

Būtu jānodrošina Kopienas finansējums, lai segtu visus Pediatrijas komitejas un Aģentūras darbības aspektus, kas saistīti ar šīs regulas ieviešanu, kā piemēram, pediatrijas pētījumu plānu izvērtēšanu, atbrīvojumu no maksājumiem par zinātniskajām konsultācijām un informācijas un pārskatāmības pasākumus, tostarp pediatrijas pētījumu datubāzi un sadarbības tīklu.

| (36) | Pasākumi, kas ir nepieciešami šīs regulas īstenošanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (8). |
| --- | --- |

(36)

Pasākumi, kas ir nepieciešami šīs regulas īstenošanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (8).

| (37) | Attiecīgi būtu jāgroza Regula (EEK) Nr. 1768/92, Direktīva 2001/20/EK, Direktīva 2001/83/EK un Regula (EK) Nr. 726/2004. |
| --- | --- |

(37)

Attiecīgi būtu jāgroza Regula (EEK) Nr. 1768/92, Direktīva 2001/20/EK, Direktīva 2001/83/EK un Regula (EK) Nr. 726/2004.

| (38) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, lietošanai pediatrijā pārbaudītu zāļu pieejamību, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un to, ka šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, jo tas ļaus izmantot iespējami plaša tirgus priekšrocības un izvairīties no ierobežotu resursu šķelšanas, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(38)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, lietošanai pediatrijā pārbaudītu zāļu pieejamību, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un to, ka šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, jo tas ļaus izmantot iespējami plaša tirgus priekšrocības un izvairīties no ierobežotu resursu šķelšanas, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I SADAĻA

IEVADA NOTEIKUMI

1. nodaļa

Temats un definīcijas

1. pants

Šajā regulā paredzēti noteikumi par cilvēkiem paredzēto zāļu izstrādi, lai saskaņā ar Direktīvu 2001/20/EK izpildītu bērnu mērķgrupas specifiskās terapeitiskās vajadzības, nepakļaujot bērnu mērķgrupu nevajadzīgai klīniskai izpētei.

2. pants

Papildus Direktīvas 2001/83/EK 1. pantā iekļautajām definīcijām, šīs regulas nolūkos izmantojamas šādas definīcijas:

| 1) | “bērnu mērķgrupa” ir iedzīvotāju daļu no dzimšanas līdz 18 gadiem; |
| --- | --- |

1)

“bērnu mērķgrupa” ir iedzīvotāju daļu no dzimšanas līdz 18 gadiem;

| 2) | “pediatrijas pētījumu plāns” ir izpētes un izstrādes programmu, kuras mērķis ir nodrošināt vajadzīgo datu radīšanu, nosakot apstākļus, kuros zāles var apstiprināt bērnu mērķgrupas ārstēšanai; |
| --- | --- |

2)

“pediatrijas pētījumu plāns” ir izpētes un izstrādes programmu, kuras mērķis ir nodrošināt vajadzīgo datu radīšanu, nosakot apstākļus, kuros zāles var apstiprināt bērnu mērķgrupas ārstēšanai;

| 3) | “zāles, kas apstiprinātas ar pediatrisko indikāciju” ir zāles, kuras ir apstiprinātas lietošanai bērnu mērķgrupas daļā vai visā grupā, un attiecībā uz kuru zāļu raksturojuma kopsavilkumā, kas ir sastādīts saskaņā ar Direktīvas 2001/83/EK 11. pantu, ir noteikts apstiprinātās indikācijas apraksts; |
| --- | --- |

3)

“zāles, kas apstiprinātas ar pediatrisko indikāciju” ir zāles, kuras ir apstiprinātas lietošanai bērnu mērķgrupas daļā vai visā grupā, un attiecībā uz kuru zāļu raksturojuma kopsavilkumā, kas ir sastādīts saskaņā ar Direktīvas 2001/83/EK 11. pantu, ir noteikts apstiprinātās indikācijas apraksts;

| 4) | “zāļu tirdzniecības atļauja lietošanai pediatrijā” ir tirdzniecības atļauja, ko piešķir attiecībā uz cilvēkiem paredzētām zālēm, kuras neaizsargā papildu aizsardzības sertifikāts saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 1768/92 vai patents, kas ir priekšnosacījums papildu aizsardzības sertifikāta piešķiršanai, ekskluzīvi ietverot terapeitiskās indikācijas, kuras ir svarīgas lietošanā bērnu mērķgrupā vai tās apakšgrupās, tostarp šo zāļu attiecīgo stiprumu, farmaceitisko formu vai administrēšanas veidu. |
| --- | --- |

4)

“zāļu tirdzniecības atļauja lietošanai pediatrijā” ir tirdzniecības atļauja, ko piešķir attiecībā uz cilvēkiem paredzētām zālēm, kuras neaizsargā papildu aizsardzības sertifikāts saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 1768/92 vai patents, kas ir priekšnosacījums papildu aizsardzības sertifikāta piešķiršanai, ekskluzīvi ietverot terapeitiskās indikācijas, kuras ir svarīgas lietošanā bērnu mērķgrupā vai tās apakšgrupās, tostarp šo zāļu attiecīgo stiprumu, farmaceitisko formu vai administrēšanas veidu.

2. nodaļa

Pediatrijas komiteja

3. pants

1.   Līdz ... (9) Eiropas Zāļu aģentūrā, turpmāk “Aģentūra”, kas nodibināta ar Regulu (EK) Nr. 726/2004, izveido Pediatrijas komiteju. Pediatrijas komiteju uzskata par izveidotu, tiklīdz ir iecelti 4. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētie locekļi.

Aģentūra pilda Pediatrijas komitejas sekretariāta funkcijas un nodrošina to ar tehnisko un zinātnisko atbalstu.

2.   Ja šajā regulā nav norādīts citādi, attiecībā uz Pediatrijas komiteju piemēro Regulu (EK) Nr. 726/2004,
  tostarp noteikumus par tās locekļu neatkarību un objektivitāti
  .

3.   Aģentūras izpilddirektors nodrošina attiecīgo koordināciju starp Pediatrijas komiteju un Cilvēkiem paredzēto zāļu komiteju, Komiteju zālēm reti sastopamu slimību ārstēšanai, to darba grupām un jebkurām citām zinātnisko padomdevēju grupām.

Aģentūra nosaka īpašu kārtību iespējamām konsultācijām minēto komiteju un grupu starpā.

4. pants

1.   Pediatrijas komitejas sastāvā ir šādi locekļi:

| a) | Cilvēkiem paredzēto zāļu komitejas pieci locekļi, kas šajā komitejā ir iecelti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 726/2004 61. panta 1. punktu, kā arī viņu aizstājēji. Šos piecus locekļus un viņu aizstājējus Pediatrijas komitejā ieceļ Cilvēkiem paredzēto zāļu komiteja; |
| --- | --- |

a)

Cilvēkiem paredzēto zāļu komitejas pieci locekļi, kas šajā komitejā ir iecelti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 726/2004 61. panta 1. punktu, kā arī viņu aizstājēji. Šos piecus locekļus un viņu aizstājējus Pediatrijas komitejā ieceļ Cilvēkiem paredzēto zāļu komiteja;

| b) | viens loceklis un viņa aizstājējs, ko iecēlusi katra dalībvalsts, kuras valsts kompetento iestādi nepārstāv Cilvēkiem paredzēto zāļu komitejas iecelti locekļi; |
| --- | --- |

b)

viens loceklis un viņa aizstājējs, ko iecēlusi katra dalībvalsts, kuras valsts kompetento iestādi nepārstāv Cilvēkiem paredzēto zāļu komitejas iecelti locekļi;

| c) | trīs locekļi un trīs aizstājēji, ko iecēlusi Komisija, pamatojoties uz publisku aicinājumu paust ieinteresētību, un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu, lai būtu pārstāvēti profesionāļi veselības jomā; |
| --- | --- |

c)

trīs locekļi un trīs aizstājēji, ko iecēlusi Komisija, pamatojoties uz publisku aicinājumu paust ieinteresētību, un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu, lai būtu pārstāvēti profesionāļi veselības jomā;

| d) | trīs locekļi un trīs aizstājēji, ko iecēlusi Komisija, pamatojoties uz publisku aicinājumu paust ieinteresētību, un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu, lai būtu pārstāvētas pacientu apvienības. |
| --- | --- |

d)

trīs locekļi un trīs aizstājēji, ko iecēlusi Komisija, pamatojoties uz publisku aicinājumu paust ieinteresētību, un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu, lai būtu pārstāvētas pacientu apvienības.

Aizstājēji pārstāv locekļus viņu prombūtnes laikā un balso viņu vietā.

Šā punkta a) un b) apakšpunkta vajadzībām dalībvalstu sadarbību koordinē Aģentūras izpilddirektors, lai nodrošinātu to, ka Pediatrijas komitejas galīgajā sastāvā iekļauto personu kompetence aptvertu tādas zinātnes jomas, kas ir būtiskas pediatriskām zālēm, proti, vismaz farmācijas attīstību, pediatrisko medicīnu, ģimenes ārstus, pediatrisko farmāciju, pediatrisko farmakoloģiju, pediatrisko pētniecību, farmakoloğisko uzraudzību (pharmacovigilance) sistēmu, ētiku un sabiedrības veselību. Šā punkta c) un d) apakšpunkta vajadzībām Komisija ņem vērā to locekļu zināšanas, kas iecelti atbilstīgi a) un b) apakšpunktam.

2.   Pediatrijas komitejas locekļus ieceļ uz atjaunojamu trīs gadu periodu. Pediatrijas komitejas sanāksmēs tiem var piebiedroties eksperti.

3.   No savu locekļu vidus Pediatrijas komiteja ieceļ priekšsēdētāju uz trīs gadu termiņu, kuru var atjaunot vienu reizi.

4.   Aģentūra publisko minētās komitejas locekļu vārdus un zinātnisko kvalifikāciju.

5. pants

1.   Sagatavojot atzinumus, Pediatrijas komiteja pēc iespējas cenšas panākt zinātnisko vienprātību. Ja šādu vienprātību nevar panākt, Pediatrijas komiteja pieņem atzinumu, kurā iekļauj locekļu vairākuma viedokli. Atzinumā piemin atšķirīgos viedokļus ar to pamatojumiem.
  Šo atzinumu publisko saskaņā ar 25. panta 5. un 7. punktu.

2.   Pediatrijas komiteja sastāda reglamentu savu uzdevumu īstenošanai. Reglaments stājas spēkā pēc labvēlīga atzinuma saņemšanas no Aģentūras valdes un pēc tam no Komisijas.

3.   Komisijas pārstāvji, Aģentūras izpilddirektors vai viņa pārstāvji var apmeklēt visas Pediatrijas komitejas sanāksmes.

6. pants

1.   Pediatrijas komitejas uzdevumos ietilpst sekojošais:

| a) | izvērtēt jebkuru zāļu pediatrijas pētījumu plāna saturu, kas tai ir iesniegts saskaņā ar šo regulu, un formulēt par to savu atzinumu; |
| --- | --- |

a)

izvērtēt jebkuru zāļu pediatrijas pētījumu plāna saturu, kas tai ir iesniegts saskaņā ar šo regulu, un formulēt par to savu atzinumu;

| b) | izvērtēt atbrīvojumus un termiņu atlikšanu un formulēt savu atzinumu par to; |
| --- | --- |

b)

izvērtēt atbrīvojumus un termiņu atlikšanu un formulēt savu atzinumu par to;

| c) | pēc Cilvēkiem paredzēto zāļu komitejas, kompetentas iestādes vai pieteikuma iesniedzēja lūguma izvērtēt tirdzniecības atļaujas pieteikuma atbilstību attiecīgajam apstiprinātajam pediatrijas pētījumu plānam un formulēt savu viedokli par to; |
| --- | --- |

c)

pēc Cilvēkiem paredzēto zāļu komitejas, kompetentas iestādes vai pieteikuma iesniedzēja lūguma izvērtēt tirdzniecības atļaujas pieteikuma atbilstību attiecīgajam apstiprinātajam pediatrijas pētījumu plānam un formulēt savu viedokli par to;

| d) | pēc Cilvēkiem paredzēto zāļu komitejas vai kompetentas iestādes lūguma izvērtēt jebkurus datus, kas radīti saskaņā ar apstiprināto pediatrijas pētījumu plānu un formulēt atzinumu par bērnu mērķgrupā lietošanai paredzētu zāļu kvalitāti, drošumu vai iedarbīgumu; |
| --- | --- |

d)

pēc Cilvēkiem paredzēto zāļu komitejas vai kompetentas iestādes lūguma izvērtēt jebkurus datus, kas radīti saskaņā ar apstiprināto pediatrijas pētījumu plānu un formulēt atzinumu par bērnu mērķgrupā lietošanai paredzētu zāļu kvalitāti, drošumu vai iedarbīgumu;

| e) | sniegt padomu par 42. pantā minētajam pārskatam ievācamo datu saturu un formu; |
| --- | --- |

e)

sniegt padomu par 42. pantā minētajam pārskatam ievācamo datu saturu un formu;

| f) | atbalstīt un sniegt padomu Aģentūrai par 44. pantā minētā Eiropas tīkla izveidošanu; |
| --- | --- |

f)

atbalstīt un sniegt padomu Aģentūrai par 44. pantā minētā Eiropas tīkla izveidošanu;

| g) | sniegt zinātnisku palīdzību jebkura dokumenta izstrādē, kas saistīts ar šīs regulas mērķu izpildi; |
| --- | --- |

g)

sniegt zinātnisku palīdzību jebkura dokumenta izstrādē, kas saistīts ar šīs regulas mērķu izpildi;

| h) | pēc Aģentūras izpilddirektora vai Komisijas lūguma sniegt padomu jebkurā jautājumā, kas saistīts ar bērnu mērķgrupā lietojamām zālēm; |
| --- | --- |

h)

pēc Aģentūras izpilddirektora vai Komisijas lūguma sniegt padomu jebkurā jautājumā, kas saistīts ar bērnu mērķgrupā lietojamām zālēm;

| i) | izveidot īpašu nepieciešamo pediatrijas zāļu uzskaiti un to regulāri atjaunot, kā minēts 43. pantā; |
| --- | --- |

i)

izveidot īpašu nepieciešamo pediatrijas zāļu uzskaiti un to regulāri atjaunot, kā minēts 43. pantā;

| j) | konsultēt aģentūru un Komisiju par tādu pasākumu paziņošanu, kas ir pieejami, lai veiktu bērnu mērķgrupā lietojamo zāļu pētniecību; |
| --- | --- |

j)

konsultēt aģentūru un Komisiju par tādu pasākumu paziņošanu, kas ir pieejami, lai veiktu bērnu mērķgrupā lietojamo zāļu pētniecību;

| k) | sniegt Komisijai padomus saistībā ar 32. panta 2. punktā minēto simbolu. |
| --- | --- |

k)

sniegt Komisijai padomus saistībā ar 32. panta 2. punktā minēto simbolu.

2.   Izpildot savus uzdevumus, Pediatrijas komiteja apsver, vai sagaidāms, ka piedāvātais pētījums dos nozīmīgu terapeitisko labumu bērnu mērķgrupai, un/vai tas apmierinās vai neapmierinās šīs grupas terapijas vajadzības. Pediatrijas komiteja ņems vērā jebkuru informāciju, kas tai pieejama, tostarp atzinumus, lēmumus un padomus, ko sniegušas trešo valstu kompetentās iestādes.

II SADAĻA

TIRDZNIECĪBAS ATĻAUJAS PIEŠĶIRŠANAS PRASĪBAS

1. nodaļa

Vispārīgas atļauju piešķiršanas prasības

7. pants

1.   Pieteikumu tirdzniecības atļaujai saskaņā ar Direktīvas 2001/83/EK 6. pantu attiecībā uz cilvēkiem paredzētām zālēm, kas nav apstiprinātas Kopienā, šīs regulas spēkā stāšanās laikā uzskata par derīgu tikai tad, ja tajā papildus pieteikumā sniegtajām ziņām un Direktīvas 2001/83/EK 8. panta 3. punktā minētajiem dokumentiem ir ietverts viens no šādiem dokumentiem:

| a) | visas veiktās izpētes rezultāti un visa detalizētā informācija, kas ievākta saskaņā ar apstiprināto pediatrijas pētījumu plānu; |
| --- | --- |

a)

visas veiktās izpētes rezultāti un visa detalizētā informācija, kas ievākta saskaņā ar apstiprināto pediatrijas pētījumu plānu;

| b) | Aģentūras lēmums, ar ko piešķir atbrīvojumu speciāli šīm zālēm; |
| --- | --- |

b)

Aģentūras lēmums, ar ko piešķir atbrīvojumu speciāli šīm zālēm;

| c) | Aģentūras lēmums, ar ko piešķir atbrīvojumu attiecībā uz zāļu grupu saskaņā ar 11. pantu; |
| --- | --- |

c)

Aģentūras lēmums, ar ko piešķir atbrīvojumu attiecībā uz zāļu grupu saskaņā ar 11. pantu;

| d) | Aģentūras lēmums, ar ko piešķir termiņa atlikšanu. |
| --- | --- |

d)

Aģentūras lēmums, ar ko piešķir termiņa atlikšanu.

Saskaņā ar a) apakšpunktu pieteikumam pievieno arī Aģentūras lēmumu, kurā ir apstiprināts konkrētais pediatrijas pētījumu plāns.

2.   Dokumenti, kas iesniegti saskaņā ar 1. punktu, kumulatīvi ietver visas apakšgrupas bērnu mērķgrupā.

8. pants

Apstiprināto zāļu gadījumā, kuras saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1768/92 aizsargā papildu aizsardzības sertifikāts vai patents, kas kvalificējas papildu aizsardzības sertifikāta saņemšanai, šīs regulas 7. pantu piemēro pieteikumiem par jaunu indikāciju apstiprinājumu, ietverot pediatriskās indikācijas, jaunus farmaceitiskos veidus un jaunus administrēšanas veidus.

Pirmās daļas nozīmē dokumenti, kas minēti 7. panta 1. punktā, attiecas uz pastāvošām un jaunām indikācijām, farmaceitiskām formām un lietošanas veidiem.

9. pants

Regulas 7. un 8. pantu nepiemēro zālēm, kas apstiprinātas saskaņā ar Direktīvas 2001/83/EK 10.,10.a pantu, 13. līdz 16. pantu vai 16.a līdz 16.i pantu.

10. pants

Apspriežoties ar dalībvalstīm, Aģentūru un citām ieinteresētajām personām, Komisija sastāda sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz formu un saturu, kas jāievēro pediatrijas pētījumu plāna apstiprināšanas vai grozīšanas pieteikumos un atbrīvojuma vai termiņa atlikšanas lūgumos, lai tie tiktu uzskatīti par derīgiem, kā arī attiecībā uz 23. pantā un 28. panta 3. punktā minētās atbilstības pārbaudes darbību.

2. nodaļa

Atbrīvojumi

11. pants

1.   Attiecībā uz specifiskām zālēm vai zāļu grupām, kas minētas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā, piešķir atbrīvojumu no informācijas sniegšanas, ja ir pierādījumi, kas liecina par vienu no šādiem faktiem:

| a) | ka specifiskas zāles vai zāļu grupas, iespējams, būs neefektīvas vai nedrošas bērnu mērķgrupas daļā vai visā grupā; |
| --- | --- |

a)

ka specifiskas zāles vai zāļu grupas, iespējams, būs neefektīvas vai nedrošas bērnu mērķgrupas daļā vai visā grupā;

| b) | ka slimība vai stāvoklis, kuram zāles vai zāļu grupa ir paredzēta, sastopama tikai pieaugušo mērķa grupā; |
| --- | --- |

b)

ka slimība vai stāvoklis, kuram zāles vai zāļu grupa ir paredzēta, sastopama tikai pieaugušo mērķa grupā;

| c) | ka specifiskās zāles nedod nozīmīgu terapeitisko labumu salīdzinājumā ar esošajiem pediatrijas pacientu ārstniecības līdzekļiem. |
| --- | --- |

c)

ka specifiskās zāles nedod nozīmīgu terapeitisko labumu salīdzinājumā ar esošajiem pediatrijas pacientu ārstniecības līdzekļiem.

2.   Šā panta 1. punktā paredzēto atbrīvojumu var piešķirt, atsaucoties uz vienu vai vairākām specifiskām bērnu mērķgrupas apakšgrupām, vai uz vienu vai vairākām specifiskām terapeitiskajām indikācijām, vai uz abām kopā.

12. pants

Pediatrijas komiteja var pēc savas ierosmes pieņemt atzinumu, pamatojoties uz 11. panta 1. punktu, ar kuru būtu jāpiešķir atbrīvojums zāļu grupai vai konkrētām zālēm, kā minēts 11. panta 1. punktā.

Tiklīdz Pediatrijas komiteja pieņem atzinumu, piemēro 25. pantā noteikto kārtību. Zāļu grupas atbrīvojuma gadījumā piemēro tikai 25. panta 6. un 7. punktu.

13. pants

1.   Pamatojoties uz 11. panta 1. punktu, pieteikuma iesniedzējs var vērsties Aģentūrā sakarā ar atbrīvojumu konkrētām zālēm.

2.   Pēc pieteikuma saņemšanas Pediatrijas komiteja nozīmē referentu un 60 dienu laikā no pieteikuma saņemšanas Pediatrijas komiteja pieņem atzinumu par to, vai piešķirt atbrīvojumu konkrētām zālēm vai nepiešķirt.

Šo 60 dienu laikā pieteikuma iesniedzējs vai Pediatrijas komiteja var prasīt tikšanos.

Vajadzības gadījumā Pediatrijas komiteja var prasīt pieteikuma iesniedzējam papildināt iesniegto pieteikumu ziņas vai dokumentus. Pēc Pediatrijas komitejas uzskatiem 60 dienu termiņu var pagarināt līdz laikam, kamēr tiek iesniegta prasītā papildu informācija.

3.   Tiklīdz Pediatrijas komiteja pieņem atzinumu, piemēro 25. nodaļā noteikto kārtību.

14. pants

1.   Aģentūra veido visu atbrīvojumu sarakstu. Šo sarakstu regulāri atjauno (vismaz reizi gadā) un publicē.

2.   Pediatrijas komiteja jebkurā laikā var pieņemt atzinumu par labu izsniegtā atbrīvojuma pārskatīšanai.

Gadījumā, ja ir izmaiņas attiecībā uz atbrīvojumu konkrētām zālēm, piemēro 25. pantā noteikto kārtību.

Gadījumā, ja ir izmaiņas attiecībā uz atbrīvojumu zāļu grupai, piemēro 25. panta 6. un 7. punktu.

3.   Ja konkrētu zāļu vai zāļu grupas atbrīvojumu atsauc, 7. un 8. pantā noteiktās prasības nepiemēro 36 mēnešus no dienas, kad atbrīvojums svītrots no atbrīvojumu saraksta.

3. nodaļa

Pediatrijas pētījumu plāns

1. IEDAĻA

APSTIPRINĀJUMA LŪGUMI

15. pants

1.   Ja ir nodoms iesniegt tirdzniecības atļaujas pieteikumu saskaņā ar 7. panta 1. punkta a) vai d) apakšpunktu, 8. pantu un 30. pantu, sastāda pediatrijas pētījumu plānu un iesniedz Aģentūrai ar apstiprinājuma lūgumu.

2.   Pediatrijas pētījumu plānā norāda piedāvātos termiņus un pasākumus, lai izvērtētu zāļu kvalitāti, drošumu un iedarbīgumu visās bērnu mērķgrupas apakšgrupās, uz kurām tas attiecas. Papildus tam apraksta visus pasākumus, lai pielāgotu zāles tā, lai to lietošana būtu pieņemamāka, vieglāka, drošāka vai efektīvāka dažādām bērnu mērķgrupas apakšgrupām.

16. pants

1.   Regulas 7. un 8. pantā minēto
  tirdzniecības atļauju pieteikumu
  gadījumos
  vai atkāpju pieteikumu gadījumos, kas minēti regulas 11. un 12. pantā
  ar apstiprinājuma lūgumu iesniedz pediatrijas pētījumu plānu
  vai atkāpes pieprasījumu
  , izņemot pienācīgi
  pamatotus gadījumus
  , ne vēlāk kā līdz dienai, kad pabeidz farmaceitiski kinētisko izpēti ar cilvēkiem, kā noteikts Direktīvas 2001/83/EK I pielikuma I daļas 5.2.3 iedaļā, lai nodrošinātu, ka atzinumu par konkrēto zāļu lietošanu bērnu mērķgrupā var sniegt vienlaicīgi ar tirdzniecības atļaujas vai cita attiecīgā pieteikuma izvērtējumu.

2.   30 dienu laikā no 15. panta 1. punktā un 16. panta 1. punktā minēta lūguma saņemšanas Aģentūra pārbauda lūguma derīgumu un sagatavo kopsavilkuma ziņojumu Pediatrijas komitejai.

3.   Vajadzības gadījumā Aģentūra var lūgt pieteikuma iesniedzēju iesniegt papildu ziņas un dokumentus, tādā gadījumā 30 dienu termiņu aptur līdz laikam, kamēr tiek iesniegta prasītā papildu informācija.

17. pants

1.   Pēc piedāvātā pediatrijas pētījumu plāna saņemšanas, kas ir derīgs saskaņā ar 15. panta 2. punktu, Pediatrijas komiteja nozīmē ziņotāju un 60 dienu laikā no derīga piedāvātā pediatrijas pētījumu plāna saņemšanas Pediatrijas komiteja pieņem atzinumu par to, vai piedāvātā izpēte nodrošinās vajadzīgo datu radīšanu, nosakot apstākļus, kuros zāles var lietot bērnu mērķgrupas vai tās apakšgrupu ārstēšanā, un vai gaidāmais terapeitiskais ieguvums attaisno piedāvāto izpēti. Pieņemot atzinumu, Komiteja pārbauda, vai pasākumi, kas ierosināti, lai pielāgotu zāļu formulējumu lietošanai dažādās bērnu mērķgrupas apakšgrupās, ir vai nav piemēroti.

Tajā pašā laika posmā Pediatrijas komiteja vai pieteikuma iesniedzējs var lūgt tikšanos.

2.   Šā panta 1. punktā noteiktā 60 dienu periodā Pediatrijas komiteja var prasīt pieteikuma iesniedzējam piedāvāt plāna izmaiņas, tādā gadījumā 1. punktā minēto termiņu galīgā atzinuma pieņemšanai pagarina maksimāli par 60 dienām. Tādos gadījumos šā perioda laikā pieteikuma iesniedzējs vai Pediatrijas komiteja var prasīt papildu tikšanos. Termiņu aptur līdz dienai, kad tiek iesniegta prasītā papildu informācija.

18. pants

Tiklīdz Pediatrijas komiteja pieņem pozitīvu vai negatīvu atzinumu, piemēro 25. pantā noteikto kārtību.

19. pants

Ja pēc pediatrijas pētījumu plāna izskatīšanas Pediatrijas komiteja secina, ka 11. panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunkts attiecas uz konkrētām zālēm, saskaņā ar 17. panta 1. punktu tā pieņem negatīvu atzinumu.

Šādos gadījumos Pediatrijas komiteja pieņem atzinumu par labu atbrīvojumam atbilstīgi 12. pantam, pamatojoties uz ko tiek piemērota 25. pantā noteiktā kārtība.

2. IEDAĻA

TERMIŅA ATLIKŠANA

20. pants

1.   Vienlaicīgi ar pediatrijas pētījumu plāna iesniegšanu saskaņā ar 16. panta 1. punktu var tikt lūgta dažu vai visu šajā plānā minēto pasākumu uzsākšanas vai pabeigšanas termiņa atlikšana. Šāda termiņu atlikšana attaisnojama zinātnisku un tehnisku iemeslu dēļ vai ar sabiedrības veselību saistītu iemeslu dēļ.

Jebkurā gadījumā termiņu atlikšanu piešķir tad, ja pirms uzsākt izpēti bērnu mērķgrupā ir piemēroti veikt izpēti ar pieaugušajiem, vai arī gadījumā, kad izpēte bērnu mērķgrupā aizņems ilgāku laiku nekā izpēte ar pieaugušajiem.

2.   Pamatojoties uz pieredzi, kas iegūta šā panta darbības rezultātā, Komisija var pieņemt noteikumus saskaņā ar 51. panta 2. punktā noteikto kārtību, lai definētu tālāk iemeslus atlikto termiņu piešķiršanai.

21. pants

1.   Tajā pašā laikā, kad Pediatrijas komiteja pieņem pozitīvu atzinumu saskaņā ar 17. panta 1. punktu, tā pēc savas ierosmes vai pēc pieteikuma iesniedzēja lūguma saskaņā ar 20. pantu pieņem atzinumu, ja 20. pantā noteiktie nosacījumi ir izpildīti, par labu dažu vai visu pediatrijas pētījumu plānā paredzēto pasākumu uzsākšanas vai pabeigšanas termiņu atlikšanai.

Atzinumā par labu termiņu atlikšanai norāda laika ierobežojumus paredzēto pasākumu uzsākšanai vai pabeigšanai.

2.   Tiklīdz Pediatrijas komiteja pieņem lēmumu par labu termiņu atlikšanai, kā aprakstīts 1. punktā, piemēro 25. pantā noteikto kārtību.

3. IEDAĻA

PEDIATRIJAS PĒTĪJUMU PLĀNA GROZĪJUMI

22. pants

Ja pēc pediatrijas pētījumu plāna apstiprinājuma lēmuma pieņemšanas pieteikuma iesniedzējs sastopas ar grūtībām tā īstenošanā, piemēram, ja plāns ir nelietojams vai vairs nav piemērots, pieteikuma iesniedzējs var iesniegt Pediatrijas komitejai izmaiņas vai lūgumu par termiņa atlikšanu vai atbrīvojumu, minot detalizētus iemeslus. Pediatrijas komiteja 60 dienās izskata šīs izmaiņas vai lūgumu par termiņa atlikšanu vai atbrīvojumu un pieņem atzinumu par to, vai atteikt vai pieņemt šīs izmaiņas. Tiklīdz Pediatrijas komiteja pieņem pozitīvu vai negatīvu atzinumu, piemēro 25. pantā noteikto kārtību.

4. IEDAĻA

ATBILSTĪBA PEDIATRIJAS PĒTĪJUMU PLĀNAM

23. pants

1.   Kompetentā iestāde, kas ir atbildīga par tirdzniecības atļaujas piešķiršanu, pārbauda to, vai tirdzniecības atļaujas vai izmaiņu pieteikums atbilst 7. un 8. pantā paredzētajām prasībām un vai saskaņā ar 30. pantu iesniegtais pieteikums atbilst apstiprinātajam pediatrijas pētījumu plānam.

Ja pieteikumu iesniedz saskaņā ar Direktīvas 2001/83/EK 27. līdz 39. pantā izklāstīto procedūru, atsauces dalībvalsts veic atbilstības pārbaudi, tostarp vajadzības gadījumā lūdzot Pediatrijas komitejas atzinumu saskaņā ar 2. punkta b) un c) apakšpunktu.

2.   Var lūgt Pediatrijas komiteju sniegt savu atzinumu par to, vai pieteikuma iesniedzēja veiktā izpēte atbilst apstiprinātajam pediatrijas pētījumu plānam, šādos gadījumos:

| a) | to lūdz pieteikuma iesniedzējs — pirms tirdzniecības atļaujas vai izmaiņu pieteikuma iesniegšanas, kā minēts attiecīgi 7., 8. un 30. pantā; |
| --- | --- |

a)

to lūdz pieteikuma iesniedzējs — pirms tirdzniecības atļaujas vai izmaiņu pieteikuma iesniegšanas, kā minēts attiecīgi 7., 8. un 30. pantā;

| b) | to lūdz Aģentūra vai valsts kompetenta iestāde, apstiprinot pieteikumu, kā minēts a) apakšpunktā, kurā neietilpst atzinums par atbilstību, kas pieņemts, izpildot saskaņā ar a) apakšpunktā veiktu lūgumu; |
| --- | --- |

b)

to lūdz Aģentūra vai valsts kompetenta iestāde, apstiprinot pieteikumu, kā minēts a) apakšpunktā, kurā neietilpst atzinums par atbilstību, kas pieņemts, izpildot saskaņā ar a) apakšpunktā veiktu lūgumu;

| c) | to lūdz Cilvēkiem paredzēto zāļu komiteja vai valsts kompetenta iestāde, izvērtējot pieteikumu, kā minēts a) apakšpunktā, ja ir bažas par atbilstību un vēl nav sniegts atzinums pēc a) vai b) apakšpunktā paredzēta lūguma. |
| --- | --- |

c)

to lūdz Cilvēkiem paredzēto zāļu komiteja vai valsts kompetenta iestāde, izvērtējot pieteikumu, kā minēts a) apakšpunktā, ja ir bažas par atbilstību un vēl nav sniegts atzinums pēc a) vai b) apakšpunktā paredzēta lūguma.

Punkta a) apakšpunkta gadījumā pieteikuma iesniedzējs neiesniedz pieteikumu, ja vien Pediatrijas komiteja nav sniegusi savu atzinumu, un atzinuma kopiju pievieno pieteikumam.

3.   Ja Pediatrijas komiteja ir lūgta sniegt atzinumu saskaņā ar 2. punktu, tā to sniedz 60 dienu laikā no lūguma saņemšanas.

Dalībvalstis ņem vērā šādu atzinumu.

24. pants

Ja, zinātniski izvērtējot tirdzniecības atļaujas pieteikumu, kas atzīts par derīgu, kompetenta iestāde secina, ka izpēte neatbilst apstiprinātajam pediatrijas pētījumu plānam, par zālēm nepienākas 36., 37. un 38. pantā paredzētie atlīdzības vai veicināšanas pasākumiem.

4. nodaļa

Procedūra

25. pants

1.   Desmit dienu laikā pēc Pediatrijas komitejas atzinuma saņemšanas Aģentūra nosūta to pieteikuma iesniedzējam.

2.   30 dienu laikā pēc Pediatrijas komitejas atzinuma saņemšanas pieteikuma iesniedzējs, sīki paskaidrojot iemeslus, var iesniegt Aģentūrai rakstisku lūgumu par atzinuma pārskatīšanu.

3.   30 dienu laikā pēc pārskatīšanas lūguma saņemšanas atbilstoši 2. punktam Pediatrijas komiteja, pirms tam iecēlusi jaunu referentu, sniedz jaunu atzinumu, apstiprinot vai pārskatot iepriekšējo atzinumu.
  Jaunais referents var tieši iztaujāt pieteikuma iesniedzēju. Lūguma iesniedzējs var arī ierosināt, lai viņam uzdod jautājumus. Referents pēc iespējas īsā laikā rakstiskā veidā detalizēti informē Pediatrijas komiteju par visu notikušo saraksti ar lūguma iesniedzēju.
  Atzinumu pienācīgi pamato un iegūtā secinājuma pamatojumu pievieno jaunajam atzinumam, kas ir galīgs.

4.   Ja 2. punktā minēto 30 dienu laikā pieteikuma iesniedzējs nepieprasa pārskatīšanu, Pediatrijas komitejas atzinums kļūst galīgs.

5.   Aģentūra ne vēlāk kā 10 dienās pēc Pediatrijas komitejas galīgā atzinuma saņemšanas pieņem lēmumu. Šo lēmumu paziņo pieteikuma iesniedzējam rakstiskā veidā, pielikumā pievienojot Pediatrijas komitejas galīgo atzinumu.

6.   Attiecībā uz atbrīvojumu zāļu grupai, kā minēts 12. pantā, Aģentūra pieņem lēmumu desmit dienu laikā pēc Pediatrijas komitejas atzinuma saņemšanas, kā minēts 13. panta 3. punktā. Lēmumam pievieno Pediatrijas komitejas atzinumu.

7.   Aģentūras lēmumus dara zināmus atklātībā, vispirms no tiem svītrojot jebkuru komerciāli slepenu informāciju.

5. nodaļa

Dažādi noteikumi

26. pants

Pirms pediatrijas pētījumu plāna iesniegšanas un tā īstenošanas laikā juridiska vai fiziska persona, kas izstrādā zāles, kuras paredzētas lietot pediatrijā, var lūgt padomu no Aģentūras par dažādu tādu testu un pētījumu veidiem un to veikšanu, kas vajadzīgi, lai demonstrētu zāļu kvalitāti, drošumu un iedarbīgumu bērnu mērķgrupā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 726/2004 57. panta 1. punkta n) apakšpunktu.

Turklāt šī juridiskā vai fiziskā persona var lūgt padomu par farmakoloğiskās uzraudzības (pharmacovigilance) veidiem un veikšanu un riska vadības sistēmām, kā minēts 34. pantā.

Aģentūra saskaņā ar šo pantu sniedz padomu bez maksas.

III SADAĻA

TIRDZNIECĪBAS ATĻAUJAS PIEŠĶIRŠANAS KĀRTĪBA

27. pants

Ja šajā sadaļā nav norādīts citādi, tirdzniecības atļaujas piešķiršanas kārtība tirdzniecības atļaujām, uz ko attiecas šī sadaļa, ir noteikta ar Regulu (EK) Nr. 726/2004 vai Direktīvu 2001/83/EK.

1. nodaļa

Tirdzniecības atļaujas piešķiršanas kārtība pieteikumiem, kas ietilpst 7. un 8. panta darbības jomā

28. pants

1.   Pieteikumus šīs regulas 7. panta 1. punktā minētajām tirdzniecības atļaujām, kurās ir iekļauta viena vai vairākas pediatriskās indikācijas, var iesniegt, pamatojoties uz pētījumiem, kas veikti atbilstīgi apstiprinātam pediatrijas pētījumu plānam, saskaņā ar kārtību, kura noteikta no 5. līdz 15. pantam Regulā (EK) Nr. 726/2004.

Piešķirot apstiprinājumu, visu šo pētījumu rezultātus iekļauj zāļu raksturojuma kopsavilkumā un vajadzības gadījumā zāļu lietošanas instrukcijā ar nosacījumu, ka kompetentā iestāde šo informāciju pacientam uzskata par lietderīgu, neatkarīgi no tā, vai kompetentā iestāde visas konkrētās pediatriskās indikācijas ir apstiprinājusi vai nav.

2.   Piešķirot vai grozot tirdzniecības atļauju, visus atbrīvojumus un termiņu atlikšanu, ko piešķir saskaņā ar šo regulu, reģistrē zaļu raksturojuma kopsavilkumā un vajadzības gadījumā attiecīgo zāļu lietošanas instrukcijā.

3.   Ja pieteikums atbilst visiem apstiprinātā pediatrijas pētījumu plāna pasākumiem un ja zāļu raksturojuma kopsavilkums atspoguļo pētījumu rezultātus, kas veikti saskaņā ar apstiprināto pediatrijas pētījumu plānu, kompetentā iestāde tirdzniecības atļaujā ietver paziņojumu, kas norāda pieteikuma atbilstību apstiprinātajam izpildītajam pediatrijas pētījumu plānam. Piemērojot 45. panta 3. punktu, šis paziņojums arī norāda to, vai būtiski pētījumi, kas ietverti apstiprinātajā pediatrijas pētījumu plānā, ir pabeigti pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

29. pants

Attiecībā uz zālēm, kas apstiprinātas saskaņā ar Direktīvu 2001/83/EK, šīs regulas 8. pantā minēto pieteikumu var iesniegt Direktīvas 2001/83/EK 32., 33. un 34. pantā paredzētajā kārtībā jaunas indikācijas apstiprināšanai, tostarp pieteikumu apstiprinājuma termiņā pagarinājumam lietošanai bērnu mērķgrupā, jaunai farmaceitiskai formai vai jaunam lietošanas veidam.

Šis pieteikums atbilst 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētajām prasībām.

Šādā gadījumā vērtē vienīgi zāļu raksturojuma kopsavilkuma attiecīgās iedaļas, kas jāgroza.

2. nodaļa

Tirdzniecības atļauja lietošanai pediatrijā

30. pants

1.   Pieteikuma iesniegums tirdzniecības atļaujai lietošanai pediatrijā nekādā ziņā neizslēdz tiesības iesniegt pieteikumu tirdzniecības atļaujai citām indikācijām.

2.   Pieteikuma iesniegumu tirdzniecības atļaujai lietošanai pediatrijā papildina ar ziņām un dokumentiem, kas nepieciešami, lai noteiktu kvalitāti, drošumu un iedarbīgumu bērnu mērķgrupā, tostarp īpašus datus, kuri nepieciešami, lai atbalstītu zāļu attiecīgo stiprumu, farmaceitisko formu vai lietošanas veidu saskaņā ar apstiprināto pediatrijas pētījumu plānu.

Pieteikumā iekļauj arī Aģentūras lēmumu, ar kuru apstiprina attiecīgo pediatrijas pētījumu plānu.

3.   Ja zāles ir apstiprinātas vai ir bijušas apstiprinātas dalībvalstī vai Kopienā, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 726/2004 14. panta 11. punktu vai Direktīvas 2001/83/EK 10. pantu pieteikumā par zāļu tirdzniecības atļauju lietošanai pediatrijā vajadzības gadījumā var izdarīt atsauci uz datiem, kas iekļauti zāļu dokumentācijā.

4.   Zālēm, kam piešķir tirdzniecības atļauju lietošanai pediatrijā, var atstāt tādu pašu nosaukumu kā jebkurām citām zālēm, kas satur to pašu aktīvo vielu un attiecībā uz kurām tam pašam turētājam ir piešķirts apstiprinājums lietošanai pieaugušajiem.

31. pants

Neskarot Regulas (EK) Nr. 726/2004 3. panta 2. punktu, pieteikumu tirdzniecības atļaujai lietošanai pediatrijā var iesniegt saskaņā ar kārtību, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 726/2004 no 5. līdz 15. pantā.

3. nodaļa

Identifikācija

32. pants

1.   Ja zālēm piešķir tirdzniecības atļauju pediatriskai indikācijai, marķējumā norāda saskaņā ar 2. daļu apstiprināto simbolu. Lietošanas instrukcijā iekļauj simbola nozīmes skaidrojumu.

2.   Līdz ... (10) pēc Pediatrijas komitejas ieteikuma Komisija izvēlas simbolu. Komisija simbolu dara zināmu atklātībā.

3.   Šā panta noteikumus piemēro arī tām zālēm, kam atļauja piešķirta pirms šīs regulas stāšanās spēkā, un zālēm, kurām atļauja piešķirta pēc šīs regulas stāšanās spēkā, bet pirms simbols darīts zināms atklātībā, ja tās ir atļautas pediatriskām indikācijām.

Šajā gadījumā 1. pantā minēto simbolu un skaidrojumu iekļauj attiecīgi zāļu marķējumā un lietošanas instrukcijā ne vēlāk par diviem gadiem pēc tam, kad simbolu dara zināmu atklātībā.

IV SADAĻA

PRASĪBAS PĒC APSTIPRINĀŠANAS

33. pants

Ja zāles ir apstiprinātas pediatriskai indikācijai pēc apstiprināta pediatrijas pētījumu plāna izpildes un ja šīs zāles jau ir tirdzniecībā citām indikācijām, tirdzniecības atļaujas turētājs divu gadu laikā no dienas, kad pediatriskā indikācija ir apstiprināta, zāles laiž tirgū, ņemot vērā pediatrisko indikāciju. Reģistrā, ko Aģentūra koordinē un kas ir publiski pieejams, norāda arī šos termiņus.

34. pants

1.   Pieteikuma
  iesniedzējs sīki
  precizē pasākumus, lai nodrošinātu pediatrijā lietojamo zāļu iedarbīguma un iespējamo blakusparādību kontroli, šādos gadījumos:

| a) | iesniedzot pieteikumus tirdzniecības atļaujai, kurā ietverta pediatriskā indikācija; |
| --- | --- |

a)

iesniedzot pieteikumus tirdzniecības atļaujai, kurā ietverta pediatriskā indikācija;

| b) | iesniedzot pieteikumus iekļaut pediatrisko indikāciju jau pastāvošā tirdzniecības atļaujā; |
| --- | --- |

b)

iesniedzot pieteikumus iekļaut pediatrisko indikāciju jau pastāvošā tirdzniecības atļaujā;

| c) | iesniedzot pieteikumu tirdzniecības atļaujai lietošanai pediatrijā. |
| --- | --- |

c)

iesniedzot pieteikumu tirdzniecības atļaujai lietošanai pediatrijā.

2.   Ja rodas īpašs pamats bažām, kompetentā iestāde kā nosacījumu tirdzniecības atļaujas piešķiršanai
  prasa
  , lai tiktu izveidota riska pārvaldības sistēma vai tiktu veikta specifiska pēctirdzniecības izpēte, un lai tā tiktu iesniegta izskatīšanai. Riska pārvaldības sistēma sastāv no farmakoloģiskās uzraudzības darbību kopuma un rīcības, kuras mērķis ir novērst vai samazināt līdz minimumam risku, kas saistīts ar zālēm, ieskaitot šādas rīcības efektivitātes izvērtēšanu.

Jebkuras riska pārvaldības sistēmas efektivitātes vērtējumu un jebkuras veiktās izpētes rezultātus iekļauj regulāros ziņojumos par jaunākajiem datiem attiecībā uz drošumu, kā paredzēts Direktīvas 2001/83/EK104. panta 6. punktā un Regulas (EK) Nr. 726/2004 24. panta 3. punktā.

Turklāt kompetentā iestāde var prasīt papildu ziņojumu iesniegšanu, kuros izvērtēta riska samazināšanas sistēmas efektivitāte un visu šādu veikto pētījumu rezultāti.

3.
     
  Līdztekus 1. un 2. pantā minētajiem noteikumiem noteikumi par farmakoloģisko uzraudzību, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 726/2004, kā arī Direktīvā 2001/83/EK, jāpiemēro saistībā ar to zāļu tirgū laišanas atļaujām, kurām ir norādes par izmantošanu pediatrijā.

4.   Termiņa atlikšanas gadījumā tirdzniecības atļaujas turētājs iesniedz gada pārskatu Aģentūrai, sniedzot atjauninātus datus par virzību pediatriskajos pētījumos saskaņā ar Aģentūras lēmumu, ar kuru apstiprinapediatrijas pētījumu plānu un piešķir atlikto termiņu.

Aģentūra informē kompetento iestādi, ja tiek atklāts, ka tirdzniecības atļaujas turētājs nav izpildījis Aģentūras lēmumu, ar kuru apstiprina pediatrijas pētījumu plānu un piešķir atlikto termiņu.

5.   Aģentūra pieņem sīki izstrādātas pamatnostādnes par šā panta piemērošanu.

35. pants

Ja zāles ir apstiprinātas pediatriskai indikācijai un tirdzniecības atļaujas turētājs ir guvis labumu no 36., 37. vai 38. pantā paredzētajiem atlīdzības vai veicināšanas pasākumiem, un šie aizsardzības periodi ir beigušies, un ja tirdzniecības atļaujas turētājs plāno pārtraukt zāļu laišanu tirgū, tirdzniecības atļaujas turētājs atļauju nodod trešai personai vai atļauj trešai personai, kas paziņojis savu nodomu turpināt attiecīgās zāles laist tirgū, izmantot farmaceitiskos, pirmsklīniskos un klīniskos dokumentāciju, kas iekļauta zāļu dokumentos, pamatojoties uz Direktīvas 2001/83/EK 10.c pantu.

Tirdzniecības atļaujas turētājs informē Aģentūru par tā nodomu neturpināt zāles laist tirgū ne vēlāk kā sešus mēnešus pirms pārtraukšanas. Aģentūra šo informāciju dara zināmu atklātībā.

V SADAĻA

ATLĪDZĪBAS UN VEICINĀŠANAS PASĀKUMI

36. pants

1.   Ja pieteikums saskaņā ar 7. un 8. pantu ietver visu to pētījumu rezultātus, kas veikti saskaņā ar apstiprināto pediatrijas pētījumu plānu, patenta vai papildu aizsardzības sertifikāta turētājam ir tiesības uz Regulas (EEK) Nr. 1768/92 13. panta 1. un 2. punktā paredzētā laikposma sešu mēnešu pagarinājumu.

Pirmo daļu piemēro arī gadījumos, ja pēc apstiprināta pediatrijas pētījumu plāna pabeigšanas pediatrisko indikāciju neapstiprina, bet veikto pētījumu rezultāti ir atspoguļoti zāļu raksturojuma kopsavilkumā un vajadzības gadījumā attiecīgo zāļu lietošanas instrukcijā.

2.   Šīs regulas 28. panta 3. punktā minētā paziņojuma iekļaušanu tirdzniecības atļaujā izmanto, piemērojot šā panta 1. punktu.

3.   Ja izmanto Direktīvā 2001/83/EK paredzēto kārtību, 1. punktā minētā laikposma sešu mēnešu pagarinājumu piešķir tikai tādā gadījumā, ja zāles ir apstiprinātas visās dalībvalstīs.

4.   Šā panta 1., 2. un 3. punktu piemēro zālēm, ko aizsargā papildu aizsardzības sertifikāts saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1768/92 vai saskaņā ar patentu, kurš atbilst papildu aizsardzības sertifikāta piešķiršanas prasībām. Tos nepiemēro zālēm, kas paredzētas reti sastopamu slimību ārstēšanai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 141/2000.

5.   Ja ir iesniegts pieteikums saskaņā ar 8. pantu un kā rezultātā ir atļauta jauna pediatriska indikācija, 1., 2. un 3. punktu nepiemēro, ja pieteikuma iesniedzējs lūdz un saņem viena gada pagarinājumu tirdzniecības aizsardzības laikposmam attiecīgām zālēm, pamatojoties uz to, ka šī jaunā pediatriskā indikācija dod ievērojamu klīnisku labumu salīdzinājumā ar pastāvošajām terapijām atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 726/2004 14. panta 11. punktam vai Direktīvas 2001/83/EK 10. panta 1. punkta ceturtajai daļai.

37. pants

Ja pieteikumu tirdzniecības atļauju iesniedz saistībā ar zālēm, kas noteiktas kā zāles reti sastopamu slimību ārstēšanai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 141/2000, un šajā pieteikumā ir visu to pētījumu rezultāti, kuri veikti saskaņā ar apstiprināto pediatrijas pētījumu plānu, un šīs regulas 28. panta 3. punktā minētais paziņojums pēc tam ir iekļauts piešķirtajā tirdzniecības atļaujā, Regulas (EK) Nr. 141/2000 8. panta 1. punktu minēto desmit gadu laikposmu pagarina līdz divpadsmit gadiem.

Pirmo daļu piemēro arī tad, ja pēc apstiprināta pētījumu plāna pabeigšanas pediatrisko indikāciju neapstiprina, bet veikto pētījumu rezultāti ir atspoguļoti zāļu raksturojuma kopsavilkumā un vajadzības gadījumā — attiecīgo zāļu lietošanas instrukcijā.

38. pants

1.   Ja piešķir tirdzniecības atļauju lietošanai pediatrijā atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 726/2004 5. līdz 15. pantam, piemēro minētās regulas 14. panta 11. punktā paredzētos datu un tirdzniecības aizsardzības laikposmus.

2.   Ja piešķir tirdzniecības atļauju lietošanai pediatrijā saskaņā ar kārtību, kas paredzēta Direktīvā 2001/83/EK, piemēro minētās direktīvas 10. panta 1. punktā paredzētos datu un tirdzniecības aizsardzības laikposmus.

39. pants

1.   Attiecībā uz zālēm, kas ir paredzētas lietošanai pediatrijā, papildus 36., 37. un 38. pantā paredzētajiem atlīdzības un veicināšanas pasākumiem var piemērot Kopienas vai dalībvalstu nodrošinātos veicināšanas pasākumus, lai atbalstītu minēto zāļu pētījumus, izstrādi un pieejamību.

2.   Dalībvalstis līdz ... (11) paziņo Komisijai sīki izstrādātu informāciju par visiem pasākumiem, kas ir pieņemti, lai atbalstītu tādu zāļu pētījumus, izstrādi un pieejamību, kas paredzētas lietošanai pediatrijā. Pēc Komisijas pieprasījuma šo informāciju regulāri atjauno.

3.   Komisija līdz ... (12) dara publiski pieejamu visu to atlīdzības un veicināšanas pasākumu sīku uzskaiti, ko Kopiena un dalībvalstis nodrošina, lai atbalstītu pediatrijā lietošanai paredzētu zāļu pētījumus, izstrādi un pieejamību. Šo uzskaiti regulāri atjauno un jaunāko informāciju arī dara zināmu atklātībai.

40. pants

1.   Nodrošina Kopienas budžeta līdzekļus bērnu mērķgrupas zāļu pētniecībai, lai atbalstītu izpēti, kas saistīta ar zālēm vai aktīvām vielām, uz kuriem neattiecas patents vai papildu aizsardzības sertifikāts.

2.   Šos Kopienas līdzekļus piešķir saskaņā ar Kopienas pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrācijas darbību daudzgadu pamatprogrammām vai jebkurām citām Kopienas pētniecības atbalsta ierosmēm.

VI SADAĻA

KOMUNIKĀCIJA UN KOORDINĀCIJA

41. pants

1.   Eiropas datubāzē, kas izveidota ar Direktīvas 2001/20/EK 11. pantu, papildus šīs direktīvas 1. un 2. pantā minētajām klīniskajām izpētēm ietverti arī klīniskās izpētes, ko veic trešās valstīs un kas iekļautas apstiprinātajā pediatrijas pētījumu plānā. Šādu klīnisko izmēģinājumu gadījumā, ko veic trešās valstīs, šīs direktīvas 11. pantā minētos datus datubāzē ieraksta Aģentūras lēmuma par pediatrijas pētījumu plānu adresāts.

Atkāpjoties no Direktīvas 2001/20/EK 11. panta, Aģentūra publisko daļu no informācijas par Eiropas datubāzē ierakstītajām pediatrijas klīniskajām izpētēm.

2.   Šā panta 1. punktā minēto pediatrijas klīniskās izpētes rezultātus un jebkuru citu izpēšu rezultātus, kas iesniegti kompetentām iestādēm atbilstīgi 45. un 46. pantam, Aģentūra publisko neatkarīgi no tā, vai izpēte ir pāragri pārtraukta. Šos rezultātus klīniskās izpētes sponsors nekavējoties attiecīgi iesniedz Aģentūrai, Aģentūras lēmuma par pediatrijas pētījumu plānu adresātam vai tirdzniecības atļaujas turētājam.

3.   Komisija, apspriedusies ar Aģentūru, dalībvalstīm un ieinteresētajām pusēm, izstrādā pamatnostādnes par 1. punktā minētās informācijas veidu, ko ievada Eiropas datubāzē, kura izveidota ar Direktīvas 2001/20/EK 11. pantu, par to informāciju, ko publisko saskaņā ar 1. punktu, par klīniskās izpētes rezultātu iesniegšanas un publiskošanas kārtību, piemērojot 2. punktu, kā arī par Aģentūras atbildību un uzdevumiem šajā sakarā.

42. pants

Dalībvalstis apkopo pieejamos datus par jebkuru pašreizēju zāļu lietošanu bērnu mērķgrupā un līdz ... (13) paziņo šos datus Aģentūrai.

Pediatrijas komiteja līdz ... (14) sagatavo pamatnostādnes par apkopojamo datu saturu un formātu.

43. pants

1.   Pamatojoties uz 42. pantā minēto informāciju un apspriedusies ar Komisiju, dalībvalstīm un ieinteresētajām pusēm, Pediatrijas komiteja izveido terapeitisko vajadzību sarakstu, jo īpaši lai noteiktu zinātniskās izpētes prioritātes.

Aģentūra sarakstu publisko
  , agrākais, līdz ...

   (13)

  un, vēlākais, līdz ...

   (15), un to regulāri atjaunina.

2.   Izveidojot terapeitisko vajadzību sarakstu, ņem vērā slimību izplatību bērnu mērķgrupā, ārstējamo slimību nopietnību, bērnu mērķgrupas slimību alternatīvas ārstēšanas iespēju pieejamību un piemērotību, tostarp šīs ārstēšanas iedarbīgumu un iespējamās blakusparādības, tostarp jebkurus īpašus pediatriskās drošuma jautājumus, kā arī datus no pētījumiem trešās valstīs.

44. pants

1.   Ar Pediatrijas komitejas zinātnisko atbalstu Aģentūra izveido Eiropas tīklu, kurā ietilpst pastāvošie valstu un Eiropas tīkli, pētnieki un specifiskās ekspertīzes centri pētījumu veikšanai bērnu mērķgrupā.

2.   Eiropas tīkla mērķi ir, inter alia, ar pediatrijas zālēm saistītu pētījumu koordinācija, lai attīstītu vajadzīgo zinātnisko un administratīvo kompetenci Eiropas līmenī un izvairītos no nevajadzīgas dubultošanas, veicot pediatriskus pētījumus un testēšanu.

3.   Aģentūras valde līdz ... (16) pēc izpilddirektora priekšlikuma un apspriedusies ar Komisiju, dalībvalstīm un ieinteresētajām pusēm pieņem īstenošanas stratēģiju Eiropas tīkla darba uzsākšanai un turpmākai darbībai. Šim tīklam attiecīgajos gadījumos jābūt savietojamam ar Eiropas Pētniecības telpas pamatu stiprināšanas darbu saistībā ar Kopienas pamatprogrammām pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrējumu pasākumiem.

45. pants

1.   Līdz ... (16) kompetentajai iestādei izvērtēšanai iesniedz visus līdz spēkā stāšanās dienai pabeigtos pediatrijas pētījumus attiecībā uz zālēm, kas apstiprinātas Kopienā.

Kompetentā iestāde var atjaunot zāļu raksturojuma kopsavilkumu un lietošanas instrukciju un var attiecīgi grozīt tirdzniecības atļauju. Kompetentās iestādes apmainās ar informāciju par iesniegtajiem pētījumiem un vajadzības gadījumā to ietekmi uz attiecīgām tirdzniecības atļaujām.

Aģentūra koordinē informācijas apmaiņu.

2.   Visus pašreizējos pediatrijas pētījumus, kā minēts 1. punktā, kā arī visus pediatrijas pētījumus, kas uzsākti pirms šīs regulas stāšanās spēkā, var iekļaut pediatrijas pētījumu plānā, un tos Pediatrijas komiteja ņem vērā, izvērtējot pediatrijas pētījumu plānu, atbrīvojumu un atliktu termiņu pieteikumus, bet kompetentā iestāde — izvērtējot pieteikumus, kuri iesniegti saskaņā ar 7., 8. vai 30. pantu.

3.   Neskarot iepriekšējo punktu, 36., 37. un 38. pantā paredzēto atlīdzību atlīdzība un veicināšanas pasākumus piešķir tikai, ja būtiski pētījumi, kas ietverti apstiprinātajā pediatrijas pētījumu plānā, ir pabeigti pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

4.
     
  Apspriežoties ar Aģentūru, Komisija 3. punkta piemērošanas nolūkā izstrādā pamatnostādnes, lai noteiktu kritērijus, pēc kuriem novērtēt pētījumu atbilstību.

46. pants

1.   Visus citus tirdzniecības atļaujas turētāja sponsorētos pētījumus, kas ir saistīti ar tirdzniecības atļaujā norādīto zāļu lietošanu bērnu mērķgrupā, neatkarīgi no tā, vai tie ir veikti saskaņā ar apstiprināto pediatrijas pētījumu plānu vai nav, iesniedz kompetentajai iestādei sešu mēnešu laikā no attiecīgo pētījumu pabeigšanas.

2.   Panta 1. punktu piemēro neatkarīgi no tā, vai tirdzniecības atļaujas turētājam ir nodoms iesniegt tirdzniecības atļaujas pieteikumu attiecībā uz pediatriskajām indikācijām, vai nav.

3.   Kompetentā iestāde var atjaunot zāļu raksturojuma kopsavilkumu un lietošanas instrukciju un var attiecīgi grozīt tirdzniecības atļauju.

4.   Kompetentās iestādes apmainās ar informāciju par iesniegtajiem pētījumiem un vajadzības gadījumā to ietekmi uz attiecīgām tirdzniecības atļaujām.

5.   Aģentūra koordinē informācijas apmaiņu.

VII SADAĻA

VISPĀRĪGI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

1. nodaļa

Vispārīgi noteikumi

1. IEDAĻA

MAKSĀJUMI, KOPIENAS FINANSĒJUMS, SANKCIJAS UN ZIŅOJUMI

47. pants

1.   Ja pieteikumu tirdzniecības atļaujai lietošanai pediatrijā iesniedz saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 726/2004 noteikto kārtību, samazināto maksas apjomu par pieteikuma izskatīšanu un tirdzniecības atļaujas uzturēšanu nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 726/2004 70. pantu.

2.   Piemēro Padomes Regulu (EK) Nr. 297/95 (1995. gada 10. februāris) par maksām, kas maksājamas Eiropas Zāļu aģentūrai (17).

3.   Šādi Pediatrijas komitejas izvērtējumi ir bez maksas:

| a) | atbrīvojuma pieteikuma izvērtējums; |
| --- | --- |

a)

atbrīvojuma pieteikuma izvērtējums;

| b) | atlikta termiņa pieteikuma izvērtējums; |
| --- | --- |

b)

atlikta termiņa pieteikuma izvērtējums;

| c) | pediatrijas pētījumu plānu izvērtējums; |
| --- | --- |

c)

pediatrijas pētījumu plānu izvērtējums;

| d) | izvērtējums par atbilstību apstiprinātajam pediatrijas pētījumu plānam. |
| --- | --- |

d)

izvērtējums par atbilstību apstiprinātajam pediatrijas pētījumu plānam.

48. pants

Kopienas finansējums, kas paredzēts ar Regulas (EK) Nr. 726/2004 67. pantu, sedz Pediatrijas komitejas darbu, tostarp ekspertu sniegto zinātnisko atbalstu, un Aģentūras darbu, tostarp pediatrijas pētījumu plānu izvērtējumu, zinātniskās konsultācijas un atbrīvojumus no maksājumiem, kas paredzēti šajā regulā, un atbalsta Aģentūras darbību saskaņā ar šīs regulas 41. un 44. pantu.

49. pants

1.   Neskarot Protokolu par Eiropas Kopienu privilēģijām un imunitāti, katra dalībvalsts nosaka sankcijas, ko piemēro par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem vai par citu saskaņā ar šo regulu pieņemto īstenošanas pasākumu pārkāpumiem saistībā ar zālēm, kas ir atļautas Direktīvas 2001/83/EK paredzētajā kārtībā, un veic visus nepieciešamos pasākumus to īstenošanai. Sankcijas ir efektīvas, samērīgas un preventīvas.

Dalībvalstis informē Komisiju par šiem noteikumiem līdz ... (18). Tās paziņo par turpmākajām izmaiņām pēc iespējas ātrāk.

2.   Dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju par jebkuru tiesvedību, kas sākta par šīs regulas pārkāpšanu.

3.   Pēc Aģentūras lūguma Komisija var uzlikt finansiālas sankcijas par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem vai par citu saskaņā ar šo regulu pieņemto īstenošanas pasākumu pārkāpumiem saistībā ar zālēm, kas ir atļautas Regulas (EK) Nr. 726/2004 paredzētajā kārtībā. Šo sankciju maksimālo apjomu, kā arī to iekasēšanas nosacījumus un metodes nosaka saskaņā ar šīs regulas 51. panta 2. punktā minēto kārtību.

4.   Komisija publicē to personu vārdus, kas pārkāpj šīs regulas noteikumus vai jebkurus īstenošanas pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar to, kā arī uzliktās finansiālās sankcijas apjomu un iemeslus.

50. pants

1.   Uz Aģentūras ziņojuma pamata un ne retāk kā reizi gadā Komisija publicē to uzņēmumu un to zāļu sarakstu, kas guvuši labumu no kādas šajā regulā noteiktas atlīdzības un veicināšanas pasākumiem, un to uzņēmumu sarakstu, kuri nav izpildījuši kādu no šīs regulas prasībām. Dalībvalstis sniedz šo informāciju Aģentūrai.

2.   Komisija līdz ... (19) sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei vispārīgu ziņojumu par gūto pieredzi šīs regulas piemērošanā. Tajā iekļauj īpaši detalizētu sarakstu par visām zālēm, kas atļautas lietošanai pediatrijā kopš regulas stāšanās spēkā.

3.   Komisija līdz ... (20) sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par gūto pieredzi, piemērojot 36., 37. un 38. pantu. Ziņojumā iekļauj ekonomiskās ietekmes analīzi par atlīdzības un veicināšanas pasākumu darbību, kā arī analīzi par paredzamo šīs regulas radīto labumu veselības jomā, lai ierosinātu lietderīgus grozījumus.

4.   Ja ir pietiekami dati robustai analīzei, 3. punkta noteikumus ievēro reizē ar 2. punkta noteikumiem.

2. IEDAĻA

PASTĀVĪGĀ KOMITEJA

51. pants

1.   Komisijai palīdz Pastāvīgā komiteja cilvēkiem paredzēto zāļu jautājumos, kas izveidota ar Direktīvas 2001/83/EK 121. pantu, turpmāk — “Komiteja”.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

2. nodaļa

Grozījumi

52. pants

Regulu (EEK) Nr. 1768/92 ar šo groza šādi:

| 1) | regulas 1. pantam pievieno šādu definīciju:






  “e) | “Termiņa pagarinājuma pieteikums” ir sertifikāta termiņa pagarinājuma pieteikums saskaņā ar šīs regulas 13. panta 3. punktu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. .../... (.... gada ...) par pediatrijā lietojamām zālēm (21) 36. pantu. |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 1. pantam pievieno šādu definīciju:

“e)

“Termiņa pagarinājuma pieteikums” ir sertifikāta termiņa pagarinājuma pieteikums saskaņā ar šīs regulas 13. panta 3. punktu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. .../... (.... gada ...) par pediatrijā lietojamām zālēm (21) 36. pantu.

| 2) | regulas 7. pantam pievieno šādus punktus:
  “3.   Termiņa pagarinājuma pieteikumu var iesniegt, vai nu iesniedzot sertifikāta pieteikumu, vai gadījumā, ja pieprasīts sertifikāts vēl nav piešķirts, attiecīgi 8. panta 1. punkta d) apakšpunkta vai 8. panta 1.a punkta attiecīgās prasības ir ievērotas.
  4.   Jau piešķirtu sertifikāta termiņa pagarinājuma pieteikumu iesniedz ne vēlāk kā divus gadus pirms sertifikāta termiņa beigām.


  5.
     
  Neskatoties uz 4. punktu, pieci gadi pēc Regulas (EK) Nr. .../... stāšanās spēkā jau piešķirta sertifikāta pagarinājuma pieprasījums tiek iesniegts vēlākais sešus mēnešus pirms sertifikāta termiņa beigām.
  ” |
| --- | --- |

2)

regulas 7. pantam pievieno šādus punktus:

“3.   Termiņa pagarinājuma pieteikumu var iesniegt, vai nu iesniedzot sertifikāta pieteikumu, vai gadījumā, ja pieprasīts sertifikāts vēl nav piešķirts, attiecīgi 8. panta 1. punkta d) apakšpunkta vai 8. panta 1.a punkta attiecīgās prasības ir ievērotas.

4.   Jau piešķirtu sertifikāta termiņa pagarinājuma pieteikumu iesniedz ne vēlāk kā divus gadus pirms sertifikāta termiņa beigām.

5.
     
  Neskatoties uz 4. punktu, pieci gadi pēc Regulas (EK) Nr. .../... stāšanās spēkā jau piešķirta sertifikāta pagarinājuma pieprasījums tiek iesniegts vēlākais sešus mēnešus pirms sertifikāta termiņa beigām.
  ”

| 3) | regulas 8. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:






  “d) | ja sertifikāta pieteikumā iekļauts termiņa pagarinājuma pieteikums:






  i) | paziņojuma kopija, kurā norādīta atbilstība apstiprinātajam izpildītajam pediatrijas pētījumu plānam, kā minēts Regulas (EK) Nr. .../... 36. panta 1. punktā; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

regulas 8. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:

“d)

ja sertifikāta pieteikumā iekļauts termiņa pagarinājuma pieteikums:

i)

paziņojuma kopija, kurā norādīta atbilstība apstiprinātajam izpildītajam pediatrijas pētījumu plānam, kā minēts Regulas (EK) Nr. .../... 36. panta 1. punktā;

| ii) | vajadzības gadījumā papildus apstiprinājumu kopijām par zāļu laišanu tirgū, kā minēts b) apakšpunktā, pierādījums, ka ir apstiprināta zāļu laišana visos citos dalībvalstu tirgos, kā minēts Regulas (EK) Nr. .../... 36. panta 3. punktā.” |
| --- | --- |

ii)

vajadzības gadījumā papildus apstiprinājumu kopijām par zāļu laišanu tirgū, kā minēts b) apakšpunktā, pierādījums, ka ir apstiprināta zāļu laišana visos citos dalībvalstu tirgos, kā minēts Regulas (EK) Nr. .../... 36. panta 3. punktā.”

| b) | iekļauj šādus punktus:
  “1.a   Ja pieprasīts sertifikāts vēl nav piešķirts, termiņa pagarinājuma pieteikums saskaņā ar 7. panta 3. punktu ietver 1. punkta d) apakšpunktā minētās ziņas, kā arī atsauci uz jau iesniegtā sertifikāta pieteikumu.
  1.b   Jau piešķirta sertifikāta termiņa pagarinājuma pieteikums ietver 1. punkta d) apakšpunktā minētās ziņas, kā arī atsauci uz jau piešķirtā sertifikāta kopiju;” |
| --- | --- |

b)

iekļauj šādus punktus:

“1.a   Ja pieprasīts sertifikāts vēl nav piešķirts, termiņa pagarinājuma pieteikums saskaņā ar 7. panta 3. punktu ietver 1. punkta d) apakšpunktā minētās ziņas, kā arī atsauci uz jau iesniegtā sertifikāta pieteikumu.

1.b   Jau piešķirta sertifikāta termiņa pagarinājuma pieteikums ietver 1. punkta d) apakšpunktā minētās ziņas, kā arī atsauci uz jau piešķirtā sertifikāta kopiju;”

| c) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Dalībvalstis var noteikt, ka par sertifikāta pieteikumu un sertifikāta termiņa pagarinājuma pieteikumu jāveic maksājums.” |
| --- | --- |

c)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Dalībvalstis var noteikt, ka par sertifikāta pieteikumu un sertifikāta termiņa pagarinājuma pieteikumu jāveic maksājums.”

| 4) | 9. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
  “Sertifikāta termiņa pagarinājuma pieteikumu iesniedz attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei.” |
| --- | --- | --- |

4)

9. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Sertifikāta termiņa pagarinājuma pieteikumu iesniedz attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei.”

| b) | panta 2. punktam pievieno apakšpunktu:






  “f) | vajadzības gadījumā norāde, ka pieteikums ietver termiņa pagarinājuma pieteikumu.” |
| --- | --- | --- |

b)

panta 2. punktam pievieno apakšpunktu:

“f)

vajadzības gadījumā norāde, ka pieteikums ietver termiņa pagarinājuma pieteikumu.”

| c) | pievieno šādu punktu:
  “3.   Panta 2. punkts piemēro jau piešķirtas sertifikāta termiņa pagarinājuma pieteikuma paziņojumam vai gadījumā, ja pieprasīts sertifikāts vēl nav piešķirts. Turklāt paziņojums ietver norādi par sertifikāta termiņa pagarinājuma pieteikumu.” |
| --- | --- |

c)

pievieno šādu punktu:

“3.   Panta 2. punkts piemēro jau piešķirtas sertifikāta termiņa pagarinājuma pieteikuma paziņojumam vai gadījumā, ja pieprasīts sertifikāts vēl nav piešķirts. Turklāt paziņojums ietver norādi par sertifikāta termiņa pagarinājuma pieteikumu.”

| 5) | regulas 10. pantu papildina ar šādu punktu:
  “6.   Panta 1. līdz 4. punktu piemēro mutatis mutandis termiņa pagarinājuma pieteikumam.” |
| --- | --- |

5)

regulas 10. pantu papildina ar šādu punktu:

“6.   Panta 1. līdz 4. punktu piemēro mutatis mutandis termiņa pagarinājuma pieteikumam.”

| 6) | regulas 11. pantu papildina ar šādu punktu:
  “3.   Panta 1. un 2. punkts attiecas uz norādi par to, ka sertifikāta termiņa pagarinājums ir piešķirts, vai to, ka termiņa pagarinājumu pieteikums ir noraidīts.” |
| --- | --- |

6)

regulas 11. pantu papildina ar šādu punktu:

“3.   Panta 1. un 2. punkts attiecas uz norādi par to, ka sertifikāta termiņa pagarinājums ir piešķirts, vai to, ka termiņa pagarinājumu pieteikums ir noraidīts.”

| 7) | regulas 13. pantu papildina ar šādu punktu:
  “3.   Termiņus, kas noteikti 1. un 2. punktā, pagarina par sešiem mēnešiem gadījumā, ja piemērojams Regulas (EK) Nr..../... 36. pants. Šādā gadījumā šī panta 1. punktā noteikto termiņu var pagarināt tikai vienu reizi.” |
| --- | --- |

7)

regulas 13. pantu papildina ar šādu punktu:

“3.   Termiņus, kas noteikti 1. un 2. punktā, pagarina par sešiem mēnešiem gadījumā, ja piemērojams Regulas (EK) Nr..../... 36. pants. Šādā gadījumā šī panta 1. punktā noteikto termiņu var pagarināt tikai vienu reizi.”

| 8) | iekļauj šādu pantu:
  “15.a pants
  Termiņa pagarinājuma atcelšana
  1.   Termiņa pagarinājumu var atcelt, ja tas piešķirts pretrunā Regulas (EK) Nr..../... 36. pantam.
  2.   Jebkura persona var iesniegt termiņa pagarinājuma atcelšana pieteikumu struktūrai, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir atbildīga par attiecīgā pamatpatenta atcelšanu.” |
| --- | --- |

8)

iekļauj šādu pantu:

“15.a pants

Termiņa pagarinājuma atcelšana

1.   Termiņa pagarinājumu var atcelt, ja tas piešķirts pretrunā Regulas (EK) Nr..../... 36. pantam.

2.   Jebkura persona var iesniegt termiņa pagarinājuma atcelšana pieteikumu struktūrai, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir atbildīga par attiecīgā pamatpatenta atcelšanu.”

| 9) | regulas 16. pantu groza šādi:






  a) | regulas 16. panta teksts kļūst par 1. punktu; |
| --- | --- | --- |

9)

regulas 16. pantu groza šādi:

a)

regulas 16. panta teksts kļūst par 1. punktu;

| b) | pievieno šādu punktu:
  “2.   Ja termiņa pagarinājumu atceļ saskaņā ar 15.a pantu, 9. panta 1. punktā minētā iestāde publicē attiecīgu paziņojumu.” |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“2.   Ja termiņa pagarinājumu atceļ saskaņā ar 15.a pantu, 9. panta 1. punktā minētā iestāde publicē attiecīgu paziņojumu.”

| 10) | regulas 17. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “17. pants
  Pārsūdzības
  Lēmumus, ko saskaņā ar šo regulu pieņēmusi 9. panta 1. punktā minētā iestāde vai 15. panta 2. punktā vai 15.a panta 2. punktā minētā iestāde, var pārsūdzēt tāpat, kā paredz valsts tiesību akti attiecībā uz līdzīgiem lēmumiem, kas pieņemti valsts patentu sakarā.” |
| --- | --- |

10)

regulas 17. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“17. pants

Pārsūdzības

Lēmumus, ko saskaņā ar šo regulu pieņēmusi 9. panta 1. punktā minētā iestāde vai 15. panta 2. punktā vai 15.a panta 2. punktā minētā iestāde, var pārsūdzēt tāpat, kā paredz valsts tiesību akti attiecībā uz līdzīgiem lēmumiem, kas pieņemti valsts patentu sakarā.”

53. pants

Direktīvas 2001/20/EK 11. pantam pievieno šādu punktu:

“4.   Atkāpjoties no 1. punkta, Aģentūra publisko daļu no informācijas par Eiropas datubāzē ierakstītajām pediatrijas klīniskajām izpētēm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../... (.... gada ...) par pediatrijā lietojamām zālēm (22).

54. pants

Direktīvas 2001/83/EK 6. panta 1. punkta pirmo apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:

“1.   Nekādas zāles nevar laist dalībvalsts tirgū, ja vien šīs dalībvalsts kompetentās iestādes nav izsniegušas tirdzniecības atļauju saskaņā ar šo direktīvu vai nav piešķirta atļauja saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../... (.... gada ...) par pediatrijā lietojamām zālēm, to lasot saistībā ar Regulu (EK) Nr. .../... (23).

55 pants

Regulu (EK) Nr. 726/2004 ar šo groza šādi:

| 1) | regulas 56. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Aģentūrā ir:






  a) | Cilvēkiem paredzēto zāļu komiteja, kas atbild par Aģentūras atzinuma gatavošanu visos jautājumos attiecībā uz cilvēkiem paredzēto zāļu novērtēšanu; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 56. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Aģentūrā ir:

a)

Cilvēkiem paredzēto zāļu komiteja, kas atbild par Aģentūras atzinuma gatavošanu visos jautājumos attiecībā uz cilvēkiem paredzēto zāļu novērtēšanu;

| b) | Veterināro zāļu komiteja, kas atbild par Aģentūras atzinuma gatavošanu visos jautājumos attiecībā uz veterināro zāļu novērtēšanu; |
| --- | --- |

b)

Veterināro zāļu komiteja, kas atbild par Aģentūras atzinuma gatavošanu visos jautājumos attiecībā uz veterināro zāļu novērtēšanu;

| c) | Reti sastopamo slimību ārstēšanas zāļu komiteja; |
| --- | --- |

c)

Reti sastopamo slimību ārstēšanas zāļu komiteja;

| d) | Augu izcelsmes zāļu komiteja; |
| --- | --- |

d)

Augu izcelsmes zāļu komiteja;

| e) | Pediatrijas komiteja; |
| --- | --- |

e)

Pediatrijas komiteja;

| f) | sekretariāts, kas sniedz komitejām tehnisko, zinātnisko un administratīvo atbalstu un nodrošina starp tām vajadzīgo koordināciju; |
| --- | --- |

f)

sekretariāts, kas sniedz komitejām tehnisko, zinātnisko un administratīvo atbalstu un nodrošina starp tām vajadzīgo koordināciju;

| g) | izpilddirektors, kas veic 64. pantā paredzētos pienākumus; |
| --- | --- |

g)

izpilddirektors, kas veic 64. pantā paredzētos pienākumus;

| h) | valde, kas veic 65., 66. un 67. pantā izklāstītos pienākumus.” |
| --- | --- |

h)

valde, kas veic 65., 66. un 67. pantā izklāstītos pienākumus.”

| 2) | regulas 57. pantam pievieno šādu šādu apakšpunktu:






  “t) | pieņemot lēmumus, kas minēti 7. panta 1. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../... (.... gada ...) par pediatrijā lietojamām zālēm (24). |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 57. pantam pievieno šādu šādu apakšpunktu:

“t)

pieņemot lēmumus, kas minēti 7. panta 1. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../... (.... gada ...) par pediatrijā lietojamām zālēm (24).

24

| 3) | iekļauj šādu pantu:
  “73.a pants
  Attiecībā uz lēmumiem, ko Aģentūra pieņem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. .../..., var iesniegt prasību Eiropas Kopienu Tiesā saskaņā ar Līguma 230. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.” |
| --- | --- |

3)

iekļauj šādu pantu:

“73.a pants

Attiecībā uz lēmumiem, ko Aģentūra pieņem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. .../..., var iesniegt prasību Eiropas Kopienu Tiesā saskaņā ar Līguma 230. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.”

3. nodaļa

Nobeiguma noteikumi

56. pants

Šīs regulas 7. panta 1. punktā norādītās prasības neattiecas uz derīgiem pieteikumiem, par kuriem šīs regulas spēkā stāšanās laikā lēmums vēl nav pieņemts.

57. pants

1.   Šī regula stājas spēkā trīsdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

2.   Regulas 7. pantu piemēro no ... (25).

25

Regulas 8. pantu piemēro no ... (26).

26

Regulas 30. un 31. pantu piemēro no ... (27).

27

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

Priekšsēdētājs

Padomes vārdā

Priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 267, 27.10.2005., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 7. septembraNostāja (“Oficiālajā Vēstnesī” vēl nav publicēta), Padomes 2006. gada 10. marta Kopējā nostāja (OV C 132 E, 7.6.2006., 1. pp.) un Eiropas Parlamenta 2006. gada 1. jūnija Nostāja.

2

Nostāja

publicēta)

2006. gada 10. marta

(OV C 132 E, 7.6.2006., 1. pp.)

2006. gada 1. jūnija

(3)  OV L 121, 1.5.2001., 34. lpp.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 726/2004 (2004. gada 31. marts), ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (
  OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.
  ).

4

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 726/2004 (2004. gada 31. marts), ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (

)

(5)  OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/27/EK (OV L 136, 30.4.2004., 34. lpp.).

5

(6)  OV L 182, 2.7.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanas aktu.

6

(7)  OV L 18, 22.1.2000., 1. lpp.

7

(8)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

8

(9)  Seši mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

9

(10)  Viens gads pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

10

(11)  Viens gads pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

11

(12)  18 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

12

(13)  Divi gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

13

(14)  Deviņi mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

14

(15)  
  Trīs gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

15

Trīs gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

(16)  Viens gads pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

16

(17)  OV L 35, 15.2.1995., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1905/2005 (OV L 304, 23.11.2005., 1. lpp.).

17

(18)  Deviņi mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

18

(19)  Seši gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

19

(20)  Desmit gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

20

(21)  OV L ...”

21

(22)  OV L ...”

22

(23)  OV L ....”

23

(24)  OV L ...”

24

(25)  18 mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

25

(26)  24 mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

26

(27)  Seši mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

27

PIELIKUMS

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Komisija, ņemot vērā riskus, kas saistīti ar kancerogēnām, mutagēnām vai reproduktīvajai sistēmai toksiskām vielām, pieprasīs Eiropas Zāļu aģentūras Cilvēkiem paredzētu zāļu komitejai sagatavot atzinumu par šo kategoriju vielu kā zāļu papildinātāju izmantojumu, pamatojoties uz 5. panta 3. punktu un 57. panta 1. punkta p) apakšpunktu 2004. gada 31. marta Regulā (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru.

Cilvēkiem paredzētu zāļu komitejas atzinumu Komisija iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei.

Komisija sešu mēnešu laikā pēc Cilvēkiem paredzētu zāļu komitejas atzinuma sagatavošanas informēs Eiropas Parlamentu un Padomi par visām vajadzīgām darbībām, kuras tā nodomājusi veikt, lai ņemtu vērā šo atzinumu.

P6_TA(2006)0233

Vienlīdzīgas iespējas un attieksme nodarbinātības un profesijas jautājumos ***II

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (15623/7/2005 — C6-0089/2006 — 2004/0084(COD))

(Koplēmuma procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (15623/7/2005 — C6-0089/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (15623/7/2005 — C6-0089/2006),

| — | ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (1) par Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2004)0279) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (1) par Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2004)0279) (2),

| — | ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (COM(2005)0380) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (COM(2005)0380) (2),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 67. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 67. pantu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0165/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0165/2006),

| 1. | apstiprina kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina kopējo nostāju;

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar kopējo nostāju; |
| --- | --- |

2.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar kopējo nostāju;

| 3. | uzdod tā priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar EK līguma 254. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

uzdod tā priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar EK līguma 254. panta 1. punktu;

| 4. | uzdod tā ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras, un saskaņā ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt, lai to publicētu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”; |
| --- | --- |

4.

uzdod tā ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras, un saskaņā ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt, lai to publicētu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”;

| 5. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, 6.7.2005., P6_TA(2005)0283.

(2)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0234

Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gads (2008) ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gadu (2008) (COM(2005)0467 — C6-0311/2005 — 2005/0203(COD))

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0467) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0467) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 151. panta 5. punkta 1. ievilkumu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0311/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 151. panta 5. punkta 1. ievilkumu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0311/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Budžeta komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0168/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Budžeta komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0168/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | uzskata, ka priekšlikumā paredzētajai finanšu aploksnei jāatbilst jaunās daudzgadu finanšu shēmas (MFF) 3.b izdevumu kategorijas maksimālajai robežai, un atzīmē, ka lēmumu par gada finansējumu pieņems, ievērojot ikgadējo budžeta procedūru saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 37. punkta noteikumiem; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka priekšlikumā paredzētajai finanšu aploksnei jāatbilst jaunās daudzgadu finanšu shēmas (MFF) 3.b izdevumu kategorijas maksimālajai robežai, un atzīmē, ka lēmumu par gada finansējumu pieņems, ievērojot ikgadējo budžeta procedūru saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 37. punkta noteikumiem;

| 3. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1-COD(2005)0203

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 1. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2006/EK par Eiropas starpkultūru dialoga gadu (2008)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 151. panta 5. punkta pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas Kopienas dibināšanas līgums tai izvirza mērķi veidot arvien ciešāku savienību starp Eiropas tautām un piedalīties dalībvalstu kultūras uzplaukumā, respektējot to nacionālās un reģionālās atšķirības un vienlaikus pievēršot uzmanību arī kopīgajam kultūras mantojumam. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Kopienas dibināšanas līgums tai izvirza mērķi veidot arvien ciešāku savienību starp Eiropas tautām un piedalīties dalībvalstu kultūras uzplaukumā, respektējot to nacionālās un reģionālās atšķirības un vienlaikus pievēršot uzmanību arī kopīgajam kultūras mantojumam.

| (2) | Apvienotais efekts, ko rada Eiropas Savienības viena otrai sekojošās paplašināšanās, vienotā tirgus radītais mobilitātes pieaugums, jaunas un vecas migrācijas plūsmas, plašāka apmaiņa ar pārējām pasaules valstīm caur tirdzniecību, izglītību, izklaidi un globalizāciju kopumā, palielina mijiedarbību starp Eiropas pilsoņiem un visiem, kas dzīvo Eiropas Savienībā, un Eiropas, kā arī citu valstu dažādām kultūrām, valodām, etniskām grupām un reliģijām. |
| --- | --- |

(2)

Apvienotais efekts, ko rada Eiropas Savienības viena otrai sekojošās paplašināšanās, vienotā tirgus radītais mobilitātes pieaugums, jaunas un vecas migrācijas plūsmas, plašāka apmaiņa ar pārējām pasaules valstīm caur tirdzniecību, izglītību, izklaidi un globalizāciju kopumā, palielina mijiedarbību starp Eiropas pilsoņiem un visiem, kas dzīvo Eiropas Savienībā, un Eiropas, kā arī citu valstu dažādām kultūrām, valodām, etniskām grupām un reliģijām.

| (3) | Eiropas Savienības pilsoņiem un visiem, kas pastāvīgi vai uz laiku dzīvo Eiropas Savienībā, jāspēj apgūt zināšanas, prasmes un iemaņas,
  lai pilnībā izmantotu sniegtās iespējas daudzveidīgā,
  plurālistiskā, solidārā
  un dinamiskā sabiedrībā ne tikai Eiropā, bet arī visā pasaulē. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Savienības pilsoņiem un visiem, kas pastāvīgi vai uz laiku dzīvo Eiropas Savienībā, jāspēj apgūt zināšanas, prasmes un iemaņas,
  lai pilnībā izmantotu sniegtās iespējas daudzveidīgā,
  plurālistiskā, solidārā
  un dinamiskā sabiedrībā ne tikai Eiropā, bet arī visā pasaulē.

| (4) | Eiropas projekta pamatā
  kultūra un kultūru savstarpējais dialogs
  šķiet vislabākais
  veids, kā apgūt
  harmonisku līdzāspastāvēšanu, un tas var sniegt iegludījumu ES attiecību uzlabošanā ar pārējo pasauli. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas projekta pamatā
  kultūra un kultūru savstarpējais dialogs
  šķiet vislabākais
  veids, kā apgūt
  harmonisku līdzāspastāvēšanu, un tas var sniegt iegludījumu ES attiecību uzlabošanā ar pārējo pasauli.

| (5) | Starpkultūru dialogs tādējādi veicina vairāku Eiropas Savienības stratēģisku prioritāšu īstenošanu, jo īpaši:






  — | respektējot un veicinot Eiropas kultūru daudzveidību,
  uzlabojot līdzāspastāvēšanu un rosinot
  aktīvu Eiropas pilsoniskumu, kas sakņojas Eiropas Savienības kopīgajās vērtībās; |
| --- | --- | --- |

(5)

Starpkultūru dialogs tādējādi veicina vairāku Eiropas Savienības stratēģisku prioritāšu īstenošanu, jo īpaši:

—

respektējot un veicinot Eiropas kultūru daudzveidību,
  uzlabojot līdzāspastāvēšanu un rosinot
  aktīvu Eiropas pilsoniskumu, kas sakņojas Eiropas Savienības kopīgajās vērtībās;

| — | nodrošinot informāciju par tiesībām un pienākumiem attiecībā uz līdztiesību, kas jāievēro Eiropas Savienības pastāvīgajiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

—

nodrošinot informāciju par tiesībām un pienākumiem attiecībā uz līdztiesību, kas jāievēro Eiropas Savienības pastāvīgajiem iedzīvotājiem;

| — | liekot uzsvaru uz kultūras un izglītības aspektu, kas ietverts atjaunotajā Lisabonas stratēģijā,
  tādējādi Eiropas Savienībā veicinot uz kultūru un jaunradi balstītu ekonomiku, kas sekmē izaugsmi un rada jaunas darba vietas; |
| --- | --- |

—

liekot uzsvaru uz kultūras un izglītības aspektu, kas ietverts atjaunotajā Lisabonas stratēģijā,
  tādējādi Eiropas Savienībā veicinot uz kultūru un jaunradi balstītu ekonomiku, kas sekmē izaugsmi un rada jaunas darba vietas;

| — | atbalstot Eiropas Savienības apņemšanos īstenot solidaritāti, sociālo taisnīgumu,
  sociālās tirgus ekonomikas izveidi, sadarbību
  un lielāku kohēziju, respektējot Eiropas Savienības kopīgās vērtības,
  kas nepieciešamas, lai veicinātu dialogu ar dažādām pasaules kultūrām un tādējādi stiprinātu ES lomu starptautiskā līmenī, it īpaši demokrātijas un cilvēktiesību aizstāvības un veicināšanas jomā; |
| --- | --- |

—

atbalstot Eiropas Savienības apņemšanos īstenot solidaritāti, sociālo taisnīgumu,
  sociālās tirgus ekonomikas izveidi, sadarbību
  un lielāku kohēziju, respektējot Eiropas Savienības kopīgās vērtības,
  kas nepieciešamas, lai veicinātu dialogu ar dažādām pasaules kultūrām un tādējādi stiprinātu ES lomu starptautiskā līmenī, it īpaši demokrātijas un cilvēktiesību aizstāvības un veicināšanas jomā;

| — | ļaujot
  Eiropas Savienībai darīt savu balsi dzirdamāku pasaulē un veidot produktīvas partnerattiecības ar
  valstīm, kas
  atrodas
  tai kaimiņos
  , paplašinot stabilitātes, demokrātijas
  un kopējās labklājības telpu un tādējādivairojot gan Eiropas Savienības pilsoņu, gan visu Eiropas Savienībā dzīvojošo labklājību un drošību. |
| --- | --- |

—

ļaujot
  Eiropas Savienībai darīt savu balsi dzirdamāku pasaulē un veidot produktīvas partnerattiecības ar
  valstīm, kas
  atrodas
  tai kaimiņos
  , paplašinot stabilitātes, demokrātijas
  un kopējās labklājības telpu un tādējādivairojot gan Eiropas Savienības pilsoņu, gan visu Eiropas Savienībā dzīvojošo labklājību un drošību.

| (6) | Kultūru savstarpējais dialogs ir daudzu Kopienas politikas virzienu un instrumentu svarīga dimensija tādās jomās kā izglītība, jaunatne, kultūra, pilsonība, sports, cīņa pret diskrimināciju un sociālo atstumtību,
  seksuālā līdztiesība, sieviešu tiesības un dzimumu līdztiesība
  , mūžizglītība, cīņa pret rasismu un ksenofobiju,
  cīņa pret cilvēku tirdzniecību,
  patvēruma un imigrantu integrācija,
  cilvēktiesības un ilgtspējīga attīstība, audiovizuālā politika un pētniecība. Tajā pat laikā tas ir aizvien nozīmīgāks faktors Eiropas Savienības ārējās attiecībās, īpaši attiecībā uz
  pievienošanās sarunvalstīm un kandidātvalstīm
  , Rietumbalkānu valstīm
  , ES asociācijas nolīgumu kandidātvalstīm,
  Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) (3) partnervalstīm
  un citām trešām valstīm, jo īpaši jaunattīstības valstīm
  . |
| --- | --- |

(6)

Kultūru savstarpējais dialogs ir daudzu Kopienas politikas virzienu un instrumentu svarīga dimensija tādās jomās kā izglītība, jaunatne, kultūra, pilsonība, sports, cīņa pret diskrimināciju un sociālo atstumtību,
  seksuālā līdztiesība, sieviešu tiesības un dzimumu līdztiesība
  , mūžizglītība, cīņa pret rasismu un ksenofobiju,
  cīņa pret cilvēku tirdzniecību,
  patvēruma un imigrantu integrācija,
  cilvēktiesības un ilgtspējīga attīstība, audiovizuālā politika un pētniecība. Tajā pat laikā tas ir aizvien nozīmīgāks faktors Eiropas Savienības ārējās attiecībās, īpaši attiecībā uz
  pievienošanās sarunvalstīm un kandidātvalstīm
  , Rietumbalkānu valstīm
  , ES asociācijas nolīgumu kandidātvalstīm,
  Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) (3) partnervalstīm
  un citām trešām valstīm, jo īpaši jaunattīstības valstīm
  .

| (7) | Balstoties uz šīs daudzveidīgās Kopienas pieredzes un iniciatīvu bāzes, ir būtiski kultūru savstarpējā dialoga gaitā iesaistīt katru pilsoni,
  līdzvērtīgi iesaistot gan sievietes, gan vīriešus,
  un Eiropas sabiedrību kopumā
  , jo īpaši to veicot ar šā lēmuma 3. pantā minēto strukturēto sadarbību. Tas papildinās pasākumus, kas paredzēti, lai veidotu Eiropas identitāti, kuru var bagātināt, vadoties pēc principa “integrācija bez asimilācijas”. Atšķirīgā iekļaušana nosaka dažādus aspektus attiecībā uz piederību kopienai. Tam jāpalīdz ar “kultūru savstarpējās pieklājības” apguves veicināšanu. “Kultūru savstarpējā pieklājība” palīdz īstenot iespēju vienlīdzību visiem un ir nepieciešamais nosacījums tās īstenošanai. |
| --- | --- |

(7)

Balstoties uz šīs daudzveidīgās Kopienas pieredzes un iniciatīvu bāzes, ir būtiski kultūru savstarpējā dialoga gaitā iesaistīt katru pilsoni,
  līdzvērtīgi iesaistot gan sievietes, gan vīriešus,
  un Eiropas sabiedrību kopumā
  , jo īpaši to veicot ar šā lēmuma 3. pantā minēto strukturēto sadarbību. Tas papildinās pasākumus, kas paredzēti, lai veidotu Eiropas identitāti, kuru var bagātināt, vadoties pēc principa “integrācija bez asimilācijas”. Atšķirīgā iekļaušana nosaka dažādus aspektus attiecībā uz piederību kopienai. Tam jāpalīdz ar “kultūru savstarpējās pieklājības” apguves veicināšanu. “Kultūru savstarpējā pieklājība” palīdz īstenot iespēju vienlīdzību visiem un ir nepieciešamais nosacījums tās īstenošanai.

| (8) | Šā lēmuma nolūkiem jēdziens “aktīva Eiropas pilsonība” attiecas ne tikai uz Eiropas Savienības pilsoņiem, kā tas noteikts EK līguma 17. pantā, bet uz visiem cilvēkiem, kas uz laiku vai pastāvīgi dzīvo Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(8)

Šā lēmuma nolūkiem jēdziens “aktīva Eiropas pilsonība” attiecas ne tikai uz Eiropas Savienības pilsoņiem, kā tas noteikts EK līguma 17. pantā, bet uz visiem cilvēkiem, kas uz laiku vai pastāvīgi dzīvo Eiropas Savienībā.

| (9) | Eiropas Savienības kopīgās vērtības definētas Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(9)

Eiropas Savienības kopīgās vērtības definētas Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 1. punktā.

| (10) | Ir
  būtiski
  nodrošināt papildināmību un horizontālu pieeju visiem Kopienas, valsts, reģionālajiem un vietējiem pasākumiem, kas ietver nozīmīgu kultūru savstarpējā dialoga aspektu, ņemot vērā, ka
  Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gads palīdzēs
  palielināt to pārredzamību un
  koherenci
  . |
| --- | --- |

(10)

Ir
  būtiski
  nodrošināt papildināmību un horizontālu pieeju visiem Kopienas, valsts, reģionālajiem un vietējiem pasākumiem, kas ietver nozīmīgu kultūru savstarpējā dialoga aspektu, ņemot vērā, ka
  Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gads palīdzēs
  palielināt to pārredzamību un
  koherenci
  .

| (11) | Izstrādājot Eiropas Savienības kultūru savstarpējā dialoga veicināšanas stratēģiju, jānodrošina iespēja izmantot tādu starptautisko organizāciju kā Eiropas Padomes pieredzi un speciālās zināšanas. |
| --- | --- |

(11)

Izstrādājot Eiropas Savienības kultūru savstarpējā dialoga veicināšanas stratēģiju, jānodrošina iespēja izmantot tādu starptautisko organizāciju kā Eiropas Padomes pieredzi un speciālās zināšanas.

| (12) | Tāpat svarīgi nodrošināt komplementaritāti starp Eiropas starpkultūru dialoga gadu un starpkultūru iniciatīvu ārējo aspektu kopuma veicināšanu, kas ir izvērstas gan ar EBTA valstīm, kas ir puses EEZ līgumā, gan Rietumbalkānu valstīm un EKP politikas partnervalstīm. Komisijai jānodrošina komplementaritāte ar visām citām tām sadarbības iniciatīvām ar trešām valstīm, īpaši jaunattīstības valstīm, kuras atbilst Eiropas starpkultūru dialoga gada mērķiem. Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Kandidātvalstis cieši jāiesaista Eiropas starpkultūru dialoga gadā pasākumos, izmantojot starpkultūru dialoga veicināšanas iniciatīvas, kas tiks izvērstas attiecīgā sadarbībā un dialogā, īpaši Eiropas Savienības un kandidātvalstu sabiedrības dialogā. |
| --- | --- |

(12)

Tāpat svarīgi nodrošināt komplementaritāti starp Eiropas starpkultūru dialoga gadu un starpkultūru iniciatīvu ārējo aspektu kopuma veicināšanu, kas ir izvērstas gan ar EBTA valstīm, kas ir puses EEZ līgumā, gan Rietumbalkānu valstīm un EKP politikas partnervalstīm. Komisijai jānodrošina komplementaritāte ar visām citām tām sadarbības iniciatīvām ar trešām valstīm, īpaši jaunattīstības valstīm, kuras atbilst Eiropas starpkultūru dialoga gada mērķiem. Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Kandidātvalstis cieši jāiesaista Eiropas starpkultūru dialoga gadā pasākumos, izmantojot starpkultūru dialoga veicināšanas iniciatīvas, kas tiks izvērstas attiecīgā sadarbībā un dialogā, īpaši Eiropas Savienības un kandidātvalstu sabiedrības dialogā.

| (13) | Sagatavojoties Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gadam, ir būtiski izstrādāt ar šo dialogu saistītas iniciatīvas, pamatojoties uz konkrētiem un ilgstošiem projektiem, jo īpaši saistībā ar pašreizējiem un turpmākajiem partnerības projektiem ar trešām valstīm. Šīs iniciatīvas ir jāuzsver saistībā ar informācijas un izpratnes veicināšanas kampaņām, kas paredzētas 2008. — Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga — gadā. |
| --- | --- |

(13)

Sagatavojoties Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gadam, ir būtiski izstrādāt ar šo dialogu saistītas iniciatīvas, pamatojoties uz konkrētiem un ilgstošiem projektiem, jo īpaši saistībā ar pašreizējiem un turpmākajiem partnerības projektiem ar trešām valstīm. Šīs iniciatīvas ir jāuzsver saistībā ar informācijas un izpratnes veicināšanas kampaņām, kas paredzētas 2008. — Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga — gadā.

| (14) | Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Kandidātvalstis cieši jāiesaista Eiropas starpkultūru dialoga gadā pasākumos, izmantojot starpkultūru dialoga veicināšanas iniciatīvas, kas tiks izvērstas attiecīgā sadarbībā un dialogā, īpaši Eiropas Savienības un kandidātvalstu sabiedrības dialogā (4). |
| --- | --- |

(14)

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Kandidātvalstis cieši jāiesaista Eiropas starpkultūru dialoga gadā pasākumos, izmantojot starpkultūru dialoga veicināšanas iniciatīvas, kas tiks izvērstas attiecīgā sadarbībā un dialogā, īpaši Eiropas Savienības un kandidātvalstu sabiedrības dialogā (4).

| (15) | Ar šo lēmumu visam rīcības laikam izveido finanšu shēmu, kas ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenais atsauces punkts budžeta lēmējinstitūcijai 2006. gada 17. maijā starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju noslēgto Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību
   (5)
  37. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(15)

Ar šo lēmumu visam rīcības laikam izveido finanšu shēmu, kas ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenais atsauces punkts budžeta lēmējinstitūcijai 2006. gada 17. maijā starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju noslēgto Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību
   (5)
  37. punkta nozīmē.

| (16) | Ņemot vērā to darbību skaitu, kas visām dalībvalstīm paredzētas valsts un Kopienas mērogā, finanšu aploksni var uzskatīt par robežvērtību, zem kuras Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gada mērķu īstenošana kļūst neiespējama. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā to darbību skaitu, kas visām dalībvalstīm paredzētas valsts un Kopienas mērogā, finanšu aploksni var uzskatīt par robežvērtību, zem kuras Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gada mērķu īstenošana kļūst neiespējama.

| (17) | Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6). Padomdevēja komiteju tādējādi uzskata par atbilstošu paredzētās rīcības veidam un apmēram. |
| --- | --- |

(17)

Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6). Padomdevēja komiteju tādējādi uzskata par atbilstošu paredzētās rīcības veidam un apmēram.

| (18) | Ņemot vērā to, ka dalībvalstis pašas paredzētās rīcības vispārējos mērķus pietiekamā kvalitātē nevar sasniegt, jo īpaši tāpēc, ka ir nepieciešamas daudzpusējas attiecības un starptautiska apmaiņa Kopienas līmenī, un šos mērķus minētās rīcības dimensijas dēļ var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var noteikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šis lēmums nepārsniedz nepieciešamo šo mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā to, ka dalībvalstis pašas paredzētās rīcības vispārējos mērķus pietiekamā kvalitātē nevar sasniegt, jo īpaši tāpēc, ka ir nepieciešamas daudzpusējas attiecības un starptautiska apmaiņa Kopienas līmenī, un šos mērķus minētās rīcības dimensijas dēļ var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var noteikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šis lēmums nepārsniedz nepieciešamo šo mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets

Pasludināt 2008. gadu par “Eiropas starpkultūru dialoga gadu”.

Šajā lēmumā ar terminu “kultūru savstarpējais dialogs” apzīmē nepārtrauktu procesu, kuram tiks pievērsta pastiprināta uzmanība 2008. gadā, un tā pasākumus, kas turpināsies pēc šā gada.

2. pants

Mērķi

1.   Eiropas starpkultūru dialoga gada vispārējie mērķi palīdzēs:

| — | ar īpašiem kultūru savstarpējā dialoga projektiem dažādās nozarēs
  veicināt kultūru savstarpējo dialogu kā līdzekli, kas
  palīdz visiem
  Eiropas Savienības iedzīvotājiem iemācīties harmonisku līdzāspastāvēšanu un pieņemt atšķirības, kas izriet no kultūru, reliģiju un valodu daudzveidības un kas pastāv ne tikai starp dažādām dalībvalstīm, bet arī starp dažādām kultūrām un reliģiskajām grupām katrā dalībvalstī; |
| --- | --- |

—

ar īpašiem kultūru savstarpējā dialoga projektiem dažādās nozarēs
  veicināt kultūru savstarpējo dialogu kā līdzekli, kas
  palīdz visiem
  Eiropas Savienības iedzīvotājiem iemācīties harmonisku līdzāspastāvēšanu un pieņemt atšķirības, kas izriet no kultūru, reliģiju un valodu daudzveidības un kas pastāv ne tikai starp dažādām dalībvalstīm, bet arī starp dažādām kultūrām un reliģiskajām grupām katrā dalībvalstī;

| — | veicināt visu Eiropas Savienības pilsoņu un visu, kas dzīvo Eiropas Savienībā, izpratni par to, cik svarīgi ir izveidot aktīvu un pasaulei atvērtu Eiropas pilsoniskumu, kas ievēro kultūru daudzveidību un balstās uz tādam Eiropas Savienības kopīgām vērtībām
  , kas noteiktas ES līguma 6. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā; |
| --- | --- |

—

veicināt visu Eiropas Savienības pilsoņu un visu, kas dzīvo Eiropas Savienībā, izpratni par to, cik svarīgi ir izveidot aktīvu un pasaulei atvērtu Eiropas pilsoniskumu, kas ievēro kultūru daudzveidību un balstās uz tādam Eiropas Savienības kopīgām vērtībām
  , kas noteiktas ES līguma 6. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā;

| — | uzsvērt dažādu kultūru un kultūru daudzveidības izpausmju ieguldījumu dalībvalstu kultūras mantojumā un dzīvesveidā; |
| --- | --- |

—

uzsvērt dažādu kultūru un kultūru daudzveidības izpausmju ieguldījumu dalībvalstu kultūras mantojumā un dzīvesveidā;

| — | popularizēt iepriekš minētās Eiropas Savienības kopīgās vērtības, veidojot attiecības ar pārējo pasauli, tādējādi stiprinot ES kā starptautiskā līdera pozīcijas cilvēktiesību un demokrātijas aizstāvībā un veicināšanā; |
| --- | --- |

—

popularizēt iepriekš minētās Eiropas Savienības kopīgās vērtības, veidojot attiecības ar pārējo pasauli, tādējādi stiprinot ES kā starptautiskā līdera pozīcijas cilvēktiesību un demokrātijas aizstāvībā un veicināšanā;

| — | noteikt izglītību par galveno līdzekli, lai izglītotu par daudzveidību un palielinātu citu kultūru sapratni, veicināt mobilitāti, zināšanu, prasmju un sociālo attiecību paraugprakses apmaiņu un piemērošanu un plašsaziņas līdzekļiem nodrošināt galveno nozīmi vienlīdzības un savstarpējas sapratnes principa veicināšanā. |
| --- | --- |

—

noteikt izglītību par galveno līdzekli, lai izglītotu par daudzveidību un palielinātu citu kultūru sapratni, veicināt mobilitāti, zināšanu, prasmju un sociālo attiecību paraugprakses apmaiņu un piemērošanu un plašsaziņas līdzekļiem nodrošināt galveno nozīmi vienlīdzības un savstarpējas sapratnes principa veicināšanā.

2.   Eiropas starpkultūru dialoga gada īpašie mērķi:

| — | iekļaut kultūru savstarpējo dialogu Kopienas politikā, pasākumos un programmās kā horizontālu un starpnozaru prioritāti un noteikt veicināšanas paraugpraksi un tajā dalīties; |
| --- | --- |

—

iekļaut kultūru savstarpējo dialogu Kopienas politikā, pasākumos un programmās kā horizontālu un starpnozaru prioritāti un noteikt veicināšanas paraugpraksi un tajā dalīties;

| — | palielināt
  visu to
  Kopienas programmu un pasākumu pārredzamību un koherenci, kas veicina kultūru savstarpējo dialogu,
  un tos jo īpaši veicināt ar simboliskām darbībām un pasākumiem un nodrošināt to nepārtrauktību; |
| --- | --- |

—

palielināt
  visu to
  Kopienas programmu un pasākumu pārredzamību un koherenci, kas veicina kultūru savstarpējo dialogu,
  un tos jo īpaši veicināt ar simboliskām darbībām un pasākumiem un nodrošināt to nepārtrauktību;

| — | veicināt
  Eiropas pilsoņu un visu, kas dzīvo Eiropas Savienībā, jo īpaši jauniešu, izpratni par to, cik svarīga loma ikdienas dzīvē ir kultūru dialogiem; |
| --- | --- |

—

veicināt
  Eiropas pilsoņu un visu, kas dzīvo Eiropas Savienībā, jo īpaši jauniešu, izpratni par to, cik svarīga loma ikdienas dzīvē ir kultūru dialogiem;

| — | veidot izpratni par Eiropas Savienības valstu kultūru un vērtībām ES partnerības trešās valstīs, piemēram, ar šajās valstīs esošo Eiropas Komisijas delegāciju starpniecību, jo īpaši, lai vairotu potenciālo imigrantu zināšanas, kas nodrošinātu viņu sekmīgāku integrāciju mītnes zemes sabiedrībā; |
| --- | --- |

—

veidot izpratni par Eiropas Savienības valstu kultūru un vērtībām ES partnerības trešās valstīs, piemēram, ar šajās valstīs esošo Eiropas Komisijas delegāciju starpniecību, jo īpaši, lai vairotu potenciālo imigrantu zināšanas, kas nodrošinātu viņu sekmīgāku integrāciju mītnes zemes sabiedrībā;

| — | izpētīt šā tematiskā gada sniegtās iespējas; sagatavot un pieņemt saskaņotu stratēģiju, kura ir piemērota katras dalībvalsts īpašajai situācijai un kurā ņemta vērā izglītības loma iecietības veicināšanā, atšķirīgā pieņemšanā un līdzpastāvēšanā ar to, kā arī informētības veicināšanā par to iedzīvotāju vērtību, kuri sniedz ieguldījumu Eiropas valodu, etniskajā un reliģiskajā daudzveidībā. |
| --- | --- |

—

izpētīt šā tematiskā gada sniegtās iespējas; sagatavot un pieņemt saskaņotu stratēģiju, kura ir piemērota katras dalībvalsts īpašajai situācijai un kurā ņemta vērā izglītības loma iecietības veicināšanā, atšķirīgā pieņemšanā un līdzpastāvēšanā ar to, kā arī informētības veicināšanā par to iedzīvotāju vērtību, kuri sniedz ieguldījumu Eiropas valodu, etniskajā un reliģiskajā daudzveidībā.

3. pants

Līdzdalība

Lai sasniegtu 2. pantā minētos mērķus, ar šo lēmumu noteiktos pasākumus pirmām kārtām īsteno, strukturāli sadarbojoties ar pilsētām un pirmās instances pašvaldības iestādēm, jo tās uzņemas lielu daļu ar imigrāciju un integrāciju saistīto uzdevumu, kā arī ar pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, tādiem kā nevalstiskās organizācijas, kas aktīvi darbojas kultūru savstarpējā dialoga jomā, sabiedriskās un kultūras asociācijas un plašsaziņas līdzekļi. Pasākumus īsteno sadarbībā ar Eiropas Savienības iestādēm, valstu, reģionālajām un vietējām iestādēm, kā arī starptautiskajām organizācijām, tādām kā Eiropas Padome un UNESCO.

4. pants

Pasākumu saturs

Pasākumi, kas veicami 2. pantā definēto mērķu sasniegšanai, ir sīki izklāstīti pielikumā.

Tie ietver šādu pasākumu īstenošanu vai atbalsta piešķiršanu tiem:

| a) | Eiropas mēroga pasākumi un iniciatīvas, kuru mērķis ir sekmēt kultūru savstarpējo dialogu un popularizēt Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gada pasākumos sasniegto un iegūto pieredzi; |
| --- | --- |

a)

Eiropas mēroga pasākumi un iniciatīvas, kuru mērķis ir sekmēt kultūru savstarpējo dialogu un popularizēt Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gada pasākumos sasniegto un iegūto pieredzi;

| b) | Eiropas nozīmes valsts līmeņa pasākumi un iniciatīvas Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gada popularizēšanai, īpašu uzmanību pievēršot pasākumiem saistībā ar iedzīvotāju izglītošanu un mācīšanos novērtēt citus cilvēkus un to atšķirības; |
| --- | --- |

b)

Eiropas nozīmes valsts līmeņa pasākumi un iniciatīvas Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gada popularizēšanai, īpašu uzmanību pievēršot pasākumiem saistībā ar iedzīvotāju izglītošanu un mācīšanos novērtēt citus cilvēkus un to atšķirības;

| c) | informācijas un ieinteresēšanas kampaņas; |
| --- | --- |

c)

informācijas un ieinteresēšanas kampaņas;

| d) | apspriešanās ar starptautiskiem tīkliem un ieinteresētajām personām no pilsoniskās sabiedrības (izmantojot tādus instrumentus kā maza mēroga sanāksmes, debates, aptaujas un pētījumi)
  , lai izvērtētu un sagatavotu ziņojumu par Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gada efektivitāti un ietekmi,
  kā arī lai liktu pamatu ilgtermiņa pārraudzībai. |
| --- | --- |

d)

apspriešanās ar starptautiskiem tīkliem un ieinteresētajām personām no pilsoniskās sabiedrības (izmantojot tādus instrumentus kā maza mēroga sanāksmes, debates, aptaujas un pētījumi)
  , lai izvērtētu un sagatavotu ziņojumu par Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gada efektivitāti un ietekmi,
  kā arī lai liktu pamatu ilgtermiņa pārraudzībai.

Tā kā viens no kultūru savstarpējā dialoga aspektiem ir saistīts ar rīcību, lai apkarotu diskrimināciju un veicinātu integrāciju, 2008. gadā plānotie pasākumi turpina un papildina pasākumus, kas tiek īstenoti saistībā ar Eiropas Visiem vienlīdzīgu iespēju gadu (2007) (7)

  .
  Plānojot gan Kopienas, gan dalībvalstu līmeņa pasākumus, ņem vērā pieredzi, kas gūta, īstenojot Eiropas Visiem vienlīdzīgu iespēju gada pasākumus.

5 pants

Īstenošana

Pasākumus, kas nepieciešami šā lēmuma īstenošanai, nosaka saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto procedūru.

6. pants

Dalībvalstu sadarbība

Katra dalībvalsts nozīmē valsts koordinācijas organizāciju vai līdzvērtīgu pārvaldības organizāciju, kuras uzdevums ir organizēt šīs valsts līdzdalību Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gadā. Katra dalībvalsts nodrošina, ka šajā organizācijā pienācīgā veidā apvienotas dažādas kultūru savstarpējā dialoga puses valsts, reģionālā un vietējā
  līmenī. Šī organizācija nodrošina pasākumu, kas saistīti ar Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gadu, koordināciju valsts līmenī.

7. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja
  , kurā ietilpst pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts un kuru vada Komisija. Vēlams, ka valstu pārstāvjus izvirza valsts koordinācijas organizācija, kas minēta 6. pantā.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, tad piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā šā lēmuma 8. panta noteikumus.

Neierobežojot 1. apakšpunktā minēto procedūru, komitejas sanāksmes novērotāju statusā apmeklē divi Eiropas Parlamenta pārstāvji.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

8. pants

Finanšu noteikumi

1.   Kopienas mēroga pasākumos, kas minēti pielikuma A daļā, izmantojami atklātie konkursi vai no Eiropas Savienības vispārējā budžeta piešķirtas dotācijas.

2.   Kopienas mēroga pasākumi, kas minēti pielikuma B daļā, var tikt līdzfinansēti no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, nepārsniedzot 80 % no to kopējām izmaksām.

3.   Kopienas mēroga pasākumi, kas minēti pielikuma C daļā, var tikt līdzfinansēti no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, nepārsniedzot
  80%
  no to kopējām izmaksām, saskaņā ar 9. pantā paredzēto procedūru.

9. pants

Pieteikšanās un atlases kārtība

1.   Lēmumu par dotāciju piešķīrumu pieņem Komisija saskaņā ar 7. panta 2. punktā noteikto procedūru. Komisija nodrošina sabalansētu sadalījumu starp dalībvalstīm un dažādām iesaistītajām darbības jomās.

2.   Dotāciju piešķīruma pieteikumus, kas iesniegti saskaņā ar 8. panta 3. punktu, Komisijai iesniedz 6. pantā minētā organizācija.

10. pants

Starptautiskās organizācijas

Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gada mērķiem Komisija sadarbojas ar piemērotām starptautiskām organizācijām
  , jo īpaši ar Eiropas Padomi un

  UNESCO,
  lielu uzmanību pievēršot tam, lai nodrošinātu pārredzamas sadarbības saites un pamanāmu ES dalību.

11. pants

Komisijas loma

1.   Komisijas nodrošina saskaņotību starp šajā lēmuma paredzētajiem pasākumiem un citām Kopienas darbībām un iniciatīvām.

2.   Komisija Eiropas starpkultūru dialoga gadā iesaista kandidātvalstis, pamatojoties uz viņu dalību daudzās Kopienas programmās ar starpkultūru dialoga dimensiju un īstenojot īpašas iniciatīvas, īpaši Eiropas Savienības un kandidātvalstu pilsonisko sabiedrību dialogā.

3.   Komisija nodrošina komplementaritāti starp pasākumiem, kas īstenoti Eiropas starpkultūru dialoga gada mērķu sasniegšanai, un pasākumiem, kurus varētu izvērst attiecīgajos sadarbības dialogu ietvaros gan ar EBTA valstīm, kas ir puses EEZ līgumā, gan Rietumbalkānu valstīm un EKP partnervalstīm.

4.   Komisijai jānodrošina komplementaritāte ar visām citām tām sadarbības iniciatīvām ar trešām valstīm, īpaši jaunattīstības valstīm, kuras atbilst Eiropas starpkultūru dialoga gada mērķiem.

12. pants

Budžets

1.   Finanšu aploksne šā lēmuma īstenošanai laika posmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim ir noteikta EUR 10 000 000 apmērā.
  Sagatavošanās darbībām jāparedz tikai 30% no kopējā budžeta.

2.   Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, ņemot vērā finanšu shēmu.

13. pants

Kopienas finanšu interešu aizsardzība

1.   Kad tiek īstenotas saistībā ar šo līgumu finansētas darbības, Komisija nodrošina, lai tiktu aizsargātas Kopienas finansiālās intereses, piemērojot preventīvus pasākumus pret krāpšanu, korupciju un citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot prettiesiski samaksātās summas un, ja ir atklāts pārkāpums, piemērojot efektīvus, proporcionālus un preventīvus sodus saskaņā ar Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Kopienas finanšu interešu aizsardzību
   (8) un Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām
   (9) un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)
   (10).

2.   Attiecībā uz Kopienas rīcību, kas tiek finansēta saistībā ar šo lēmumu, pārkāpuma jēdziens, kas minēts Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 1. panta 2. punktā, nozīmē jebkuras Kopienas tiesību normas vai līgumsaistību pārkāpumu, ko rada kāda saimnieciskās darbības subjekta rīcība vai nolaidība, kas kaitē vai varētu kaitēt Kopienu budžetam vai to pārvaldītiem budžetiem, izdarot nepamatotus izdevumus.

3.   Kopiena samazina, aptur vai atgūst finanšu palīdzības summas, kas piešķirtas kādai darbībai, ja tā konstatē pārkāpumus, tostarp neatbilstību šā lēmuma noteikumiem vai atsevišķam lēmumam vai nolīgumam, ar ko piešķir attiecīgo atbalstu, vai ja tā atklāj, ka bez Komisijas apstiprinājuma pieprasīšanas darbībā ir veiktas nozīmīgas izmaiņas, kas neatbilst minētās darbības būtībai vai īstenošanas nosacījumiem.

4.   Ja nav ievērots termiņš vai ja īstenotā darbība attaisno tikai daļu no piešķirtās finansiālās palīdzības, Komisija pieprasa, lai saņēmējs noteiktā termiņā iesniedz savus apsvērumus. Ja saņēmējs nesniedz apmierinošu atbildi, Komisija var atcelt atlikušās finansiālās palīdzības izmaksu un pieprasīt jau izmaksāto summu atmaksāšanu.

5.   Komisijai atmaksā visus nepamatotos maksājumus. Summām, kas nav atmaksātas laikā, piemēro procentu likmi saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam
   (11) paredzētajiem nosacījumiem.

14. pants

Pārraudzība

1.   Par visām darbībām, ko finansē saskaņā ar šo lēmumu, saņēmējs iesniedz tehnisko un progresa ziņojuma par darba gaitu. Trīs mēnešu laikā pēc darbības beigšanas iesniedz arī noslēguma ziņojumu. Komisija nosaka ziņojumu formu un saturu.

2.   Piecus gadus pēc pēdējā maksājuma saņēmējs saglabā Komisijai pieejamus visus apliecinošos dokumentus par darbības izdevumiem attiecībā uz darbības finansēšanu.

3.   Komisija veic visus pasākumus, kas nepieciešami, lai pārliecinātos, ka finansētie projekti ir veikti pienācīgi un saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti šajā lēmumā un Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002.

15. pants

Uzraudzība un novērtēšana

Vēlākais līdz 2009. gada 31. decembrim Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ziņojumu par šā lēmuma 4. pantā paredzēto pasākumu īstenošanu, rezultātiem un vispārīgu novērtējumu,
  lai tas kalpotu par pamatu turpmākajiem Eiropas Savienības politikas virzieniem, pasākumiem un darbībām šajā jomā.

16. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

17. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

Priekšsēdētājs

Padomes vārdā

Priekšsēdētājs

---

(1)  OV C...

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 1. jūnija Nostāja.

2

Eiropas Parlamenta 2006. gada 1. jūnija Nostāja.

(3)  Komisijas ziņojums. Eiropas Kaimiņattiecību politika — Stratēģijas dokuments. COM(2004)0373, 12.5.2004.

3

Komisijas ziņojums. Eiropas Kaimiņattiecību politika — Stratēģijas dokuments. COM(2004)0373, 12.5.2004.

(4)  Skatīt Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par dialogu starp Eiropas Savienības un kandidātvalstu sabiedrības dialogu — COM(2005)0290, 29.6.2005.

4

— COM(2005)0290

(5)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

5

139, 14.6.2006., 1. lpp.

(6)  
  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

6

OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 771/2006/EC (2006. gada 17. maijs), ar ko nosaka Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem (2007. g.) — ceļā uz taisnīgu sabiedrību (OV L 146, 31.5.2006., 1. lpp.).

7

(8)  
  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

8

OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

(9)  
  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

9

OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

(10)  
  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

10

OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

(11)  
  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

11

OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

PIELIKUMS

4. PANTĀ MINĒTIE PASĀKUMI

A)   DARBĪBAS KOPIENAS MĒROGĀ

| 1) | Informācijas un aģitācijas kampaņām paredzētie finanšu līdzekļi nepārsniedz 20% no kopējā budžeta. |
| --- | --- |

1)

Informācijas un aģitācijas kampaņām paredzētie finanšu līdzekļi nepārsniedz 20% no kopējā budžeta.

| 2) | Informatīvas kampaņas mērķu popularizēšanai, tostarp:






  a) | Eiropas starpkultūru dialoga gada logotipa un lozungu izstrādāšana, lai tos izmantotu jebkurā ar Eiropas gadu saistītā pasākumā, |
| --- | --- | --- |

2)

Informatīvas kampaņas mērķu popularizēšanai, tostarp:

a)

Eiropas starpkultūru dialoga gada logotipa un lozungu izstrādāšana, lai tos izmantotu jebkurā ar Eiropas gadu saistītā pasākumā,

| b) | Kopienas mēroga informācijas kampaņa un tās atspoguļojums valsts līmenī, |
| --- | --- |

b)

Kopienas mēroga informācijas kampaņa un tās atspoguļojums valsts līmenī,

| c) | sadarbība ar privāto sektoru, raidorganizācijām un citiem plašsaziņas līdzekļiem kā partneriem, lai izplatītu informāciju par Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gadu,
  jo īpaši attiecībā uz lielajiem sporta pasākumiem, kas paredzēti 2008. gadā, — Eiropas Futbola kausu un Olimpiskajām spēlēm Pekinā, vienlaikus apkarojot cilvēku tirdzniecību un sieviešu piespiedu prostitūciju šo pasākumu laikā, |
| --- | --- |

c)

sadarbība ar privāto sektoru, raidorganizācijām un citiem plašsaziņas līdzekļiem kā partneriem, lai izplatītu informāciju par Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gadu,
  jo īpaši attiecībā uz lielajiem sporta pasākumiem, kas paredzēti 2008. gadā, — Eiropas Futbola kausu un Olimpiskajām spēlēm Pekinā, vienlaikus apkarojot cilvēku tirdzniecību un sieviešu piespiedu prostitūciju šo pasākumu laikā,

| d) | instrumentu un atbalsta līdzekļu izveidošana, kuri ir paredzēti sabiedrības intereses veicināšanai un kurus varēs iegādāties visā Kopienas teritorijā, |
| --- | --- |

d)

instrumentu un atbalsta līdzekļu izveidošana, kuri ir paredzēti sabiedrības intereses veicināšanai un kurus varēs iegādāties visā Kopienas teritorijā,

| e) | piemēroti pasākumi, lai iepazīstinātu ar rezultātiem un palielinātu informētību par Kopienas programmām, rīcību un iniciatīvām, kuras veicina Eiropas starpkultūru dialoga gadu, |
| --- | --- |

e)

piemēroti pasākumi, lai iepazīstinātu ar rezultātiem un palielinātu informētību par Kopienas programmām, rīcību un iniciatīvām, kuras veicina Eiropas starpkultūru dialoga gadu,

| f) | metodisko materiālu un didaktisko līdzekļu izplatīšana pirmām kārtām izglītības iestādēm, veicinot atvērtas debates pr dažādām pasaules kultūrām, pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu, |
| --- | --- |

f)

metodisko materiālu un didaktisko līdzekļu izplatīšana pirmām kārtām izglītības iestādēm, veicinot atvērtas debates pr dažādām pasaules kultūrām, pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu,

| g) | interneta portāla
  izveidošana
  , lai plašai sabiedrībai būtu pieejama informācija par visām darbībām kultūru savstarpējā dialoga jomā un lai kultūru savstarpējā dialoga projektu izstrādātājiem
  sniegtu norādes
  dažādās atbilstošās Kopienas programmās un darbībās. |
| --- | --- |

g)

interneta portāla
  izveidošana
  , lai plašai sabiedrībai būtu pieejama informācija par visām darbībām kultūru savstarpējā dialoga jomā un lai kultūru savstarpējā dialoga projektu izstrādātājiem
  sniegtu norādes
  dažādās atbilstošās Kopienas programmās un darbībās.

| 3) | Citas darbības:


  Balvas izveide par sasniegumiem kultūru savstarpējā dialoga jomā, ko piešķir jauniešu projektam, kurš izstrādāts tādās Kopienas programmās kā “Socrates”, “Youth”, “Culture”, kas minētas 2. panta 2. punkta pirmajā ievilkumā.



  Apspriešanās ar starptautiskiem tīkliem un ieinteresētajām personām no pilsoniskās sabiedrības (izmantojot tādus instrumentus kā maza mēroga sanāksmes, debates, aptaujas un pētījumi)
  , lai izvērtētu un sagatavotu ziņojumu par Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gada efektivitāti un ietekmi,
  kā arī lai liktu pamatu ilgtermiņa pārraudzībai. |
| --- | --- |

3)

Citas darbības:

Apspriešanās ar starptautiskiem tīkliem un ieinteresētajām personām no pilsoniskās sabiedrības (izmantojot tādus instrumentus kā maza mēroga sanāksmes, debates, aptaujas un pētījumi)
  , lai izvērtētu un sagatavotu ziņojumu par Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gada efektivitāti un ietekmi,
  kā arī lai liktu pamatu ilgtermiņa pārraudzībai.

| 4) | Finansējums pārsvarā būs tiešo preču un pakalpojumu iepirkumu formā ar atklātiem un/vai slēgtiem konkursiem. Tas arī var būt dotācijas formā. |
| --- | --- |

4)

Finansējums pārsvarā būs tiešo preču un pakalpojumu iepirkumu formā ar atklātiem un/vai slēgtiem konkursiem. Tas arī var būt dotācijas formā.

B)   KOPIENAS MĒROGA DARBĪBAS LĪDZFINANSĒJUMS

Ierobežots skaits Eiropas mēroga simbolisku pasākumu, kuru mērķis ir izpratnes veidošana par Eiropas gada mērķiem, īpaši jauniešu
  un sieviešu
  vidū, var saņemt Kopienas palīdzību, kas nepārsniedz 80 % no kopējām izmaksām.

Šīs darbības var ietvert īpašus pasākumus, tai skaitā Kopienas mēroga pasākumus, kas veltīti Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gada atklāšanai un noslēgumam un ko rīkos sadarbībā ar 2008. gadā prezidējošajām valstīm.
  Šo pasākumu skaitā jo īpaši varētu būt Eiropas mēroga līdzdalība 8. marta un 21. maija svinībās, ko ANO Ģenerālā asambleja ir pasludinājusi attiecīgi par Starptautisko Sieviešu dienu un par Pasaules Kultūru daudzveidības dialoga un attīstības dienu.

Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gadu noslēdz ar starptautisku forumu Eiropas Parlamentā, kopā sapulcinot pilsoniskās, politiskās un reliģiskās sabiedrības pārstāvjus.

C)   VALSTS MĒROGA DARBĪBAS LĪDZFINANSĒJUMS

Valsts
  , reģionāla un vietēja
  līmeņa pasākumi ar spēcīgu Eiropas dimensiju var atbilst Kopienas atbalsta saņemšanas noteikumiem, finansējumam nepārsniedzot
  80%
  no kopējām izmaksām.

Šīs darbības var attiekties tieši uz dalībvalsts iniciatīvu kopīgu finansēšanu.

D)   DARBĪBAS, KURAS NESAŅEM KOPIENAS FINANSIĀLO ATBALSTU

Kopiena piešķirs nefinansiālu atbalstu, tostarp rakstisku atļauju izmantot logotipu un citus materiālus, kas saistīti ar Eiropas starpkultūru dialoga gadu, valsts vai privāto organizāciju veiktajām iniciatīvām, ja šīs organizācijas var apliecināt Komisijai, ka attiecīgās iniciatīvas īsteno vai īstenos 2008. gadā un tās veicinās Eiropas starpkultūru dialoga gada mērķu sasniegšanu. Trešās valstīs organizētās iniciatīvas saistībā vai sadarbībā ar Eiropas starpkultūru dialoga gadu, nesaņemot finansējumu, tomēr varēs saņemt Kopienas nefinansiālu atbalstu un izmantot logotipu un citus materiālus, kas saistīti ar Eiropas starpkultūru dialoga gadu.

P6_TA(2006)0235

Finanšu regulas īstenošanas kārtība *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par projektu Komisijas regulai (EK, Euratom), ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (SEC(2005)1240 — C6-0355/2005 — 2005/0904(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas regulas projektu (SEC (2005)1240), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas regulas projektu (SEC (2005)1240),

| — | pēc tam, kad 2005. gada 12. oktobrī Komisija saskaņā ar deklarāciju (1), ko pieņēma, ievērojot pirms Finanšu regulas pieņemšanas notikušo samierināšanas procedūru, ar vēstules palīdzību apspriedās ar Parlamentu (C6-0355/2005), |
| --- | --- |

—

pēc tam, kad 2005. gada 12. oktobrī Komisija saskaņā ar deklarāciju (1), ko pieņēma, ievērojot pirms Finanšu regulas pieņemšanas notikušo samierināšanas procedūru, ar vēstules palīdzību apspriedās ar Parlamentu (C6-0355/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0135/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0135/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas regulas projektu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas regulas projektu;

| 2. | aicina Komisiju izdarīt atbilstīgus grozījumus šajā regulas projektā; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju izdarīt atbilstīgus grozījumus šajā regulas projektā;

| 3. | aicina vēlreiz apspriesties, ja Komisija plānotu izdarīt izmaiņas Parlamenta pieņemtajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

aicina vēlreiz apspriesties, ja Komisija plānotu izdarīt izmaiņas Parlamenta pieņemtajā tekstā;

| 4. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| 1. PANTA 5.A PUNKTS (jauns)
  43. panta 2. punkta ca) apakšpunkts (jauns) (Regula (EK, Euratom), Nr. 2342/2002) |
| | 5.a | Šīs rezolūcijas 43. panta 2. punktam tiek pievienots šāds apakšpunkts:









  ca) | Starptautiskā Dabas un Dabas Resursu Saglabāšanas Savienība. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI

Grozījums Nr. 1

1. PANTA 5.A PUNKTS (jauns)

43. panta 2. punkta ca) apakšpunkts (jauns) (Regula (EK, Euratom), Nr. 2342/2002)

5.a

ca)

Grozījums Nr. 2

1. PANTA 9. PUNKTS

56. panta 3. punkts (Regula (EK, Euratom), Nr. 2342/2002)

3. Katra iestāde ziņo budžeta lēmējinstitūcijai par tās grāmatveža iecelšanu vai to, ka tas beidz pildīt pienākumus.

3. Katra iestāde ziņo budžeta lēmējinstitūcijai par tās grāmatveža iecelšanu vai to, ka tas beidz pildīt pienākumus.
  Nodošanas ziņojumā iekļauj arī visu veikto pārbaudes bilanču rezultātus, it īpaši visas atrunas.

Grozījums Nr. 3

1. PANTA 14. PUNKTS

68. pants (Regula (EK, Euratom), Nr. 2342/2002)

Avansu pārziņus izraugās no ierēdņu vai, nepieciešamības gadījumā, no citu darbinieku vidus.

Avansu pārziņus izraugās no ierēdņu vai, nepieciešamības gadījumā, no citu darbinieku vidus.
  Ja nepieciešams, pagaidu un/vai palīgdarbiniekus var izraudzīties tikai pienācīgi pamatotos gadījumos.

Grozījums Nr. 4

1. PANTA 28. AA) PUNKTS (jauns)

106. panta 4. punkts (Regula (EK, Euratom), Nr. 2342/2002)

| aa) | 4. punktu aizstāj ar šādu:



  “4.
     
  Atbildīgais kredītrīkotājs jebkurā brīdī 1. punktā minētā termiņa laikā var apturēt maksājuma termiņu, paziņojot kreditoriem, ka maksājuma pieprasījumu nevar apmierināt vai nu tāpēc, ka summas samaksai nav pienācis termiņš, vai tāpēc, ka nav uzrādīti attiecīgi apliecinošie dokumenti. Ja atbildīgā kredītrīkotāja rīcībā nonāk ziņas, kas liek apšaubīt maksājuma pieprasījumā norādīto izdevumu pamatotību, kredītrīkotājs var apturēt maksājuma termiņu, lai veiktu turpmāku pārbaudi, tostarp pārbaudi uz vietas, lai pirms samaksas veikšanas pārliecinātos, ka izdevumi patiešām ir pamatoti. Kredītrīkotājs par to informē attiecīgo saņēmēju cik ātri vien iespējams. Viņš informē saņēmēju arī par to, ka maksājums var tikt aizturēts, līdz no saņēmēja būs saņemta kredītrīkotāja pieprasītā informācija. Maksājuma termiņa atlikušā laikposma skaitījums atsākas no dienas, kad pirmo reizi reģistrēts pienācīgi noformēts maksājuma pieprasījums. Tomēr maksājums jāveic laika posmā, kas nepārsniedz dubultu sākotnējam maksājumam paredzēto termiņu, ja vien saņēmējs līdz šim laikam nav iesniedzis kredītrīkotāja pieprasīto informāciju.” |
| --- | --- |

aa)

“4.
     
  Atbildīgais kredītrīkotājs jebkurā brīdī 1. punktā minētā termiņa laikā var apturēt maksājuma termiņu, paziņojot kreditoriem, ka maksājuma pieprasījumu nevar apmierināt vai nu tāpēc, ka summas samaksai nav pienācis termiņš, vai tāpēc, ka nav uzrādīti attiecīgi apliecinošie dokumenti. Ja atbildīgā kredītrīkotāja rīcībā nonāk ziņas, kas liek apšaubīt maksājuma pieprasījumā norādīto izdevumu pamatotību, kredītrīkotājs var apturēt maksājuma termiņu, lai veiktu turpmāku pārbaudi, tostarp pārbaudi uz vietas, lai pirms samaksas veikšanas pārliecinātos, ka izdevumi patiešām ir pamatoti. Kredītrīkotājs par to informē attiecīgo saņēmēju cik ātri vien iespējams. Viņš informē saņēmēju arī par to, ka maksājums var tikt aizturēts, līdz no saņēmēja būs saņemta kredītrīkotāja pieprasītā informācija. Maksājuma termiņa atlikušā laikposma skaitījums atsākas no dienas, kad pirmo reizi reģistrēts pienācīgi noformēts maksājuma pieprasījums. Tomēr maksājums jāveic laika posmā, kas nepārsniedz dubultu sākotnējam maksājumam paredzēto termiņu, ja vien saņēmējs līdz šim laikam nav iesniedzis kredītrīkotāja pieprasīto informāciju.”

Grozījums Nr. 5

1. PANTA 36. PUNKTS

129. pants (Regula (EK, Euratom), Nr. 2342/2002)

1. Ierobežotu procedūru, apspriežoties ar vismaz pieciem kandidātiem, var izmantot līgumiem, kuru vērtība ir EUR
  60 000
  vai mazāka.

1. Sarunu procedūru, apspriežoties ar vismaz pieciem kandidātiem, var izmantot līgumiem, kuru vērtība ir EUR
  80 000
  vai mazāka.

Ja pēc apspriešanās ar kandidātiem līgumslēdzēja iestāde saņem tikai vienu pieteikumu, kas ir administratīvi un tehniski derīgs, tad šo līgumu var piešķirt, nodrošinot, ka piešķiršanas kritēriji ir izpildīti.

Ja pēc apspriešanās ar kandidātiem līgumslēdzēja iestāde saņem tikai vienu pieteikumu, kas ir administratīvi un tehniski derīgs, tad šo līgumu var piešķirt ar noteikumu, ka piešķiršanas kritēriji ir izpildīti.

2. Līgumiem, kuru vērtība ir EUR
  25 000
  vai mazāka, var piemērot 1. punktā minēto procedūru, iepazīstoties ar vismaz trim kandidātiem.

2. Līgumiem, kuru vērtība ir EUR
  50 000
  vai mazāka, var piemērot 1. punktā minēto procedūru, iepazīstoties ar vismaz trim kandidātiem.

3. Līgumos, kuru vērtība ir EUR
  3 500
  vai mazāka, var būt tikai viens piedāvājums.

3. Līgumos, kuru vērtība ir EUR
  12 500
  vai mazāka, var būt tikai viens piedāvājums.

4. Par izdevumiem, kuru vērtība ir mazāka par EUR
  200
  , veiktie maksājumi var notikt ar vienkāršu kvīts saņemšanu bez iepriekšējas piedāvājuma pieņemšanas

4. Par izdevumiem, kuru vērtība ir mazāka par EUR
  1 000
  , veiktie maksājumi var notikt ar vienkāršu kvīts saņemšanu bez iepriekšējas piedāvājuma pieņemšanas.

Līgumus nedrīkst iedalīt atsevišķās paketēs, ja šī iedalījuma rezultātā tiek pārkāpti norādītais robežlielums.

Grozījums Nr. 6

1. PANTA 38. PUNKTA A) APAKŠPUNKTS

134. panta 2. punkts (Regula (EK, Euratom), Nr. 2342/2002)

a) 2. punkta
  otro daļu svītro
  :

| a) | 2. punktu
  aizstāj ar šādu
  :


  “2.
     
  Ja 1. punktā minētais dokuments vai sertifikāts nav ticis izsniegts attiecīgā valstī un citos izņēmuma gadījumos, kas minēti Finanšu Regulas 93. un 94. pantā, to var aizstāt ar paziņojumu, kas apliecināts ar zvērestu, vai, ja tāda nav, tad ar svinīgu paziņojumu, ko ieinteresētā puse sniedz tiesu iestādei vai administratīvai iestādei, notāram vai kvalificētai profesionālai struktūrai savā izcelsmes valstī vai proveniences valstī.”




  Atkarībā no veiktās risku analīzes, līgumos, kuru vērtība zemāka par EUR 80 000, līgumslēdzēja iestāde var lūgt kandidātiem vai pretendentiem vienīgi apstiprinājumu ar godavārdu, kas apliecina, ka tie neatrodas kādā no Finanšu regulas 93. un 94. pantā minētajām situācijām.




  Atkarībā no veiktās risku analīzes, līgumos, kuru vērtība zemāka par EUR 5000, līgumslēdzēja iestāde līgumu piešķir, neprasot šādu apstiprinājumu. |
| --- | --- |

a)

2. punktu
  aizstāj ar šādu
  :

“2.
     
  Ja 1. punktā minētais dokuments vai sertifikāts nav ticis izsniegts attiecīgā valstī un citos izņēmuma gadījumos, kas minēti Finanšu Regulas 93. un 94. pantā, to var aizstāt ar paziņojumu, kas apliecināts ar zvērestu, vai, ja tāda nav, tad ar svinīgu paziņojumu, ko ieinteresētā puse sniedz tiesu iestādei vai administratīvai iestādei, notāram vai kvalificētai profesionālai struktūrai savā izcelsmes valstī vai proveniences valstī.”

Atkarībā no veiktās risku analīzes, līgumos, kuru vērtība zemāka par EUR 80 000, līgumslēdzēja iestāde var lūgt kandidātiem vai pretendentiem vienīgi apstiprinājumu ar godavārdu, kas apliecina, ka tie neatrodas kādā no Finanšu regulas 93. un 94. pantā minētajām situācijām.

Atkarībā no veiktās risku analīzes, līgumos, kuru vērtība zemāka par EUR 5000, līgumslēdzēja iestāde līgumu piešķir, neprasot šādu apstiprinājumu.

Grozījums Nr. 7

1. PANTA 39. PUNKTA B) APAKŠPUNKTS

135. panta 6. punkts (Regula (EK, Euratom), Nr. 2342/2002)

6. Atkarībā no veiktās risku analīzes, līgumslēdzēja iestāde var neprasīt dokumentus, kas apstiprina kandidāta vai pretendenta ekonomiskās, finansiālās, tehniskās un profesionālās spējas, šādiem līgumiem:

6. Atkarībā no veiktās risku analīzes, līgumslēdzēja iestāde var neprasīt dokumentus, kas apstiprina kandidāta vai pretendenta ekonomiskās, finansiālās, tehniskās un profesionālās spējas, šādiem līgumiem:

| a) | iestāžu piešķirtiem līgumiem, kuru vērtība ir EUR
  60 000
  vai mazāka, |
| --- | --- |

a)

iestāžu piešķirtiem līgumiem, kuru vērtība ir EUR
  60 000
  vai mazāka,

| a) | iestāžu piešķirtiem līgumiem, kuru vērtība ir EUR
  80 000
  vai mazāka, |
| --- | --- |

a)

iestāžu piešķirtiem līgumiem, kuru vērtība ir EUR
  80 000
  vai mazāka,

| b) | ārējo darbību jomā piešķirtiem līgumiem, kuru vērtība ir mazāka nekā 241. panta 1. punkta a) apakšpunktā, 243. panta 1. punkta a) apakšpunktā vai 245. panta 1. punkta a) apakšpunktā norādītie robežlielumi. |
| --- | --- |

b)

ārējo darbību jomā piešķirtiem līgumiem, kuru vērtība ir mazāka nekā 241. panta 1. punkta a) apakšpunktā, 243. panta 1. punkta a) apakšpunktā vai 245. panta 1. punkta a) apakšpunktā norādītie robežlielumi.

| b) | ārējo darbību jomā piešķirtiem līgumiem, kuru vērtība ir mazāka nekā 241. panta 1. punkta a) apakšpunktā, 243. panta 1. punkta a) apakšpunktā vai 245. panta 1. punkta a) apakšpunktā norādītie robežlielumi. |
| --- | --- |

b)

ārējo darbību jomā piešķirtiem līgumiem, kuru vērtība ir mazāka nekā 241. panta 1. punkta a) apakšpunktā, 243. panta 1. punkta a) apakšpunktā vai 245. panta 1. punkta a) apakšpunktā norādītie robežlielumi.

Ja līgumslēdzēja iestāde izlemj neprasīt dokumentus, kas apstiprina kandidāta vai pretendenta ekonomiskās, finansiālās, tehniskās un profesionālās spējas,
  tad nevar veikt iepriekšēju finansējumu vai starpposma maksājumus. Tomēr iepriekšēju finansējumu var veikt, ja tiek sniegts finansiāls nodrošinājums par līdzvērtīgu summu.

Ja līgumslēdzēja iestāde izlemj neprasīt dokumentus, kas apstiprina kandidāta vai pretendenta ekonomiskās, finansiālās, tehniskās un profesionālās spējas,
  var veikt starpposma maksājumus gadījumos, kad pakalpojumi ir jau sniegti vai preces ir jau piegādātas. Starpposma maksājumus var veikt, ja tiek sniegts finansiāls nodrošinājums par līdzvērtīgu summu vai ja atbildīgais kredītrīkotājs, izmantojot citus atbilstīgus līdzekļus, var samazināt šo risku par tādu pašu summu.

Grozījums Nr. 8

1. PANTA 40.A PUNKTS (jauns)

140. pants (Regula (EK, Euratom), Nr. 2342/2002)

| 40.a | 140. pantu aizstāj ar šādu:



  “1.
     
  Piedāvājumu un līdzdalības pieprasījumu pieņemšanas termiņi, kurus līgumslēdzējas iestādes izsaka kalendārajās dienās, ir pietiekami ilgi, lai dotu ieinteresētajām pusēm saprātīgu un atbilstošu laiku sagatavot un iesniegt piedāvājumus, jo īpaši ņemot vērā līguma sarežģītumu vai nepieciešamību apmeklēt izpildes vietu vai uz vietas izskatīt specifikācijām pievienotos dokumentus.”




  2.
     
  Atklātās procedūrās attiecībā uz līgumiem, kuru vērtība ir vienāda vai lielāka par 158. pantā minētajiem robežlielumiem, piedāvājumu pieņemšanas termiņš ir no 26 līdz 52 dienām, skaitot no līguma paziņojuma nosūtīšanas dienas, atkarībā no tā sarežģītības.




  3.
     
  Ierobežotās procedūrās, tostarp gadījumos, kad izmanto 125.b pantā minēto konkursa dialogu, un sarunu procedūrās ar līguma paziņojumu par līgumiem, kuru vērtība ir vienāda vai lielāka par 158. pantā minētajiem robežlielumiem, līdzdalības lūgumu pieņemšanas termiņš ir no 18 līdz 37 dienām, skaitot no konkursa uzaicinājuma nosūtīšanas dienas, atkarībā no tā sarežģītības.




  Ierobežotās procedūrās attiecībā uz līgumiem, kuru vērtība ir vienāda vai lielāka par 158. pantā minētajiem robežlielumiem, piedāvājumu pieņemšanas termiņš ir no 20 līdz 40 dienām, skaitot dienas no līguma paziņojuma nosūtīšanas dienas, atkarībā no tā sarežģītības.




  Taču ierobežotās procedūrās, pēc aicinājuma izrādīt interesi, kā minēts 128. pantā, piedāvājumu pieņemšanas termiņš ir no 10 līdz 20 dienām, skaitot no aicinājuma piedalīties izsolē nosūtīšanas dienas, atkarībā no tā sarežģītības.




  4.
     
  Gadījumos, kad atbilstoši 118. panta 2. punktam, līgumslēdzējas iestādes ir nosūtījušas publicēšanai iepriekšēju informatīvu paziņojumu, vai pašas ir publicējušas iepriekšēju informatīvu paziņojumu savā pircēja profilā, piedāvājumu pieņemšanas termiņš parasti var tikt samazināts līdz 18 dienām, bet nekādā gadījumā ne mazāk par 11 dienām, skaitot no līguma paziņojuma vai uzaicinājuma piedalīties izsolē nosūtīšanas dienas.




  Termiņa samazināšana, kas minēta pirmajā daļā, ir iespējama tikai tad, ja iepriekšējs informatīvs paziņojums atbilst sekojošiem nosacījumiem:










  a) | tas ietver visu līguma paziņojumā pieprasīto informāciju, ciktāl šī informācija ir pieejama paziņojuma publicēšanas brīdī; |
| --- | --- | --- |

40.a

“1.
     
  Piedāvājumu un līdzdalības pieprasījumu pieņemšanas termiņi, kurus līgumslēdzējas iestādes izsaka kalendārajās dienās, ir pietiekami ilgi, lai dotu ieinteresētajām pusēm saprātīgu un atbilstošu laiku sagatavot un iesniegt piedāvājumus, jo īpaši ņemot vērā līguma sarežģītumu vai nepieciešamību apmeklēt izpildes vietu vai uz vietas izskatīt specifikācijām pievienotos dokumentus.”

2.
     
  Atklātās procedūrās attiecībā uz līgumiem, kuru vērtība ir vienāda vai lielāka par 158. pantā minētajiem robežlielumiem, piedāvājumu pieņemšanas termiņš ir no 26 līdz 52 dienām, skaitot no līguma paziņojuma nosūtīšanas dienas, atkarībā no tā sarežģītības.

3.
     
  Ierobežotās procedūrās, tostarp gadījumos, kad izmanto 125.b pantā minēto konkursa dialogu, un sarunu procedūrās ar līguma paziņojumu par līgumiem, kuru vērtība ir vienāda vai lielāka par 158. pantā minētajiem robežlielumiem, līdzdalības lūgumu pieņemšanas termiņš ir no 18 līdz 37 dienām, skaitot no konkursa uzaicinājuma nosūtīšanas dienas, atkarībā no tā sarežģītības.

Ierobežotās procedūrās attiecībā uz līgumiem, kuru vērtība ir vienāda vai lielāka par 158. pantā minētajiem robežlielumiem, piedāvājumu pieņemšanas termiņš ir no 20 līdz 40 dienām, skaitot dienas no līguma paziņojuma nosūtīšanas dienas, atkarībā no tā sarežģītības.

Taču ierobežotās procedūrās, pēc aicinājuma izrādīt interesi, kā minēts 128. pantā, piedāvājumu pieņemšanas termiņš ir no 10 līdz 20 dienām, skaitot no aicinājuma piedalīties izsolē nosūtīšanas dienas, atkarībā no tā sarežģītības.

4.
     
  Gadījumos, kad atbilstoši 118. panta 2. punktam, līgumslēdzējas iestādes ir nosūtījušas publicēšanai iepriekšēju informatīvu paziņojumu, vai pašas ir publicējušas iepriekšēju informatīvu paziņojumu savā pircēja profilā, piedāvājumu pieņemšanas termiņš parasti var tikt samazināts līdz 18 dienām, bet nekādā gadījumā ne mazāk par 11 dienām, skaitot no līguma paziņojuma vai uzaicinājuma piedalīties izsolē nosūtīšanas dienas.

Termiņa samazināšana, kas minēta pirmajā daļā, ir iespējama tikai tad, ja iepriekšējs informatīvs paziņojums atbilst sekojošiem nosacījumiem:

a)

tas ietver visu līguma paziņojumā pieprasīto informāciju, ciktāl šī informācija ir pieejama paziņojuma publicēšanas brīdī;

| b) | tas ticis nosūtīts publicēšanai — ne mazāk kā 26 dienu un ne vairāk kā 6 mēnešu laikā pirms līguma paziņojuma nosūtīšanas dienas. |
| --- | --- |

b)

tas ticis nosūtīts publicēšanai — ne mazāk kā 26 dienu un ne vairāk kā 6 mēnešu laikā pirms līguma paziņojuma nosūtīšanas dienas.

5.
     
  Piedāvājumu pieņemšanas termiņi var tikt samazināti par piecām dienām, ja kopš līguma paziņojuma vai uzaicinājuma izrādīt interesi publicēšanas dienas, visi aicinājuma piedalīties izsolē dokumenti ir brīvi un tieši pieejami elektroniskā veidā.

Grozījums Nr. 9

1. PANTA 46.A PUNKTS (jauns)

164. panta 3. punkts (Regula (EK, Euratom), Nr. 2342/2002)

| 46.a | 164. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:



  “3.
     
  Dotācijas nolīgumus drīkst grozīt, ja ir mainījušies apstākļi un šo apstākļu maiņu nebija paredzējusi neviena no pusēm vai arī to nebija iespējams paredzēt, kā arī ja šī nolīguma nemainīta īstenošana radītu pārmērīgas sekas kādai vai vairākām no nolīguma pusēm vai arī citādi izjauktu šo līgumu.”




  Dotācijas nolīgumus drīkst grozīt tikai ar rakstiskiem papildu nolīgumiem. Šādu papildu nolīgumu mērķis vai sekas nav, ieviest nolīgumos tādas izmaiņas, kas varētu likt apšaubīt lēmumu par dotācijas piešķiršanu, vai arī, kas būtu pretrunā ar vienlīdzīgu attieksmi pret pretendentiem.




  Ja līguma grozījums nedod gaidīto rezultātu, pusēm kopumā vai arī katrai atsevišķi ir tiesības šo nolīgumu izbeigt. |
| --- | --- |

46.a

“3.
     
  Dotācijas nolīgumus drīkst grozīt, ja ir mainījušies apstākļi un šo apstākļu maiņu nebija paredzējusi neviena no pusēm vai arī to nebija iespējams paredzēt, kā arī ja šī nolīguma nemainīta īstenošana radītu pārmērīgas sekas kādai vai vairākām no nolīguma pusēm vai arī citādi izjauktu šo līgumu.”

Dotācijas nolīgumus drīkst grozīt tikai ar rakstiskiem papildu nolīgumiem. Šādu papildu nolīgumu mērķis vai sekas nav, ieviest nolīgumos tādas izmaiņas, kas varētu likt apšaubīt lēmumu par dotācijas piešķiršanu, vai arī, kas būtu pretrunā ar vienlīdzīgu attieksmi pret pretendentiem.

Ja līguma grozījums nedod gaidīto rezultātu, pusēm kopumā vai arī katrai atsevišķi ir tiesības šo nolīgumu izbeigt.

Grozījums Nr. 10

1. PANTA 50. PUNKTA A) APAKŠPUNKTS

173. panta 2. punkta 2. daļa (Regula (EK, Euratom), Nr. 2342/2002)

Šim nolūkam atbildīgais kredītrīkotājs pieprasa no iespējamajiem saņēmējiem apliecinājumu ar viņu goda vārdu. Tādu dotāciju pieteikumiem, kas pārsniedz
  EUR 25 000
  , pievieno peļņas un zaudējumu pārskatu, bilanci par pēdējo saimniecisko gadu, par kuru konti ir noslēgti, un jebkādus citus apliecinošos dokumentus, kas, atkarībā no risku analīzes, ko atbildīgais kredītrīkotājs veicis uz savu atbildību, pieprasīti uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus.

Šim nolūkam atbildīgais kredītrīkotājs pieprasa no iespējamajiem saņēmējiem apliecinājumu ar viņu goda vārdu. Tādu dotāciju pieteikumiem, kas pārsniedz
  EUR 50 000
  , pievieno peļņas un zaudējumu pārskatu, bilanci par pēdējo saimniecisko gadu, par kuru konti ir noslēgti, un jebkādus citus apliecinošos dokumentus, kas, atkarībā no risku analīzes, ko atbildīgais kredītrīkotājs veicis uz savu atbildību, pieprasīti uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus.

Grozījums Nr. 11

1. PANTA 50. PUNKTA B) APAKŠPUNKTS

173. panta 4. punkts (Regula (EK, Euratom), Nr. 2342/2002)

b) 4.
  punktu groza šādi:

b) 4. punktu
  aizstāj ar šādu:

i) pirmo daļu aizstāj ar šādu:

4.   Tādas dotācijas pieteikumam darbībai, kas pārsniedz EUR 750 000, vai tādu darbības dotāciju pieteikumiem, kas pārsniedz EUR 100 000, pievieno ārējās revīzijas ziņojumu, ko sagatavojis apstiprināts revidents. Ar šo ziņojumu apstiprina pārskatu par pēdējo saimniecisko gadu, par kuru tas ir pieejams.

“4.   Tādas dotācijas pieteikumam darbībai, kas pārsniedz EUR 750 000, vai tādu darbības dotāciju pieteikumiem, kas pārsniedz EUR 100 000, pievieno ārējās revīzijas ziņojumu, ko sagatavojis apstiprināts revidents
  , vai attiecībā uz organizācijām, kurām ir tiesības veikt neatkarīgu revīziju, neatkarīga revīzija
  . Ar šo ziņojumu apstiprina pārskatu par pēdējo saimniecisko gadu, par kuru tas ir pieejams.”

Pirmās daļas noteikumus piemēro vienīgi pirmajam pieteikumam, ko saņēmējs iesniedz kredītrīkotājam vienā saimnieciskajā gadā.

Ja ir nolīgumi, kas saista Komisiju un vairākus saņēmējus, šos robežlielumus attiecina uz visiem saņēmējiem.

Līdzdalības gadījumos, kas paredzēti 163. pantā, pirms pamatnolīguma noslēgšanas jāuzrāda ārējās revīzijas, vai attiecībā uz organizācijām, kurām ir tiesības veikt neatkarīgurevīziju, neatkarīgas revīzijas, ziņojums par diviem pēdējiem saimnieciskajiem gadiem, par kuriem tā ir pieejama.

ii) piekto daļu aizstāj ar šādu:

ii) piekto daļu aizstāj ar šādu:

Atbildīgais kredītrīkotājs atkarībā no viņa veiktās riska analīzes var atcelt šo ārējas revīzijas pienākumu saņēmējiem, kas uzņēmušies solidāru atbildību, ja ir nolīgums ar vairākiem saņēmējiem.

Atbildīgais kredītrīkotājs, atkarībā no viņa veiktās riska analīzes, var atcelt šo ārējas
  vai neatkarīgas
  revīzijas pienākumu saņēmējiem, kas uzņēmušies solidāru atbildību, ja ir nolīgums ar vairākiem saņēmējiem.

iii) pievieno šādu sesto daļu:

iii) pievieno šādu sesto daļu:

Pirmo daļu nepiemēro valsts iestādēm, izglītības iestādēm un starptautiskajām organizācijām, kas minētas 43. panta 2. punktā.

Pirmo daļu nepiemēro valsts iestādēm, izglītības iestādēm un starptautiskajām organizācijām, kas minētas 43. panta 2.
  punkta a), b) un c) apakšpunktā
  .

Grozījums Nr. 12

1. PANTA 53.A PUNKTS (JAUNS)

180. panta 2. punkts (Regula (EK, Euratom), Nr. 2342/2002)

| 53.a | 180. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:



  “2.
     
  Atbildīgais kredītrīkotājs, pamatojoties uz veiktorisku analīzi, kā pamatojumu jebkuram maksājumam var pieprasīt ārējās revīzijas, vai attiecībā uz organizācijām, kurām ir tiesības veikt neatkarīgu revīziju, neatkarīgas revīzijas, pārskatu par finanšu pārskatiem un pakārtotajiem kontiem, ko sastādījis vai iesniedzis apstiprināts revidents. Ja ir dotācija darbībai vai darbības dotācija, revīzijas pārskatam pievieno maksājuma pieprasījumam. Tā nolūks ir apliecināt, ka izmaksas, ko saņēmējs ir uzrādījis finanšu pārskatos, ar kuriem tiek pamatots maksājuma pieprasījums, ir patiesas, precīzas un ticamas saskaņā ar dotācijas nolīgumu. Arēja revīzija, vai attiecībā uz organizācijām, kurām ir tiesības veikt neatkarīgu revīziju, neatkarīga revīzija, ir obligāta starpposmu maksājumiem katrā finanšu gadā un atlikuma maksājumiem šādos gadījumos:”










  a) | dotācijām darbībai, kuru vērtība ir vienāda vai pārsniedz EUR 750 000; |
| --- | --- | --- |

53.a

53.a

180. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.
     
  Atbildīgais kredītrīkotājs, pamatojoties uz veiktorisku analīzi, kā pamatojumu jebkuram maksājumam var pieprasīt ārējās revīzijas, vai attiecībā uz organizācijām, kurām ir tiesības veikt neatkarīgu revīziju, neatkarīgas revīzijas, pārskatu par finanšu pārskatiem un pakārtotajiem kontiem, ko sastādījis vai iesniedzis apstiprināts revidents. Ja ir dotācija darbībai vai darbības dotācija, revīzijas pārskatam pievieno maksājuma pieprasījumam. Tā nolūks ir apliecināt, ka izmaksas, ko saņēmējs ir uzrādījis finanšu pārskatos, ar kuriem tiek pamatots maksājuma pieprasījums, ir patiesas, precīzas un ticamas saskaņā ar dotācijas nolīgumu. Arēja revīzija, vai attiecībā uz organizācijām, kurām ir tiesības veikt neatkarīgu revīziju, neatkarīga revīzija, ir obligāta starpposmu maksājumiem katrā finanšu gadā un atlikuma maksājumiem šādos gadījumos:”

“2.

Atbildīgais kredītrīkotājs, pamatojoties uz veiktorisku analīzi, kā pamatojumu jebkuram maksājumam var pieprasīt ārējās revīzijas, vai attiecībā uz organizācijām, kurām ir tiesības veikt neatkarīgu revīziju, neatkarīgas revīzijas, pārskatu par finanšu pārskatiem un pakārtotajiem kontiem, ko sastādījis vai iesniedzis apstiprināts revidents. Ja ir dotācija darbībai vai darbības dotācija, revīzijas pārskatam pievieno maksājuma pieprasījumam. Tā nolūks ir apliecināt, ka izmaksas, ko saņēmējs ir uzrādījis finanšu pārskatos, ar kuriem tiek pamatots maksājuma pieprasījums, ir patiesas, precīzas un ticamas saskaņā ar dotācijas nolīgumu. Arēja revīzija, vai attiecībā uz organizācijām, kurām ir tiesības veikt neatkarīgu revīziju, neatkarīga revīzija, ir obligāta starpposmu maksājumiem katrā finanšu gadā un atlikuma maksājumiem šādos gadījumos:”

a)

a)

dotācijām darbībai, kuru vērtība ir vienāda vai pārsniedz EUR 750 000;

dotācijām darbībai, kuru vērtība ir vienāda vai pārsniedz EUR 750 000;

| b) | darbības dotācijām, kuras vērtība ir vienāda vai pārsniedz EUR 100 000. |
| --- | --- |

b)

b)

darbības dotācijām, kuras vērtība ir vienāda vai pārsniedz EUR 100 000.

darbības dotācijām, kuras vērtība ir vienāda vai pārsniedz EUR 100 000.

Atbildīgais kredītrīkotājs, pamatojoties uz veikto risku analīzi, var arī atcelt ārējas vai neatkarīgas revīzijas pienākumu attiecībā uz:

Atbildīgais kredītrīkotājs, pamatojoties uz veikto risku analīzi, var arī atcelt ārējas vai neatkarīgas revīzijas pienākumu attiecībā uz:

| a) | valsts iestādēm un starptautiskajām organizācijām, kas noteiktas 43. panta 1. punktā un 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

a)

valsts iestādēm un starptautiskajām organizācijām, kas noteiktas 43. panta 1. punktā un 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā;

valsts iestādēm un starptautiskajām organizācijām, kas noteiktas 43. panta 1. punktā un 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā;

| b) | dotāciju saņēmējiem saistībā ar humāno palīdzību un krīzes situāciju vadību, izņemot attiecībā uz atlikuma maksājumiem; |
| --- | --- |

b)

b)

dotāciju saņēmējiem saistībā ar humāno palīdzību un krīzes situāciju vadību, izņemot attiecībā uz atlikuma maksājumiem;

dotāciju saņēmējiem saistībā ar humāno palīdzību un krīzes situāciju vadību, izņemot attiecībā uz atlikuma maksājumiem;

| c) | atlikuma maksājumiem tiem dotāciju saņēmējiem saistībā ar humāno palīdzību, kuri ir parakstījuši 163. pantā minēto līdzdalības pamatnolīgumu un kuri ir ieviesuši kontroles sistēmu, kas šādiem maksājumiem nodrošina līdzvērtīgas garantijas. |
| --- | --- |

c)

c)

atlikuma maksājumiem tiem dotāciju saņēmējiem saistībā ar humāno palīdzību, kuri ir parakstījuši 163. pantā minēto līdzdalības pamatnolīgumu un kuri ir ieviesuši kontroles sistēmu, kas šādiem maksājumiem nodrošina līdzvērtīgas garantijas.

atlikuma maksājumiem tiem dotāciju saņēmējiem saistībā ar humāno palīdzību, kuri ir parakstījuši 163. pantā minēto līdzdalības pamatnolīgumu un kuri ir ieviesuši kontroles sistēmu, kas šādiem maksājumiem nodrošina līdzvērtīgas garantijas.

Grozījums Nr. 13

1. PANTA 54. PUNKTS

182. pants (Regula (EK, Euratom), Nr. 2342/2002)

54. 182.
  pantu groza šādi:

pantu groza šādi:

54. 182.
  pantu aizstāj ar šādu:

pantu aizstāj ar šādu:

a) 1. punktu aizstāj ar šādu:

a) 1. punktu aizstāj ar šādu:

1.   Atbildīgais kredītrīkotājs var pieprasīt, lai saņēmējs iepriekš dod nodrošinājumu par tādu pašu summu kā iepriekšējais finansējums, lai ierobežotu finansiālo risku, kas saistīts ar iepriekšēja finansējuma izmaksu.

“1.   Atbildīgais kredītrīkotājs
  , pamatojoties uz veikto risku analīzi,
  var pieprasīt, lai saņēmējs iepriekš iesniedz nodrošinājumu
  , kas var būt līdzvērtīgs iepriekšējā finansējuma summai
  , lai ierobežotu finansiālo risku, kas saistīts ar iepriekšēja finansējuma izmaksu
  , ja nav iespējams rast citu tikpat iedarbīgu veidu, kā nodrošināt šo parādu
  .”

Šādu nodrošinājumu var pieprasīt arī atbildīgais kredītrīkotājs, pamatojoties uz viņa veikto risku analīzi, izmantojot dotācijas nolīgumā minēto metodi.

b) 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

b) 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

2.   Ja iepriekšējs finansējums ir vairāk nekā 80 % no dotācijas kopsummas un pārsniedz EUR 60 000, tad pieprasa nodrošinājumu.

2.   Ja iepriekšējs finansējums ir vairāk nekā 80 % no dotācijas kopsummas un pārsniedz EUR 60 000, tad pieprasa nodrošinājumu
  , ja nav iespējams rast citu tikpat iedarbīgu veidu, kā nodrošināt šo parādu. Nevalstiskajām organizācijām, kas darbojas ārējo darījumu jomā, šādu nodrošinājumu pieprasa par līdzfinansējumu, kas pārsniedz EUR 1 000 000 vai ir vairāk nekā 90% no dotācijas kopsummas, ja nav iespējams rast citu tikpat iedarbīgu veidu, kā nodrošināt šo parādu. Nodrošinājums ir spēkā pietiekami ilgu laika posmu, lai to varētu izmantot.

3.
     
  Nodrošinājumu sniedz apstiprināta banka vai finanšu iestāde, kas nodibināta vienā no dalībvalstīm. Ja saņēmējs ir dibināts trešā valstī, atbildīgais kredītrīkotājs var dot piekrišanu, ka šajā trešā valstī dibināta banka vai finanšu iestāde var sniegt nodrošinājumu, ja viņš uzskata, ka šīs bankas vai finanšu iestādes piedāvātā drošība un īpašības ir līdzvērtīgas tām, ko piedāvā banka vai finanšu iestāde, kas dibināta kādā no dalībvalstīm. Pēc saņēmēja lūguma, šo nodrošinājumu var aizstāt ar kopēju un dalītu trešās personas dotu nodrošinājumu vai ar neatsaucamu un beznosacījumu kopēju nodrošinājumu darbībai, ko dod saņēmēji, kas ir viena dotācijas nolīguma puses, pēc tam, kad ir saņemta atbildīgā kredītrīkotāja piekrišana.

Nodrošinājumu izsaka euro. Ar šo nodrošinājumu banka, finanšu iestāde, trešā persona vai pārējie saņēmēji dod neatceļamu nodrošinājumu vai ir dotācijas saņēmēja saistību galvinieki pēc pirmā uzaicinājuma.

Pie citiem parāda nodrošināšanas veidiem, pamatojoties uz atbildīgā kredītrīkotāja veikto risku analīzi, pieder arī (bet ne tikai) periodiski maksājumi, hipotēka, maksājumi par zemi vai nekustamo īpašumu un ķīlas.

4.
     
  Nodrošinājumu vai citu garantiju atbrīvo, iepriekšējo finansējumu pakāpeniski ieskaitot starpposma maksājumos un atlikuma maksājumos, ko maksā saņēmējam saskaņā ar dotācijas nolīgumā paredzētajiem nosacījumiem. Šī panta pirmā punkta otrajā daļā minētajā gadījumā to atbrīvo vienīgi pēc tam, kad ir samaksāts atlikums.

5.
     
  Atbildīgais kredītrīkotājs, pamatojoties uz risku analīzi, var atcelt 2. punktā noteikto pienākumu valsts iestādēm un starptautiskajām organizācijām, kas minētas 43. panta 1. punktā un 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā. Atbildīgais kredītrīkotājs var atbrīvot no šī pienākuma arī saņēmējus, kuri noslēguši līdzdalības pamatlīgumu saskaņā ar 163. pantu.

6.
     
  Ja dotācija nepārsniedz EUR 10 000, atbildīgais kredītrīkotājs pieprasa sniegt nodrošinājumu tikai pienācīgi pamatotos gadījumos.

---

(1)  Padomes dokuments 10003/02, 1. pielik.

1

P6_TA(2006)0236

Aizliegumi attiecībā pret noteiktiem dzimumpārkāpējiem *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Beļģijas Karalistes iniciatīvu Padomei pieņemt pamatlēmumu par to, lai Eiropas Savienībā atzītu un īstenotu aizliegumus, ko uzliek tiesas spriedumi par noziedzīgiem nodarījumiem, kas veikti pret bērniem (14207/2004 — C6-0244/2004 — 2004/0818(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Beļģijas Karalistes iniciatīvu (14207/2004) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Beļģijas Karalistes iniciatīvu (14207/2004) (1),

| — | ņemot vērā ES līguma 34. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 31. panta 1. punkta a) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES līguma 34. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 31. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā ES Līguma 39. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0244/2004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Līguma 39. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0244/2004),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 93. pantu, 51. pantu, 41. panta 4. daļu un 35. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 93. pantu, 51. pantu, 41. panta 4. daļu un 35. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu, kā arī Juridiskās komitejas atzinumu (A6-0068/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu, kā arī Juridiskās komitejas atzinumu (A6-0068/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Beļģijas Karalistes iniciatīvu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Beļģijas Karalistes iniciatīvu;

| 2. | aicina Padomi attiecīgi grozīt tekstu; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi attiecīgi grozīt tekstu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Beļģijas Karalistes iniciatīvu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Beļģijas Karalistes iniciatīvu;

| 5. | prasa saskaņā ar EK līguma 65. panta a) daļu pieņemt paralēlu noteikumu, ņemot vērā, ka tiesu iestāžu sadarbība nepārprotami krustojas krimināllietās un civillietās; |
| --- | --- |

5.

prasa saskaņā ar EK līguma 65. panta a) daļu pieņemt paralēlu noteikumu, ņemot vērā, ka tiesu iestāžu sadarbība nepārprotami krustojas krimināllietās un civillietās;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī Beļģijas Karalistes valdībai un pārējo dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī Beļģijas Karalistes valdībai un pārējo dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

| BEĻĢIJAS KARALISTES IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| 1. atsauce |
| ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā
  31. panta a) punktu
  un 34. panta 2. punkta b) apakšpunktu; | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā
  31. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu
  un 34. panta 2. punkta b) apakšpunktu; |
| Grozījums Nr. 2 |
| 5. apsvērums |
| (5) apkarot bērnu seksuālu izmantošanu un bērnu pornogrāfiju, un jo īpaši apkarot recidīvismu šajā jomā būtu jāpadara par Savienības prioritāti. Šajā konkrētajā jomā saskaņā ar subsidiaritātes principu Padomes 2003 gada 22. decembra Pamatlēmums 2004/68/TI par bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu paredzēja vispārēju obligātu ES pieeju tādiem noziedzīgiem nodarījumiem, jo īpaši attiecībā uz to, kāda veida sodi un aizliegumi būtu jāparedz ar attiecīgas valsts tiesību aktiem. Savstarpējas atzīšanas princips būtu jāpiemēro pagaidu vai pastāvīgam aizliegumam veikt profesionālas darbības, kas saistītas ar bērnu uzraudzību, kā skaidri paredzēts pamatlēmumā, ja aizliegums ir uzlikts pēc krimināltiesas sprieduma par noziedzīgu nodarījumu, kas saistīts ar bērnu seksuālu izmantošanu un bērnu pornogrāfiju; | (5)
  dalībvalstī un visā Eiropas Savienībā ir liels iespējamo aizliegumu apjoms, kuru pamatā ir notiesājošs spriedums, un tā kā šo sankciju piemērošanas raksturs un metodes var ievērojami atšķirties, prioritāte jāpiešķir jomām, kurās starp dalībvalstīm jau pastāv kopīgs pamats.
  Bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas, un jo īpaši recidīvisma apkarošana šajā jomā būtu jāpadara par Savienības prioritāti. Šajā konkrētajā jomā saskaņā ar subsidiaritātes principu Padomes 2003. gada 22. decembra Pamatlēmums 2004/68/TI par bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu paredzēja vispārēju obligātu ES pieeju tādiem noziedzīgiem nodarījumiem, jo īpaši attiecībā uz to, kāda veida sodi un aizliegumi būtu jāparedz ar attiecīgās valsts tiesību aktiem. Savstarpējas atzīšanas princips
  cita starpā
  būtu jāpiemēro pagaidu vai pastāvīgam aizliegumam veikt profesionālas darbības, kas saistītas ar bērnu uzraudzību, kā skaidri paredzēts pamatlēmumā, ja aizliegums ir uzlikts pēc notiesājoša sprieduma par noziedzīgu nodarījumu, kas saistīts ar bērnu seksuālu izmantošanu un bērnu pornogrāfiju; |
| Grozījums Nr. 3 |
| 2. panta c) apakšpunkts |
| c) | “aizliegums” ir pagaidu vai pastāvīgs aizliegums veikt profesionālas darbības, kas saistītas ar bērnu uzraudzību, kā minēts 5. panta 3. punktā Padomes 2003. gada 22. decembra Pamatlēmumam 2004/68/TI par bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu, kas saskaņā ar 1. panta 2. punktu uzlikts ar tiesas spriedumu par noziedzīgu nodarījumu; |

BEĻĢIJAS KARALISTES IEROSINĀTAIS TEKSTS

PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI

Grozījums Nr. 1

1. atsauce

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā
  31. panta a) punktu
  un 34. panta 2. punkta b) apakšpunktu;

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā
  31. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu
  un 34. panta 2. punkta b) apakšpunktu;

Grozījums Nr. 2

5. apsvērums

(5) apkarot bērnu seksuālu izmantošanu un bērnu pornogrāfiju, un jo īpaši apkarot recidīvismu šajā jomā būtu jāpadara par Savienības prioritāti. Šajā konkrētajā jomā saskaņā ar subsidiaritātes principu Padomes 2003 gada 22. decembra Pamatlēmums 2004/68/TI par bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu paredzēja vispārēju obligātu ES pieeju tādiem noziedzīgiem nodarījumiem, jo īpaši attiecībā uz to, kāda veida sodi un aizliegumi būtu jāparedz ar attiecīgas valsts tiesību aktiem. Savstarpējas atzīšanas princips būtu jāpiemēro pagaidu vai pastāvīgam aizliegumam veikt profesionālas darbības, kas saistītas ar bērnu uzraudzību, kā skaidri paredzēts pamatlēmumā, ja aizliegums ir uzlikts pēc krimināltiesas sprieduma par noziedzīgu nodarījumu, kas saistīts ar bērnu seksuālu izmantošanu un bērnu pornogrāfiju;

(5)
  dalībvalstī un visā Eiropas Savienībā ir liels iespējamo aizliegumu apjoms, kuru pamatā ir notiesājošs spriedums, un tā kā šo sankciju piemērošanas raksturs un metodes var ievērojami atšķirties, prioritāte jāpiešķir jomām, kurās starp dalībvalstīm jau pastāv kopīgs pamats.
  Bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas, un jo īpaši recidīvisma apkarošana šajā jomā būtu jāpadara par Savienības prioritāti. Šajā konkrētajā jomā saskaņā ar subsidiaritātes principu Padomes 2003. gada 22. decembra Pamatlēmums 2004/68/TI par bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu paredzēja vispārēju obligātu ES pieeju tādiem noziedzīgiem nodarījumiem, jo īpaši attiecībā uz to, kāda veida sodi un aizliegumi būtu jāparedz ar attiecīgās valsts tiesību aktiem. Savstarpējas atzīšanas princips
  cita starpā
  būtu jāpiemēro pagaidu vai pastāvīgam aizliegumam veikt profesionālas darbības, kas saistītas ar bērnu uzraudzību, kā skaidri paredzēts pamatlēmumā, ja aizliegums ir uzlikts pēc notiesājoša sprieduma par noziedzīgu nodarījumu, kas saistīts ar bērnu seksuālu izmantošanu un bērnu pornogrāfiju;

Grozījums Nr. 3

2. panta c) apakšpunkts

c)

“aizliegums” ir pagaidu vai pastāvīgs aizliegums veikt profesionālas darbības, kas saistītas ar bērnu uzraudzību, kā minēts 5. panta 3. punktā Padomes 2003. gada 22. decembra Pamatlēmumam 2004/68/TI par bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu, kas saskaņā ar 1. panta 2. punktu uzlikts ar tiesas spriedumu par noziedzīgu nodarījumu;

| c) | “aizliegums” ir pagaidu vai pastāvīgs aizliegums veikt profesionālas darbības, kas saistītas ar bērnu uzraudzību, kā minēts 5. panta 3. punktā Padomes 2003. gada 22. decembra Pamatlēmumam 2004/68/TI par bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu
  un par darbību veikšanu ārpus valsts vai privātām bērnu uzraudzības iestādēm, kurās uzrauga bērnus vai strādā ar tiem
  , kas saskaņā ar 1. pantu uzlikts ar tiesas spriedumu par noziedzīgu nodarījumu; |
| --- | --- |

c)

“aizliegums” ir pagaidu vai pastāvīgs aizliegums veikt profesionālas darbības, kas saistītas ar bērnu uzraudzību, kā minēts 5. panta 3. punktā Padomes 2003. gada 22. decembra Pamatlēmumam 2004/68/TI par bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu
  un par darbību veikšanu ārpus valsts vai privātām bērnu uzraudzības iestādēm, kurās uzrauga bērnus vai strādā ar tiem
  , kas saskaņā ar 1. pantu uzlikts ar tiesas spriedumu par noziedzīgu nodarījumu;

Grozījums Nr. 4

2. panta d) apakšpunkts

| d) | “centrālā iestāde” ir iestāde, kas saskaņā ar Padomes Lēmuma [...]
  2. pantu
  norīkota apmainīties ar informāciju, kas iegūta no krimināllietu reģistriem; |
| --- | --- |

d)

“centrālā iestāde” ir iestāde, kas saskaņā ar Padomes Lēmuma [...]
  2. pantu
  norīkota apmainīties ar informāciju, kas iegūta no krimināllietu reģistriem;

| d) | “centrālā iestāde” ir iestāde, kas saskaņā ar Padomes Lēmuma [...]
  1. pantu
  norīkota apmainīties ar informāciju, kas iegūta no sodāmības reģistriem; |
| --- | --- |

d)

“centrālā iestāde” ir iestāde, kas saskaņā ar Padomes Lēmuma [...]
  1. pantu
  norīkota apmainīties ar informāciju, kas iegūta no sodāmības reģistriem;

Grozījums Nr. 5

3. panta - 1. punkts (jauns)

- 1. Ja to atļauj starptautiskie tiesību akti par savstarpējo juridisko palīdzību krimināllietās, trešo valstu piemērotie aizliegumi jāreģistrē sodāmības reģistrā.

Grozījums Nr. 6

3. pants

Dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu visu aizliegumu reģistrāciju krimināllietu reģistrā.

2. Dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu visu aizliegumu,
  tostarp jebkuru citā dalībvalstī piemērotu aizliegumu
  reģistrāciju sodāmības reģistrā.

Grozījums Nr. 7

4. panta 1. punkts

1. Ja izdevējvalsts nodod krimināllietu reģistra informāciju citai dalībvalstij saskaņā ar spēkā esošiem starptautiskiem likumiem, kas regulē savstarpēju juridisku palīdzību krimināllietās, tā piemin aizliegumu krimināllietas reģistra izrakstā.

1. Ja izdevējvalsts nodod sodāmības reģistra informāciju citai dalībvalstij saskaņā ar spēkā esošiem starptautiskiem tiesību aktiem, kas regulē savstarpēju juridisku palīdzību krimināllietās,
  un saskaņā ar Padomes 2005. gada 21. novembra Lēmumu 2005/876/TI par apmaiņu ar sodāmības reģistra informāciju (2) tā līdz ar sniegto informāciju
  piemin aizliegumu sodāmības reģistra izrakstā.

Grozījums Nr. 8

5. pants

Ja saskaņā ar šo pamatlēmumu iesniedz pieteikumu par kādā dalībvalstī reģistrētām krimināllietām, ievērojot attiecīgas dalībvalsts likumus, lai saņemtu informāciju par kādas citas dalībvalsts pilsoni, pieteikums noteikti jāiesniedz tās dalībvalsts centrālai iestādei, kuras pilsonis ir attiecīgā persona.

Ja saskaņā ar šo pamatlēmumu iesniedz pieteikumu par kādā dalībvalstī reģistrētām krimināllietām, ievērojot attiecīgas dalībvalsts likumus, lai saņemtu informāciju par kādas citas dalībvalsts valstspiederīgo vai iedzīvotāju
  ,
  tostarp, ja pret šīm personām nav veikta tiesvedība,
  pieteikums noteikti jāiesniedz tās dalībvalsts centrālai iestādei, kuras valstspiederīgais vai iedzīvotājs
  ir attiecīgā persona.

Grozījums Nr. 9

5. panta 1.a punkts (jauns)

1.a Ja saistībā ar šo pamatlēmumu iesniedz pieteikumu par kādā dalībvalstī reģistrētām krimināllietām, lai atbilstīgi šīs valsts tiesību aktiem iegūtu informāciju par personu, kura ir valstspiederīgais vairāk nekā vienā dalībvalstī, pieteikums noteikti jāiesniedz centrālajai iestādei katrā dalībvalstī, kuras valstspiederīgais ir attiecīgā persona.

Grozījums Nr. 10

7. pants, Nosaukums

Neatzīšanas
  vai neīstenošanas iemesli

Neatzīšanas vai nepiemērošanas iemesli
  vai aizlieguma pielāgošana.

Grozījums Nr. 11

7. panta ca) apakšpunkts (jauns)

| ca) | nodarījums, par ko paredzēts aizliegums, ir amnestēts valstī, kura piemēro aizliegumu. |
| --- | --- |

ca)

Grozījums Nr. 12

7. panta 1.a punkts (jauns)

1.a Ja aizlieguma ilgums pārsniedz maksimumu, ko par šo nodarījuma paredz aizlieguma piemērotājas dalībvalsts tiesību akti, aizliegums jāsamazina līdz šai maksimālajai robežai.

Grozījums Nr. 13

8. panta 1. punkts

1. Lai īstenotu aizliegumu, kompetenta izdevējvalsts iestāde neprasa nekādas citas formalitātes kā vien
  B
  veidlapu, kas minēta Padomes Lēmuma [...]
  4. panta 2. punktā
  par apmaiņu ar informāciju, kas iegūta no krimināllietu reģistriem.

1. Lai īstenotu aizliegumu, kompetentā izdevējvalsts iestāde neprasa nekādas citas formalitātes kā vien veidlapu, kas minēta Padomes Lēmuma [...]
  3. panta 2. punktā
  par apmaiņu ar informāciju, kas iegūta no sodāmības reģistriem.

Grozījums Nr. 14

8. panta 2. punkts

2. Ja aizlieguma termiņš ir ilgāks par maksimālo, ko īstenotājvalsts likumi pieļauj par tādiem noziedzīgiem nodarījumiem, īstenotā aizlieguma termiņu samazina līdz minētajam maksimāli pieļautajam termiņam.

svītrots

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

(2)  

  OV L 322, 9.12.2005., 33. lpp.

P6_TA(2006)0237

Krīze palestīniešu teritorijās

Eiropas Parlamenta rezolūcija par humāno krīzi palestīniešu teritorijās un ES lomu

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par situāciju Tuvajos Austrumos, un jo īpaši 2003. gada 23. oktobra par mieru un cieņu Tuvajos Austrumos (1), 2005. gada 27. janvāra par situāciju Tuvajos Austrumos (2) un 2006. gada 2. februāra rezolūciju par Palestīniešu Pašpārvaldes vēlēšanu rezultātiem un situāciju Austrumjeruzalemē (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par situāciju Tuvajos Austrumos, un jo īpaši 2003. gada 23. oktobra par mieru un cieņu Tuvajos Austrumos (1), 2005. gada 27. janvāra par situāciju Tuvajos Austrumos (2) un 2006. gada 2. februāra rezolūciju par Palestīniešu Pašpārvaldes vēlēšanu rezultātiem un situāciju Austrumjeruzalemē (3),

| — | ņemot vērā ES Vēlēšanu novērošanas misijas Palestīnā ziņojumu un Eiropas Parlamenta vēlēšanu novērotāju ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Vēlēšanu novērošanas misijas Palestīnā ziņojumu un Eiropas Parlamenta vēlēšanu novērotāju ziņojumu,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 242, 338, 1373 un 1397, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 242, 338, 1373 un 1397,

| — | ņemot vērā Lielā četrinieka 2003. gada 30. aprīļa“Ceļa karti mieram”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lielā četrinieka 2003. gada 30. aprīļa“Ceļa karti mieram”,

| — | ņemot vērā 2006. gada 28. martā notikušo Izraēlas valsts vēlēšanu rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 28. martā notikušo Izraēlas valsts vēlēšanu rezultātus,

| — | ņemot vērā Lielā četrinieka valstu vadītāju paziņojumu 2006. gada 9. maijā Ņujorkā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lielā četrinieka valstu vadītāju paziņojumu 2006. gada 9. maijā Ņujorkā,

| — | ņemot vērā Vispārējo lietu padomes 2006. gada 15. maija secinājumus par Tuvo Austrumu miera procesu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo lietu padomes 2006. gada 15. maija secinājumus par Tuvo Austrumu miera procesu,

| — | ņemot vērā ES un Izraēlas, kā arī ES un Palestīnas kaimiņattiecību līgumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Izraēlas, kā arī ES un Palestīnas kaimiņattiecību līgumus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā pēc vēlēšanām Palestīnā un Izraēlā ir pienācis laiks, lai nostiprinātu jaunu pamatu Eiropas Savienības un Lielā četrinieka (ES, ASV, Krievija, ANO) diplomātiskajai un politiskajai iniciatīvai, ar kuru jāīsteno ambiciozi mērķi, lai atsāktu sarunas un stabila un ilgtspējīga miera nodrošināšanas procesu; |
| --- | --- |

A.

tā kā pēc vēlēšanām Palestīnā un Izraēlā ir pienācis laiks, lai nostiprinātu jaunu pamatu Eiropas Savienības un Lielā četrinieka (ES, ASV, Krievija, ANO) diplomātiskajai un politiskajai iniciatīvai, ar kuru jāīsteno ambiciozi mērķi, lai atsāktu sarunas un stabila un ilgtspējīga miera nodrošināšanas procesu;

| B. | tā kā ir steidzami jārīkojas, lai risinātu nopietnu humānās un sociālās situācijas pasliktināšanos Gazā un Rietumkrastā, lai izvairītos no haosa un turpmākas politiskās nestabilitātes; |
| --- | --- |

B.

tā kā ir steidzami jārīkojas, lai risinātu nopietnu humānās un sociālās situācijas pasliktināšanos Gazā un Rietumkrastā, lai izvairītos no haosa un turpmākas politiskās nestabilitātes;

| C. | tā kā pēc vēlēšanām Palestīnā, kas noritēja, ievērojot starptautiskos standartus, tika izveidota valdība no Hamas vēlēšanu saraksta “Pārmaiņas un reforma” un tā kā starptautiskā sabiedrība tagad ir spiesta respektēt vēlēšanu demokrātiskos rezultātus; |
| --- | --- |

C.

tā kā pēc vēlēšanām Palestīnā, kas noritēja, ievērojot starptautiskos standartus, tika izveidota valdība no Hamas vēlēšanu saraksta “Pārmaiņas un reforma” un tā kā starptautiskā sabiedrība tagad ir spiesta respektēt vēlēšanu demokrātiskos rezultātus;

| D. | tā kā Hamas lēmums piedalīties vēlēšanās un panākumi šai organizācijai uzliks pienākumu ievērot palestīniešu iepriekš noslēgtās vienošanās, tostarp terorisma nosodīšanu un Izraēlas pastāvēšanas tiesību atzīšanu, kā to ir pieprasījusi starptautiskās sabiedrība; |
| --- | --- |

D.

tā kā Hamas lēmums piedalīties vēlēšanās un panākumi šai organizācijai uzliks pienākumu ievērot palestīniešu iepriekš noslēgtās vienošanās, tostarp terorisma nosodīšanu un Izraēlas pastāvēšanas tiesību atzīšanu, kā to ir pieprasījusi starptautiskās sabiedrība;

| E. | tā kā 2006. gada 9. maijā Lielais četrinieks pārtrauca sniegt atbalstu palestīniešu cilvēka pamatvajadzību apmierināšanai, un izteica gatavību izveidot pagaidu starptautisku atbalsta sniegšanas mehānismu ar ierobežotu darbības jomu un laiku, kas nodrošinās tiešu palīdzības piegādi palestīniešiem; tā kā ES ir uzdota šāda mehānisma izstrāde un ierosināšana; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2006. gada 9. maijā Lielais četrinieks pārtrauca sniegt atbalstu palestīniešu cilvēka pamatvajadzību apmierināšanai, un izteica gatavību izveidot pagaidu starptautisku atbalsta sniegšanas mehānismu ar ierobežotu darbības jomu un laiku, kas nodrošinās tiešu palīdzības piegādi palestīniešiem; tā kā ES ir uzdota šāda mehānisma izstrāde un ierosināšana;

| F. | tā kā ES strādā, lai steidzami izveidotu šo mehānismu, kas pirmām kārtām būs paredzēts, lai sniegtu palīdzību pamatvajadzību apmierināšanai, un tostarp paredzēs apspriedes ar starptautiskām finanšu iestādēm un citiem galvenajiem sadarbības partneriem, un aicina citus donorus aktīvi piedalīties, lai pēc iespējas ātrāk šo mehānismu izveidotu; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES strādā, lai steidzami izveidotu šo mehānismu, kas pirmām kārtām būs paredzēts, lai sniegtu palīdzību pamatvajadzību apmierināšanai, un tostarp paredzēs apspriedes ar starptautiskām finanšu iestādēm un citiem galvenajiem sadarbības partneriem, un aicina citus donorus aktīvi piedalīties, lai pēc iespējas ātrāk šo mehānismu izveidotu;

| G. | tā kā jaunā Izraēlas valdība ir paziņojusi savas pamatnostādnes, tostarp apņemšanos piedalīties sarunās ar palestīniešiem, tomēr tās neizslēdz vienpusējus “konverģences plāna” īstenošanas pasākumus ar mērķi noteikt galīgās valstu robežas; |
| --- | --- |

G.

tā kā jaunā Izraēlas valdība ir paziņojusi savas pamatnostādnes, tostarp apņemšanos piedalīties sarunās ar palestīniešiem, tomēr tās neizslēdz vienpusējus “konverģences plāna” īstenošanas pasākumus ar mērķi noteikt galīgās valstu robežas;

| H. | tā kā Izraēlai ir jāatgādina par tās saistībām attiecībā uz Oslo vienošanos par 1967. gada robežām, apmetnēm un Austrumjeruzalemi, un tai ir jāapzinās pašreizējā bīstamā situācija, |
| --- | --- |

H.

tā kā Izraēlai ir jāatgādina par tās saistībām attiecībā uz Oslo vienošanos par 1967. gada robežām, apmetnēm un Austrumjeruzalemi, un tai ir jāapzinās pašreizējā bīstamā situācija,

| 1. | pauž nopietnas bažas par humānās, ekonomiskās un finansiālās situācijas pasliktināšanos Rietumkrastā un Gazā; |
| --- | --- |

1.

pauž nopietnas bažas par humānās, ekonomiskās un finansiālās situācijas pasliktināšanos Rietumkrastā un Gazā;

| 2. | aicina Padomi un Komisiju pastiprināt iniciatīvas, ņemot vērā šādus ieteikumus:






  — | rīkoties saskaņā ar Lielo četrinieku, lai steidzami nodrošinātu palestīniešiem vitāli svarīgās palīdzības virzību caur humānās palīdzības organizācijām un NVO, un īstenot Lielā četrinieka iepriekšminēto pagaidu starptautisko mehānismu, lai palestīniešiem garantētu tiešu atbalstu, ko vajadzētu veicināt Pasaules Bankai vai citām starptautiskām iestādēm; |
| --- | --- | --- |

2.

aicina Padomi un Komisiju pastiprināt iniciatīvas, ņemot vērā šādus ieteikumus:

—

rīkoties saskaņā ar Lielo četrinieku, lai steidzami nodrošinātu palestīniešiem vitāli svarīgās palīdzības virzību caur humānās palīdzības organizācijām un NVO, un īstenot Lielā četrinieka iepriekšminēto pagaidu starptautisko mehānismu, lai palestīniešiem garantētu tiešu atbalstu, ko vajadzētu veicināt Pasaules Bankai vai citām starptautiskām iestādēm;

| — | aicināt ASV un citu donorvalstu valdības šo mehānismu pielietot plaši un elastīgi un sekmēt tā īstenošanu, tieši iesaistot Palestīniešu pašpārvaldes prezidentu, kā arī nodrošināt izdevumu finanšu kontroli un pārskatatbildību; |
| --- | --- |

—

aicināt ASV un citu donorvalstu valdības šo mehānismu pielietot plaši un elastīgi un sekmēt tā īstenošanu, tieši iesaistot Palestīniešu pašpārvaldes prezidentu, kā arī nodrošināt izdevumu finanšu kontroli un pārskatatbildību;

| — | izstrādāt šādu mehānismu, lai izvairītos no smagas humānās krīzes palestīniešu teritorijās; šajā sakarā aicina visas pagaidu starptautiskā finanšu mehānisma izstrādē iesaistītās iestādes būt pēc iespējas pārredzamākām, lai nepieļautu jebkādu līdzekļu izkrāpšanu vai novirzīšanu; |
| --- | --- |

—

izstrādāt šādu mehānismu, lai izvairītos no smagas humānās krīzes palestīniešu teritorijās; šajā sakarā aicina visas pagaidu starptautiskā finanšu mehānisma izstrādē iesaistītās iestādes būt pēc iespējas pārredzamākām, lai nepieļautu jebkādu līdzekļu izkrāpšanu vai novirzīšanu;

| — | aicināt Izraēlas valdību nekavējoties atsākt Palestīnas nodokļu un muitas nodevu aizturēto ieņēmumu tiešos pārskaitījumus, kuri kopš 2006. gada janvāra ir iesaldēti; atzīmē, ka daļa no šiem līdzekļiem saskaņā ar 1994. gada Parīzes Protokolu ir pārskaitīta, lai apmaksātu elektroapgādi; |
| --- | --- |

—

aicināt Izraēlas valdību nekavējoties atsākt Palestīnas nodokļu un muitas nodevu aizturēto ieņēmumu tiešos pārskaitījumus, kuri kopš 2006. gada janvāra ir iesaldēti; atzīmē, ka daļa no šiem līdzekļiem saskaņā ar 1994. gada Parīzes Protokolu ir pārskaitīta, lai apmaksātu elektroapgādi;

| — | pastiprināt iestāžu veidošanas procesu Palestīnā, kurš ticis uzskatīts par svarīgu posmu pēdējās vēlēšanās; |
| --- | --- |

—

pastiprināt iestāžu veidošanas procesu Palestīnā, kurš ticis uzskatīts par svarīgu posmu pēdējās vēlēšanās;

| — | turpināt ES līdzdalību misijā Rafah un nolīguma par pārvietošanos un piekļuvi īstenošanu; |
| --- | --- |

—

turpināt ES līdzdalību misijā Rafah un nolīguma par pārvietošanos un piekļuvi īstenošanu;

| — | kopā ar KĀDP Augsto pārstāvi veikt visaptverošu situācijas novērtējumu, garantēt gan atbalsta pasākumu, gan politisko un diplomātisko iniciatīvu saskaņotību, lai risinātu dialogu ar Palestīniešu pašpārvaldi, apspriežoties ar tās prezidentu; |
| --- | --- |

—

kopā ar KĀDP Augsto pārstāvi veikt visaptverošu situācijas novērtējumu, garantēt gan atbalsta pasākumu, gan politisko un diplomātisko iniciatīvu saskaņotību, lai risinātu dialogu ar Palestīniešu pašpārvaldi, apspriežoties ar tās prezidentu;

| — | nodrošināt, ka visa turpmākā palīdzība tiks pārskatīta, ņemot vērā to, kā Palestīniešu pašpārvalde ievēro šos principus; |
| --- | --- |

—

nodrošināt, ka visa turpmākā palīdzība tiks pārskatīta, ņemot vērā to, kā Palestīniešu pašpārvalde ievēro šos principus;

| — | pilnībā izmantot Rīcības plānu attiecībā uz Palestīniešu pašpārvaldi Eiropas kaimiņattiecību politikas ietvaros, savukārt Komisija būs jāgarantē ES un Izraēlas Rīcības plāna pilnīga īstenošana attiecībā uz Izraēlas saistībām pret Palestīniešu pašpārvaldi; |
| --- | --- |

—

pilnībā izmantot Rīcības plānu attiecībā uz Palestīniešu pašpārvaldi Eiropas kaimiņattiecību politikas ietvaros, savukārt Komisija būs jāgarantē ES un Izraēlas Rīcības plāna pilnīga īstenošana attiecībā uz Izraēlas saistībām pret Palestīniešu pašpārvaldi;

| 3. | atzinīgi vērtē Palestīniešu pašpārvaldes prezidenta Mahmoud Abbas, paziņojumu, ko viņš izteica Parlamenta plenārsēdē 2006. gada 16. maijā, un aicina Padomi un Komisiju turpināt atbalstīt prezidenta centienus risināt sarunas ar Izraēlu, Palestīniešu pašpārvaldi un starptautisko sabiedrību; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē Palestīniešu pašpārvaldes prezidenta Mahmoud Abbas, paziņojumu, ko viņš izteica Parlamenta plenārsēdē 2006. gada 16. maijā, un aicina Padomi un Komisiju turpināt atbalstīt prezidenta centienus risināt sarunas ar Izraēlu, Palestīniešu pašpārvaldi un starptautisko sabiedrību;

| 4. | atbalsta Palestīniešu pašpārvaldes prezidenta iniciatīvu veicināt nacionālo dialogu un cer, ka šos priekšlikumus apstiprinās visas iesaistītās puses, uzskata, ka prezidents ir tiesīgs vadīt sarunas un uzņemties atbildību par starptautiskās palīdzības vadību; |
| --- | --- |

4.

atbalsta Palestīniešu pašpārvaldes prezidenta iniciatīvu veicināt nacionālo dialogu un cer, ka šos priekšlikumus apstiprinās visas iesaistītās puses, uzskata, ka prezidents ir tiesīgs vadīt sarunas un uzņemties atbildību par starptautiskās palīdzības vadību;

| 5. | uzskata, ka jebkurās sarunās ar Palestīniešu pašpārvaldi ir jācenšas panākt tādu galīgā miera līguma atzīšanu, kurš ir balstīts uz risinājumu, iesaistot abas dzīvotspējīgās valstis, to valdības un tās atbalstošos grupējumus, pārtraucot vardarbību, uzskata, ka jaunās valdības paskaidrojumi par vardarbības nosodīšanu un Izraēlas atzīšanu, kā arī Palestīniešu pašpārvaldes starptautiskās saistības ir jebkādas ES un tās sadarbības būtiska daļa; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka jebkurās sarunās ar Palestīniešu pašpārvaldi ir jācenšas panākt tādu galīgā miera līguma atzīšanu, kurš ir balstīts uz risinājumu, iesaistot abas dzīvotspējīgās valstis, to valdības un tās atbalstošos grupējumus, pārtraucot vardarbību, uzskata, ka jaunās valdības paskaidrojumi par vardarbības nosodīšanu un Izraēlas atzīšanu, kā arī Palestīniešu pašpārvaldes starptautiskās saistības ir jebkādas ES un tās sadarbības būtiska daļa;

| 6. | vēlreiz apstiprina šajā svarīgajā posmā, ka Tuvo Austrumu konflikta risinājums ir iespējams, veicot sarunas par noteiktu galīgo miera līgumu, kas izklāstīts “Ceļa kartē mieram”, bez priekšnoteikumiem, un balstoties uz divu demokrātisku, suverēnu un dzīvotspējīgu valstu mierīgu līdzāspastāvēšanu ar drošām un atzītām robežām; |
| --- | --- |

6.

vēlreiz apstiprina šajā svarīgajā posmā, ka Tuvo Austrumu konflikta risinājums ir iespējams, veicot sarunas par noteiktu galīgo miera līgumu, kas izklāstīts “Ceļa kartē mieram”, bez priekšnoteikumiem, un balstoties uz divu demokrātisku, suverēnu un dzīvotspējīgu valstu mierīgu līdzāspastāvēšanu ar drošām un atzītām robežām;

| 7. | atzinīgi vērtē pirmo sanāksmi pēc vēlēšanām Izraēlā, kurā piedalījās Palestīniešu pašpārvaldes prezidents Mahmoud Abbas un Izraēlas premjeministrs Shimon Peres, kā arī premjerministra vietnieks un ārlietu ministrs Tsipi Livni un kura norisinājās 2006. gada 20. maijā Šarmelšeihā, paverot ceļu tam, lai varētu notikt iecerētā sanāksme starp Mahmoud Abbas un Izraēlas premjerministru Ehud Olmert; cer, ka šādas tikšanās novedīs pie miera sarunu atjaunošanas, tādējādi attīstot tālāk ilgi novilcināto miera procesu; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē pirmo sanāksmi pēc vēlēšanām Izraēlā, kurā piedalījās Palestīniešu pašpārvaldes prezidents Mahmoud Abbas un Izraēlas premjeministrs Shimon Peres, kā arī premjerministra vietnieks un ārlietu ministrs Tsipi Livni un kura norisinājās 2006. gada 20. maijā Šarmelšeihā, paverot ceļu tam, lai varētu notikt iecerētā sanāksme starp Mahmoud Abbas un Izraēlas premjerministru Ehud Olmert; cer, ka šādas tikšanās novedīs pie miera sarunu atjaunošanas, tādējādi attīstot tālāk ilgi novilcināto miera procesu;

| 8. | norāda, ka nepastāv divpusēju sarunu alternatīva un vienpusēja rīcība varētu mazināt centienus panākt ilgstošu visaptverošu mieru; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka nepastāv divpusēju sarunu alternatīva un vienpusēja rīcība varētu mazināt centienus panākt ilgstošu visaptverošu mieru;

| 9. | atkārtoti pauž nosodījumu un aicina nekavējoties pārtraukt apmetņu paplašināšanu, jo īpaši Austrumjeruzalemē, un jaunas sienas celtniecību aiz robežas, kuru noteica 1967. gadā, jo tas ir pretrunā starptautiskajiem tiesību aktiem un ir šķērslis, lai atjaunotu dialogu; |
| --- | --- |

9.

atkārtoti pauž nosodījumu un aicina nekavējoties pārtraukt apmetņu paplašināšanu, jo īpaši Austrumjeruzalemē, un jaunas sienas celtniecību aiz robežas, kuru noteica 1967. gadā, jo tas ir pretrunā starptautiskajiem tiesību aktiem un ir šķērslis, lai atjaunotu dialogu;

| 10. | aicina iesaistītās puses pilnībā īstenot “Ceļa karti” un aicina Lielo četrinieku sekmēt sarunas par Tuvo Austrumu konflikta taisnīgu un ilglaicīgu risinājumu, kas novestu pie stabila un galīga miera līguma, kā izklāstīts “Ceļa karti”; |
| --- | --- |

10.

aicina iesaistītās puses pilnībā īstenot “Ceļa karti” un aicina Lielo četrinieku sekmēt sarunas par Tuvo Austrumu konflikta taisnīgu un ilglaicīgu risinājumu, kas novestu pie stabila un galīga miera līguma, kā izklāstīts “Ceļa karti”;

| 11. | atbalsta Komisijas un Padomes konstruktīvo attieksmi sarunās ar Lielo četrinieku, nosakot nosacījumus turpmākajām saistībām ar Palestīniešu pašpārvaldi; |
| --- | --- |

11.

atbalsta Komisijas un Padomes konstruktīvo attieksmi sarunās ar Lielo četrinieku, nosakot nosacījumus turpmākajām saistībām ar Palestīniešu pašpārvaldi;

| 12. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, KĀDP Augstajam pārstāvim, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Palestīniešu pašpārvaldes prezidentam, Palestīnas Likumdošanas padomei, Knesetam un Izraēlas valdībai, ASV un Krievijas Federācijas valdībām un ANO ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

12.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, KĀDP Augstajam pārstāvim, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Palestīniešu pašpārvaldes prezidentam, Palestīnas Likumdošanas padomei, Knesetam un Izraēlas valdībai, ASV un Krievijas Federācijas valdībām un ANO ģenerālsekretāram.

---

(1)  OV C 82 E, 1.4.2004., 610. lpp.

(2)  OV C 253 E, 13.10.2005., 35. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0041.

P6_TA(2006)0238

ES un ASV Transatlantisko partnerattiecību nolīgums

Eiropas Parlamenta rezolūcija par ES un ASV attiecību uzlabošanu Transatlantisko partnerattiecību nolīguma ietvaros (2005/2056(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 1990. gada Transatlantijas Deklarāciju par EK un ASV attiecībām un 1995. gada jauno transatlantisko programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1990. gada Transatlantijas Deklarāciju par EK un ASV attiecībām un 1995. gada jauno transatlantisko programmu,

| — | ņemot vērā 2004. gada 16. un 17. decembra Briseles Eiropadomes secinājumus un īpaši iedaļas, kuru nosaukumi ir “Starptautiskā kārtība, kuras pamatā ir efektīva daudzpusība” un “Darbs ar partneriem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 16. un 17. decembra Briseles Eiropadomes secinājumus un īpaši iedaļas, kuru nosaukumi ir “Starptautiskā kārtība, kuras pamatā ir efektīva daudzpusība” un “Darbs ar partneriem”,

| — | ņemot vērā paziņojumus, kas tika sniegti pēc Eiropas Savienības valstu un valdību vadītāju, kā arī Amerikas Savienoto Valstu prezidenta tikšanās 2005. gada 22. februārī Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā paziņojumus, kas tika sniegti pēc Eiropas Savienības valstu un valdību vadītāju, kā arī Amerikas Savienoto Valstu prezidenta tikšanās 2005. gada 22. februārī Briselē,

| — | ņemot vērā 2005. gada 20. jūnijā Vašingtonā, Kolumbijas apgabalā, notikušās ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmes rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 20. jūnijā Vašingtonā, Kolumbijas apgabalā, notikušās ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmes rezultātus,

| — | ņemot vērā 2005. gada 9. jūnija rezolūciju par transatlantiskajām attiecībām (1), kā arī iepriekšējās 2001. gada 17. maija (2), 2001. gada 13. decembra (3), 2002. gada 15. maija (4) un 2003. gada 19. jūnija (5) rezolūcijas, 2004. gada 10. marta ieteikumu Padomei par Gvantanamo apcietināto tiesībām uz taisnīgu tiesu  (6), 2006. gada 16. februāra rezolūciju par Gvatanamo (7) un 2004. gada 22. aprīļa (8)un 2005. gada 13. janvāra (9) rezolūcijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 9. jūnija rezolūciju par transatlantiskajām attiecībām (1), kā arī iepriekšējās 2001. gada 17. maija (2), 2001. gada 13. decembra (3), 2002. gada 15. maija (4) un 2003. gada 19. jūnija (5) rezolūcijas, 2004. gada 10. marta ieteikumu Padomei par Gvantanamo apcietināto tiesībām uz taisnīgu tiesu  (6), 2006. gada 16. februāra rezolūciju par Gvatanamo (7) un 2004. gada 22. aprīļa (8)un 2005. gada 13. janvāra (9) rezolūcijas,

| — | ņemot vērā ASV kongresa Pārstāvju palātas Rezolūcijas projektu Nr. 77 par transatlantiskajām attiecībām, ko nolasīja 2005. gada 9. februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASV kongresa Pārstāvju palātas Rezolūcijas projektu Nr. 77 par transatlantiskajām attiecībām, ko nolasīja 2005. gada 9. februārī,

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 18. maija paziņojumu “Stiprākas ES/ASV partnerattiecības un lielākā mērā atvērts tirgus 21. gadsimtā” (COM(2005)0196), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 18. maija paziņojumu “Stiprākas ES/ASV partnerattiecības un lielākā mērā atvērts tirgus 21. gadsimtā” (COM(2005)0196),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A6-0173/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A6-0173/2006),

| A. | tā kā transatlantiskās partnerattiecības ir Eiropas Savienības ārējās darbības pamatā; |
| --- | --- |

A.

tā kā transatlantiskās partnerattiecības ir Eiropas Savienības ārējās darbības pamatā;

| B. | tā kā transatlantisko partnerattiecību pamatā ir tādas kopējas pamatvērtības kā brīvība, demokrātija, cilvēktiesības un tiesiskums, kā arī ilgtspējīgas tautsaimniecības un ilgtspējīgas attīstības atbalstīšana; un tā kā, ikreiz pārskatot transatlantisko vērtību pamatus, šīs vērtības joprojām spēlēs galveno lomu; un tā kā ASV ir jāmudina pieņemt tādas ES veicinātas un atbalstītas vērtības, kā nāves soda aizliegums un Starptautiskās krimināltiesas aizsardzība (ICC); |
| --- | --- |

B.

tā kā transatlantisko partnerattiecību pamatā ir tādas kopējas pamatvērtības kā brīvība, demokrātija, cilvēktiesības un tiesiskums, kā arī ilgtspējīgas tautsaimniecības un ilgtspējīgas attīstības atbalstīšana; un tā kā, ikreiz pārskatot transatlantisko vērtību pamatus, šīs vērtības joprojām spēlēs galveno lomu; un tā kā ASV ir jāmudina pieņemt tādas ES veicinātas un atbalstītas vērtības, kā nāves soda aizliegums un Starptautiskās krimināltiesas aizsardzība (ICC);

| C. | tā kā, neskatoties uz pašreizējo globālo risku un draudu samērā dažādo interpretāciju, ir nepieciešams pasaulē nodrošināt brīvību un demokrātiju un pievērst uzmanību tādām kopīgām globālām problēmām kā nabadzības izskaušana, attīstības veicināšana, nepieciešamība pēc globālās atbruņošanās, cilvēktiesību aizsardzība, veselības globāls apdraudējums, vides jautājumi un energoapgādes drošība, starptautiskā terorisma un organizētās noziedzības apkarošana, kā arī masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšana; |
| --- | --- |

C.

tā kā, neskatoties uz pašreizējo globālo risku un draudu samērā dažādo interpretāciju, ir nepieciešams pasaulē nodrošināt brīvību un demokrātiju un pievērst uzmanību tādām kopīgām globālām problēmām kā nabadzības izskaušana, attīstības veicināšana, nepieciešamība pēc globālās atbruņošanās, cilvēktiesību aizsardzība, veselības globāls apdraudējums, vides jautājumi un energoapgādes drošība, starptautiskā terorisma un organizētās noziedzības apkarošana, kā arī masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšana;

| D. | tā kā abu partneru interesēs ir saskaņoti stāties pretī kopīgiem draudiem un problēmām, balstoties uz pašreizējiem starptautiskiem līgumiem un starptautisko institūciju, īpaši ANO, ražīgu darbu saskaņā ar ANO Statūtiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā abu partneru interesēs ir saskaņoti stāties pretī kopīgiem draudiem un problēmām, balstoties uz pašreizējiem starptautiskiem līgumiem un starptautisko institūciju, īpaši ANO, ražīgu darbu saskaņā ar ANO Statūtiem;

| E. | tā kā, paturot prātā abu partneru atbildību attiecībā uz starptautisko kārtību, svarīgi ir, lai viņu partnerattiecības būtu dibinātas uz stabilas, ilgtspējīgas un produktīvas sadarbības pamata; |
| --- | --- |

E.

tā kā, paturot prātā abu partneru atbildību attiecībā uz starptautisko kārtību, svarīgi ir, lai viņu partnerattiecības būtu dibinātas uz stabilas, ilgtspējīgas un produktīvas sadarbības pamata;

| F. | tā kā, cīnoties pret starptautisko terorismu, ir jāuzsver tas, cik svarīgi ir pilnībā ievērot starptautisko tiesību aktus un līgumus attiecībā uz cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, un ir jāapzinās, cik nozīmīga ir diskusija, izvērtējot, vai ir atbilstīgi un nepieciešami starptautisko tiesību aktos iekļaut jaunus un daudz piemērotākus risinājumus, kas spēj labāk reaģēt uz starptautiskā terorisma problēmu, kā arī jaunus tiesiskos līdzekļus terorisma draudu apkarošanai, vienlaikus pilnībā ievērojot iepriekšminētās tiesības un brīvības; |
| --- | --- |

F.

tā kā, cīnoties pret starptautisko terorismu, ir jāuzsver tas, cik svarīgi ir pilnībā ievērot starptautisko tiesību aktus un līgumus attiecībā uz cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, un ir jāapzinās, cik nozīmīga ir diskusija, izvērtējot, vai ir atbilstīgi un nepieciešami starptautisko tiesību aktos iekļaut jaunus un daudz piemērotākus risinājumus, kas spēj labāk reaģēt uz starptautiskā terorisma problēmu, kā arī jaunus tiesiskos līdzekļus terorisma draudu apkarošanai, vienlaikus pilnībā ievērojot iepriekšminētās tiesības un brīvības;

| G. | tā kā Eiropas drošības stratēģija skaidri parāda, ka kolektīvajai drošībai transatlantiskās partnerattiecības un NATO ir ļoti svarīgas; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas drošības stratēģija skaidri parāda, ka kolektīvajai drošībai transatlantiskās partnerattiecības un NATO ir ļoti svarīgas;

| H. | tā kā ES institūcijas, dalībvalstis, Apvienoto Nāciju Organizācija un sabiedrība ir atkārtoti aicinājusi nekavējoties slēgt Gvantanamo līča jūras kara bāzes aizturēšanas centru, mudinot, lai pret visiem ieslodzītajiem izturētos atbilstoši starptautiskajiem cilvēktiesību likumiem un lai viņus pēc iespējas ātrāk godīgā un atklātā tiesas sēdē uzklausītu kompetents, neatkarīgs un objektīvs tribunāls; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES institūcijas, dalībvalstis, Apvienoto Nāciju Organizācija un sabiedrība ir atkārtoti aicinājusi nekavējoties slēgt Gvantanamo līča jūras kara bāzes aizturēšanas centru, mudinot, lai pret visiem ieslodzītajiem izturētos atbilstoši starptautiskajiem cilvēktiesību likumiem un lai viņus pēc iespējas ātrāk godīgā un atklātā tiesas sēdē uzklausītu kompetents, neatkarīgs un objektīvs tribunāls;

| I. | tā kā ES un ASV veido pasaules lielāko divpusējo tirdzniecību (apmēram EUR 600 000 miljoni par precēm un pakalpojumiem 2003. gadā un (apmēram EUR 1 400 000 miljoni 2003. gadā) kompāniju kapitālieguldījumos, pateicoties transatlantiskajām komercattiecībām nodrošinot 14 miljonus darbavietu ES un ASV (saskaņā ar Komisijas datiem); |
| --- | --- |

I.

tā kā ES un ASV veido pasaules lielāko divpusējo tirdzniecību (apmēram EUR 600 000 miljoni par precēm un pakalpojumiem 2003. gadā un (apmēram EUR 1 400 000 miljoni 2003. gadā) kompāniju kapitālieguldījumos, pateicoties transatlantiskajām komercattiecībām nodrošinot 14 miljonus darbavietu ES un ASV (saskaņā ar Komisijas datiem);

| J. | tā kā stipras ekonomiskās savstarpējās atkarības kontekstā, kura izriet no iepriekš minētajām saitēm, Lisabonas Programma ir jāuztver kā mēģinājums padarīt Eiropas ekonomiku par augsti konkurētspējīgu un uz zināšanām balstītu ekonomiku, kas savukārt dod labumu transatlantiskajām partnerattiecībām, veicinot kopējo tirgu izaugsmi; |
| --- | --- |

J.

tā kā stipras ekonomiskās savstarpējās atkarības kontekstā, kura izriet no iepriekš minētajām saitēm, Lisabonas Programma ir jāuztver kā mēģinājums padarīt Eiropas ekonomiku par augsti konkurētspējīgu un uz zināšanām balstītu ekonomiku, kas savukārt dod labumu transatlantiskajām partnerattiecībām, veicinot kopējo tirgu izaugsmi;

| K. | tā kā Amerikas Savienotās Valstis vienpusēji turpina uzspiest vīzu prasības pilsoņiem desmit ES dalībvalstīs, tostarp deviņām no desmit dalībvalstīm, kas 2004. gada 1. maijā pievienojās Eiropas Savienībai, tādējādi traucējot transatlantisko sadarbību, iedibinot nevienlīdzību starp ES pilsoņiem un mazinot uzticību pašas Eiropas Savienības vīzu kārtībai; |
| --- | --- |

K.

tā kā Amerikas Savienotās Valstis vienpusēji turpina uzspiest vīzu prasības pilsoņiem desmit ES dalībvalstīs, tostarp deviņām no desmit dalībvalstīm, kas 2004. gada 1. maijā pievienojās Eiropas Savienībai, tādējādi traucējot transatlantisko sadarbību, iedibinot nevienlīdzību starp ES pilsoņiem un mazinot uzticību pašas Eiropas Savienības vīzu kārtībai;

| L. | tā kā abi partneri pašreiz ir galvenie palīdzības sniedzēji Tuvajiem Austrumiem un Vidusjūras reģiona valstīm, un ES dotācijām un aizdevumiem ik gadu piešķir apmēram EUR 3 000 miljonus, bet Savienotās Valstis — apmēram USD 2 200 000 miljonus, un tā kā demokrātiskas sabiedrības mierīgai attīstībai Tuvajos Austrumos, ievērojot cilvēktiesības un nodrošinot politisko plurālismu, ir jābūt gan Eiropas Savienības, gan Amerikas Savienoto Valstu galvenajam stratēģiskajam ārpolitikas mērķim un tā kā šī palīdzība ir labāk jāsaskaņo un jāvirza uz konflikta risināšanu, demokrātijas un ilgtspējīgas attīstības veicināšanu; |
| --- | --- |

L.

tā kā abi partneri pašreiz ir galvenie palīdzības sniedzēji Tuvajiem Austrumiem un Vidusjūras reģiona valstīm, un ES dotācijām un aizdevumiem ik gadu piešķir apmēram EUR 3 000 miljonus, bet Savienotās Valstis — apmēram USD 2 200 000 miljonus, un tā kā demokrātiskas sabiedrības mierīgai attīstībai Tuvajos Austrumos, ievērojot cilvēktiesības un nodrošinot politisko plurālismu, ir jābūt gan Eiropas Savienības, gan Amerikas Savienoto Valstu galvenajam stratēģiskajam ārpolitikas mērķim un tā kā šī palīdzība ir labāk jāsaskaņo un jāvirza uz konflikta risināšanu, demokrātijas un ilgtspējīgas attīstības veicināšanu;

| M. | tā kā Austrijas prezidentūra uzsvēra nepieciešamību Parlamenta pārstāvjiem un Eiropas un Amerikas pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem plašāk iesaistīties transatlantiskajās partnerattiecībās, |
| --- | --- |

M.

tā kā Austrijas prezidentūra uzsvēra nepieciešamību Parlamenta pārstāvjiem un Eiropas un Amerikas pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem plašāk iesaistīties transatlantiskajās partnerattiecībās,

ES un ASV partnerattiecību vispārējā struktūra

| 1. | uzsver nepieciešamību atjaunināt transatlantisko partnerattiecību pamatus, aizstājot pašreizējo Jauno transatlantisko programmu ar Transatlantisko partnerattiecību nolīgumu, kas stāsies spēkā 2007. gadā; izsaka pārliecību, ka, vienīgi noslēdzot šādu nolīgumu, transatlantiskās partnerattiecības var būt stabilas institucionalizētas struktūras pamatā, dodot iespēju partneriem sasniegt to kopīgos mērķus daudz saskaņotākā un stabilākā veidā; uzskata, ka tikai šāds līgums ļaus pārstrukturēt dažādās un harmonizēt dažādās un nesaskaņotās esošās iniciatīvas un veicinās vitālo demokrātijas principu, cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanu no citu starptautisko dalībnieku puses; |
| --- | --- |

1.

uzsver nepieciešamību atjaunināt transatlantisko partnerattiecību pamatus, aizstājot pašreizējo Jauno transatlantisko programmu ar Transatlantisko partnerattiecību nolīgumu, kas stāsies spēkā 2007. gadā; izsaka pārliecību, ka, vienīgi noslēdzot šādu nolīgumu, transatlantiskās partnerattiecības var būt stabilas institucionalizētas struktūras pamatā, dodot iespēju partneriem sasniegt to kopīgos mērķus daudz saskaņotākā un stabilākā veidā; uzskata, ka tikai šāds līgums ļaus pārstrukturēt dažādās un harmonizēt dažādās un nesaskaņotās esošās iniciatīvas un veicinās vitālo demokrātijas principu, cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanu no citu starptautisko dalībnieku puses;

| 2. | šajā sakarā mudina partnerus visos līmeņos uzsākt pilnīgu un vispusīgu Jaunās transatlantiskās programmas nepilnību, kļūdu un sasniegumu novērtēšanu, it īpaši attiecībā uz prioritāro darbību, kas iekļauta kopējā ES un ASV rīcības plānā, lai transatlantiskās partnerattiecības izveidotu uz daudz noteiktāka un konkrētāka pamata; |
| --- | --- |

2.

šajā sakarā mudina partnerus visos līmeņos uzsākt pilnīgu un vispusīgu Jaunās transatlantiskās programmas nepilnību, kļūdu un sasniegumu novērtēšanu, it īpaši attiecībā uz prioritāro darbību, kas iekļauta kopējā ES un ASV rīcības plānā, lai transatlantiskās partnerattiecības izveidotu uz daudz noteiktāka un konkrētāka pamata;

| 3. | tāpat uzsver gaidāmā 2006. gada jūnija ES un ASV sammita lielo nozīmi, lai bez kavēšanās un bez šķēršļiem līdz 2015. gadam pabeigtu transatlantiskā tirgus izveidošanu, ko atkārtoti ierosināja Parlaments, ASV Kongress un vadošās ieinteresētās politiskās, akadēmiskās un uzņēmēju aprindas; |
| --- | --- |

3.

tāpat uzsver gaidāmā 2006. gada jūnija ES un ASV sammita lielo nozīmi, lai bez kavēšanās un bez šķēršļiem līdz 2015. gadam pabeigtu transatlantiskā tirgus izveidošanu, ko atkārtoti ierosināja Parlaments, ASV Kongress un vadošās ieinteresētās politiskās, akadēmiskās un uzņēmēju aprindas;

| 4. | uzskata, ka šādas tālejošas iniciatīvas īstenošana ir ļoti vajadzīga, īpaši attiecībā uz ES un ASV ekonomisko attiecību padziļināšanu; uzsver nepieciešamību, lai transatlantiskās attiecības tiešā veidā sekmētu mērķu sasniegšanu, sakarā ar ES un ASV globālo un divpusējo interešu un vērtību īstenošanu; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka šādas tālejošas iniciatīvas īstenošana ir ļoti vajadzīga, īpaši attiecībā uz ES un ASV ekonomisko attiecību padziļināšanu; uzsver nepieciešamību, lai transatlantiskās attiecības tiešā veidā sekmētu mērķu sasniegšanu, sakarā ar ES un ASV globālo un divpusējo interešu un vērtību īstenošanu;

| 5. | tāpēc uzskata, ka astoņas kopējās deklarācijas, ko pieņēma ES un ASV sammitā, kas notika 2005. gada 20. jūnijā Vašingtonā, Kolumbijas apgabalā, kā arī cita kopīgā darbība, kas varētu sekot, Transatlantisko partnerattiecību nolīguma paspārnē būs integrētākas un efektīvāk īstenojamas; |
| --- | --- |

5.

tāpēc uzskata, ka astoņas kopējās deklarācijas, ko pieņēma ES un ASV sammitā, kas notika 2005. gada 20. jūnijā Vašingtonā, Kolumbijas apgabalā, kā arī cita kopīgā darbība, kas varētu sekot, Transatlantisko partnerattiecību nolīguma paspārnē būs integrētākas un efektīvāk īstenojamas;

| 6. | šī paša iemesla dēļ uzskata, ka Komisijas 2005. gada 18. maija paziņojums, neskatoties uz tā virzību pareizajā virzienā, neliecināja par nepieciešamo pārliecību un apņēmību virzīt lietas tālāk uz priekšu un sasniegt transatlantisko partnerattiecību stiprināšanas galamērķi, noslēdzot Transatlantisko partnerattiecību nolīgumu kā atbilstošu institucionālu un politisku sistēmu; tādēļ prasa Komisijai izstrādāt vēl vienu paziņojumu, uzsverot vajadzību pēc jautājuma aktualizēšanas; |
| --- | --- |

6.

šī paša iemesla dēļ uzskata, ka Komisijas 2005. gada 18. maija paziņojums, neskatoties uz tā virzību pareizajā virzienā, neliecināja par nepieciešamo pārliecību un apņēmību virzīt lietas tālāk uz priekšu un sasniegt transatlantisko partnerattiecību stiprināšanas galamērķi, noslēdzot Transatlantisko partnerattiecību nolīgumu kā atbilstošu institucionālu un politisku sistēmu; tādēļ prasa Komisijai izstrādāt vēl vienu paziņojumu, uzsverot vajadzību pēc jautājuma aktualizēšanas;

Ierosinātā Transatlantijas Partnerattiecību nolīguma politiskā dimensija: “kopīgas rīcības” izveidošana globālai un reģionālai sadarbībai

| 7. | atkārto viedokli, ka Transatlantisko partnerattiecību nolīgumam ir jāpaplašina esošā darba kārtība politikas, ekonomikas un drošības jomā, tiecoties pēc “kopīgas rīcības” globālās un reģionālās sadarbības jomā, ja uz spēles ir liktas abu partneru kopīgās intereses un vērtības; šai sakarībā atzinīgi vērtē astoņas kopīgās deklarācijas, ko sagatavoja pēdējā augstākā līmeņa tikšanās reizē Vašingtonā un kas precizē abu pušu visaktuālākās problēmas; atzinīgi vērtē arī diskusiju Pirmajā regulatīvās sadarbības forumā (2006. gada 26. janvārī) un Pirmās intelektuālā īpašuma darba grupas ietvaros (2006. gada 26. janvārī) un ar nepacietību gaida to turpinājumu triju mēnešu laikā; bet uzskata, ka attiecībā uz dažām problēmām būtu vēlama konkrētāka darbība, piemēram, neformāla dialoga izveidošana ES un ASV attiecīgo jomu ekspertiem ar mērķi noteikt, kādi pasākumi būtu vēlami īstermiņā un ilgtermiņā, lai atrisinātu šos jautājumus; |
| --- | --- |

7.

atkārto viedokli, ka Transatlantisko partnerattiecību nolīgumam ir jāpaplašina esošā darba kārtība politikas, ekonomikas un drošības jomā, tiecoties pēc “kopīgas rīcības” globālās un reģionālās sadarbības jomā, ja uz spēles ir liktas abu partneru kopīgās intereses un vērtības; šai sakarībā atzinīgi vērtē astoņas kopīgās deklarācijas, ko sagatavoja pēdējā augstākā līmeņa tikšanās reizē Vašingtonā un kas precizē abu pušu visaktuālākās problēmas; atzinīgi vērtē arī diskusiju Pirmajā regulatīvās sadarbības forumā (2006. gada 26. janvārī) un Pirmās intelektuālā īpašuma darba grupas ietvaros (2006. gada 26. janvārī) un ar nepacietību gaida to turpinājumu triju mēnešu laikā; bet uzskata, ka attiecībā uz dažām problēmām būtu vēlama konkrētāka darbība, piemēram, neformāla dialoga izveidošana ES un ASV attiecīgo jomu ekspertiem ar mērķi noteikt, kādi pasākumi būtu vēlami īstermiņā un ilgtermiņā, lai atrisinātu šos jautājumus;

| 8. | iesaka arī sekmēt kopīgas nostādnes īstenošanu attiecībās ar citiem galvenajiem ģeopolitiskajiem dalībniekiem, ieskaitot Ķīnu, Indiju, Japānu, Latīņameriku un Krieviju, sarunu ceļā atdzīvināt ieroču kontroles nolīgumus daudzpusējā un divpusējā līmenī, kopīgi darboties Apvienoto Nāciju Organizācijas un tās Drošības padomes reformas jomā; |
| --- | --- |

8.

iesaka arī sekmēt kopīgas nostādnes īstenošanu attiecībās ar citiem galvenajiem ģeopolitiskajiem dalībniekiem, ieskaitot Ķīnu, Indiju, Japānu, Latīņameriku un Krieviju, sarunu ceļā atdzīvināt ieroču kontroles nolīgumus daudzpusējā un divpusējā līmenī, kopīgi darboties Apvienoto Nāciju Organizācijas un tās Drošības padomes reformas jomā;

| 9. | mudina, lai ES un ASV sadarbības un tehniskās palīdzības un izpildes mācību koordinēšanā priekšroku dotu Ķīnai, Krievijai un Ukrainai; |
| --- | --- |

9.

mudina, lai ES un ASV sadarbības un tehniskās palīdzības un izpildes mācību koordinēšanā priekšroku dotu Ķīnai, Krievijai un Ukrainai;

| 10. | uzskata, ka ANO Statūtu parakstīšanas 60. gadadienas deklarācijā ietvertais atbalsts Apvienoto Nāciju sistēmai stiprinās rietumu vērtības pasaulē tikai tad, ja klātbūtnē novēršot daudzšķautņainos draudus un problēmas, konsekventi tiks ievēroti Deklarācijas un ANO Drošības padomes rezolūcijas noteikumi; šai sakarā atbalsta viedokli, ka pārredzamas, atbildīgas un reprezentatīvas valdības nostiprināšanās, tiesiskums un cilvēktiesību ievērošana saskaņā ar Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju ir stratēģiskas prioritātes un partneru morāla nepieciešamība, un tām ir jābūt partnerattiecību pamatā; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka ANO Statūtu parakstīšanas 60. gadadienas deklarācijā ietvertais atbalsts Apvienoto Nāciju sistēmai stiprinās rietumu vērtības pasaulē tikai tad, ja klātbūtnē novēršot daudzšķautņainos draudus un problēmas, konsekventi tiks ievēroti Deklarācijas un ANO Drošības padomes rezolūcijas noteikumi; šai sakarā atbalsta viedokli, ka pārredzamas, atbildīgas un reprezentatīvas valdības nostiprināšanās, tiesiskums un cilvēktiesību ievērošana saskaņā ar Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju ir stratēģiskas prioritātes un partneru morāla nepieciešamība, un tām ir jābūt partnerattiecību pamatā;

| 11. | mudina partnerus turpināt kopīgi rīkoties attiecībā uz saistībām, kas izriet no starptautiskajiem līgumiem, kuri politikas galvenajās jomās veido efektīvas, daudzpusējas sistēmas pamatu abu partneru vispārējiem pienākumiem, kā tiem, kas attiecas uz Starptautisko Krimināltiesu, Kioto Protokolu par klimata pārmaiņām, Ženēvas Konvencijām, ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās un sodīšanas veidiem, cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, tostarp nāves soda atcelšanu, masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanu, organizētās noziedzības un kontrabandas apkarošanu, izdošanu, spīdzināšanu, nelikumīgu aizturēšanu un pārsūtīšanu, patvērumu, vīzām, emigrāciju, datu aizsardzību utt.; mudina partnerus ratificēt visus attiecīgos starptautiskos nolīgumus un pārvarēt pašreizējās atšķirības, kas rodas, analizējot, identificējot un nosakot politiku ceļā uz globālu sistēmu, kuras pamatā ir laba pārvalde un tiesiskums; |
| --- | --- |

11.

mudina partnerus turpināt kopīgi rīkoties attiecībā uz saistībām, kas izriet no starptautiskajiem līgumiem, kuri politikas galvenajās jomās veido efektīvas, daudzpusējas sistēmas pamatu abu partneru vispārējiem pienākumiem, kā tiem, kas attiecas uz Starptautisko Krimināltiesu, Kioto Protokolu par klimata pārmaiņām, Ženēvas Konvencijām, ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās un sodīšanas veidiem, cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, tostarp nāves soda atcelšanu, masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanu, organizētās noziedzības un kontrabandas apkarošanu, izdošanu, spīdzināšanu, nelikumīgu aizturēšanu un pārsūtīšanu, patvērumu, vīzām, emigrāciju, datu aizsardzību utt.; mudina partnerus ratificēt visus attiecīgos starptautiskos nolīgumus un pārvarēt pašreizējās atšķirības, kas rodas, analizējot, identificējot un nosakot politiku ceļā uz globālu sistēmu, kuras pamatā ir laba pārvalde un tiesiskums;

| 12. | pauž nožēlu, ka ASV administrācija joprojām atsakās veidot nozīmīgas starptautiskas partnerattiecības klimata pārmaiņu jomā, taču kā atturīgu soli uz priekšu vērtē ASV pausto vēlmi iesaistīties pamatīgā, uz nākotni vērstā dialogā, kā tika nolemts ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām dalībvalstu 2005. gada decembra konferencē Monreālā; atzinīgi vērtē ASV likumdevēju iniciatīvu izveidot obligātu iekšzemes plānu siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanai ASV un to, ka aizvien lielāka nozīme tiek piešķirta cīņai pret klimata pārmaiņām, ko uzskatāmi apliecina galvenie iesaistītie ASV sabiedrības pārstāvji, kā štatu valdības, pilsētu mēri, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un uzņēmēju kopiena; |
| --- | --- |

12.

pauž nožēlu, ka ASV administrācija joprojām atsakās veidot nozīmīgas starptautiskas partnerattiecības klimata pārmaiņu jomā, taču kā atturīgu soli uz priekšu vērtē ASV pausto vēlmi iesaistīties pamatīgā, uz nākotni vērstā dialogā, kā tika nolemts ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām dalībvalstu 2005. gada decembra konferencē Monreālā; atzinīgi vērtē ASV likumdevēju iniciatīvu izveidot obligātu iekšzemes plānu siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanai ASV un to, ka aizvien lielāka nozīme tiek piešķirta cīņai pret klimata pārmaiņām, ko uzskatāmi apliecina galvenie iesaistītie ASV sabiedrības pārstāvji, kā štatu valdības, pilsētu mēri, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un uzņēmēju kopiena;

| 13. | uzskata — lai nodrošinātu enerģijas un izejmateriālu krājumu drošību, ir svarīgi izveidot kopēju stratēģiju, kuras pamatā, pirmkārt, būtu daudzpusīga politika, kas ir pieņemama lielākajiem patērētājiem, un, otrkārt, piegādes, ražošanas un transporta daudzveidības princips; |
| --- | --- |

13.

uzskata — lai nodrošinātu enerģijas un izejmateriālu krājumu drošību, ir svarīgi izveidot kopēju stratēģiju, kuras pamatā, pirmkārt, būtu daudzpusīga politika, kas ir pieņemama lielākajiem patērētājiem, un, otrkārt, piegādes, ražošanas un transporta daudzveidības princips;

| 14. | mudina panākt ciešāku sadarbību kontaktgrupā par Kosovas galīgo statusu attiecībā uz ANO Drošības padomes un Eiropas Savienības rezolūcijām, lai nostiprinātu mieru, drošību un stabilitāti plašākā Balkānu reģionā; |
| --- | --- |

14.

mudina panākt ciešāku sadarbību kontaktgrupā par Kosovas galīgo statusu attiecībā uz ANO Drošības padomes un Eiropas Savienības rezolūcijām, lai nostiprinātu mieru, drošību un stabilitāti plašākā Balkānu reģionā;

| 15. | mudina partnerus pastiprināt kopīgos centienus veicināt mieru, labklājību un progresu Tuvajos Austrumos, pamatojoties uz secīgām iniciatīvām, ko saskaņā ar Rīcības plānu uzņēmās “četrotne”, katrā posmā nodrošinot pastāvīgu, spēcīgu “četrotnes” klātbūtni un augsta līmeņa dialogu; uzsver nozīmi, kas piešķirta kopīgai nostājai pret jaunievēlēto Palestīnas pašpārvaldi, neatlaidīgi pieprasot ievērot nevardarbības principu, atzīt Izraēlas valsti, kā arī akceptēt agrākos nolīgumus un saistības, tostarp Rīcības plānu; aicina Izraēlu un Palestīnas pašpārvaldi izvairīties no vienpusējas rīcības, kas varētu skart ar galīgā statusa noteikšanu saistītos jautājumus; mudina Palestīnas pašpārvaldi darīt visu iespējamo, lai izvairītos no terorisma aktiem, bet Izraēlu — pārtraukt apmetņu ekspansiju un aizsargvaļņa būvēšanu uz Palestīnas zemes; uzskata, ka jaunievēlētajai Palestīnas pašpārvaldei ir svarīgi ievērot iepriekšminētos principus, ko 2006. gada 30. janvārī izvirzīja “četrotne”, lai īstenotu galīgo mērķi, proti, divu demokrātisku valstu — Izraēlas un Palestīnas — miermīlīgu un drošu līdzāspastāvēšanu; atbalsta neseno “četrotnes” lēmumu apstiprināt starptautisku pagaidu mehānismu, kas nodrošina tiešu palīdzību Palestīnas iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

15.

mudina partnerus pastiprināt kopīgos centienus veicināt mieru, labklājību un progresu Tuvajos Austrumos, pamatojoties uz secīgām iniciatīvām, ko saskaņā ar Rīcības plānu uzņēmās “četrotne”, katrā posmā nodrošinot pastāvīgu, spēcīgu “četrotnes” klātbūtni un augsta līmeņa dialogu; uzsver nozīmi, kas piešķirta kopīgai nostājai pret jaunievēlēto Palestīnas pašpārvaldi, neatlaidīgi pieprasot ievērot nevardarbības principu, atzīt Izraēlas valsti, kā arī akceptēt agrākos nolīgumus un saistības, tostarp Rīcības plānu; aicina Izraēlu un Palestīnas pašpārvaldi izvairīties no vienpusējas rīcības, kas varētu skart ar galīgā statusa noteikšanu saistītos jautājumus; mudina Palestīnas pašpārvaldi darīt visu iespējamo, lai izvairītos no terorisma aktiem, bet Izraēlu — pārtraukt apmetņu ekspansiju un aizsargvaļņa būvēšanu uz Palestīnas zemes; uzskata, ka jaunievēlētajai Palestīnas pašpārvaldei ir svarīgi ievērot iepriekšminētos principus, ko 2006. gada 30. janvārī izvirzīja “četrotne”, lai īstenotu galīgo mērķi, proti, divu demokrātisku valstu — Izraēlas un Palestīnas — miermīlīgu un drošu līdzāspastāvēšanu; atbalsta neseno “četrotnes” lēmumu apstiprināt starptautisku pagaidu mehānismu, kas nodrošina tiešu palīdzību Palestīnas iedzīvotājiem;

| 16. | iesaka veikt visus nepieciešamos pasākumus Libānas stabilitātes stiprināšanā, atbalstot šīs valsts institūcijas un tās demokrātisku pārvaldību; tādēļ uzskata, ka transatlantiskie partneri vai kādi citi ārēji dalībnieki nedrīkst neievērot Libānas pašas lēmējvaru; |
| --- | --- |

16.

iesaka veikt visus nepieciešamos pasākumus Libānas stabilitātes stiprināšanā, atbalstot šīs valsts institūcijas un tās demokrātisku pārvaldību; tādēļ uzskata, ka transatlantiskie partneri vai kādi citi ārēji dalībnieki nedrīkst neievērot Libānas pašas lēmējvaru;

| 17. | atbalsta partneru apņēmību strādāt ar Irākas varas iestādēm, ANO un citiem svarīgiem reģionāliem dalībniekiem, lai palīdzētu Irākai pēc konstitucionālajām un likumdošanas iestāžu vēlēšanām miera, stabilitātes un demokrātijas nodrošināšanā; pauž patiesas bažas par cilvēktiesību pārkāpumu turpināšanos; |
| --- | --- |

17.

atbalsta partneru apņēmību strādāt ar Irākas varas iestādēm, ANO un citiem svarīgiem reģionāliem dalībniekiem, lai palīdzētu Irākai pēc konstitucionālajām un likumdošanas iestāžu vēlēšanām miera, stabilitātes un demokrātijas nodrošināšanā; pauž patiesas bažas par cilvēktiesību pārkāpumu turpināšanos;

| 18. | uzsver, ka, risinot Irānas kodolieroču jautājumu, partneriem ir cieši jāsadarbojas un jāievēro saskaņota ārpolitika attiecībā pret šo reģionu kopumā, koncentrējoties gan uz Irānas iedzīvotājiem, tās valdību, gan arī demokrātisko opozīciju; prasa Savienotajām Valstīm piedalīties pārrunās ar Irānu; pilnībā atbalsta ANO Drošības padomes prezidenta 2006. gada 29. marta paziņojumu un aicinājumu Irānai veikt pasākumus, lai apturētu visa veida urāna bagātināšanu, ko pieprasa Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras valde, un lai Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra pārbaudītu pārstrādes darbības, ieskaitot pētniecību un attīstību; atbalsta viedokli, ka šie pasākumi sekmēs risinājuma rašanu diplomātiskā sarunu ceļā un garantēs, ka Irānas kodolprogramma ir domāta tikai miermīlīgiem mērķiem; pilnībā atbalsta Berlīnē, 2006. gada 30. martā notikušās sanāksmes secinājumus un stingro aicinājumu Irānai starptautiskās problēmas risināt diplomātiskā ceļā, bet atgādina, ka sarunas jau ir ilgušas trīs gadus, tās nevar būt bezgalīgas un nevar vienkārši beigties ar izlīgšanas politiku; uzskata, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomei jāparedz turpmāki pasākumi; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka, risinot Irānas kodolieroču jautājumu, partneriem ir cieši jāsadarbojas un jāievēro saskaņota ārpolitika attiecībā pret šo reģionu kopumā, koncentrējoties gan uz Irānas iedzīvotājiem, tās valdību, gan arī demokrātisko opozīciju; prasa Savienotajām Valstīm piedalīties pārrunās ar Irānu; pilnībā atbalsta ANO Drošības padomes prezidenta 2006. gada 29. marta paziņojumu un aicinājumu Irānai veikt pasākumus, lai apturētu visa veida urāna bagātināšanu, ko pieprasa Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras valde, un lai Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra pārbaudītu pārstrādes darbības, ieskaitot pētniecību un attīstību; atbalsta viedokli, ka šie pasākumi sekmēs risinājuma rašanu diplomātiskā sarunu ceļā un garantēs, ka Irānas kodolprogramma ir domāta tikai miermīlīgiem mērķiem; pilnībā atbalsta Berlīnē, 2006. gada 30. martā notikušās sanāksmes secinājumus un stingro aicinājumu Irānai starptautiskās problēmas risināt diplomātiskā ceļā, bet atgādina, ka sarunas jau ir ilgušas trīs gadus, tās nevar būt bezgalīgas un nevar vienkārši beigties ar izlīgšanas politiku; uzskata, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomei jāparedz turpmāki pasākumi;

| 19. | iesaka ņemt vērā Irānas likumīgās drošības intereses, izveidojot visaptverošu reģionālās drošības sistēmu ar spēcīgu transatlantisko partneru atbalstu; |
| --- | --- |

19.

iesaka ņemt vērā Irānas likumīgās drošības intereses, izveidojot visaptverošu reģionālās drošības sistēmu ar spēcīgu transatlantisko partneru atbalstu;

| 20. | pieprasa veikt saskaņotu rīcību attiecībā uz Ķīnu, īpaši sakarā ar nepieciešamību pēc iespējas ātrāk atrast veidus, kā veicināt demokrātiju šajā valstī, mazināt saspringumu attiecībās ar to, sekmēt Taivānas līdzdalību pasaules forumā un veicināt dialogu starp Pekinas iestādēm un Dalai Lamu, lai Tibetas jautājumā panāktu konkrētu progresu; |
| --- | --- |

20.

pieprasa veikt saskaņotu rīcību attiecībā uz Ķīnu, īpaši sakarā ar nepieciešamību pēc iespējas ātrāk atrast veidus, kā veicināt demokrātiju šajā valstī, mazināt saspringumu attiecībās ar to, sekmēt Taivānas līdzdalību pasaules forumā un veicināt dialogu starp Pekinas iestādēm un Dalai Lamu, lai Tibetas jautājumā panāktu konkrētu progresu;

| 21. | atbalsta ieteiktos pasākumus ar nolūku kopīgi veicināt miera, stabilitātes, labklājības un labas pārvaldības nostiprināšanos Āfrikā, kā arī īstenot dažādu starptautisku organizāciju centienus, kā, piemēram, G8 un Āfrikas Savienības darbības plāns, ES un Āfrikas Miera fonds vai ASV Globālo miera uzturēšanas operāciju iniciatīva; taču ierosina, lai priekšroku dotu ANO Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai 2015. gadā, būtiski tiktu palielināta partneru attīstības palīdzību Āfrikai, īpaši izglītības un veselības jomās, kā arī atbalstīti starptautiskie palīdzības fondi, lai nabadzību izskaustu pilnībā; sagaida, ka Āfrikas valdības pildīs savu uzņemto saistību daļu un ievēros demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesību principus, kā arī īstenos cīņu pret korupciju; |
| --- | --- |

21.

atbalsta ieteiktos pasākumus ar nolūku kopīgi veicināt miera, stabilitātes, labklājības un labas pārvaldības nostiprināšanos Āfrikā, kā arī īstenot dažādu starptautisku organizāciju centienus, kā, piemēram, G8 un Āfrikas Savienības darbības plāns, ES un Āfrikas Miera fonds vai ASV Globālo miera uzturēšanas operāciju iniciatīva; taču ierosina, lai priekšroku dotu ANO Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai 2015. gadā, būtiski tiktu palielināta partneru attīstības palīdzību Āfrikai, īpaši izglītības un veselības jomās, kā arī atbalstīti starptautiskie palīdzības fondi, lai nabadzību izskaustu pilnībā; sagaida, ka Āfrikas valdības pildīs savu uzņemto saistību daļu un ievēros demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesību principus, kā arī īstenos cīņu pret korupciju;

| 22. | uzskata, ka Eiropas Savienībai un ASV par politisku prioritāti būtu jānosaka ievērojama nabadzības samazināšana un atkārtoti jāapstiprina apņemšanās līdz 2015. gadam sasniegt ANO Tūkstošgades attīstības mērķus un iepriekš pausto apņemšanos 0,7% no IKP veltīt palīdzībai attīstības jomā vēlākais 2020. gadā; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka Eiropas Savienībai un ASV par politisku prioritāti būtu jānosaka ievērojama nabadzības samazināšana un atkārtoti jāapstiprina apņemšanās līdz 2015. gadam sasniegt ANO Tūkstošgades attīstības mērķus un iepriekš pausto apņemšanos 0,7% no IKP veltīt palīdzībai attīstības jomā vēlākais 2020. gadā;

ES un ASV drošības un aizsardzības jautājumi

| 23. | uzsver, ka NATO, kā arī ES ārpolitikai un drošības politikai ir svarīga loma un to, ka NATO joprojām ir izšķirošā transatlantiskās stabilitātes un drošības uzturētāja; atkārtoti uzsver, ka NATO un ES spēku stiprināšana ir partneru interesēs un ka īpaši NATO, kā tādu politisko debašu forumam, kurā pastāv vienlīdzīgu locekļu īsta partnerība, būtu jāattīsta savs potenciāls, panākot starp profilakses, krīzes pārvarēšanas un militārā potenciāla instrumentiem racionālu līdzsvaru; tādēļ iesaka uzlabot pašreizējās attiecības drošības jautājumos starp NATO un Eiropas Savienību, tai pašā laikā respektējot abu organizāciju neatkarīgo raksturu; uzsver, ka principā jebkuru militāro intervenci saskaņā ar Statūtiem ir jāpilnvaro ANO; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka NATO, kā arī ES ārpolitikai un drošības politikai ir svarīga loma un to, ka NATO joprojām ir izšķirošā transatlantiskās stabilitātes un drošības uzturētāja; atkārtoti uzsver, ka NATO un ES spēku stiprināšana ir partneru interesēs un ka īpaši NATO, kā tādu politisko debašu forumam, kurā pastāv vienlīdzīgu locekļu īsta partnerība, būtu jāattīsta savs potenciāls, panākot starp profilakses, krīzes pārvarēšanas un militārā potenciāla instrumentiem racionālu līdzsvaru; tādēļ iesaka uzlabot pašreizējās attiecības drošības jautājumos starp NATO un Eiropas Savienību, tai pašā laikā respektējot abu organizāciju neatkarīgo raksturu; uzsver, ka principā jebkuru militāro intervenci saskaņā ar Statūtiem ir jāpilnvaro ANO;

| 24. | atzinīgi vērtē neseno ASV Aizsardzības autorizācijas aktu 2006. finanšu gadam, kas neietver noteikumu “Pērc amerikāņu ražojumus” attiecībā uz tankkuģu degvielas uzpildes iepirkumiem ASV gaisa spēkiem; taču atzīst, ka Eiropas aizsardzības uzņēmumiem vēl joprojām ir sarežģīti iekļūt Amerikas Savienoto Valstu aizsardzības tirgū un apgūt ar aizsardzību saistītās tehnoloģijas Amerikas Savienotajās Valstīs, jo nav izveidota īsta transatlantiska “divvirzienu iela” aizsardzības rūpniecības nozarē; tādēļ uzskata, ka Eiropas Aizsardzības aģentūrai ir jāiesaka valstu aizsardzības iepirkuma aģentūrām ES vairāk orientēties uz pirkumu veikšanu Eiropā, lai stratēģiski pastiprinātu Eiropas aizsardzības rūpniecisko un tehnoloģisko pamatu noteiktās nozarēs un lai atjaunotu līdzsvaru transatlantiskajā rūpnieciskajā sadarbībā aizsardzības nozarē; |
| --- | --- |

24.

atzinīgi vērtē neseno ASV Aizsardzības autorizācijas aktu 2006. finanšu gadam, kas neietver noteikumu “Pērc amerikāņu ražojumus” attiecībā uz tankkuģu degvielas uzpildes iepirkumiem ASV gaisa spēkiem; taču atzīst, ka Eiropas aizsardzības uzņēmumiem vēl joprojām ir sarežģīti iekļūt Amerikas Savienoto Valstu aizsardzības tirgū un apgūt ar aizsardzību saistītās tehnoloģijas Amerikas Savienotajās Valstīs, jo nav izveidota īsta transatlantiska “divvirzienu iela” aizsardzības rūpniecības nozarē; tādēļ uzskata, ka Eiropas Aizsardzības aģentūrai ir jāiesaka valstu aizsardzības iepirkuma aģentūrām ES vairāk orientēties uz pirkumu veikšanu Eiropā, lai stratēģiski pastiprinātu Eiropas aizsardzības rūpniecisko un tehnoloģisko pamatu noteiktās nozarēs un lai atjaunotu līdzsvaru transatlantiskajā rūpnieciskajā sadarbībā aizsardzības nozarē;

| 25. | aicina turpināt apspriest kopīgu ātru reakciju (ieskaitot visa veida krīžu pārvarēšanu) uz pēkšņām un negaidītām politiskām izmaiņām valstīs, kurās var tikt skartas abiem partneriem kopīgas vērtības un būtiski svarīgas intereses; |
| --- | --- |

25.

aicina turpināt apspriest kopīgu ātru reakciju (ieskaitot visa veida krīžu pārvarēšanu) uz pēkšņām un negaidītām politiskām izmaiņām valstīs, kurās var tikt skartas abiem partneriem kopīgas vērtības un būtiski svarīgas intereses;

| 26. | uzsver Eiropas pieaugošā militārā potenciāla nozīmību starptautiskajai drošībai un lai uzlabotu sadarbību starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm politiskajā un militārajā jomā; |
| --- | --- |

26.

uzsver Eiropas pieaugošā militārā potenciāla nozīmību starptautiskajai drošībai un lai uzlabotu sadarbību starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm politiskajā un militārajā jomā;

| 27. | atzinīgi vērtē abu partneru ieguldījumu, uzsver ANO Drošības padomes un citu ANO institūciju svarīgo lomu efektīvas globālās reakcijas izstrādāšanā uz galvenajiem starptautiskā miera un drošības draudiem, ko rada masu iznīcināšanas ieroči (MII) un to piegādes sistēmu izplatīšana, kā arī bezatbildīgs konvencionālo ieroču, tostarp kājnieku ieroču un vieglo ieroču, eksports un izplatīšana; tādēļ uzsver vajadzību turpināt darbu pie neizplatīšanas režīma stiprināšanas, un mērķtiecīgs darbs jānodrošina attiecībā uz attiecīgo līgumu un konvenciju, jo īpaši Otavas Konvencijas par kājnieku mīnu aizliegumu, vispārināšanu, kā arī piederību Hāgas Rīcības kodeksam pret ballistisko raķešu izplatīšanu, ANO Rīcības programmas par kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem īstenošanas un Starptautiskā Ieroču tirdzniecības līguma noslēgšanas; mudina Amerikas Savienotās Valstis ratificēt Vispārēju kodolizmēģinājumu aizlieguma līgumu; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē abu partneru ieguldījumu, uzsver ANO Drošības padomes un citu ANO institūciju svarīgo lomu efektīvas globālās reakcijas izstrādāšanā uz galvenajiem starptautiskā miera un drošības draudiem, ko rada masu iznīcināšanas ieroči (MII) un to piegādes sistēmu izplatīšana, kā arī bezatbildīgs konvencionālo ieroču, tostarp kājnieku ieroču un vieglo ieroču, eksports un izplatīšana; tādēļ uzsver vajadzību turpināt darbu pie neizplatīšanas režīma stiprināšanas, un mērķtiecīgs darbs jānodrošina attiecībā uz attiecīgo līgumu un konvenciju, jo īpaši Otavas Konvencijas par kājnieku mīnu aizliegumu, vispārināšanu, kā arī piederību Hāgas Rīcības kodeksam pret ballistisko raķešu izplatīšanu, ANO Rīcības programmas par kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem īstenošanas un Starptautiskā Ieroču tirdzniecības līguma noslēgšanas; mudina Amerikas Savienotās Valstis ratificēt Vispārēju kodolizmēģinājumu aizlieguma līgumu;

| 28. | iesaka pastiprināti strādāt, lai izveidotu jaunu starptautisko tiesību instrumentu, ar ko atbilstoši definēt terorismu, kā arī noteikt efektīvas un tiesiskas metodes, kuras starptautiskā sabiedrība izmantotu terorisma apkarošanai pilnīgā saskaņā ar cilvēktiesībām un pamatbrīvībām; |
| --- | --- |

28.

iesaka pastiprināti strādāt, lai izveidotu jaunu starptautisko tiesību instrumentu, ar ko atbilstoši definēt terorismu, kā arī noteikt efektīvas un tiesiskas metodes, kuras starptautiskā sabiedrība izmantotu terorisma apkarošanai pilnīgā saskaņā ar cilvēktiesībām un pamatbrīvībām;

| 29. | mudina Eiropas Savienību un Amerikas Savienotās Valstis turpināt sadarbību virzībā uz visaptverošu starptautisko nolīgumu sistēmu attiecībā uz masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanu, lai kopīgi atbalstītu Neizplatīšanas līgumu kā galveno kodolieroču izplatīšanas ierobežojošo elementu; izsaka nožēlu, ka šajā sakarā 2005. gada Neizplatīšanas līguma pārskata konferencē netika panākta kopēja nostāja, un ierosina veikt visu iespējamo, lai veicinātu ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1540(2004) pilnīgu īstenošanu; uzskata, ka Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra, kā arī Globālo partnerattiecību iniciatīva ir partneru kopīgās stratēģijas galvenās sastāvdaļas; šajā sakarā atbalsta IAEA priekšlikumu par urāna bagātināšanas daudzpusēju pārvaldību; turklāt uzsver, ka transatlantisko partnerattiecību kodolieroču valstīm jāiegulda nopietnāks darbs, lai izpildītu Neizplatīšanas līguma VI panta prasības; |
| --- | --- |

29.

mudina Eiropas Savienību un Amerikas Savienotās Valstis turpināt sadarbību virzībā uz visaptverošu starptautisko nolīgumu sistēmu attiecībā uz masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanu, lai kopīgi atbalstītu Neizplatīšanas līgumu kā galveno kodolieroču izplatīšanas ierobežojošo elementu; izsaka nožēlu, ka šajā sakarā 2005. gada Neizplatīšanas līguma pārskata konferencē netika panākta kopēja nostāja, un ierosina veikt visu iespējamo, lai veicinātu ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1540(2004) pilnīgu īstenošanu; uzskata, ka Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra, kā arī Globālo partnerattiecību iniciatīva ir partneru kopīgās stratēģijas galvenās sastāvdaļas; šajā sakarā atbalsta IAEA priekšlikumu par urāna bagātināšanas daudzpusēju pārvaldību; turklāt uzsver, ka transatlantisko partnerattiecību kodolieroču valstīm jāiegulda nopietnāks darbs, lai izpildītu Neizplatīšanas līguma VI panta prasības;

| 30. | mudina iesaistītās puses divkāršot pūliņus, lai nodrošinātu, ka tiek ievērots ķīmisko ieroču iznīcināšanas galīgais termiņš, kas saskaņā ar Ķīmisko ieroču konvenciju noteikts 2012. gadā, un it īpaši aicina nostiprināt Ķīmisko ieroču aizlieguma organizācijas īstenoto pārbaudes sistēmu un piešķirt pietiekamus finanšu līdzekļus šīs organizācijas darbam; atgādina iesaistītajām pusēm, ka to pienākums ir nodrošināt Bioloģisko ieroču konvencijas sestās pārskatīšanas konferences veiksmīgu noslēgumu, kas notiks 2006. gada beigās, un aicina tās atbalstīt šai konvencijai pievienotu atbilstības uzraudzības protokolu; |
| --- | --- |

30.

mudina iesaistītās puses divkāršot pūliņus, lai nodrošinātu, ka tiek ievērots ķīmisko ieroču iznīcināšanas galīgais termiņš, kas saskaņā ar Ķīmisko ieroču konvenciju noteikts 2012. gadā, un it īpaši aicina nostiprināt Ķīmisko ieroču aizlieguma organizācijas īstenoto pārbaudes sistēmu un piešķirt pietiekamus finanšu līdzekļus šīs organizācijas darbam; atgādina iesaistītajām pusēm, ka to pienākums ir nodrošināt Bioloģisko ieroču konvencijas sestās pārskatīšanas konferences veiksmīgu noslēgumu, kas notiks 2006. gada beigās, un aicina tās atbalstīt šai konvencijai pievienotu atbilstības uzraudzības protokolu;

| 31. | atbalsta viedokli, ka cīņa pret terorismu un masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu, kā arī nekontrolētu konvencionālo ieroču izplatīšanu ir abu partneru galvenie drošības uzdevumi; tāpēc atzinīgi vērtē abu partneru pieaugošo ieinteresētību sadarbības palielināšanā šinī jomā un ANO lomas atbalstīšanā abu problēmu risināšanā; |
| --- | --- |

31.

atbalsta viedokli, ka cīņa pret terorismu un masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu, kā arī nekontrolētu konvencionālo ieroču izplatīšanu ir abu partneru galvenie drošības uzdevumi; tāpēc atzinīgi vērtē abu partneru pieaugošo ieinteresētību sadarbības palielināšanā šinī jomā un ANO lomas atbalstīšanā abu problēmu risināšanā;

| 32. | tāpēc pauž dziļu nožēlu par neuzticību sakarā ar aizdomām par cilvēktiesību un starptautisko tiesību pārkāpumiem, ko ietver tā sauktā ārkārtas pārsūtīšana Eiropā; šinī sakarā atsaucas uz Eiropas Padomes oficiālo izmeklēšanu saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 52. pantu un Eiropas Parlamenta pagaidu komitejas oficiālo izmeklēšanu, uz kuru ir dota atsauce 2005. gada 15. decembra rezolūcijā (10) un 2006. gada 18. janvāra lēmumā (11); aicina visas iesaistītās puses, Amerikas Savienotās Valstis ieskaitot, pilnā mērā sadarboties ar pagaidu komiteju; |
| --- | --- |

32.

tāpēc pauž dziļu nožēlu par neuzticību sakarā ar aizdomām par cilvēktiesību un starptautisko tiesību pārkāpumiem, ko ietver tā sauktā ārkārtas pārsūtīšana Eiropā; šinī sakarā atsaucas uz Eiropas Padomes oficiālo izmeklēšanu saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 52. pantu un Eiropas Parlamenta pagaidu komitejas oficiālo izmeklēšanu, uz kuru ir dota atsauce 2005. gada 15. decembra rezolūcijā (10) un 2006. gada 18. janvāra lēmumā (11); aicina visas iesaistītās puses, Amerikas Savienotās Valstis ieskaitot, pilnā mērā sadarboties ar pagaidu komiteju;

| 33. | uzsver, ka partneriem vienmēr ir nepieciešams ievērot starptautiskās tiesības, ANO Statūtus un demokrātijas principus un nodrošināt, ka to valstu likumdošana un mehānismi šajā ziņā atbilst starptautiskajām cilvēktiesībām un it īpaši ANO Konvencijai pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās vai sodīšanas veidiem; uzskata, ka jebkura kopīga vai vienpusēja darbība, kas pilnībā nerespektē starptautiskās tiesības, vājinās veidu, kā rietumu sabiedrība tiek uztverta, padarot to ievainojamu un nedrošu savā cīņā pret terorismu un miera, stabilitātes un demokrātijas meklējumos; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka partneriem vienmēr ir nepieciešams ievērot starptautiskās tiesības, ANO Statūtus un demokrātijas principus un nodrošināt, ka to valstu likumdošana un mehānismi šajā ziņā atbilst starptautiskajām cilvēktiesībām un it īpaši ANO Konvencijai pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās vai sodīšanas veidiem; uzskata, ka jebkura kopīga vai vienpusēja darbība, kas pilnībā nerespektē starptautiskās tiesības, vājinās veidu, kā rietumu sabiedrība tiek uztverta, padarot to ievainojamu un nedrošu savā cīņā pret terorismu un miera, stabilitātes un demokrātijas meklējumos;

| 34. | uzskata, ka ASV un ES interesēs ir izbeigt pašreizējo legālo “elles priekštelpu”, kurā apcietinātie, kas Kempdeltā, Gvantanamo līča jūras kara bāzē, atrodas kopš ierašanās, garantēt viņiem tūlītēju piekļuvi tiesai un nodrošināt, ka kara noziegumos apsūdzētie saņem taisnīgu tiesu saskaņā ar starptautiskajām humanitārajām tiesībām un atbilstoši starptautiskajiem cilvēktiesību instrumentiem; uzsver, ka šim jautājumam ir jābūt nākamā ES un ASV sammita dienaskārtībā; vēlreiz aicina nekavējoties slēgt Gvantanamo aizturēšanas centru; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka ASV un ES interesēs ir izbeigt pašreizējo legālo “elles priekštelpu”, kurā apcietinātie, kas Kempdeltā, Gvantanamo līča jūras kara bāzē, atrodas kopš ierašanās, garantēt viņiem tūlītēju piekļuvi tiesai un nodrošināt, ka kara noziegumos apsūdzētie saņem taisnīgu tiesu saskaņā ar starptautiskajām humanitārajām tiesībām un atbilstoši starptautiskajiem cilvēktiesību instrumentiem; uzsver, ka šim jautājumam ir jābūt nākamā ES un ASV sammita dienaskārtībā; vēlreiz aicina nekavējoties slēgt Gvantanamo aizturēšanas centru;

| 35. | pauž nožēlu, ka agrāk ASV Aizsardzības departaments nekad nav sankcionējis ad hoc EP un NATO Parlamentāras asamblejas delegācijas darba grupas apmeklējumu, ko pieprasīja 2004. gada sākumā; uzskata, ka šis apmeklējums pa šo laiku ir kļuvis nepieciešamāks kā jebkad un ierosina šo lūgumu iesniegt no jauna; |
| --- | --- |

35.

pauž nožēlu, ka agrāk ASV Aizsardzības departaments nekad nav sankcionējis ad hoc EP un NATO Parlamentāras asamblejas delegācijas darba grupas apmeklējumu, ko pieprasīja 2004. gada sākumā; uzskata, ka šis apmeklējums pa šo laiku ir kļuvis nepieciešamāks kā jebkad un ierosina šo lūgumu iesniegt no jauna;

| 36. | aicina tās dalībvalstis, kas vēl nav ratificējušas 2003. gada ES un ASV izdošanas un savstarpējās palīdzības līgumus, paātrināt ratifikācijas procesu; uzskata, ka tiesu iestāžu un policijas sadarbībā krimināltiesiskajos jautājumos jāpievērš uzmanība (ES pusei) ES un ASV Savstarpējās juridiskās palīdzības un personu izdošanas līguma transponēšanai; |
| --- | --- |

36.

aicina tās dalībvalstis, kas vēl nav ratificējušas 2003. gada ES un ASV izdošanas un savstarpējās palīdzības līgumus, paātrināt ratifikācijas procesu; uzskata, ka tiesu iestāžu un policijas sadarbībā krimināltiesiskajos jautājumos jāpievērš uzmanība (ES pusei) ES un ASV Savstarpējās juridiskās palīdzības un personu izdošanas līguma transponēšanai;

| 37. | uzskata, ka vīzu režīms, ko pašlaik piemēro vienas vecās ES dalībvalsts un deviņām jauno ES dalībvalstu pilsoņiem, rada nepamatotu diskrimināciju starp veco un jauno ES dalībvalstu pilsoņiem; tāpēc mudina ASV paplašināt bezvīzu režīma programmu, piemērojot to visu ES dalībvalstu pilsoņiem, lai pret viņiem nekavējoties būtu nodrošināta vienlīdzīga, atklāta un taisnīga attieksme; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka vīzu režīms, ko pašlaik piemēro vienas vecās ES dalībvalsts un deviņām jauno ES dalībvalstu pilsoņiem, rada nepamatotu diskrimināciju starp veco un jauno ES dalībvalstu pilsoņiem; tāpēc mudina ASV paplašināt bezvīzu režīma programmu, piemērojot to visu ES dalībvalstu pilsoņiem, lai pret viņiem nekavējoties būtu nodrošināta vienlīdzīga, atklāta un taisnīga attieksme;

| 38. | uzskata, ka iniciatīva “Uzticības persona” ir brīvprātīga iniciatīva; tomēr atzīmē, ka tā varētu radīt grūtības ES datu aizsardzības jomā, jo īpaši pilsoņiem, kas izceļo uz ASV darba darīšanās vai kā tūristi; konstatē, ka attiecībā uz datu aizsardzību jānodrošina pienācīga pārraudzība paredzamajam Eiropas Kopienu Tiesas spriedumam pasažieru datu reģistra lietā (12), kā arī kopīga stratēģija surogātpasta, spiegprogrammu un ļaunprātīga izmantojuma programmu apkarošanai, tajā pašā laikā nostiprinot divpusēju sadarbību procesa izpildē un sadarbojoties ar visām iesaistītajām pusēm, lai palielinātu informētību trešajās valstīs par nepieciešamību apkarot surogātpastu; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka iniciatīva “Uzticības persona” ir brīvprātīga iniciatīva; tomēr atzīmē, ka tā varētu radīt grūtības ES datu aizsardzības jomā, jo īpaši pilsoņiem, kas izceļo uz ASV darba darīšanās vai kā tūristi; konstatē, ka attiecībā uz datu aizsardzību jānodrošina pienācīga pārraudzība paredzamajam Eiropas Kopienu Tiesas spriedumam pasažieru datu reģistra lietā (12), kā arī kopīga stratēģija surogātpasta, spiegprogrammu un ļaunprātīga izmantojuma programmu apkarošanai, tajā pašā laikā nostiprinot divpusēju sadarbību procesa izpildē un sadarbojoties ar visām iesaistītajām pusēm, lai palielinātu informētību trešajās valstīs par nepieciešamību apkarot surogātpastu;

| 39. | uzsver, ka ir nepieciešams paplašināt sadarbību Robežu drošības iniciatīvas jomā, lai izstrādātu īpašu izpildes iniciatīvu, kas palīdzētu veidot robežu drošības dienestu tīklus, veicinātu efektīvāku apmaiņu ar robežapsardzības metodēm un to konkrētu pielietojumu, apmaiņu ar informāciju un uzkrāto pieredzi, kā arī nodrošinātu konkrētus izpildes rezultātus, kas parādītu, kādā mērā ir mazinājusies viltojumu apkarošana; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka ir nepieciešams paplašināt sadarbību Robežu drošības iniciatīvas jomā, lai izstrādātu īpašu izpildes iniciatīvu, kas palīdzētu veidot robežu drošības dienestu tīklus, veicinātu efektīvāku apmaiņu ar robežapsardzības metodēm un to konkrētu pielietojumu, apmaiņu ar informāciju un uzkrāto pieredzi, kā arī nodrošinātu konkrētus izpildes rezultātus, kas parādītu, kādā mērā ir mazinājusies viltojumu apkarošana;

| 40. | ierosina turpināt attīstīt sadarbību cīņā pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, terorisma finansēšanu, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, korupciju un citām nepareizām darbībām, ieviešot Finanšu darbības uzdevumu grupas ieteikumus un ievērojot citus atbilstīgus sadarbības pamatprincipus; |
| --- | --- |

40.

ierosina turpināt attīstīt sadarbību cīņā pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, terorisma finansēšanu, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, korupciju un citām nepareizām darbībām, ieviešot Finanšu darbības uzdevumu grupas ieteikumus un ievērojot citus atbilstīgus sadarbības pamatprincipus;

| 41. | aicina ASV noteikt efektīvas procedūras, lai apstrīdētu personu iekļaušanu ASV sastādītajā par terorismu aizdomās turēto personu sarakstā, izdzēstu viņu vārdus no šā saraksta pēc tam, kad ir pierādīta viņu nevainība, un nodrošināt, lai rezultātā tām personām, kam ir tāds pats (vai līdzīgs uzvārds) kā personām, kas ir sarakstā, netiktu nodarīts kaitējums; |
| --- | --- |

41.

aicina ASV noteikt efektīvas procedūras, lai apstrīdētu personu iekļaušanu ASV sastādītajā par terorismu aizdomās turēto personu sarakstā, izdzēstu viņu vārdus no šā saraksta pēc tam, kad ir pierādīta viņu nevainība, un nodrošināt, lai rezultātā tām personām, kam ir tāds pats (vai līdzīgs uzvārds) kā personām, kas ir sarakstā, netiktu nodarīts kaitējums;

| 42. | aicina uz operatīvu sadarbību cīņā pret terorismu (jo īpaši attiecībā uz meklēšanā esošo personu sarakstu izveidošanu), pamatojoties uz līdzvērtību un savstarpīgumu, kā arī pasākumiem pret organizēto noziedzību, narkotiku kontrabandu, korupciju, kā arī uz sadarbību DNS datu apmaiņā caur Interpolu, kiberdrošības un kibernoziegumu politikas izstrādes un piemērošanas jomā, tostarp jautājumos attiecībā uz ražotāju un valdības sadarbības nozīmi, kritiskās informācijas infrastruktūras aizsardzību, interneta izmantošanu no teroristu puses, identitātes zādzības, elektronisko pierādījumu pieņemamību un bērnu pornogrāfijas apkarošanu internetā; |
| --- | --- |

42.

aicina uz operatīvu sadarbību cīņā pret terorismu (jo īpaši attiecībā uz meklēšanā esošo personu sarakstu izveidošanu), pamatojoties uz līdzvērtību un savstarpīgumu, kā arī pasākumiem pret organizēto noziedzību, narkotiku kontrabandu, korupciju, kā arī uz sadarbību DNS datu apmaiņā caur Interpolu, kiberdrošības un kibernoziegumu politikas izstrādes un piemērošanas jomā, tostarp jautājumos attiecībā uz ražotāju un valdības sadarbības nozīmi, kritiskās informācijas infrastruktūras aizsardzību, interneta izmantošanu no teroristu puses, identitātes zādzības, elektronisko pierādījumu pieņemamību un bērnu pornogrāfijas apkarošanu internetā;

| 43. | taču atgādina, ka ES un ASV jebkura veida sadarbība vienmēr ir jāveic, pilnībā ievērojot cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp tiesības uz taisnīgu tiesu, un atgādina — pirms persona tiek izdota ASV, minētajai valstij ir jāgarantē, ka šī persona nesaņems nāvessodu; aicina transatlantiskos partnerus ievērot savstarpīguma principu, īstenojot tiesu iestāžu un policijas sadarbību; |
| --- | --- |

43.

taču atgādina, ka ES un ASV jebkura veida sadarbība vienmēr ir jāveic, pilnībā ievērojot cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp tiesības uz taisnīgu tiesu, un atgādina — pirms persona tiek izdota ASV, minētajai valstij ir jāgarantē, ka šī persona nesaņems nāvessodu; aicina transatlantiskos partnerus ievērot savstarpīguma principu, īstenojot tiesu iestāžu un policijas sadarbību;

| 44. | uzskata, ka ASV varas iestādēm, dalībvalstīm un Kopienas iestādēm un Eiropas Padomei jāsadarbojas ar Eiropas Parlamenta pagaidu komiteju jautājumā par Eiropas valstu iespējamo izma ntošanu no CIP puses apcietināto transportēšanai un nelegālai aizturēšanai; |
| --- | --- |

44.

uzskata, ka ASV varas iestādēm, dalībvalstīm un Kopienas iestādēm un Eiropas Padomei jāsadarbojas ar Eiropas Parlamenta pagaidu komiteju jautājumā par Eiropas valstu iespējamo izma ntošanu no CIP puses apcietināto transportēšanai un nelegālai aizturēšanai;

Partnerattiecību ekonomiskā un komerciālā dimensija un Transtlantiskā tirgus izveidošana līdz 2015. gadam

| 45. | uzskata, ka ierosinātā Transatlantiskā partnerattiecību nolīguma ietvaros ir jāveido ciešākas transatlantiskās ekonomiskās partnerattiecības, un tās ir jānoslēdz ar Transatlantisko aviācijas nolīgumu nevis jārīkojas pašreizējā neērtajā un dažreiz pretrunīgajā veidā; |
| --- | --- |

45.

uzskata, ka ierosinātā Transatlantiskā partnerattiecību nolīguma ietvaros ir jāveido ciešākas transatlantiskās ekonomiskās partnerattiecības, un tās ir jānoslēdz ar Transatlantisko aviācijas nolīgumu nevis jārīkojas pašreizējā neērtajā un dažreiz pretrunīgajā veidā;

| 46. | aicina Austrijas prezidentūru pielikt visas pūles, lai īstenotu Transatlantiskās ekonomiskās integrācijas veicināšanas deklarāciju, par kuru tika panākta vienošanās 2005. gada ES un ASV sammita laikā, dibinot augsta līmeņa reglamentējošas sadarbības un jauninājumu forumus, kā arī uzsākot kopīgus ES un ASV pētījumus, lai noteiktu atlikušos šķēršļus transatlantiskajai tirdzniecībai un ieguldījumiem un novērtētu iespējamos transatlantiskā tirgus izveidošanas plusus; paturot to prātā, ierosina izstrādāt sīku plānu, kur būtu norādīts precīzs darbības virziens un norādīti tā īstenošanas termiņi; šajā sakarā atzinīgi vērtē lēmumu, kas pieņemts 2005. gada novembrī pirmajā neoficiālajā ES un ASV ekonomikas ministriju sanāksmē par darba grupas izveidošanu labākai intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai, kas galveno uzmanī bu vērš uz sadarbībaspalielināšanu robežu šķērsošanas jomā, uz valsts un privātā sektora partnerību un koordinētu tehnisko palīdzību trešām valstīm; |
| --- | --- |

46.

aicina Austrijas prezidentūru pielikt visas pūles, lai īstenotu Transatlantiskās ekonomiskās integrācijas veicināšanas deklarāciju, par kuru tika panākta vienošanās 2005. gada ES un ASV sammita laikā, dibinot augsta līmeņa reglamentējošas sadarbības un jauninājumu forumus, kā arī uzsākot kopīgus ES un ASV pētījumus, lai noteiktu atlikušos šķēršļus transatlantiskajai tirdzniecībai un ieguldījumiem un novērtētu iespējamos transatlantiskā tirgus izveidošanas plusus; paturot to prātā, ierosina izstrādāt sīku plānu, kur būtu norādīts precīzs darbības virziens un norādīti tā īstenošanas termiņi; šajā sakarā atzinīgi vērtē lēmumu, kas pieņemts 2005. gada novembrī pirmajā neoficiālajā ES un ASV ekonomikas ministriju sanāksmē par darba grupas izveidošanu labākai intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai, kas galveno uzmanī bu vērš uz sadarbībaspalielināšanu robežu šķērsošanas jomā, uz valsts un privātā sektora partnerību un koordinētu tehnisko palīdzību trešām valstīm;

| 47. | paralēli atsaucas uz savu 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par partnerattiecību ekonomiskajiem un tirdzniecības aspektiem (13); |
| --- | --- |

47.

paralēli atsaucas uz savu 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par partnerattiecību ekonomiskajiem un tirdzniecības aspektiem (13);

| 48. | tādēļ mudina atjaunot Transatlantisko patērētāju dialogu un Transatlantisko vides dialogu, attīstot paraugprakses veselības, drošības un vides aizsardzības sekmēšanai, tādējādi veicinot daudz ilgtspējīgāku transatlantisko tirgu; |
| --- | --- |

48.

tādēļ mudina atjaunot Transatlantisko patērētāju dialogu un Transatlantisko vides dialogu, attīstot paraugprakses veselības, drošības un vides aizsardzības sekmēšanai, tādējādi veicinot daudz ilgtspējīgāku transatlantisko tirgu;

| 49. | aicina abu Atlantijas pušu līderus pastiprināt transatlantisko ekonomisko sadarbību, izveidojot agrīnas brīdinājuma sistēmas, kas darbotos agrīnā regulatīvo un likumdošanas procesu stadijā, precizētu problēmu un rastu tai risinājumu; |
| --- | --- |

49.

aicina abu Atlantijas pušu līderus pastiprināt transatlantisko ekonomisko sadarbību, izveidojot agrīnas brīdinājuma sistēmas, kas darbotos agrīnā regulatīvo un likumdošanas procesu stadijā, precizētu problēmu un rastu tai risinājumu;

| 50. | nosoda Amerikas Savienoto Valstu ārpolitikai un ekonomikas un tirdzniecības ārpolitikai raksturīgo eksteritoriālo pieeju, tādu kā “Helms-Burton likums”, “Torricelli likums” un ASV tirdzniecības līguma 301. iedaļa; |
| --- | --- |

50.

nosoda Amerikas Savienoto Valstu ārpolitikai un ekonomikas un tirdzniecības ārpolitikai raksturīgo eksteritoriālo pieeju, tādu kā “Helms-Burton likums”, “Torricelli likums” un ASV tirdzniecības līguma 301. iedaļa;

Partnerattiecību institucionālā struktūra

| 51. | atgādina — lai gan pēdējos gados partnerattiecību domstarpības par satura būtību nevis institucionāla rakstura domstarpības ir bijuši galvenie šķēršļi, ilgstošus sasniegumus nevar gūt bez institūcijām, kas ir gatavas virzīt uz priekšu progresu; šā iemesla dēļ uzsver stabilas institucionālās struktūras nozīmīgumu regulāru izpildorgānu koordinācijas un konsultāciju nodrošināšanā; tāpēc vēlreiz atgādina par nepieciešamību stiprināt transatlantisko partnerattiecību parlamentāro dimensiju, pārveidojot Transatlantisko likumdevēju iestāžu dialogu (TLD) Transatlantiskajā asamblejā, kas sastāda likumdevēju iestāžu sammitu grafikus ES un ASV sammitu sagatavošanās darbiem; turklāt uzskata, ka jāapsver ideja par jaunas, kopēji finansētas programmas uzsākšanu personāla, kas nodarbojas ar likumdošanas jautājumiem, apmaiņai; |
| --- | --- |

51.

atgādina — lai gan pēdējos gados partnerattiecību domstarpības par satura būtību nevis institucionāla rakstura domstarpības ir bijuši galvenie šķēršļi, ilgstošus sasniegumus nevar gūt bez institūcijām, kas ir gatavas virzīt uz priekšu progresu; šā iemesla dēļ uzsver stabilas institucionālās struktūras nozīmīgumu regulāru izpildorgānu koordinācijas un konsultāciju nodrošināšanā; tāpēc vēlreiz atgādina par nepieciešamību stiprināt transatlantisko partnerattiecību parlamentāro dimensiju, pārveidojot Transatlantisko likumdevēju iestāžu dialogu (TLD) Transatlantiskajā asamblejā, kas sastāda likumdevēju iestāžu sammitu grafikus ES un ASV sammitu sagatavošanās darbiem; turklāt uzskata, ka jāapsver ideja par jaunas, kopēji finansētas programmas uzsākšanu personāla, kas nodarbojas ar likumdošanas jautājumiem, apmaiņai;

| 52. | tāpēc atbalsta Austrijas prezidentūras ierosinājumu pilnīgāk iesaistīt parlamenta pārstāvjus un Eiropas un Amerikas pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus partnerattiecību ikdienas pienākumu veikšanā; uzskata — lai parādītu, ka partnerattiecībām ir aktīvs atbalsts un vēlētie pārstāvji aktīvi darbojas, nākamā sammitā ir jāpiedalās Parlamenta priekšsēdētājam un ASV Kongresa vadībai; |
| --- | --- |

52.

tāpēc atbalsta Austrijas prezidentūras ierosinājumu pilnīgāk iesaistīt parlamenta pārstāvjus un Eiropas un Amerikas pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus partnerattiecību ikdienas pienākumu veikšanā; uzskata — lai parādītu, ka partnerattiecībām ir aktīvs atbalsts un vēlētie pārstāvji aktīvi darbojas, nākamā sammitā ir jāpiedalās Parlamenta priekšsēdētājam un ASV Kongresa vadībai;

| 53. | atzinīgi vērtē vēl sešu EP komiteju pārstāvju iekļaušanu Transtlantijas Likumdevēju iestāžu dialogā (TLD) un atbalsta pašreizējās pūles nodibināt Parlamentā agrīnā brīdinājuma sistēmu; visbeidzot, uzskata, ka EP 2007. gada budžetā ir jāparedz štata darba vieta Vašingtonā, Kolumbijas apgabalā, lai gan Parlaments, gan Transtlantijas Likumdevēju iestāžu dialogs varētu būt nepārtrauktā saskarē ar ASV Pārstāvju palātu un Senātu; |
| --- | --- |

53.

atzinīgi vērtē vēl sešu EP komiteju pārstāvju iekļaušanu Transtlantijas Likumdevēju iestāžu dialogā (TLD) un atbalsta pašreizējās pūles nodibināt Parlamentā agrīnā brīdinājuma sistēmu; visbeidzot, uzskata, ka EP 2007. gada budžetā ir jāparedz štata darba vieta Vašingtonā, Kolumbijas apgabalā, lai gan Parlaments, gan Transtlantijas Likumdevēju iestāžu dialogs varētu būt nepārtrauktā saskarē ar ASV Pārstāvju palātu un Senātu;

| 54. | atzinīgi vērtē 2005. gada jūnijā ES un ASV augstākā līmeņa tikšanās laikā apstiprināto 2005. gada darbības plānu un jo īpaši augsta līmeņa regulatīvas sadarbības foruma izveidošanu reglamentējoša dialoga veicināšanai; |
| --- | --- |

54.

atzinīgi vērtē 2005. gada jūnijā ES un ASV augstākā līmeņa tikšanās laikā apstiprināto 2005. gada darbības plānu un jo īpaši augsta līmeņa regulatīvas sadarbības foruma izveidošanu reglamentējoša dialoga veicināšanai;

| 55. | pieprasa, lai dialoga veidošanā par reglamentējošu sadarbību aktīvi iesaistītu ieinteresētās puses un likumdevējus; |
| --- | --- |

55.

pieprasa, lai dialoga veidošanā par reglamentējošu sadarbību aktīvi iesaistītu ieinteresētās puses un likumdevējus;

*

- *

| 56. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Amerikas Savienoto Valstu prezidentam un Kongresam. |
| --- | --- |

56.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Amerikas Savienoto Valstu prezidentam un Kongresam.

---

(1)  OV C 124 E, 25.5.2006., 556. lpp.

(2)  OV C 34 E, 7.2.2002., 359. lpp.

(3)  OV C 177 E, 25.7.2002., 288. lpp.

(4)  OV C 180 E, 31.7.2003., 392. lpp.

(5)  OV C 69 E, 19.3.2004., 124. lpp.

(6)  OV C 102 E, 28.4.2004., 640. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0070.

(8)  OV C 104 E, 30.4.2004., 1043. lpp.

(9)  OV C 247 E, 6.10.2005., 151. lpp.

(10)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0529.

(11)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0012.

(12)  2006. gada 30. maija Spriedums apvienotajā lietā C-317/04 Parliament v Council un C-318/04 Parliament v Commission.

(13)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0239.

P6_TA(2006)0239

ES un ASV ekonomiskās attiecības

Eiropas Parlamenta rezolūcija par ES un ASV transatlantiskajām ekonomiskajām attiecībām (2005/2082(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 1990. gada Transatlantisko Deklarāciju par ES un ASV attiecībām, 1995. gada 3. decembra Jauno transatlantisko programmu (NTA)
   (1) un 1998. gada 18. maija Transatlantisko ekonomikas partnerību (TEP) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1990. gada Transatlantisko Deklarāciju par ES un ASV attiecībām, 1995. gada 3. decembra Jauno transatlantisko programmu (NTA)
   (1) un 1998. gada 18. maija Transatlantisko ekonomikas partnerību (TEP) (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 1998. gada 11. marta paziņojumu “Jaunais transatlantiskais tirgus”(NTM) (COM(1998)0125), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 1998. gada 11. marta paziņojumu “Jaunais transatlantiskais tirgus”(NTM) (COM(1998)0125),

| — | ņemot vērā 1999. gada 21. jūnija Bonnas deklarāciju (3) un jo īpaši tās sadaļas “Labklājības un attīstības veicināšana pasaulē, kurā notiek straujas pārmaiņas” un “Savlaicīgas brīdināšanas sistēmas uzlabošana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1999. gada 21. jūnija Bonnas deklarāciju (3) un jo īpaši tās sadaļas “Labklājības un attīstības veicināšana pasaulē, kurā notiek straujas pārmaiņas” un “Savlaicīgas brīdināšanas sistēmas uzlabošana”,

| — | ņemot vērā 2002. gada 2. maija dokumentu “Pozitīvas ekonomikas attīstības programma” (4); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2002. gada 2. maija dokumentu “Pozitīvas ekonomikas attīstības programma” (4);

| — | ņemot vērā tā 2005. gada 9. jūnija rezolūciju par transatlantiskajām attiecībām (5), kā arī tā iepriekšējās rezolūcijas, kas ir pieņemtas 2001. gada 17. maijā (6), 2001. gada 13. decembrī (7), 2002. gada 15. maijā (8) un 2003. gada 19. jūnijā (9) un tā 2004. gada 22. aprīļa (10) un 2005. gada 13. janvāra (11) rezolūcijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2005. gada 9. jūnija rezolūciju par transatlantiskajām attiecībām (5), kā arī tā iepriekšējās rezolūcijas, kas ir pieņemtas 2001. gada 17. maijā (6), 2001. gada 13. decembrī (7), 2002. gada 15. maijā (8) un 2003. gada 19. jūnijā (9) un tā 2004. gada 22. aprīļa (10) un 2005. gada 13. janvāra (11) rezolūcijas,

| — | ņemot vērā Komisijas 2001. gada 20. marta paziņojumu ar nosaukumu “Transatlantisko attiecību stiprināšana, koncentrējoties uz stratēģiju un nodrošinot rezultātus” (COM(2001)0154), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2001. gada 20. marta paziņojumu ar nosaukumu “Transatlantisko attiecību stiprināšana, koncentrējoties uz stratēģiju un nodrošinot rezultātus” (COM(2001)0154),

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 18. maija paziņojumu ar nosaukumu “Stiprākas ES un ASV partnerattiecības un lielākā mērā atvērts tirgus 21. gadsimtā” (COM(2005)0196), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 18. maija paziņojumu ar nosaukumu “Stiprākas ES un ASV partnerattiecības un lielākā mērā atvērts tirgus 21. gadsimtā” (COM(2005)0196),

| — | ņemot vērā 2004. gada deklarāciju par “Mūsu partnerattiecību stiprināšanu ekonomikā” (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada deklarāciju par “Mūsu partnerattiecību stiprināšanu ekonomikā” (12),

| — | ņemot vērā ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmi, kas notika 2005. gada 20. jūnijā Vašingtonā, un jo īpaši tās iniciatīvu par ekonomiskajiem jautājumiem “Eiropas Savienības un Savienoto Valstu iniciatīva paaugstināt transatlantisko ekonomikas integrāciju un izaugsmi”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmi, kas notika 2005. gada 20. jūnijā Vašingtonā, un jo īpaši tās iniciatīvu par ekonomiskajiem jautājumiem “Eiropas Savienības un Savienoto Valstu iniciatīva paaugstināt transatlantisko ekonomikas integrāciju un izaugsmi”,

| — | ņemot vērā ES un ASV kopīgo Darba programmu, ar kuru īsteno iepriekšminēto ekonomikas iniciatīvu, kas pieņemta ES un ASV 2005. gada 30. novembra neformālajā valdību ekonomikas konferencē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un ASV kopīgo Darba programmu, ar kuru īsteno iepriekšminēto ekonomikas iniciatīvu, kas pieņemta ES un ASV 2005. gada 30. novembra neformālajā valdību ekonomikas konferencē,

| — | ņemot vērā ASV Kongresa Pārstāvju palātas Rezolūcijas Nr. 77 projektu par transatlantiskajām attiecībām, kas ir iesniegta 2005. gada 9. februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASV Kongresa Pārstāvju palātas Rezolūcijas Nr. 77 projektu par transatlantiskajām attiecībām, kas ir iesniegta 2005. gada 9. februārī,

| — | ņemot vērā ESAO pētījumu par priekšrocībām, ko rada ražojumu tirgu liberalizēšana un šķēršļu samazināšana attiecībā uz starptautisko tirdzniecību un starptautiskajiem ieguldījumiem (“Preferenciāli tirdzniecības nolīgumi attiecībā uz lauksamniecības un pārtikas produktu tirgiem — situācija Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu attiecībās”, publicēts 2005. gada martā), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO pētījumu par priekšrocībām, ko rada ražojumu tirgu liberalizēšana un šķēršļu samazināšana attiecībā uz starptautisko tirdzniecību un starptautiskajiem ieguldījumiem (“Preferenciāli tirdzniecības nolīgumi attiecībā uz lauksamniecības un pārtikas produktu tirgiem — situācija Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu attiecībās”, publicēts 2005. gada martā),

| — | ņemot vērā tā 2005. gada 1. decembra rezolūciju par gatavošanos Sestajai Pasaules Tirdzniecības organizācijas Ministru konferencei Honkongā (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2005. gada 1. decembra rezolūciju par gatavošanos Sestajai Pasaules Tirdzniecības organizācijas Ministru konferencei Honkongā (13),

| — | ņemot vērā uzklausīšanu Eiropas Parlamentā, kas notika 2005. gada 26. maijā un ko organizēja Starptautiskā tirdzniecības komiteja par transatlantisko ekonomikas attiecību jautājumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā uzklausīšanu Eiropas Parlamentā, kas notika 2005. gada 26. maijā un ko organizēja Starptautiskā tirdzniecības komiteja par transatlantisko ekonomikas attiecību jautājumiem,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas Darba dokumentu (PE 364 940), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas Darba dokumentu (PE 364 940),

| — | ņemot vērā tā 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par ES un ASV attiecību uzlabošanu saistībā ar transatlantisko partnerattiecību nolīgumu (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par ES un ASV attiecību uzlabošanu saistībā ar transatlantisko partnerattiecību nolīgumu (14),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas, Rūpniecības pētniecības un enerģētikas komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Transporta un tūrisma komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumus (A6-0131/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas, Rūpniecības pētniecības un enerģētikas komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Transporta un tūrisma komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumus (A6-0131/2006),

| A. | tā kā šī rezolūcija galvenokārt koncentrējas uz ES un ASV attiecībām ekonomikas jomā, ir jāatzīst, ka transatlantiskās attiecības aptver visas Eiropas un Amerikas valstis; |
| --- | --- |

A.

tā kā šī rezolūcija galvenokārt koncentrējas uz ES un ASV attiecībām ekonomikas jomā, ir jāatzīst, ka transatlantiskās attiecības aptver visas Eiropas un Amerikas valstis;

| B. | tā kā dziļāka integrācija ir dabisks divu tādu ekonomiku darbības rezultāts, kurām ir līdzīgs pamats, resursu krājumi un ekonomikas modeļi, ber kuras vēsturisku, kultūras un saimniecisku iemeslu dēļ nekad nebūs identiskas; |
| --- | --- |

B.

tā kā dziļāka integrācija ir dabisks divu tādu ekonomiku darbības rezultāts, kurām ir līdzīgs pamats, resursu krājumi un ekonomikas modeļi, ber kuras vēsturisku, kultūras un saimniecisku iemeslu dēļ nekad nebūs identiskas;

| C. | tā kā ekonomikas saites starp ES un ASV ir svarīgs stabilizējošs faktors transatlantiskajām attiecībām vispār, un iepriekšējo desmitgažu laikā tās ir ievērojami nostiprinājušās tādējādi, ka ekonomikas attīstība arvien vairāk abpusēji iespaido otru partneri; |
| --- | --- |

C.

tā kā ekonomikas saites starp ES un ASV ir svarīgs stabilizējošs faktors transatlantiskajām attiecībām vispār, un iepriekšējo desmitgažu laikā tās ir ievērojami nostiprinājušās tādējādi, ka ekonomikas attīstība arvien vairāk abpusēji iespaido otru partneri;

| D. | tā kā ciešas politiskas un ekonomiskas attiecībām un kopīgu standartu izstrādāšanai starp ES un ASV automātiski pozitīvi ietekmē Ziemeļamerikas Brīvas tirdzniecības nolīguma dalībvalstis; |
| --- | --- |

D.

tā kā ciešas politiskas un ekonomiskas attiecībām un kopīgu standartu izstrādāšanai starp ES un ASV automātiski pozitīvi ietekmē Ziemeļamerikas Brīvas tirdzniecības nolīguma dalībvalstis;

| E. | tā kā Eiropas Savienībai un Amerikas Savienotajām Valstīm saistībā ar savām partnerattiecībām un plašākos pasaules līmeņa pārvaldības ietvaros jāapņemas veicināt starptautisko un daudzpusējo normu izstrādi un ievērošanu tirdzniecības (PTO), sociālajā (SDO) un vides jomā (IPCC un PNUE); |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas Savienībai un Amerikas Savienotajām Valstīm saistībā ar savām partnerattiecībām un plašākos pasaules līmeņa pārvaldības ietvaros jāapņemas veicināt starptautisko un daudzpusējo normu izstrādi un ievērošanu tirdzniecības (PTO), sociālajā (SDO) un vides jomā (IPCC un PNUE);

| F. | tā kā starp ES un ASV nozīmīgākie tirdzniecības šķēršļi pastāv lauksaimniecībā, tostarp muitas, kvotu, ražošanas, eksporta un nodokļu subsīdiju un tehnisku šķēršļu veidā, un tā kā saglabājas augsts aizsardzības līmenis tirdzniecībā ar pakalpojumiem, kamēr muitas tarifi rūpniecības precēm tiek pakāpeniski likvidēti, izņemot ražojumus jutīgās nozarēs; |
| --- | --- |

F.

tā kā starp ES un ASV nozīmīgākie tirdzniecības šķēršļi pastāv lauksaimniecībā, tostarp muitas, kvotu, ražošanas, eksporta un nodokļu subsīdiju un tehnisku šķēršļu veidā, un tā kā saglabājas augsts aizsardzības līmenis tirdzniecībā ar pakalpojumiem, kamēr muitas tarifi rūpniecības precēm tiek pakāpeniski likvidēti, izņemot ražojumus jutīgās nozarēs;

| G. | tā kā ir vajadzīga nozīmīgāka politiskā vadība un redzējums, lai aktualizētu 1995. gada Jauno Transatlantisko programmu un 1998. gada Transatlantisko ekonomikas partnerību, ņemot vērā pašreizējo realitāti un iepriekšējos konfliktus un padziļinot transatlantiskos sakarus; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir vajadzīga nozīmīgāka politiskā vadība un redzējums, lai aktualizētu 1995. gada Jauno Transatlantisko programmu un 1998. gada Transatlantisko ekonomikas partnerību, ņemot vērā pašreizējo realitāti un iepriekšējos konfliktus un padziļinot transatlantiskos sakarus;

| H. | tā kā Eiropai un ASV jārisina nākotnes problēmas, pamatojoties uz skaidri formulētu priekšnoteikumu, ka ciešākām transatlantiskām saitēm būs globāla ietekme, un tādēļ, tās attīstot, jāņem vērā citu ekonomikā iesaistīto pušu, valstu un cilvēku intereses, lai taisnīgāk sadalītu labklājības augļus un sekmīgi risinātu globālas problēmas savstarpēji saistītās drošības, vadošās lomas ekonomikā, vides un nabadzības samazināšanas jomās; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropai un ASV jārisina nākotnes problēmas, pamatojoties uz skaidri formulētu priekšnoteikumu, ka ciešākām transatlantiskām saitēm būs globāla ietekme, un tādēļ, tās attīstot, jāņem vērā citu ekonomikā iesaistīto pušu, valstu un cilvēku intereses, lai taisnīgāk sadalītu labklājības augļus un sekmīgi risinātu globālas problēmas savstarpēji saistītās drošības, vadošās lomas ekonomikā, vides un nabadzības samazināšanas jomās;

| I. | tā kā ES un ASV divpusējās ekonomikas attiecības un daudzpusējā programma jāuzskata par savstarpēji papildinošu un izdevīgu pozitīvu procesu un tā kā ieguvumi, kurus nodrošinātu arvien vairāk integrēts tirgus, sekmētu vēl plašākas ekonomikas attiecībās starp Eiropu un Amerikas kontinentu, ar nosacījumu, ka reģionālās intereses attiecīgi tiek ņemtas vērā reģionālā līmeņa sarunās par tirgus integrāciju; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES un ASV divpusējās ekonomikas attiecības un daudzpusējā programma jāuzskata par savstarpēji papildinošu un izdevīgu pozitīvu procesu un tā kā ieguvumi, kurus nodrošinātu arvien vairāk integrēts tirgus, sekmētu vēl plašākas ekonomikas attiecībās starp Eiropu un Amerikas kontinentu, ar nosacījumu, ka reģionālās intereses attiecīgi tiek ņemtas vērā reģionālā līmeņa sarunās par tirgus integrāciju;

| J. | tā kā transatlantiskajās attiecībās attiecīgi jāizmanto atšķirīgi juridiskie un ekonomikas instrumenti un procedūras līdzīgu situāciju risināšanai, lai novērstu transatlantiskā tirgus sairšanu; |
| --- | --- |

J.

tā kā transatlantiskajās attiecībās attiecīgi jāizmanto atšķirīgi juridiskie un ekonomikas instrumenti un procedūras līdzīgu situāciju risināšanai, lai novērstu transatlantiskā tirgus sairšanu;

| K. | tā kā labāk saskaņota regulējošā vide ES un ASV attiecībās radītu priekšrocības visām valstīm kopumā un it īpaši tirdzniecības partnerības kaimiņvalstīm un jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

K.

tā kā labāk saskaņota regulējošā vide ES un ASV attiecībās radītu priekšrocības visām valstīm kopumā un it īpaši tirdzniecības partnerības kaimiņvalstīm un jaunattīstības valstīm;

| L. | tā kā Finanšu pakalpojumu rīcības plānam, ko sekmīgi atbalstījis Parlaments, ir bijusi svarīga nozīme konkurētspējīgāku ES kapitāla tirgu radīšanā, tādējādi stiprinot Eiropas konkurētspēju; |
| --- | --- |

L.

tā kā Finanšu pakalpojumu rīcības plānam, ko sekmīgi atbalstījis Parlaments, ir bijusi svarīga nozīme konkurētspējīgāku ES kapitāla tirgu radīšanā, tādējādi stiprinot Eiropas konkurētspēju;

| M. | tā kā mūsu tehnoloģijas un informācijas sabiedrībām raksturīgais aizvien pieaugošais izmaiņu ātrums nosaka, ka ES vairāk jāvelta kvalitatīvās un kvantitatīvās pūles zinātnes un tehnoloģiju pētniecības jomā, lai veidotu nepieciešamo tiltu pār “tehnoloģisko plaisu”, kas to atšķir no attiecīgās Amerikas nozares, tādējādi nodrošinot atbilstošus nosacījumus abpusējās tirdzniecības paritātei; |
| --- | --- |

M.

tā kā mūsu tehnoloģijas un informācijas sabiedrībām raksturīgais aizvien pieaugošais izmaiņu ātrums nosaka, ka ES vairāk jāvelta kvalitatīvās un kvantitatīvās pūles zinātnes un tehnoloģiju pētniecības jomā, lai veidotu nepieciešamo tiltu pār “tehnoloģisko plaisu”, kas to atšķir no attiecīgās Amerikas nozares, tādējādi nodrošinot atbilstošus nosacījumus abpusējās tirdzniecības paritātei;

| N. | tā kā transatlantisko ekonomisko attiecību nostiprināšana varētu sniegt nozīmīgu ieguldījumu Lisabonas mērķu sasniegšanā, |
| --- | --- |

N.

tā kā transatlantisko ekonomisko attiecību nostiprināšana varētu sniegt nozīmīgu ieguldījumu Lisabonas mērķu sasniegšanā,

Faktisks transatlantisks tirgus

| 1. | uzsver, ka, kaut gan iepriekšējos gados varēja šķist, ka saspīlējums ES un ASV attiecībās politikas jomā dažkārt ietekmētu ekonomikas jomu; un, kaut gan varēja arī rasties iespaids, ka globalizācija un tādi topošie tirgi kā Ķīna, Indija un Brazīlija būtu samazinājuši ES un ASV ekonomikas sakaru apjomu, un tās būtu zaudējušas savu nozīmīgumu; tomēr jaunākie darbi (15) skaidri pierāda pretējo:






  a) | tirdzniecība starp diviem lielajiem tirgiem ir sasniegusi nepieredzētu līmeni, tās apjoms vien ir EUR 1 miljards dienā; |
| --- | --- | --- |

1.

uzsver, ka, kaut gan iepriekšējos gados varēja šķist, ka saspīlējums ES un ASV attiecībās politikas jomā dažkārt ietekmētu ekonomikas jomu; un, kaut gan varēja arī rasties iespaids, ka globalizācija un tādi topošie tirgi kā Ķīna, Indija un Brazīlija būtu samazinājuši ES un ASV ekonomikas sakaru apjomu, un tās būtu zaudējušas savu nozīmīgumu; tomēr jaunākie darbi (15) skaidri pierāda pretējo:

a)

tirdzniecība starp diviem lielajiem tirgiem ir sasniegusi nepieredzētu līmeni, tās apjoms vien ir EUR 1 miljards dienā;

| b) | ir turpinājusi pieaugt tirdzniecība ar pakalpojumiem, ES eksportam uz ASV sasniedzot EUR 120 miljardus, kas atbilst vienai trešdaļai no kopējā ES tirdzniecības apjoma ar pakalpojumiem un nozīmē pozitīvu ES pakalpojumu tirdzniecības bilanci ar ASV par EUR 15 miljardiem; |
| --- | --- |

b)

ir turpinājusi pieaugt tirdzniecība ar pakalpojumiem, ES eksportam uz ASV sasniedzot EUR 120 miljardus, kas atbilst vienai trešdaļai no kopējā ES tirdzniecības apjoma ar pakalpojumiem un nozīmē pozitīvu ES pakalpojumu tirdzniecības bilanci ar ASV par EUR 15 miljardiem;

| c) | savstarpējās ārvalstu tiešie ieguldījumi (visnozīmīgākais pārrobežu integrācijas veids) transatlantiskajā līmenī pašreiz jau sasniedz vairāk nekā EUR 1,5 triljonus, un tie ir ievērojami pieauguši; |
| --- | --- |

c)

savstarpējās ārvalstu tiešie ieguldījumi (visnozīmīgākais pārrobežu integrācijas veids) transatlantiskajā līmenī pašreiz jau sasniedz vairāk nekā EUR 1,5 triljonus, un tie ir ievērojami pieauguši;

| d) | Eiropas un amerikāņu uzņēmumu ārzemju filiāļu peļņa otra partnera tirgū kopš 2003. gada ir pieaugusi līdz vēl nebijušam līmenim; |
| --- | --- |

d)

Eiropas un amerikāņu uzņēmumu ārzemju filiāļu peļņa otra partnera tirgū kopš 2003. gada ir pieaugusi līdz vēl nebijušam līmenim;

| 2. | šajā sakarā uzsver, ka šāda veida ekonomikas sakari starp ES un ASV izpaužas arī ievērojamā nodarbinātības pieaugumā, jo katrā pusē, pateicoties transatlantiskajiem ekonomikas sakariem, ir radīti gandrīz 7 miljoni darba vietu, un tādējādi to saglabāšana ir atkarīga no šo sakaru darbības un paplašināšanās; |
| --- | --- |

2.

šajā sakarā uzsver, ka šāda veida ekonomikas sakari starp ES un ASV izpaužas arī ievērojamā nodarbinātības pieaugumā, jo katrā pusē, pateicoties transatlantiskajiem ekonomikas sakariem, ir radīti gandrīz 7 miljoni darba vietu, un tādējādi to saglabāšana ir atkarīga no šo sakaru darbības un paplašināšanās;

| 3. | atzīmē, ka, kaut gan ES ekonomika un ASV ekonomika ir kļuvušas tik saistītas un integrētas, ka tās veido patiesu transatlantisku tirgu, vēl arvien ir saglabājies liels izaugsmes un nodarbinātības pieauguma potenciāls, kas ir saistīts ar vēl esošajiem tirdzniecības šķēršļiem; |
| --- | --- |

3.

atzīmē, ka, kaut gan ES ekonomika un ASV ekonomika ir kļuvušas tik saistītas un integrētas, ka tās veido patiesu transatlantisku tirgu, vēl arvien ir saglabājies liels izaugsmes un nodarbinātības pieauguma potenciāls, kas ir saistīts ar vēl esošajiem tirdzniecības šķēršļiem;

| 4. | konstatē, ka ES un ASV attiecības lielā mērā ir negatīvi ietekmējis politisks konflikts, un tām bieži ir raksturīgi retoriski un tirdzniecības strīdi; atzīmē, ka abas Atlantijas okeāna pusēs ir vērojama nevērība par to, cik spēcīga un integrēta ir kļuvusi transatlantiskā ekonomika; tādēļ brīdina par briesmām, kas draud, uzskatot šīs vienreizējās attiecības par kaut ko pašsaprotamu un izturoties pret tām ar labvēlīgu nevērību, nevis ar vajadzīgo politisko aktivitāti un uzmanību; |
| --- | --- |

4.

konstatē, ka ES un ASV attiecības lielā mērā ir negatīvi ietekmējis politisks konflikts, un tām bieži ir raksturīgi retoriski un tirdzniecības strīdi; atzīmē, ka abas Atlantijas okeāna pusēs ir vērojama nevērība par to, cik spēcīga un integrēta ir kļuvusi transatlantiskā ekonomika; tādēļ brīdina par briesmām, kas draud, uzskatot šīs vienreizējās attiecības par kaut ko pašsaprotamu un izturoties pret tām ar labvēlīgu nevērību, nevis ar vajadzīgo politisko aktivitāti un uzmanību;

| 5. | baidās, ka pašreizējās transatlantisko attiecību pamatnostādnes pienācīgi neatspoguļo iepriekš izklāstīto realitāti; tādēļ aicina izstrādāt teorētiskāku un stratēģiskāku pieeju, lai varētu attiecīgi risināt tādus aktuālus ekonomikas jautājumus, kas attiecas uz ES un ASV tautsaimniecību, kā konkurences politika, vienoti standarti attiecībā uz uzņēmumu vadību, saderīgas vai vienotas normas un efektīvāka sadarbība regulējuma jomā; |
| --- | --- |

5.

baidās, ka pašreizējās transatlantisko attiecību pamatnostādnes pienācīgi neatspoguļo iepriekš izklāstīto realitāti; tādēļ aicina izstrādāt teorētiskāku un stratēģiskāku pieeju, lai varētu attiecīgi risināt tādus aktuālus ekonomikas jautājumus, kas attiecas uz ES un ASV tautsaimniecību, kā konkurences politika, vienoti standarti attiecībā uz uzņēmumu vadību, saderīgas vai vienotas normas un efektīvāka sadarbība regulējuma jomā;

Turpmākā rīcība — ciešāka transatlantiska ekonomikas partnerība

| 6. | atzīmē, ka iepriekš minētais Komisijas 2005. gada 18. maija paziņojums ir labs pamats, lai izstrādātu pamatīgāku ekonomikas programmu, kurā ir izvirzīti vēl sarežģītāki mērķi; uzsver, ka ir nepieciešams darbs arī turpmāk, lai realitāti par transatlantisko tirgu pārveidotu darba un stratēģiskā koncepcijā, kurai būs pietiekams sabiedrības politiskais atbalsts; |
| --- | --- |

6.

atzīmē, ka iepriekš minētais Komisijas 2005. gada 18. maija paziņojums ir labs pamats, lai izstrādātu pamatīgāku ekonomikas programmu, kurā ir izvirzīti vēl sarežģītāki mērķi; uzsver, ka ir nepieciešams darbs arī turpmāk, lai realitāti par transatlantisko tirgu pārveidotu darba un stratēģiskā koncepcijā, kurai būs pietiekams sabiedrības politiskais atbalsts;

| 7. | ierosina, lai nākamajā ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē 2006. gadā puses vienotos aktualizēt 1995. gada Jauno Transatlantisko programmu (JTP) un 1998. gada Transatlantisko ekonomikas partnerību (TEP), kā arī izstrādāt jaunu transatlantiskās partnerības nolīgumu, kurā ir iekļauti jautājumi attiecībā uz abām jomām un kura mērķis ir “tāda transatlantiska tirgus veidošanas pabeigšana, kurā nav šķēršļu” līdz 2015. gadam, nosakot, ka finanšu pakalpojumu un kapitāla tirgu veidošana jāpabeidz jau 2010. gadā; šai iniciatīvai jābalstās uz 2005. gada jūnijā ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē pieņemto Ekonomikas iniciatīvu un ES un ASV kopīgo darba programmu, kas nosaka īpašos mērķus atsevišķi katrā nozarē, konstatējot 2005. un 2006. gadā panākto progresu un precizējot turpmāk īstenojamos pasākumus; |
| --- | --- |

7.

ierosina, lai nākamajā ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē 2006. gadā puses vienotos aktualizēt 1995. gada Jauno Transatlantisko programmu (JTP) un 1998. gada Transatlantisko ekonomikas partnerību (TEP), kā arī izstrādāt jaunu transatlantiskās partnerības nolīgumu, kurā ir iekļauti jautājumi attiecībā uz abām jomām un kura mērķis ir “tāda transatlantiska tirgus veidošanas pabeigšana, kurā nav šķēršļu” līdz 2015. gadam, nosakot, ka finanšu pakalpojumu un kapitāla tirgu veidošana jāpabeidz jau 2010. gadā; šai iniciatīvai jābalstās uz 2005. gada jūnijā ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē pieņemto Ekonomikas iniciatīvu un ES un ASV kopīgo darba programmu, kas nosaka īpašos mērķus atsevišķi katrā nozarē, konstatējot 2005. un 2006. gadā panākto progresu un precizējot turpmāk īstenojamos pasākumus;

| 8. | uzsver, ka ierosinātā partnerības nolīguma nodaļā, kas ir veltīta ekonomikai, jāiekļauj jauna struktūra, kas aptver šādus jautājumus: sadarbība regulēšanas jomā, horizontāli darbības instrumenti (tostarp efektīva savlaicīgas brīdināšanas sistēma, divpusējs mehānisms tirdzniecisku strīdu izšķiršanai un trešās paaudzes nolīgums par konkurences tiesību piemērošanu), ekonomikas sadarbības nozaru nolīgumi, kas pamatojas uz iepriekšminēto ES un ASV kopīgo darba programmu; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka ierosinātā partnerības nolīguma nodaļā, kas ir veltīta ekonomikai, jāiekļauj jauna struktūra, kas aptver šādus jautājumus: sadarbība regulēšanas jomā, horizontāli darbības instrumenti (tostarp efektīva savlaicīgas brīdināšanas sistēma, divpusējs mehānisms tirdzniecisku strīdu izšķiršanai un trešās paaudzes nolīgums par konkurences tiesību piemērošanu), ekonomikas sadarbības nozaru nolīgumi, kas pamatojas uz iepriekšminēto ES un ASV kopīgo darba programmu;

| 9. | uzstāj uz to, ka transatlantiskās sadarbības pastiprināšana ekonomikas jomā nedrīkst novest pie tādas saskaņošanas no augšas uz leju reglamentēšanas jautājumos, kura grautu patērētāju uzticību attiecībā uz veselību un drošību; tādēļ uzstāj, lai tiktu atsākts transatlantiskais patērētāju dialogs un transatlantiskais dialogs vides jomā, lai izplatītu labāko praksi saistībā ar patērētāju veselības, drošības un vides aizsardzības labāku nodrošināšanu, tādējādi veicinot dzīvotspējīgāka transatlantiska tirgus izveidi; |
| --- | --- |

9.

uzstāj uz to, ka transatlantiskās sadarbības pastiprināšana ekonomikas jomā nedrīkst novest pie tādas saskaņošanas no augšas uz leju reglamentēšanas jautājumos, kura grautu patērētāju uzticību attiecībā uz veselību un drošību; tādēļ uzstāj, lai tiktu atsākts transatlantiskais patērētāju dialogs un transatlantiskais dialogs vides jomā, lai izplatītu labāko praksi saistībā ar patērētāju veselības, drošības un vides aizsardzības labāku nodrošināšanu, tādējādi veicinot dzīvotspējīgāka transatlantiska tirgus izveidi;

| 10. | atkārtoti apstiprina, ka pašreizējos pieaugoša starptautiskas konkurences spiediena apstākļos šādai idejai par kopīgu ekonomikas zonu ir būtiska nozīme, lai pastiprinātu politiskās saistības, kuru mērķis ir nozīmīgas tādas ekonomikas programmas pieņemšana, kas uzlabo abu partneru uz zināšanām balstīto tautsaimniecību konkurences pozīciju, veicina izaugsmi un jauninājumus, un līdz ar to rada arī jaunas darba vietas un vairo labklājību; |
| --- | --- |

10.

atkārtoti apstiprina, ka pašreizējos pieaugoša starptautiskas konkurences spiediena apstākļos šādai idejai par kopīgu ekonomikas zonu ir būtiska nozīme, lai pastiprinātu politiskās saistības, kuru mērķis ir nozīmīgas tādas ekonomikas programmas pieņemšana, kas uzlabo abu partneru uz zināšanām balstīto tautsaimniecību konkurences pozīciju, veicina izaugsmi un jauninājumus, un līdz ar to rada arī jaunas darba vietas un vairo labklājību;

| 11. | atzīmē, ka sadrumstalota starptautiskā regulējošā vide kavē iespējamo starptautiskās tirdzniecības izaugsmi, un uzsver, ka ciešākai sadarbībai regulēšanas jomā starp ES un ASV ir izšķiroša nozīme, lai panāktu saskaņotāku regulējošo vidi, kā rezultātā ekonomikas darbībā iesaistītās puses visās valstīs kopumā un galvenokārt jaunattīstības valstīs varēs darboties ar mazākam izmaksām un baudot lielāku brīvību; |
| --- | --- |

11.

atzīmē, ka sadrumstalota starptautiskā regulējošā vide kavē iespējamo starptautiskās tirdzniecības izaugsmi, un uzsver, ka ciešākai sadarbībai regulēšanas jomā starp ES un ASV ir izšķiroša nozīme, lai panāktu saskaņotāku regulējošo vidi, kā rezultātā ekonomikas darbībā iesaistītās puses visās valstīs kopumā un galvenokārt jaunattīstības valstīs varēs darboties ar mazākam izmaksām un baudot lielāku brīvību;

| 12. | uzsver, ka pozitīva situācija ASV un ES tautsaimniecībā un to ekonomikas attiecību nostiprināšana, galvenokārt izmantojot tiesību aktos nostiprinātus instrumentus, dod ievērojamu ieguldījumu visas pasaules ekonomikas izaugsmē un attīstībā tieši abu ekonomikas telpu milzīgās ietekmes rezultātā; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka pozitīva situācija ASV un ES tautsaimniecībā un to ekonomikas attiecību nostiprināšana, galvenokārt izmantojot tiesību aktos nostiprinātus instrumentus, dod ievērojamu ieguldījumu visas pasaules ekonomikas izaugsmē un attīstībā tieši abu ekonomikas telpu milzīgās ietekmes rezultātā;

| 13. | aicina saistībā ar transatlantisko sadarbību, kurai atbilst 57% no pasaules iekšzemes kopprodukta, un joprojām ir kombinētais virzošais spēks pasaules ekonomikā, īstenot globālo vadību vispārēja situācijā, kurai ir raksturīga pieaugoša savstarpēja saistība, jaunu ekonomikas lielvalstu veidošanās un globālu uzdevumu apjoma palielināšanās un kas izvēršas pāri valstu robežām; šajā sakarā ierosina rīkot pamatīgas un sistemātiskas apspriedes par kopīgiem ekonomikas jautājumiem ar citām ekonomikā nozīmīgām valstīm (tostarp Indiju, Japānu, Brazīliju, Kanādu, Meksiku, Čīli, Krieviju un Ķīnu); |
| --- | --- |

13.

aicina saistībā ar transatlantisko sadarbību, kurai atbilst 57% no pasaules iekšzemes kopprodukta, un joprojām ir kombinētais virzošais spēks pasaules ekonomikā, īstenot globālo vadību vispārēja situācijā, kurai ir raksturīga pieaugoša savstarpēja saistība, jaunu ekonomikas lielvalstu veidošanās un globālu uzdevumu apjoma palielināšanās un kas izvēršas pāri valstu robežām; šajā sakarā ierosina rīkot pamatīgas un sistemātiskas apspriedes par kopīgiem ekonomikas jautājumiem ar citām ekonomikā nozīmīgām valstīm (tostarp Indiju, Japānu, Brazīliju, Kanādu, Meksiku, Čīli, Krieviju un Ķīnu);

| 14. | uzskata, ka starptautiskās ekonomikas kopējās interesēs, izņemot šīs īpašās ekonomikas jomas, tirdzniecības drošības un stabilitātes uzlabošanas nolūkā monetāro svārstību sakarā ir nepieciešams meklēt atbilstošas un ciešākas formas koordinēšanas uzlabošanai; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka starptautiskās ekonomikas kopējās interesēs, izņemot šīs īpašās ekonomikas jomas, tirdzniecības drošības un stabilitātes uzlabošanas nolūkā monetāro svārstību sakarā ir nepieciešams meklēt atbilstošas un ciešākas formas koordinēšanas uzlabošanai;

Dohas attīstības programma

| 15. | uzsver, ka gan ES, gan ASV ir īpašs pienākums konstruktīvi sadarboties pašreizējās daudzpusējās PTO sarunās; aicina abus partnerus ievērot pretenciozo un plaši izvērsto Dohas programmu attīstības jautājumos, pilnībā ņemot vērā attīstības dimensiju, lai novērstu visus šķēršļus, kas kavē veiksmīgu Dohas sarunu kārtas pabeigšanu 2006. gadā; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka gan ES, gan ASV ir īpašs pienākums konstruktīvi sadarboties pašreizējās daudzpusējās PTO sarunās; aicina abus partnerus ievērot pretenciozo un plaši izvērsto Dohas programmu attīstības jautājumos, pilnībā ņemot vērā attīstības dimensiju, lai novērstu visus šķēršļus, kas kavē veiksmīgu Dohas sarunu kārtas pabeigšanu 2006. gadā;

| 16. | mudina ES un ASV pilnībā uzņemties atbildību par PTO daudzpusējām sarunām un nesacensties par divpusējiem vai reģionāliem tirdzniecības nolīgumiem; atgādina par savu aicinājumu Komisijai nepieņemt lēmumu par to, vai iespējamie jaunie divpusējie vai reģionālie tirdzniecības nolīgumi ir vēlami vai iespējami, pirms tā nav iepriekš atbilstīgi apspriedusies ar Eiropas Parlamentu; |
| --- | --- |

16.

mudina ES un ASV pilnībā uzņemties atbildību par PTO daudzpusējām sarunām un nesacensties par divpusējiem vai reģionāliem tirdzniecības nolīgumiem; atgādina par savu aicinājumu Komisijai nepieņemt lēmumu par to, vai iespējamie jaunie divpusējie vai reģionālie tirdzniecības nolīgumi ir vēlami vai iespējami, pirms tā nav iepriekš atbilstīgi apspriedusies ar Eiropas Parlamentu;

| 17. | cer, ka notiks ES un ASV muitas tarifu un citu nozīmīgu muitas tarifu būtiska samazināšana, neatkarīgi no tā, vai Dohas sarunu kārta tiks sekmīgi pabeigta; |
| --- | --- |

17.

cer, ka notiks ES un ASV muitas tarifu un citu nozīmīgu muitas tarifu būtiska samazināšana, neatkarīgi no tā, vai Dohas sarunu kārta tiks sekmīgi pabeigta;

| 18. | atzinīgi vērtē PTO ietvaros panākto vienošanos par galīgu visu veidu lauksaimniecības produktu eksporta subsīdiju atcelšanu līdz 2013. gadam, tostarp to subsīdiju atcelšanu, kas ir paredzētas pārtikas palīdzības sniegšanai un citam eksporta kompensāciju sistēmām, un uzsver, ka pielīdzināms progress jāpanāk arī iekšējā atbalsta un tirgus pieejamības jomās; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē PTO ietvaros panākto vienošanos par galīgu visu veidu lauksaimniecības produktu eksporta subsīdiju atcelšanu līdz 2013. gadam, tostarp to subsīdiju atcelšanu, kas ir paredzētas pārtikas palīdzības sniegšanai un citam eksporta kompensāciju sistēmām, un uzsver, ka pielīdzināms progress jāpanāk arī iekšējā atbalsta un tirgus pieejamības jomās;

| 19. | aicina ASV novērst tādus muitas šķēršļus kā muitas nodevas un pārmērīgas faktūrprasības pret importētājiem; izsaka nožēlu par faktu, ka ASV Muitas un robežapsardzes iestāde neatzīst ES kā muitas ūniju un neakceptē kā “izcelsmes valsti”; aicina ASV valdību atteikties no tās noraidošās attieksmes pret ES dalību Pasaules muitas organizācijā (WCO); |
| --- | --- |

19.

aicina ASV novērst tādus muitas šķēršļus kā muitas nodevas un pārmērīgas faktūrprasības pret importētājiem; izsaka nožēlu par faktu, ka ASV Muitas un robežapsardzes iestāde neatzīst ES kā muitas ūniju un neakceptē kā “izcelsmes valsti”; aicina ASV valdību atteikties no tās noraidošās attieksmes pret ES dalību Pasaules muitas organizācijā (WCO);

Ekonomikas iniciatīvas un ES un ASV ekonomikas ministru 2005. gada 30. novembra neformālās tikšanās ierosinātie pasākumi

| 20. | atbalsta ES un ASV ekonomikas ministru tikšanās rezultātā pieņemto ES un ASV Darba programmu, lai īstenotu Ekonomikas deklarāciju, kurā ir iekļautas konkrētas darbības 11 jomās transatlantiskās integrācijas attīstībai; tomēr aicina abus partnerus uzsākt pretenciozāku procesu ar konkrētāk izvirzītiem uzdevumiem, ilgtermiņa stratēģiskiem mērķiem un sīki izstrādātu kopīgu pasākumu un projektu īstenošanas grafiku, kurā ir ņemta vērā neatkarīgo regulējošo aģentūru īpašā nozīme; šajā sakarā norāda, ka transatlantiskajā dialogā pašreiz jau iesaistītās ieinteresētās puses aktīvi jāiekļauj arī Ekonomikas iniciatīvas un Darba programmas uzraudzības un pārskatīšanas procesā; |
| --- | --- |

20.

atbalsta ES un ASV ekonomikas ministru tikšanās rezultātā pieņemto ES un ASV Darba programmu, lai īstenotu Ekonomikas deklarāciju, kurā ir iekļautas konkrētas darbības 11 jomās transatlantiskās integrācijas attīstībai; tomēr aicina abus partnerus uzsākt pretenciozāku procesu ar konkrētāk izvirzītiem uzdevumiem, ilgtermiņa stratēģiskiem mērķiem un sīki izstrādātu kopīgu pasākumu un projektu īstenošanas grafiku, kurā ir ņemta vērā neatkarīgo regulējošo aģentūru īpašā nozīme; šajā sakarā norāda, ka transatlantiskajā dialogā pašreiz jau iesaistītās ieinteresētās puses aktīvi jāiekļauj arī Ekonomikas iniciatīvas un Darba programmas uzraudzības un pārskatīšanas procesā;

| 21. | uzskata, ka ierosinātā sadarbības nolīguma ekonomikas sadaļā saskaņā ar Ekonomikas iniciatīvu ir jāiekļauj īpašas idejas par to šķēršļu novēršanu galvenajās tirgus nozarēs, kas nav saistīti ar muitu, pakāpeniski veicot saskaņošanu regulējuma jomā un savstarpēji atzīstot noteikumus un standartus; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka ierosinātā sadarbības nolīguma ekonomikas sadaļā saskaņā ar Ekonomikas iniciatīvu ir jāiekļauj īpašas idejas par to šķēršļu novēršanu galvenajās tirgus nozarēs, kas nav saistīti ar muitu, pakāpeniski veicot saskaņošanu regulējuma jomā un savstarpēji atzīstot noteikumus un standartus;

Sadarbības veicināšana regulēšanas un standartu jomā

| 22. | atzinīgi vērtē faktu, ka vienošanās “izveidot augsta līmeņa forumu sadarbībai regulēšanas jautājumos”, kas veido galveno 2005. gada jūnija augstākā līmeņa sanāksmes deklarācijas daļu, beidzot konkrēti izpaužas priekšlikumā 2006. gadā organizēt vismaz divas sanāksmes; ierosina ātri un pilnā apjomā īstenot 2005. gadā noteiktās vadlīnijas ES un ASV sadarbībai regulēšanas jomā; brīdina, ka, pietiekamā mērā un savlaicīgi neiesaistot dažādās ieinteresētās personas un aģentūras, sadarbība regulēšanas jomā nesniegs gaidītos rezultātus; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē faktu, ka vienošanās “izveidot augsta līmeņa forumu sadarbībai regulēšanas jautājumos”, kas veido galveno 2005. gada jūnija augstākā līmeņa sanāksmes deklarācijas daļu, beidzot konkrēti izpaužas priekšlikumā 2006. gadā organizēt vismaz divas sanāksmes; ierosina ātri un pilnā apjomā īstenot 2005. gadā noteiktās vadlīnijas ES un ASV sadarbībai regulēšanas jomā; brīdina, ka, pietiekamā mērā un savlaicīgi neiesaistot dažādās ieinteresētās personas un aģentūras, sadarbība regulēšanas jomā nesniegs gaidītos rezultātus;

| 23. | atkārtoti apstiprina, ka gan Eiropas Savienībā, gan ASV jācīnās pret šķēršļiem tirdzniecības un ieguldījumu jomā, kas vēl ir saglabājušies lielā skaitā, un ar bažām atzīmē pieaugošās grūtības, ar kurām sastopas ārvalstu konkurence, pret kuru vēršas ar protekcionistiskiem un netaisnīgiem tirdzniecības pasākumiem; uzsver, ka atjaunotai atklātuma, pārredzamības un tiesiskuma pamatprincipu atzīšanai, kā tas ir atspoguļots Ekonomikas iniciatīvā un ierosinātajā jaunajā Transatlantiskās partnerības nolīgumā, jāpalīdz novērst lielāko daļu no šīm problēmām; |
| --- | --- |

23.

atkārtoti apstiprina, ka gan Eiropas Savienībā, gan ASV jācīnās pret šķēršļiem tirdzniecības un ieguldījumu jomā, kas vēl ir saglabājušies lielā skaitā, un ar bažām atzīmē pieaugošās grūtības, ar kurām sastopas ārvalstu konkurence, pret kuru vēršas ar protekcionistiskiem un netaisnīgiem tirdzniecības pasākumiem; uzsver, ka atjaunotai atklātuma, pārredzamības un tiesiskuma pamatprincipu atzīšanai, kā tas ir atspoguļots Ekonomikas iniciatīvā un ierosinātajā jaunajā Transatlantiskās partnerības nolīgumā, jāpalīdz novērst lielāko daļu no šīm problēmām;

| 24. | uzsver, ka reglamentējošie šķēršļi ir kļuvuši par vienu no būtiskākajiem kavēkļiem tirdzniecībai un ieguldījumiem starp ES un ASV, un it īpaši brīdina, ka nedrīkst ieviest nepamatotus papildu noteikumus valsts līmenī, neizmantot attiecīgos starptautiskos standartus par pamatu tehniskiem noteikumiem un pārmērīgi paļauties uz sertifikāciju, ko trešās puses veic ASV; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka reglamentējošie šķēršļi ir kļuvuši par vienu no būtiskākajiem kavēkļiem tirdzniecībai un ieguldījumiem starp ES un ASV, un it īpaši brīdina, ka nedrīkst ieviest nepamatotus papildu noteikumus valsts līmenī, neizmantot attiecīgos starptautiskos standartus par pamatu tehniskiem noteikumiem un pārmērīgi paļauties uz sertifikāciju, ko trešās puses veic ASV;

| 25. | izsaka savas bažas par to, ka nav skaidras ASV “valsts drošības” definīcijas un ka pārmērīga atsaukšanos uz to rada tirdzniecības un ieguldījumu ierobežošanu; it īpaši izsaka nožēlu par tā saukto “Berija grozījumu”, kuru piemēro Aizsardzības ministrija, kā arī par 1998. gadā pieņemto “Exon-Florio grozījumu” un turpmākos tiesību aktus, kas paredz ārvalstu ieguldījumu ierobežojumus uzņēmumos vai ārvalstu kapitāla dalību uzņēmumos, kas tikai pavisam nedaudz ir saistīti ar valsts drošību; |
| --- | --- |

25.

izsaka savas bažas par to, ka nav skaidras ASV “valsts drošības” definīcijas un ka pārmērīga atsaukšanos uz to rada tirdzniecības un ieguldījumu ierobežošanu; it īpaši izsaka nožēlu par tā saukto “Berija grozījumu”, kuru piemēro Aizsardzības ministrija, kā arī par 1998. gadā pieņemto “Exon-Florio grozījumu” un turpmākos tiesību aktus, kas paredz ārvalstu ieguldījumu ierobežojumus uzņēmumos vai ārvalstu kapitāla dalību uzņēmumos, kas tikai pavisam nedaudz ir saistīti ar valsts drošību;

| 26. | atzīmē, ka tiesās piemērojamo procesuālo normu atšķirības un atšķirīgā prakse par tiesas spriedumu atzīšanu dažādās ES valstīs un ASV pavalstīs būtiski ietekmē juridisko strīdu izšķiršanu, kuri skar transatlantiskās komercattiecības; lūdz ES un ASV pārbaudīt iespēju panākt vienošanos jurisdikcijas jomā un par tiesas spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās; |
| --- | --- |

26.

atzīmē, ka tiesās piemērojamo procesuālo normu atšķirības un atšķirīgā prakse par tiesas spriedumu atzīšanu dažādās ES valstīs un ASV pavalstīs būtiski ietekmē juridisko strīdu izšķiršanu, kuri skar transatlantiskās komercattiecības; lūdz ES un ASV pārbaudīt iespēju panākt vienošanos jurisdikcijas jomā un par tiesas spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās;

| 27. | atzīmē, ka transatlantiskais telekomunikāciju tirgus vēl arvien tiek ierobežots, jo pastāv dažādi regulējoši šķēršļi un nesaderīgi standarti, kas ir izraisījuši situāciju, ka, neskatoties uz faktu, ka deviņas no desmit lielākajām telekomunikāciju sabiedrībām pasaulē atrodas vai nu ES, vai arī ASV, tomēr ne ES, ne ASV sabiedrība neveic vērā ņemamu darbību abos kontinentos; |
| --- | --- |

27.

atzīmē, ka transatlantiskais telekomunikāciju tirgus vēl arvien tiek ierobežots, jo pastāv dažādi regulējoši šķēršļi un nesaderīgi standarti, kas ir izraisījuši situāciju, ka, neskatoties uz faktu, ka deviņas no desmit lielākajām telekomunikāciju sabiedrībām pasaulē atrodas vai nu ES, vai arī ASV, tomēr ne ES, ne ASV sabiedrība neveic vērā ņemamu darbību abos kontinentos;

Atvērtu un konkurētspējīgu kapitāla tirgu veicināšana

| 28. | aicina savstarpēji atzīt grāmatvedības standartus un pēc tam veikt to pakāpenisku konverģenci, pamatojoties uz uzticamu reglamentējošu pārraudzību, lai uzņēmējsabiedrības var izmantot vienotu standartu abos tirgos un lai samazinātu izmaksas par to iekļaušanu vērtspapīru tirgu oficiālajā sarakstā; lūdz Komisiju tomēr stingri uzraudzīt pilnīgas līdzvērtības vadlīnijas, ko sniedz Starptautiskā grāmatvedības standartu padome un Finanšu pārskatu standartu padome, lai izvairītos no neobjektivitātes, kas varētu būt ASV labā; |
| --- | --- |

28.

aicina savstarpēji atzīt grāmatvedības standartus un pēc tam veikt to pakāpenisku konverģenci, pamatojoties uz uzticamu reglamentējošu pārraudzību, lai uzņēmējsabiedrības var izmantot vienotu standartu abos tirgos un lai samazinātu izmaksas par to iekļaušanu vērtspapīru tirgu oficiālajā sarakstā; lūdz Komisiju tomēr stingri uzraudzīt pilnīgas līdzvērtības vadlīnijas, ko sniedz Starptautiskā grāmatvedības standartu padome un Finanšu pārskatu standartu padome, lai izvairītos no neobjektivitātes, kas varētu būt ASV labā;

| 29. | aicina veicināt finanšu tirgu regulējošo dialogu, izmantojot divreiz gadā notiekošo transatlantisko finanšu pakalpojumu politikas caurlūkošanas procesu, ko veic Eiropas Parlaments, Komisija, attiecīgās ASV iestādes un ASV Kongresa ekonomikas komitejas un kas notiek pirms un pēc ikgadējās ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmes; atzinīgi vērtē līdz šim paveikto tādu nozaru dalībnieku kā Nākotnes darījumu un iespēju līgumu asociācijas darbu; |
| --- | --- |

29.

aicina veicināt finanšu tirgu regulējošo dialogu, izmantojot divreiz gadā notiekošo transatlantisko finanšu pakalpojumu politikas caurlūkošanas procesu, ko veic Eiropas Parlaments, Komisija, attiecīgās ASV iestādes un ASV Kongresa ekonomikas komitejas un kas notiek pirms un pēc ikgadējās ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmes; atzinīgi vērtē līdz šim paveikto tādu nozaru dalībnieku kā Nākotnes darījumu un iespēju līgumu asociācijas darbu;

| 30. | noteikti noraida ASV rīcību, atliekot Basel II vienošanās par kapitāla prasībām īstenošanu, un aicina ASV nodrošināt saistību izpildi, lai visas pasaules bankām tiktu izveidoti vienlīdzīgi spēles noteikumi; uzskata, ka atšķirīgas pieejas varētu kavēt to ES banku darbību integrētu riska pārvaldības sistēmu izveidošanā, kas veic operācijas ar ASV; |
| --- | --- |

30.

noteikti noraida ASV rīcību, atliekot Basel II vienošanās par kapitāla prasībām īstenošanu, un aicina ASV nodrošināt saistību izpildi, lai visas pasaules bankām tiktu izveidoti vienlīdzīgi spēles noteikumi; uzskata, ka atšķirīgas pieejas varētu kavēt to ES banku darbību integrētu riska pārvaldības sistēmu izveidošanā, kas veic operācijas ar ASV;

| 31. | izsaka neapmierinātību, ka ES ir nepieciešami pārapdrošinātāji ASV, lai pilnībā nodrošinātos pret risku, sastopoties ar ļoti diskriminējošiem ASV likumiem, kuros, uzturot pārmērīgi augstus nodrošinājuma līmeņus, paredzēts, lai apdrošinātāji pārmaksātu par savām saistībām (šādas nodrošinājuma prasības neattiecas uz ASV akreditētiem pārapdrošinātājiem, kas darbojas ASV); aicina ASV kompetentās iestādes censties panākt turpmāku transatlantisku savstarpēju atzīšanu un vienotas prasības attiecībā uz maksātspēju un pārskatu sniegšanu; |
| --- | --- |

31.

izsaka neapmierinātību, ka ES ir nepieciešami pārapdrošinātāji ASV, lai pilnībā nodrošinātos pret risku, sastopoties ar ļoti diskriminējošiem ASV likumiem, kuros, uzturot pārmērīgi augstus nodrošinājuma līmeņus, paredzēts, lai apdrošinātāji pārmaksātu par savām saistībām (šādas nodrošinājuma prasības neattiecas uz ASV akreditētiem pārapdrošinātājiem, kas darbojas ASV); aicina ASV kompetentās iestādes censties panākt turpmāku transatlantisku savstarpēju atzīšanu un vienotas prasības attiecībā uz maksātspēju un pārskatu sniegšanu;

| 32. | uzstāj, ka jāveic strauja to noteikumu konverģence, kuri attiecas uz uzņēmējsabiedrību izsvītrošanu no oficiālā saraksta ASV vērtspapīru tirgos, kas pašreiz izvirza apgrūtinošas prasības tām ES uzņēmējsabiedrībām, kas vēlas to izsvītrošanu; atzinīgi vērtē neseno ASV Vērtspapīru un biržu komisijas (SEC) priekšlikumu, ka par galvenajiem kritērijiem jāuzskata tirdzniecības apjomi nevis akcionāru skaits; lūdz Komisiju uzraudzīt šos jaunos procesus, lai nodrošinātu ES interešu aizsardzību; |
| --- | --- |

32.

uzstāj, ka jāveic strauja to noteikumu konverģence, kuri attiecas uz uzņēmējsabiedrību izsvītrošanu no oficiālā saraksta ASV vērtspapīru tirgos, kas pašreiz izvirza apgrūtinošas prasības tām ES uzņēmējsabiedrībām, kas vēlas to izsvītrošanu; atzinīgi vērtē neseno ASV Vērtspapīru un biržu komisijas (SEC) priekšlikumu, ka par galvenajiem kritērijiem jāuzskata tirdzniecības apjomi nevis akcionāru skaits; lūdz Komisiju uzraudzīt šos jaunos procesus, lai nodrošinātu ES interešu aizsardzību;

| 33. | uzskata, ka vajadzīgs saskaņotāks uzņēmumu vadības dialogs un to prasību saskaņošana, kas attiecas uz uzņēmumu vadību un pārraudzību, un šajā dialogā jāizvairās no ārpus teritoriāliem starpgadījumiem, tādiem kā “Sarbeinsa-Okslija likums”(Sarbanes-Oxley), un ko varētu sasniegt, piemēram, uzlabojot transatlantisko uzņēmumu vadības dialogu; aicina veikt rūpīgāku kopīgu ES un ASV pārbaudi attiecībā uz globāliem drošības fondiem; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka vajadzīgs saskaņotāks uzņēmumu vadības dialogs un to prasību saskaņošana, kas attiecas uz uzņēmumu vadību un pārraudzību, un šajā dialogā jāizvairās no ārpus teritoriāliem starpgadījumiem, tādiem kā “Sarbeinsa-Okslija likums”(Sarbanes-Oxley), un ko varētu sasniegt, piemēram, uzlabojot transatlantisko uzņēmumu vadības dialogu; aicina veikt rūpīgāku kopīgu ES un ASV pārbaudi attiecībā uz globāliem drošības fondiem;

| 34. | prasa Komisijai aktualizēt ES direktīvas par ienākumu no uzkrājumiem aplikšanu ar nodokli piemērošanu attiecībā uz ASV; |
| --- | --- |

34.

prasa Komisijai aktualizēt ES direktīvas par ienākumu no uzkrājumiem aplikšanu ar nodokli piemērošanu attiecībā uz ASV;

Sadarbība naudas atmazgāšanas un teroristu finansēšanas apkarošanas jomā

| 35. | atzīmē, ka atvērta tirgus esamība lielā mērā ir atkarīga no drošām un uzticamām struktūrām un ka spējai uzticēties un paļāvībai ir izšķiroša nozīme globālajās tirdzniecības attiecībās; izsaka atbalstu ciešākai ES un ASV sadarbībai, lai turpinātu cīņu pret korporatīvo un finanšu krāpšanu, naudas atmazgāšanu un teroristu finansēšanu, vienlaikus izvairoties no nevajadzīgiem traucējumiem parastos tirdzniecības un privātos darījumos; |
| --- | --- |

35.

atzīmē, ka atvērta tirgus esamība lielā mērā ir atkarīga no drošām un uzticamām struktūrām un ka spējai uzticēties un paļāvībai ir izšķiroša nozīme globālajās tirdzniecības attiecībās; izsaka atbalstu ciešākai ES un ASV sadarbībai, lai turpinātu cīņu pret korporatīvo un finanšu krāpšanu, naudas atmazgāšanu un teroristu finansēšanu, vienlaikus izvairoties no nevajadzīgiem traucējumiem parastos tirdzniecības un privātos darījumos;

Jauninājumu sekmēšana un tehnoloģiju attīstība

| 36. | atzinīgi vērtē mērķi palielināt transatlantiskās sinerģiju daudzās jomās, kurām ir izšķiroša nozīme spēcīgāku un uz zināšanām pamatotu ekonomiku attīstībā; |
| --- | --- |

36.

atzinīgi vērtē mērķi palielināt transatlantiskās sinerģiju daudzās jomās, kurām ir izšķiroša nozīme spēcīgāku un uz zināšanām pamatotu ekonomiku attīstībā;

| 37. | veicināt Transatlantiskās partnerattiecības pētniecības jomā, iesaistot MVU kopīgos pētniecības projektos un veicot pasākumus, kas veicinātu Eiropas zinātnieku atgriešanos Eiropā; |
| --- | --- |

37.

veicināt Transatlantiskās partnerattiecības pētniecības jomā, iesaistot MVU kopīgos pētniecības projektos un veicot pasākumus, kas veicinātu Eiropas zinātnieku atgriešanos Eiropā;

| 38. | norāda, ka abpusēji izdevīgi ir veicināt sadarbību pētniecības un attīstības jomā un īstenot investīciju programmas, piemēram, šādās jomās:






  a) | tehnoloģijas ātrgaitas sauszemes transporta jomā un it īpaši jauna veida sabiedriskā transporta sistēmas ar augstu efektivitāti pilsētu attīstībā; |
| --- | --- | --- |

38.

norāda, ka abpusēji izdevīgi ir veicināt sadarbību pētniecības un attīstības jomā un īstenot investīciju programmas, piemēram, šādās jomās:

a)

tehnoloģijas ātrgaitas sauszemes transporta jomā un it īpaši jauna veida sabiedriskā transporta sistēmas ar augstu efektivitāti pilsētu attīstībā;

| b) | sintētisko degvielu un elektrisku dzinējspēka mehānismu attīstība automašīnām, kravas automobiļiem un autobusiem, kā arī kurināmā elementu izmantošana u. tml.; |
| --- | --- |

b)

sintētisko degvielu un elektrisku dzinējspēka mehānismu attīstība automašīnām, kravas automobiļiem un autobusiem, kā arī kurināmā elementu izmantošana u. tml.;

| c) | jaunu tehnoloģiju attīstība, lai mazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas; |
| --- | --- |

c)

jaunu tehnoloģiju attīstība, lai mazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas;

| 39. | šajā sakarā atgādina ES dalībvalstīm un ASV par 2003. gada kopīgajā deklarācijā pausto apņemšanos veicināt ūdeņraža izmantošanu tautsaimniecībā un atzinīgi vērtē gūtos panākumus, tomēr uzskata, ka ir vajadzīga turpmāka sadarbība šajā jomā; |
| --- | --- |

39.

šajā sakarā atgādina ES dalībvalstīm un ASV par 2003. gada kopīgajā deklarācijā pausto apņemšanos veicināt ūdeņraža izmantošanu tautsaimniecībā un atzinīgi vērtē gūtos panākumus, tomēr uzskata, ka ir vajadzīga turpmāka sadarbība šajā jomā;

| 40. | uzskata, ka informācijas un saziņas tehnoloģijām (ICT) ir ļoti svarīga nozīme abu ekonomiku attīstībā; tādēļ ierosina veikt virkni kopīgu pasākumu, lai:






  a) | veicinātu tādu izšķirošu tehnoloģiju attīstību, kā platjoslas, radio frekvences noteikšanas ierīces un citas novatoriskas tehnoloģijas, ņemot vērā savietojamību; |
| --- | --- | --- |

40.

uzskata, ka informācijas un saziņas tehnoloģijām (ICT) ir ļoti svarīga nozīme abu ekonomiku attīstībā; tādēļ ierosina veikt virkni kopīgu pasākumu, lai:

a)

veicinātu tādu izšķirošu tehnoloģiju attīstību, kā platjoslas, radio frekvences noteikšanas ierīces un citas novatoriskas tehnoloģijas, ņemot vērā savietojamību;

| b) | garantētu tīklu drošību un atvieglotu informācijas plūsmu, īpašu uzmanību veltot surogātpastam; |
| --- | --- |

b)

garantētu tīklu drošību un atvieglotu informācijas plūsmu, īpašu uzmanību veltot surogātpastam;

| c) | nodrošinātu “kiberdrošības” aģentūru ciešu sadarbību; |
| --- | --- |

c)

nodrošinātu “kiberdrošības” aģentūru ciešu sadarbību;

| d) | risinātu viesabonēšanas augsto izmaksu problēmu; |
| --- | --- |

d)

risinātu viesabonēšanas augsto izmaksu problēmu;

| 41. | uzskata, ka 7. pētniecības un attīstības programma dos unikālu iespēju, īstenot šādas kopīgas darbības:






  a) | prioritāro jomu noteikšana sadarbībai pētniecībā, lai attīstītu jaunus transatlantiskos tirgus (piemēram, ūdeņraža kurināmā elementu tehnoloģijas un nanotehnoloģijas); |
| --- | --- | --- |

41.

uzskata, ka 7. pētniecības un attīstības programma dos unikālu iespēju, īstenot šādas kopīgas darbības:

a)

prioritāro jomu noteikšana sadarbībai pētniecībā, lai attīstītu jaunus transatlantiskos tirgus (piemēram, ūdeņraža kurināmā elementu tehnoloģijas un nanotehnoloģijas);

| b) | kopīga izpēte jomās, kas saistītas ar civilo drošību un sarežģītu tīkla sistēmu uzticamību un informācijas infrastruktūrām, kas ir pamatā informācijas sabiedrības tehnoloģijām; |
| --- | --- |

b)

kopīga izpēte jomās, kas saistītas ar civilo drošību un sarežģītu tīkla sistēmu uzticamību un informācijas infrastruktūrām, kas ir pamatā informācijas sabiedrības tehnoloģijām;

| c) | sadarbības veicināšana starp Eiropas Pētniecības padomi (ERC) un ASV Valsts zinātne fondu (NSF); |
| --- | --- |

c)

sadarbības veicināšana starp Eiropas Pētniecības padomi (ERC) un ASV Valsts zinātne fondu (NSF);

| 42. | uzskata, ka esošās jaunās kosmosa programmas ļauj veikt dažāda līmeņa kopīgus pasākumus kosmosa izpētē:






  a) | veicinot sadarbību galvenajās jomās, kā, piemēram, Zemes novērošana, satelītu navigācija (kā to nodrošina “Galileo” un GPS), elektroniskā komunikācija, kosmosa zinātne un izpēte; |
| --- | --- | --- |

42.

uzskata, ka esošās jaunās kosmosa programmas ļauj veikt dažāda līmeņa kopīgus pasākumus kosmosa izpētē:

a)

veicinot sadarbību galvenajās jomās, kā, piemēram, Zemes novērošana, satelītu navigācija (kā to nodrošina “Galileo” un GPS), elektroniskā komunikācija, kosmosa zinātne un izpēte;

| b) | risinot problēmas, kas saistītas ar normatīviem šķēršļiem, kuri neļauj izveidot funkcionējošu transatlantisko kosmosa rūpniecības tirgu; |
| --- | --- |

b)

risinot problēmas, kas saistītas ar normatīviem šķēršļiem, kuri neļauj izveidot funkcionējošu transatlantisko kosmosa rūpniecības tirgu;

| c) | atceļot ASV Starptautiskās satiksmes un bruņojuma noteikumos paredzētās nevajadzīgās kontroles, un liberalizējot starptautisko starta iekārta tirgu; |
| --- | --- |

c)

atceļot ASV Starptautiskās satiksmes un bruņojuma noteikumos paredzētās nevajadzīgās kontroles, un liberalizējot starptautisko starta iekārta tirgu;

| 43. | lūdz Komisiju papildus esošajām kopīgajām pandēmisko slimību pētniecības programmām ierosināt kopīgu malārijas pētniecības programmu; |
| --- | --- |

43.

lūdz Komisiju papildus esošajām kopīgajām pandēmisko slimību pētniecības programmām ierosināt kopīgu malārijas pētniecības programmu;

| 44. | atbalsta pasākumus, kuri veicina ES uzņēmējdarbību un riska uzņemšanos un kuru pamatā ir ASV atbilstīgā pozitīvā pieredze šajā jomā; |
| --- | --- |

44.

atbalsta pasākumus, kuri veicina ES uzņēmējdarbību un riska uzņemšanos un kuru pamatā ir ASV atbilstīgā pozitīvā pieredze šajā jomā;

Tirdzniecības, ceļojumu un drošības uzlabošana

| 45. | atzīmē, ka vīzu politika ir kļuvusi par politikas jomu, kas ir tikai un vienīgi Kopienas kompetencē; lūdz Komisiju nekavējoties uzsākt sarunas ar ASV valdību, lai uz visiem Eiropas Savienības pilsoņiem attiektos bezvīzu režīma programma (Visa Waiver Programm) un lai novērstu pašreiz esošos ierobežojumus, it īpaši attiecībā uz jauno dalībvalstu pilsoņiem; |
| --- | --- |

45.

atzīmē, ka vīzu politika ir kļuvusi par politikas jomu, kas ir tikai un vienīgi Kopienas kompetencē; lūdz Komisiju nekavējoties uzsākt sarunas ar ASV valdību, lai uz visiem Eiropas Savienības pilsoņiem attiektos bezvīzu režīma programma (Visa Waiver Programm) un lai novērstu pašreiz esošos ierobežojumus, it īpaši attiecībā uz jauno dalībvalstu pilsoņiem;

| 46. | uzsver, ka apgrūtinošās procedūras, kas ir saistītas ar vīzu pieprasīšanu, ir palielinājušas uzņēmumu un pilsoņu izmaksas; atzinīgi vērtē tā saukto iniciatīvu par “uzticamajām personām”, kurai būtu jāpamatojas uz savstarpēji izstrādātiem standartiem, kas ir veids kā atvieglot ceļošanu, kas ir saistīta ar darījumiem, vai tūrisma nolūkos; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka apgrūtinošās procedūras, kas ir saistītas ar vīzu pieprasīšanu, ir palielinājušas uzņēmumu un pilsoņu izmaksas; atzinīgi vērtē tā saukto iniciatīvu par “uzticamajām personām”, kurai būtu jāpamatojas uz savstarpēji izstrādātiem standartiem, kas ir veids kā atvieglot ceļošanu, kas ir saistīta ar darījumiem, vai tūrisma nolūkos;

| 47. | izsaka nožēlu par to, ka pašreiz lielākā daļa ES pilsoņu tiek pakļauti vīzu kontrolei, kas traucē brīvu kustību un strādājošo apmaiņu, kā arī visiem tiem, kas ieceļo ASV vai uzturas tur dienesta darīšanās; aicina ASV šajā jautājumā izrādīt lielāku pretimnākšanu, it īpaši attiecībā uz ES pilsoņiem, kas regulāri ceļo uz ASV dienesta darīšanās; |
| --- | --- |

47.

izsaka nožēlu par to, ka pašreiz lielākā daļa ES pilsoņu tiek pakļauti vīzu kontrolei, kas traucē brīvu kustību un strādājošo apmaiņu, kā arī visiem tiem, kas ieceļo ASV vai uzturas tur dienesta darīšanās; aicina ASV šajā jautājumā izrādīt lielāku pretimnākšanu, it īpaši attiecībā uz ES pilsoņiem, kas regulāri ceļo uz ASV dienesta darīšanās;

Enerģijas efektivitātes veicināšana

| 48. | ņemot vērā to, ka enerģētikas politikai ir ievērojama nozīme ekonomikas attīstībā, un to nevar nošķirt no būtiskiem ģeogrāfiski politiskiem jautājumiem un no ārpolitikas, ierosina, lai notiktu tiešāka un atklātāka viedokļu apmaiņa par iespējām nostiprināt atklātību starptautiskajā enerģijas tirdzniecībā, veicināt visā pasaulē atjaunīgās enerģijas avotus, izveidot ciešāku sadarbību starp enerģijas piegādātājiem un noteiktu kopēju enerģijas drošības stratēģiju un citus pasākumus, lai veicinātu ģeogrāfiski politisko un ekonomikas stabilitāti, valstīs, kas piegādā enerģiju, kā arī tranzītvalstīs; |
| --- | --- |

48.

ņemot vērā to, ka enerģētikas politikai ir ievērojama nozīme ekonomikas attīstībā, un to nevar nošķirt no būtiskiem ģeogrāfiski politiskiem jautājumiem un no ārpolitikas, ierosina, lai notiktu tiešāka un atklātāka viedokļu apmaiņa par iespējām nostiprināt atklātību starptautiskajā enerģijas tirdzniecībā, veicināt visā pasaulē atjaunīgās enerģijas avotus, izveidot ciešāku sadarbību starp enerģijas piegādātājiem un noteiktu kopēju enerģijas drošības stratēģiju un citus pasākumus, lai veicinātu ģeogrāfiski politisko un ekonomikas stabilitāti, valstīs, kas piegādā enerģiju, kā arī tranzītvalstīs;

| 49. | izsaka nožēlu par to, ka tikai Eiropas Savienība uzņemas iniciatīvu starptautiskajā politikā klimata jomā, ka ASV pasaulē visvairāk emitē siltumnīcas efekta gāzes un ka tādēļ arī turpmāk visos politiskajos līmeņos jāuzstāj, lai arī ASV uzņemtos saistības klimata pārmaiņu jomā; tādēļ pauž nožēlu, ka ASV valdība turpmāk nevēlas iesaistīties nozīmīgā starptautiska mēroga partnerībā attiecībā uz klimata pārmaiņām; tomēr konstatē, ka ASV saskaņā ar vienošanos 2005. gada decembra konferencē Monreālā saistībā ar Apvienoto Nāciju Konvenciju par klimata pārmaiņām ir spērusi nozīmīgu soli uz priekšu, paužot savu gatavību, iesaistīties visaptverošā nākotnes dialogā; atzinīgi vērtē to, ka noteiktas interešu grupas Amerikas Savienotajās Valstīs, tostarp ASV Kongresa locekļi no abām palātām un partijām, likumdevēji, vietējās varas iestādes, NVO un daudzi tautsaimniecības pārstāvji uzstājīgi pieprasa lielāku līdzdalību siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju novēršanā; |
| --- | --- |

49.

izsaka nožēlu par to, ka tikai Eiropas Savienība uzņemas iniciatīvu starptautiskajā politikā klimata jomā, ka ASV pasaulē visvairāk emitē siltumnīcas efekta gāzes un ka tādēļ arī turpmāk visos politiskajos līmeņos jāuzstāj, lai arī ASV uzņemtos saistības klimata pārmaiņu jomā; tādēļ pauž nožēlu, ka ASV valdība turpmāk nevēlas iesaistīties nozīmīgā starptautiska mēroga partnerībā attiecībā uz klimata pārmaiņām; tomēr konstatē, ka ASV saskaņā ar vienošanos 2005. gada decembra konferencē Monreālā saistībā ar Apvienoto Nāciju Konvenciju par klimata pārmaiņām ir spērusi nozīmīgu soli uz priekšu, paužot savu gatavību, iesaistīties visaptverošā nākotnes dialogā; atzinīgi vērtē to, ka noteiktas interešu grupas Amerikas Savienotajās Valstīs, tostarp ASV Kongresa locekļi no abām palātām un partijām, likumdevēji, vietējās varas iestādes, NVO un daudzi tautsaimniecības pārstāvji uzstājīgi pieprasa lielāku līdzdalību siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju novēršanā;

| 50. | uzskata, ka gan ES, gan ASV problēmas enerģētikas sektorā ir kopīgas un, lai gan abas puses neatkarīgi viena no otras ir veikušas nozīmīgus pasākumus, nozarē ir nepieciešama abpusēji izdevīga pieeja jautājuma risināšanai, lai:






  a) | izstrādātu kopīgu stratēģiju, risinot problēmas, kas saistītas ar atkarību no fosilās enerģijas avotiem, veicot noteiktus pasākumus saistībā ar energoefektivitāti, atjaunīgo enerģiju izmantošanu un piegādes drošību gan enerģijas, gan arī pārvadāšanas jomā; |
| --- | --- | --- |

50.

uzskata, ka gan ES, gan ASV problēmas enerģētikas sektorā ir kopīgas un, lai gan abas puses neatkarīgi viena no otras ir veikušas nozīmīgus pasākumus, nozarē ir nepieciešama abpusēji izdevīga pieeja jautājuma risināšanai, lai:

a)

izstrādātu kopīgu stratēģiju, risinot problēmas, kas saistītas ar atkarību no fosilās enerģijas avotiem, veicot noteiktus pasākumus saistībā ar energoefektivitāti, atjaunīgo enerģiju izmantošanu un piegādes drošību gan enerģijas, gan arī pārvadāšanas jomā;

| b) | attīstītu tīrās kombinētās siltuma un enerģijas (CHP) un atjaunīgās tehnoloģijas (piemēram oglekļa piesaisti un uzglabāšanu, kā arī citas zema oglekļa satura tehnoloģijas); |
| --- | --- |

b)

attīstītu tīrās kombinētās siltuma un enerģijas (CHP) un atjaunīgās tehnoloģijas (piemēram oglekļa piesaisti un uzglabāšanu, kā arī citas zema oglekļa satura tehnoloģijas);

| c) | mudināt ASV un tādas uz ekonomiskās augšupejas sliekšņa esošas valstis kā Ķīna un Indija, beidzoties Kioto protokola darbībai, kopā ar ES izstrādāt pasākumus, lai īstenotu ilglaicīgu un ekonomiskā ziņā iespējamu emisijas samazināšanu un lietpratīgi, atbilstoši izmaksām un vides prasībām reaģētu uz zaudējumiem, kas jau ir radušies klimata pārmaiņu rezultātā; |
| --- | --- |

c)

mudināt ASV un tādas uz ekonomiskās augšupejas sliekšņa esošas valstis kā Ķīna un Indija, beidzoties Kioto protokola darbībai, kopā ar ES izstrādāt pasākumus, lai īstenotu ilglaicīgu un ekonomiskā ziņā iespējamu emisijas samazināšanu un lietpratīgi, atbilstoši izmaksām un vides prasībām reaģētu uz zaudējumiem, kas jau ir radušies klimata pārmaiņu rezultātā;

| d) | atzītu kodolenerģijas svarīgo nozīmi oglekli nesaturošas enerģijas piegādē un turpinātu kopīgo pētniecības darbu, lai attīstītu šo nozīmīgo tehnoloģijas veidu un atvieglotu ūdeņraža izmantošanu tautsaimniecībā; |
| --- | --- |

d)

atzītu kodolenerģijas svarīgo nozīmi oglekli nesaturošas enerģijas piegādē un turpinātu kopīgo pētniecības darbu, lai attīstītu šo nozīmīgo tehnoloģijas veidu un atvieglotu ūdeņraža izmantošanu tautsaimniecībā;

| e) | kopā ar Starptautisko Atomenerģētikas aģentūru izstrādā kopīgu priekšlikumu par daudzpusēju globālas kodolenerģijas politikas stratēģiju, kas uzlabos drošību un novērsīs kodolmateriālu ļaunprātīgu izmantošanu militāriem nolūkiem; |
| --- | --- |

e)

kopā ar Starptautisko Atomenerģētikas aģentūru izstrādā kopīgu priekšlikumu par daudzpusēju globālas kodolenerģijas politikas stratēģiju, kas uzlabos drošību un novērsīs kodolmateriālu ļaunprātīgu izmantošanu militāriem nolūkiem;

| f) | pēc tam izstrādāt kopīgu stratēģiju saistībā ar citām valstīm, kurās ir liels vai stipri pieaugošs enerģijas pieprasījums, kā arī ar enerģijas ražotājvalstīm; |
| --- | --- |

f)

pēc tam izstrādāt kopīgu stratēģiju saistībā ar citām valstīm, kurās ir liels vai stipri pieaugošs enerģijas pieprasījums, kā arī ar enerģijas ražotājvalstīm;

| 51. | uzsver vajadzību pastiprināt zinātnisko sadarbību starp ES un ASV biodegvielas jomā un iesaka pēc iespējas ātrāk īstenot iniciatīvu kopējai ES un ASV darba programmai biodegvielas jomā, īpašu uzmanību pievēršot otrās paaudzes bioetanola un biodīzeļa zmantošanai; |
| --- | --- |

51.

uzsver vajadzību pastiprināt zinātnisko sadarbību starp ES un ASV biodegvielas jomā un iesaka pēc iespējas ātrāk īstenot iniciatīvu kopējai ES un ASV darba programmai biodegvielas jomā, īpašu uzmanību pievēršot otrās paaudzes bioetanola un biodīzeļa zmantošanai;

Intelektuālā īpašuma tiesības

| 52. | atzinīgi vērtē ES un ASV ekonomikas ministru sanāksmē panākto vienošanos līdz 2006. gada ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmei izstrādāt stratēģiju par sadarbību intelektuālā īpašuma tiesību ieviešanas jomā, kurai jānovērš šo tiesību pārkāpumi un to nepietiekami efektīva īstenošana trešās valstīs, jo īpaši Ķīnā un Krievijā, un jāuzlabo sadarbība muitas un robežapsardzes jomā, jāveicina publiskā un privātā sektora partnerība un jākoordinē tehniskā palīdzība trešām valstīm; |
| --- | --- |

52.

atzinīgi vērtē ES un ASV ekonomikas ministru sanāksmē panākto vienošanos līdz 2006. gada ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmei izstrādāt stratēģiju par sadarbību intelektuālā īpašuma tiesību ieviešanas jomā, kurai jānovērš šo tiesību pārkāpumi un to nepietiekami efektīva īstenošana trešās valstīs, jo īpaši Ķīnā un Krievijā, un jāuzlabo sadarbība muitas un robežapsardzes jomā, jāveicina publiskā un privātā sektora partnerība un jākoordinē tehniskā palīdzība trešām valstīm;

| 53. | izsaka nožēlu par to, ka nav panākta saprašanās ģeogrāfisko norāžu jautājumos; izsaka nožēlu, ka pilnīgi atšķirīgu patentu sistēmu līdzāspastāvēšana (ASV darbojas pirmizgudrotāja sistēma, bet visā pārējā pasaulē izmanto pirmā pieteicēja sistēmu) vēl joprojām ES uzņēmumiem izraisa ievērojamas problēmas; mudina ASV Kongresu turpināt patentu sistēmas reformu, pārejot uz pirmā pieteicēja sistēmu. |
| --- | --- |

53.

izsaka nožēlu par to, ka nav panākta saprašanās ģeogrāfisko norāžu jautājumos; izsaka nožēlu, ka pilnīgi atšķirīgu patentu sistēmu līdzāspastāvēšana (ASV darbojas pirmizgudrotāja sistēma, bet visā pārējā pasaulē izmanto pirmā pieteicēja sistēmu) vēl joprojām ES uzņēmumiem izraisa ievērojamas problēmas; mudina ASV Kongresu turpināt patentu sistēmas reformu, pārejot uz pirmā pieteicēja sistēmu.

| 54. | mudina ES un ASV atbilstošā veidā strādāt kopā, lai cīnītos pret intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem trešās valstīs, it īpaši Ķīnā un Krievijā; |
| --- | --- |

54.

mudina ES un ASV atbilstošā veidā strādāt kopā, lai cīnītos pret intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem trešās valstīs, it īpaši Ķīnā un Krievijā;

Ieguldījumi

| 55. | ierosina 2006. gada augstākā līmeņa sanāksmē formāli pieņemt dokumentu, kurā ir iekļauts visaptverošs to vēl saglabājušos šķēršļu uzskaitījums, kas kavē savstarpēju ieguldījumu īstenošanu, kā arī konkrētu pasākumu uzskaitījums, kuri ir vajadzīgi, lai šos šķēršļus mazinātu vai novērstu, to pilnībā saskaņojot ar iekšējā tirgus noteikumiem, tostarp noteikumiem, kas saistīti ar sabiedriskiem pakalpojumiem, un piesardzības principu; |
| --- | --- |

55.

ierosina 2006. gada augstākā līmeņa sanāksmē formāli pieņemt dokumentu, kurā ir iekļauts visaptverošs to vēl saglabājušos šķēršļu uzskaitījums, kas kavē savstarpēju ieguldījumu īstenošanu, kā arī konkrētu pasākumu uzskaitījums, kuri ir vajadzīgi, lai šos šķēršļus mazinātu vai novērstu, to pilnībā saskaņojot ar iekšējā tirgus noteikumiem, tostarp noteikumiem, kas saistīti ar sabiedriskiem pakalpojumiem, un piesardzības principu;

| 56. | atbalsta investīciju veicināšanas pasākumus un pakāpenisku visu šķēršļu atcelšanu transatlantiskām investīcijām, izmantojot a) grāmatvedības standartu konverģenci, b) vienādu nosacījumu piemērošanu finanšu tirgos, c) savstarpēji godīgu konkurences politiku un d) pārtraucot joprojām veiktos protekcionisma pasākumus noteiktās nozarēs; apšauba saglabājušos īpašumtiesību ierobežojumus ASV, īpaši attiecībā uz aizsardzības un aviācijas nozarēm, un atbalsta ASV Ārvalstu investīciju komitejas reformu; aicina Komisiju veikt to šķēršļu izpēti, kuri pastāv attiecībā uz uzņēmumu pārņemšanu iekšējā tirgū un kuri nostāda ES uzņēmumu ieguvējus neizdevīgā stāvoklī salīdzinājumā ar ASV pircējiem; aicina Komisiju nodrošināt, lai īpašumtiesību ierobežojumus ES nevarētu izmantot par ieganstu ierobežojumu saglabāšanai ASV; |
| --- | --- |

56.

atbalsta investīciju veicināšanas pasākumus un pakāpenisku visu šķēršļu atcelšanu transatlantiskām investīcijām, izmantojot a) grāmatvedības standartu konverģenci, b) vienādu nosacījumu piemērošanu finanšu tirgos, c) savstarpēji godīgu konkurences politiku un d) pārtraucot joprojām veiktos protekcionisma pasākumus noteiktās nozarēs; apšauba saglabājušos īpašumtiesību ierobežojumus ASV, īpaši attiecībā uz aizsardzības un aviācijas nozarēm, un atbalsta ASV Ārvalstu investīciju komitejas reformu; aicina Komisiju veikt to šķēršļu izpēti, kuri pastāv attiecībā uz uzņēmumu pārņemšanu iekšējā tirgū un kuri nostāda ES uzņēmumu ieguvējus neizdevīgā stāvoklī salīdzinājumā ar ASV pircējiem; aicina Komisiju nodrošināt, lai īpašumtiesību ierobežojumus ES nevarētu izmantot par ieganstu ierobežojumu saglabāšanai ASV;

Konkurences politika un īstenošana

| 57. | aicina izstrādāt tādu kopīgu konkurences politikas transatlantisku stratēģiju, kas sekmē izpildes pasākumu koordinēšanu un konfidenciālas informācijas apmaiņu; uzstāj, ka konkurences noteikumu vienlīdzīga piemērošana abās Atlantijas okeāna pusēs neatkarīgi no valsts, kurā tie izveidoti, ir būtiska, lai radītu konkurētspējīgu un vienotu transatlantisku tirgu; |
| --- | --- |

57.

aicina izstrādāt tādu kopīgu konkurences politikas transatlantisku stratēģiju, kas sekmē izpildes pasākumu koordinēšanu un konfidenciālas informācijas apmaiņu; uzstāj, ka konkurences noteikumu vienlīdzīga piemērošana abās Atlantijas okeāna pusēs neatkarīgi no valsts, kurā tie izveidoti, ir būtiska, lai radītu konkurētspējīgu un vienotu transatlantisku tirgu;

| 58. | atbalsta mērķi noslēgt ar Amerikas Savienotajām valstīm papildu nolīgumu konkurences jomā, kas ļautu apmainīties ar konfidenciālu informāciju, īstenojot izmeklēšanu saskaņā ar ES un ASV konkurences tiesībām; |
| --- | --- |

58.

atbalsta mērķi noslēgt ar Amerikas Savienotajām valstīm papildu nolīgumu konkurences jomā, kas ļautu apmainīties ar konfidenciālu informāciju, īstenojot izmeklēšanu saskaņā ar ES un ASV konkurences tiesībām;

Valsts iepirkums

| 59. | ierosina 2006. gada augstākā līmeņa sanāksmē oficiāli pieņemt dokumentu, kurā ir iekļauts juridisko, praktisko un tehnisko šķēršļu uzskaitījums, kas kavē pārrobežu publisko iepirkumu abu partneru starpā, kā arī pasākumu uzskaitījumu, kuri ir vajadzīgi, lai novērstu šos šķēršļus, un kuros ņem vērā vispārējas nozīmes pakalpojumu īpašo nozīmi; atbalsta, ka abi partneri sadarbotos daudz plašāk, nevis tikai atbilstoši esošo un turpmāko valsts iepirkuma nolīgumu saistībām, kas, no vienas puses, varētu paplašināt abu pušu izdevības, bet no otas puses, — palielināt Eiropas konkurētspēju un paplašināt ES uzņēmumu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, noieta tirgu; |
| --- | --- |

59.

ierosina 2006. gada augstākā līmeņa sanāksmē oficiāli pieņemt dokumentu, kurā ir iekļauts juridisko, praktisko un tehnisko šķēršļu uzskaitījums, kas kavē pārrobežu publisko iepirkumu abu partneru starpā, kā arī pasākumu uzskaitījumu, kuri ir vajadzīgi, lai novērstu šos šķēršļus, un kuros ņem vērā vispārējas nozīmes pakalpojumu īpašo nozīmi; atbalsta, ka abi partneri sadarbotos daudz plašāk, nevis tikai atbilstoši esošo un turpmāko valsts iepirkuma nolīgumu saistībām, kas, no vienas puses, varētu paplašināt abu pušu izdevības, bet no otas puses, — palielināt Eiropas konkurētspēju un paplašināt ES uzņēmumu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, noieta tirgu;

| 60. | atbalsta ES un ASV sadarbības stiprināšanu attiecībā uz publiskā pasūtījuma tirgus atvēršanu; uzsver, ka vienādu konkurences nosacījumu pieņemšana šajā jomā radīs jaunas iespējas Eiropas Savienības uzņēmumiem un it īpaši MVU; |
| --- | --- |

60.

atbalsta ES un ASV sadarbības stiprināšanu attiecībā uz publiskā pasūtījuma tirgus atvēršanu; uzsver, ka vienādu konkurences nosacījumu pieņemšana šajā jomā radīs jaunas iespējas Eiropas Savienības uzņēmumiem un it īpaši MVU;

| 61. | izsaka nožēlu par to, ka ASV neatkāpjas no visdažādākajiem diskriminējošiem “Buy America”“noteikumiem, kurus vēl papildina pavalstu finansētas infrastruktūras programmas; jo īpaši pauž nožēlu par to, ka bruņojuma ražošanas uzņēmumiem Eiropā joprojām ir grūti iekļūt ASV bruņojuma tirgū un izmantot ASV ražotās bruņojuma tehnoloģijas, jo nav transatlantiskās apmaiņas bruņojuma piegādes jomā un bruņojuma ražošanas nozarē kopumā; lūdz ASV Kongresu atzīt, to, ka transatlantiskā ekonomika ir kļuvusi par realitāti, pat attiecībā uz tirgiem, kas ir saistīti ar drošību;” |
| --- | --- |

61.

izsaka nožēlu par to, ka ASV neatkāpjas no visdažādākajiem diskriminējošiem “Buy America”“noteikumiem, kurus vēl papildina pavalstu finansētas infrastruktūras programmas; jo īpaši pauž nožēlu par to, ka bruņojuma ražošanas uzņēmumiem Eiropā joprojām ir grūti iekļūt ASV bruņojuma tirgū un izmantot ASV ražotās bruņojuma tehnoloģijas, jo nav transatlantiskās apmaiņas bruņojuma piegādes jomā un bruņojuma ražošanas nozarē kopumā; lūdz ASV Kongresu atzīt, to, ka transatlantiskā ekonomika ir kļuvusi par realitāti, pat attiecībā uz tirgiem, kas ir saistīti ar drošību;”

Pakalpojumi/profesionālās kvalifikācijas savstarpēja atzīšana

| 62. | norāda, ka tikai Arhitektu savienība ir mudinājusi abu pušu kompetentās iestādes saistībā ar darba programmu nodarboties ar kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu; apzinās, ka, acīmredzot, citu profesiju pārstāvji dod priekšroku, lai jautājumus par atzīšanas procedūrām savstarpēji risinātu attiecīgās ES un ASV profesionālās apvienības; lūdz Komisiju informēt Eiropas Parlamenta atbildīgās komitejas par to, kādi šķēršļi gan ES, gan ASV traucē kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu; |
| --- | --- |

62.

norāda, ka tikai Arhitektu savienība ir mudinājusi abu pušu kompetentās iestādes saistībā ar darba programmu nodarboties ar kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu; apzinās, ka, acīmredzot, citu profesiju pārstāvji dod priekšroku, lai jautājumus par atzīšanas procedūrām savstarpēji risinātu attiecīgās ES un ASV profesionālās apvienības; lūdz Komisiju informēt Eiropas Parlamenta atbildīgās komitejas par to, kādi šķēršļi gan ES, gan ASV traucē kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu;

| 63. | atzīmē, ka ASV vēl arvien ir būtiskas atšķirības federālajās pavalstīs attiecībā uz diplomu un profesionālo kvalifikāciju horizontālo atzīšanu, kas traucē turpmāku attīstību transatlantiskajā tirgū, galvenokārt pakalpojumu nozarē; mudina Komisiju uzsākt sarunas īpašās nozarēs, piemēram, attiecībā uz pilotu licencēšanu, ar mērķi noslēgt nolīgumus; kā arī mudina ASV izstrādāt tādu sistēmu pēc Eiropas parauga, kas nodrošina, ka ES iekšējā tirgū dalībvalstis savstarpēji atzīts tikpat kā visus izglītības diplomus un profesionālās kvalifikācijas; |
| --- | --- |

63.

atzīmē, ka ASV vēl arvien ir būtiskas atšķirības federālajās pavalstīs attiecībā uz diplomu un profesionālo kvalifikāciju horizontālo atzīšanu, kas traucē turpmāku attīstību transatlantiskajā tirgū, galvenokārt pakalpojumu nozarē; mudina Komisiju uzsākt sarunas īpašās nozarēs, piemēram, attiecībā uz pilotu licencēšanu, ar mērķi noslēgt nolīgumus; kā arī mudina ASV izstrādāt tādu sistēmu pēc Eiropas parauga, kas nodrošina, ka ES iekšējā tirgū dalībvalstis savstarpēji atzīts tikpat kā visus izglītības diplomus un profesionālās kvalifikācijas;

Pakalpojumi/gaisa pārvadājumu pakalpojumi

| 64. | atzinīgi vērtē līdz šim sasniegto sarunās par ES un ASV gaisa pārvadājumu pakalpojumiem un uzsver nepieciešamību iespējami īsā laikā panākt pilnvērtīgu nolīgumu, kas pamatojas uz savstarpīgumu un ar kura starpniecību tiktu atrisināta ASV aviosabiedrību “īpašumtiesību ierobežojuma” problēma; |
| --- | --- |

64.

atzinīgi vērtē līdz šim sasniegto sarunās par ES un ASV gaisa pārvadājumu pakalpojumiem un uzsver nepieciešamību iespējami īsā laikā panākt pilnvērtīgu nolīgumu, kas pamatojas uz savstarpīgumu un ar kura starpniecību tiktu atrisināta ASV aviosabiedrību “īpašumtiesību ierobežojuma” problēma;

| 65. | tā kā tirdzniecības un tūrisma nozares ir būtiski svarīgas abām pusēm, prasa, lai 2007. gadā paredzētajā Transatlantiskās partnerības nolīgumā noteikti iekļautu atsevišķu nodaļu par transportu, papildinot to ar augstākā līmeņa sanāksmēm, sanāksmēm ar ASV Kongresa un Eiropas Parlamenta par transportu atbildīgo komiteju locekļu piedalīšanos, sanāksmēm ar ASV Transporta ministra, kompetentā ES komisāra un Komisijas ierēdņu piedalīšanos, kā arī sadarbību starp aģentūrām, kas atbildīgas par gaisa drošību, un attiecīgajām federālās pārvaldes iestādēm; |
| --- | --- |

65.

tā kā tirdzniecības un tūrisma nozares ir būtiski svarīgas abām pusēm, prasa, lai 2007. gadā paredzētajā Transatlantiskās partnerības nolīgumā noteikti iekļautu atsevišķu nodaļu par transportu, papildinot to ar augstākā līmeņa sanāksmēm, sanāksmēm ar ASV Kongresa un Eiropas Parlamenta par transportu atbildīgo komiteju locekļu piedalīšanos, sanāksmēm ar ASV Transporta ministra, kompetentā ES komisāra un Komisijas ierēdņu piedalīšanos, kā arī sadarbību starp aģentūrām, kas atbildīgas par gaisa drošību, un attiecīgajām federālās pārvaldes iestādēm;

PTO strīdu izšķiršana starp ES un ASV

| 66. | uzstāj, ka, lai gan PTO apakškomisijas var izraisīt ievērojamas politiskas domstarpības, strīdi ekonomikas un tirdzniecības jomā veido dabisku daļu no transatlantiskajām ekonomikas attiecībām; |
| --- | --- |

66.

uzstāj, ka, lai gan PTO apakškomisijas var izraisīt ievērojamas politiskas domstarpības, strīdi ekonomikas un tirdzniecības jomā veido dabisku daļu no transatlantiskajām ekonomikas attiecībām;

| 67. | ierosina kopīgu stratēģiju, kas pamatojas uz trim jautājumiem, lai samazinātu to strīdu skaitu starp lielākajām tirdzniecības lielvalstīm pasaulē, kas iespaido norises visā PTO:






  a) | formālas saistības visaugstākajā līmenī ievērot daudzpusējos tirdzniecības noteikumus, par kuriem panākta vienošanās, un PTO apakškomiteju lēmumu ātra un neierobežota īstenošana; |
| --- | --- | --- |

67.

ierosina kopīgu stratēģiju, kas pamatojas uz trim jautājumiem, lai samazinātu to strīdu skaitu starp lielākajām tirdzniecības lielvalstīm pasaulē, kas iespaido norises visā PTO:

a)

formālas saistības visaugstākajā līmenī ievērot daudzpusējos tirdzniecības noteikumus, par kuriem panākta vienošanās, un PTO apakškomiteju lēmumu ātra un neierobežota īstenošana;

| b) | pastiprinātas politiskas saistības pilnībā izmantot visas divpusējās diplomātiskās iespējas pirms PTO strīdu izšķiršanas mehānisma pielietošanas, ņemot vērā vajadzību aizsargāt uzņēmēju un tirgotāju likumīgās intereses; |
| --- | --- |

b)

pastiprinātas politiskas saistības pilnībā izmantot visas divpusējās diplomātiskās iespējas pirms PTO strīdu izšķiršanas mehānisma pielietošanas, ņemot vērā vajadzību aizsargāt uzņēmēju un tirgotāju likumīgās intereses;

| c) | abiem partneriem jāatzīst, ka likumdevējiem un valdībām ir leģitīmas tiesības aizsargāt pilsoņu veselību un vidi, tomēr ES un ASV jānodrošina, ka šo instanču pieņemtie noteikumi minētajās jomās nav diskriminējoši, ir samērīgi un pamatoti ar zinātnes atziņām, lai novērstu protekcionisma piekritēju īstenotu to ļaunprātīgu izmantošanu, ievērojot iekšējos noteikumus un piesardzības principu; |
| --- | --- |

c)

abiem partneriem jāatzīst, ka likumdevējiem un valdībām ir leģitīmas tiesības aizsargāt pilsoņu veselību un vidi, tomēr ES un ASV jānodrošina, ka šo instanču pieņemtie noteikumi minētajās jomās nav diskriminējoši, ir samērīgi un pamatoti ar zinātnes atziņām, lai novērstu protekcionisma piekritēju īstenotu to ļaunprātīgu izmantošanu, ievērojot iekšējos noteikumus un piesardzības principu;

| 68. | lūdz Komisiju iesniegt Eiropas Parlamentam ziņojumu, kurā būtu izvērtētas oficiālāka divpusējo tirdzniecības strīdu izšķiršanas mehānisma priekšrocības un problemātiskie faktori, ņemot vērā līdzīgus mehānismus starp ES un citām trešām valstīm; |
| --- | --- |

68.

lūdz Komisiju iesniegt Eiropas Parlamentam ziņojumu, kurā būtu izvērtētas oficiālāka divpusējo tirdzniecības strīdu izšķiršanas mehānisma priekšrocības un problemātiskie faktori, ņemot vērā līdzīgus mehānismus starp ES un citām trešām valstīm;

| 69. | atzīmē, ka ASV iestāžu izmantotās metodes jautājumos, kas saistīti ar tirdzniecības aizsardzību, dažos gadījumos rada nelikumīgus šķēršļus tirdzniecībai, un uzsver, ka uzskatāmi protekcioniskā ASV tirdzniecības aizsardzības instrumentu piemērošana jau ir, kā tā sauktā “Byrd grozījuma”, jeb ASV tērauda aizsardzības pasākumu gadījumā, veiksmīgi apstrīdēta PTO strīdu izšķiršanas sistēmā, un to darīja ne tikai ES; |
| --- | --- |

69.

atzīmē, ka ASV iestāžu izmantotās metodes jautājumos, kas saistīti ar tirdzniecības aizsardzību, dažos gadījumos rada nelikumīgus šķēršļus tirdzniecībai, un uzsver, ka uzskatāmi protekcioniskā ASV tirdzniecības aizsardzības instrumentu piemērošana jau ir, kā tā sauktā “Byrd grozījuma”, jeb ASV tērauda aizsardzības pasākumu gadījumā, veiksmīgi apstrīdēta PTO strīdu izšķiršanas sistēmā, un to darīja ne tikai ES;

| 70. | atzinīgi vērtē ASV Kongresa “Deficīta samazināšanas aktu 2005”, ar kuru atcēla “Byrd grozījumu”, bet izsaka nožēlu, ka pārejas klauzulas dēļ tas netiks atcelts nekavējoties; tāpēc aicina ASV Kongresu steidzami svītrot pārejas klauzulu, lai savākto antidempinga un antisubsīdiju nodevu izmaksāšana ASV uzņēmumiem vairākus gadus neturpinātu traucēt konkurenci ASV tirgū, sadārdzinot importētās preces; |
| --- | --- |

70.

atzinīgi vērtē ASV Kongresa “Deficīta samazināšanas aktu 2005”, ar kuru atcēla “Byrd grozījumu”, bet izsaka nožēlu, ka pārejas klauzulas dēļ tas netiks atcelts nekavējoties; tāpēc aicina ASV Kongresu steidzami svītrot pārejas klauzulu, lai savākto antidempinga un antisubsīdiju nodevu izmaksāšana ASV uzņēmumiem vairākus gadus neturpinātu traucēt konkurenci ASV tirgū, sadārdzinot importētās preces;

| 71. | atkārtoti pauž bažas par nozīmīgo tiešo un netiešo valdības atbalstu ASV rūpniecībai, tiešo subsīdiju, aizsargājošu tiesību aktu un nodokļu politikas veidā; jo īpaši uzsver, ka visos PTO apakškomisijas un Ārējās tirdzniecības uzņēmumu sistēmas Apelācijas institūcijas ziņojumos ir secināts, ka, par spīti nozīmīgām izmaiņām tās tiesību aktos, ASV vēl pilnībā neievēro PTO iepriekšējos nolēmumus un PTO Strīdu izšķiršanas padomes (SIP) ieteikumus; tāpēc aicina ASV Kongresu panākt, lai “Amerikas darbavietu radīšanas akts”, kurā ir “Krusttēva klauzula”, pilnībā atbilstu PTO iepriekšējiem nolēmumiem un PTO SIP ieteikumiem; |
| --- | --- |

71.

atkārtoti pauž bažas par nozīmīgo tiešo un netiešo valdības atbalstu ASV rūpniecībai, tiešo subsīdiju, aizsargājošu tiesību aktu un nodokļu politikas veidā; jo īpaši uzsver, ka visos PTO apakškomisijas un Ārējās tirdzniecības uzņēmumu sistēmas Apelācijas institūcijas ziņojumos ir secināts, ka, par spīti nozīmīgām izmaiņām tās tiesību aktos, ASV vēl pilnībā neievēro PTO iepriekšējos nolēmumus un PTO Strīdu izšķiršanas padomes (SIP) ieteikumus; tāpēc aicina ASV Kongresu panākt, lai “Amerikas darbavietu radīšanas akts”, kurā ir “Krusttēva klauzula”, pilnībā atbilstu PTO iepriekšējiem nolēmumiem un PTO SIP ieteikumiem;

| 72. | atzinīgi vērtē, ka ilglaicīgais strīds par “ārējās tirdzniecības uzņēmumiem (FSC)” ir beidzies, ASV Kongresam atceļot PTO nolēmumiem neatbilstīgos ienākuma nodokļu atvieglojumus ASV uzņēmumiem, kuri ir noteikti ASV Darbavietu radīšanas aktā; |
| --- | --- |

72.

atzinīgi vērtē, ka ilglaicīgais strīds par “ārējās tirdzniecības uzņēmumiem (FSC)” ir beidzies, ASV Kongresam atceļot PTO nolēmumiem neatbilstīgos ienākuma nodokļu atvieglojumus ASV uzņēmumiem, kuri ir noteikti ASV Darbavietu radīšanas aktā;

| 73. | izsaka nožēlu, sakarā ar Airbus-Boeing lietu, par to, ka ASV un ES ir nevajadzīgi iesaistījušās, iespējams, lielākajā, sarežģītākajā un izmaksu ziņā dārgākajā juridiskajā strīdā PTO vēsturē; aicina abas puses izvērst pārrunas visaugstākajā līmenī, lai atrastu iespējas nonākt pie pragmatiska risinājuma, izvairoties no nevajadzīgās izskatīšanas PTO; |
| --- | --- |

73.

izsaka nožēlu, sakarā ar Airbus-Boeing lietu, par to, ka ASV un ES ir nevajadzīgi iesaistījušās, iespējams, lielākajā, sarežģītākajā un izmaksu ziņā dārgākajā juridiskajā strīdā PTO vēsturē; aicina abas puses izvērst pārrunas visaugstākajā līmenī, lai atrastu iespējas nonākt pie pragmatiska risinājuma, izvairoties no nevajadzīgās izskatīšanas PTO;

| 74. | uzsver, ka PTO lieta par ĢMO nekādā veidā neapšauba Eiropas tiesību aktus par tirdzniecības atļaujām biotehnoloģijas ražojumiem, bet attiecas uz novecojušām biotehnoloģiju novērtējuma procedūrām, kuras jau ir pārskatītas kopš izskatīšanas apakškomitejā; |
| --- | --- |

74.

uzsver, ka PTO lieta par ĢMO nekādā veidā neapšauba Eiropas tiesību aktus par tirdzniecības atļaujām biotehnoloģijas ražojumiem, bet attiecas uz novecojušām biotehnoloģiju novērtējuma procedūrām, kuras jau ir pārskatītas kopš izskatīšanas apakškomitejā;

| 75. | atzinīgi vērtē ES lēmumu izpildīt PTO nolēmumu, izdarot izmaiņas tiesību aktos attiecībā uz hormoniem no 2003. gada; vēlētos, lai pastāvīgās ASV (kā arī Kanādas) un ES domstarpības par pretpasākumu piemērošanu tiktu atrisinātas, un mudina ASV izbeigt tirdzniecības sankcijas pret Eiropas produktiem, kuras tā piemēro kopš 1999. gada; |
| --- | --- |

75.

atzinīgi vērtē ES lēmumu izpildīt PTO nolēmumu, izdarot izmaiņas tiesību aktos attiecībā uz hormoniem no 2003. gada; vēlētos, lai pastāvīgās ASV (kā arī Kanādas) un ES domstarpības par pretpasākumu piemērošanu tiktu atrisinātas, un mudina ASV izbeigt tirdzniecības sankcijas pret Eiropas produktiem, kuras tā piemēro kopš 1999. gada;

| 76. | izsaka nožēlu par to, ka ASV vēl nav atteikusies no savas antidempinga metodoloģijas, kas pazīstama kā “reducēšana līdz nullei”, neskatoties uz to, ka PTO ir nepārprotami nosodījusi šo praksi gultas veļas lietā; |
| --- | --- |

76.

izsaka nožēlu par to, ka ASV vēl nav atteikusies no savas antidempinga metodoloģijas, kas pazīstama kā “reducēšana līdz nullei”, neskatoties uz to, ka PTO ir nepārprotami nosodījusi šo praksi gultas veļas lietā;

| 77. | uzsver, ka PTO strīdu izšķiršanas sistēma ir svarīgākais elements, nodrošinot drošību un uzticamību daudzpusējā tirdzniecības sistēmā; pauž bažas par to, ka dažos gadījumos ASV pieeja neatbilst starptautiskām saistībām, piemērojot, vai atsakoties atcelt likumus, kuri ir pretrunā PTO saistībām, un kas būtiski kaitē ES un trešo valstu rūpniecībai; tāpēc aicina ASV Kongresu uzlabot savā darbībā centienus panākt atbilstību PTO strīdu izšķiršanas procesu rezultātiem; |
| --- | --- |

77.

uzsver, ka PTO strīdu izšķiršanas sistēma ir svarīgākais elements, nodrošinot drošību un uzticamību daudzpusējā tirdzniecības sistēmā; pauž bažas par to, ka dažos gadījumos ASV pieeja neatbilst starptautiskām saistībām, piemērojot, vai atsakoties atcelt likumus, kuri ir pretrunā PTO saistībām, un kas būtiski kaitē ES un trešo valstu rūpniecībai; tāpēc aicina ASV Kongresu uzlabot savā darbībā centienus panākt atbilstību PTO strīdu izšķiršanas procesu rezultātiem;

Citi vispārēji jautājumi

| 78. | izsaka nožēlu par to, ka monetārie un makroekonomikas politikas jautājumi nav iekļauti Ekonomikas iniciatīvā un Darba programmā; atkārtoti pauž bažas par ASV lielā duālā federālā budžeta un tekošā konta deficīta ietekmi uz globālo ekonomiku; tāpēc aicina Eiropas Centrālo banku un Federālo rezervju sistēmu ciešāk sadarboties globālās monetārās politikas un finanšu stabilitātes jautājumos; |
| --- | --- |

78.

izsaka nožēlu par to, ka monetārie un makroekonomikas politikas jautājumi nav iekļauti Ekonomikas iniciatīvā un Darba programmā; atkārtoti pauž bažas par ASV lielā duālā federālā budžeta un tekošā konta deficīta ietekmi uz globālo ekonomiku; tāpēc aicina Eiropas Centrālo banku un Federālo rezervju sistēmu ciešāk sadarboties globālās monetārās politikas un finanšu stabilitātes jautājumos;

| 79. | atkārtoti aicina transatlantiskos partnerus kopīgi pārskatīt savas stratēģijas un instrumentus palīdzībai attīstības jomā un humanitārajai palīdzībai, tostarp arī to koordināciju ar Bretonvudsas institūcijām, lai tādējādi uzlabotu ES un ASV pasākumu efektivitāti, saskaņotību un savstarpēju papildināmību, risinot globālas problēmas tādās jomās kā nabadzības mazināšana, infekcijas slimības, un vides stāvokļa pasliktināšanās; |
| --- | --- |

79.

atkārtoti aicina transatlantiskos partnerus kopīgi pārskatīt savas stratēģijas un instrumentus palīdzībai attīstības jomā un humanitārajai palīdzībai, tostarp arī to koordināciju ar Bretonvudsas institūcijām, lai tādējādi uzlabotu ES un ASV pasākumu efektivitāti, saskaņotību un savstarpēju papildināmību, risinot globālas problēmas tādās jomās kā nabadzības mazināšana, infekcijas slimības, un vides stāvokļa pasliktināšanās;

| 80. | lūdz Komisiju izvērtēt esošos finansēšanas un programmu izstrādes mehānismus, lai finansētu ES—ASV kopīgās programmas trešās valstīs, ar nolūku izstrādāt efektīvāku un produktīvāku procedūru; |
| --- | --- |

80.

lūdz Komisiju izvērtēt esošos finansēšanas un programmu izstrādes mehānismus, lai finansētu ES—ASV kopīgās programmas trešās valstīs, ar nolūku izstrādāt efektīvāku un produktīvāku procedūru;

| 81. | uzskata, ka ar kultūras palīdzību ir iespējams stiprināt transatlantiskās attiecības un tādējādi sekmēt Eiropiešu un Amerikāņu partnerattiecības un savstarpējo sapratni; |
| --- | --- |

81.

uzskata, ka ar kultūras palīdzību ir iespējams stiprināt transatlantiskās attiecības un tādējādi sekmēt Eiropiešu un Amerikāņu partnerattiecības un savstarpējo sapratni;

| 82. | aicina ES un ASV partnerus ekonomiskajās attiecībās ņemt vērā kultūras un izglītības nozīmi un īpatnības; |
| --- | --- |

82.

aicina ES un ASV partnerus ekonomiskajās attiecībās ņemt vērā kultūras un izglītības nozīmi un īpatnības;

| 83. | iesaka sākt transatlantisko dialogu kultūras (tostarp audiovizuālajā jomā) un izglītības jomā, kas veicinātu regulāru labas prakses un pieredzes apmaiņu, it īpaši attiecībā uz:






  a) | cīņu pret pirātismu un viltošanu; |
| --- | --- | --- |

83.

iesaka sākt transatlantisko dialogu kultūras (tostarp audiovizuālajā jomā) un izglītības jomā, kas veicinātu regulāru labas prakses un pieredzes apmaiņu, it īpaši attiecībā uz:

a)

cīņu pret pirātismu un viltošanu;

| b) | tiesību aizsardzības metožu uzlabošanu skaņas un audiovizuālo materiālu izplatīšanai internetā un šo sistēmu atbilstības nodrošināšanu autortiesībām un autoru atalgojumam; |
| --- | --- |

b)

tiesību aizsardzības metožu uzlabošanu skaņas un audiovizuālo materiālu izplatīšanai internetā un šo sistēmu atbilstības nodrošināšanu autortiesībām un autoru atalgojumam;

| c) | informētību par ES un ASV kinematogrāfisko mantojumu, jo īpaši par Eiropas filmām Amerikā, kur tās tiek izrādītas daudz retāk, lai tādējādi veicinātu savstarpēju saprašanos; |
| --- | --- |

c)

informētību par ES un ASV kinematogrāfisko mantojumu, jo īpaši par Eiropas filmām Amerikā, kur tās tiek izrādītas daudz retāk, lai tādējādi veicinātu savstarpēju saprašanos;

| d) | pasākumiem, lai veicinātu līdzsvarotāku kino produkcijas izplatīšanu, kam būtu jānovērš negodīga konkurence vai dominējošā stāvokļa ļaunprātīga izmantošana dažos tirgos ES, kā arī jebkādu juridisku vai faktisku tiesisko šķēršļu novēršanu Eiropas audiovizuālās produkcijas izplatīšanai ASV; |
| --- | --- |

d)

pasākumiem, lai veicinātu līdzsvarotāku kino produkcijas izplatīšanu, kam būtu jānovērš negodīga konkurence vai dominējošā stāvokļa ļaunprātīga izmantošana dažos tirgos ES, kā arī jebkādu juridisku vai faktisku tiesisko šķēršļu novēršanu Eiropas audiovizuālās produkcijas izplatīšanai ASV;

| e) | atbilstošu mehānismu izveidi, lai attīstītu un stiprinātu kultūras tūrismu starp abiem kontinentiem; |
| --- | --- |

e)

atbilstošu mehānismu izveidi, lai attīstītu un stiprinātu kultūras tūrismu starp abiem kontinentiem;

| 84. | attiecībā uz izglītību aicina šajā dialogā īpašu uzmanību pievērst:






  a) | profesionālo kvalifikāciju savstarpējas atzīšanas veicināšanai, īpaši ar mākslu saistītajās nozarēs, tādējādi vienkāršojot kultūras darbinieku mobilitāti un mākslinieku apmaiņu; |
| --- | --- | --- |

84.

attiecībā uz izglītību aicina šajā dialogā īpašu uzmanību pievērst:

a)

profesionālo kvalifikāciju savstarpējas atzīšanas veicināšanai, īpaši ar mākslu saistītajās nozarēs, tādējādi vienkāršojot kultūras darbinieku mobilitāti un mākslinieku apmaiņu;

| b) | pētniecības veicināšanai un augstskolu pasniedzēju, pētnieku un studentu apmaiņai jomās, kuras veicina ES un ASV ekonomisko un zinātnisko attiecību nostiprināšanos, īpaši ņemot vērā sadarbības programmu augstākas un profesionālās izglītības jomā (16); |
| --- | --- |

b)

pētniecības veicināšanai un augstskolu pasniedzēju, pētnieku un studentu apmaiņai jomās, kuras veicina ES un ASV ekonomisko un zinātnisko attiecību nostiprināšanos, īpaši ņemot vērā sadarbības programmu augstākas un profesionālās izglītības jomā (16);

| c) | izpratnes veidošanai par zināšanu sabiedrības nozīmi un mūžizglītības nostiprināšanai; |
| --- | --- |

c)

izpratnes veidošanai par zināšanu sabiedrības nozīmi un mūžizglītības nostiprināšanai;

| 85. | paturot prātā EK līguma 133. pantu un 151. pantu, uzskata, ka audiovizuālās jomas specifika pieprasa, lai transatlantisko savstarpējās apmaiņas procesu pamatā būtu cieņa pret ES kultūras un valodu daudzveidību; tāpēc aicina īstenot piemērotus pasākumus kultūras daudzveidības popularizēšanai un kultūras apmaiņas aktivizēšanai; |
| --- | --- |

85.

paturot prātā EK līguma 133. pantu un 151. pantu, uzskata, ka audiovizuālās jomas specifika pieprasa, lai transatlantisko savstarpējās apmaiņas procesu pamatā būtu cieņa pret ES kultūras un valodu daudzveidību; tāpēc aicina īstenot piemērotus pasākumus kultūras daudzveidības popularizēšanai un kultūras apmaiņas aktivizēšanai;

| 86. | aicina Eiropas iestādes veidot ASV partneru izpratni par darbību, ko Eiropas Savienība veic, lai atbalstītu UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu; |
| --- | --- |

86.

aicina Eiropas iestādes veidot ASV partneru izpratni par darbību, ko Eiropas Savienība veic, lai atbalstītu UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu;

| 87. | uzsver, ka transatlantisko attiecību kontekstā ir svarīgi pievērst uzmanību datu aizsardzības jautājumiem; atzīmē, ka ņemot vērā nepietiekamo datu aizsardzību transatlantiskās apmaiņas atsevišķos aspektos, ir lietderīgi izvērtēt tās jomas, kurās ir vērojama efektīva informācijas apmaiņa ar trešām valstīm (piemēram, privātās dzīves aizsardzības principi), lai izplatītu veiksmīgus risinājumus arī citās jomās; |
| --- | --- |

87.

uzsver, ka transatlantisko attiecību kontekstā ir svarīgi pievērst uzmanību datu aizsardzības jautājumiem; atzīmē, ka ņemot vērā nepietiekamo datu aizsardzību transatlantiskās apmaiņas atsevišķos aspektos, ir lietderīgi izvērtēt tās jomas, kurās ir vērojama efektīva informācijas apmaiņa ar trešām valstīm (piemēram, privātās dzīves aizsardzības principi), lai izplatītu veiksmīgus risinājumus arī citās jomās;

| 88. | atzinīgi vērtē Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) jaunāko pētījumu par makroekonomiskajiem ieguvumiem, veicinot turpmāku ES un ASV ekonomisko integrāciju, kurā aprēķināts, ka, būtiski samazinot šķēršļus tirgus pieejamībai, šķēršļus ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem un tirdzniecībai IKP pieaugums uz vienu iedzīvotāju ES un ASV būtu attiecīgi no 2% līdz 3,5 % un no 1% līdz 3%; |
| --- | --- |

88.

atzinīgi vērtē Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) jaunāko pētījumu par makroekonomiskajiem ieguvumiem, veicinot turpmāku ES un ASV ekonomisko integrāciju, kurā aprēķināts, ka, būtiski samazinot šķēršļus tirgus pieejamībai, šķēršļus ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem un tirdzniecībai IKP pieaugums uz vienu iedzīvotāju ES un ASV būtu attiecīgi no 2% līdz 3,5 % un no 1% līdz 3%;

| 89. | pieprasa, lai ES veiktu detalizētāku un visaptverošāku pētījumu kurā: a) noteiktu, kādas būtu sekas, ja atceltu atlikušās tarifu un beztarifu barjeras tirdzniecībai un ieguldījumiem starp ES un ASV; b) abās pusēs izpētītu iespējas attiecīgajos gadījumos ex ante vai ex post reglamentējošajai nolīdzināšanai; c) izvērtētu ES—ASV reglamentējošās nolīdzināšanas vai konverģences ietekmi uz trešām valstīm; d) izpētītu iespējas “reglamentējošā tilta” izveidei, saskaņā ar kuru, ja reiz prece vai pakalpojums tiek akceptēts, tas ir akceptējams jebkur transatlantiskajā tirgū; |
| --- | --- |

89.

pieprasa, lai ES veiktu detalizētāku un visaptverošāku pētījumu kurā: a) noteiktu, kādas būtu sekas, ja atceltu atlikušās tarifu un beztarifu barjeras tirdzniecībai un ieguldījumiem starp ES un ASV; b) abās pusēs izpētītu iespējas attiecīgajos gadījumos ex ante vai ex post reglamentējošajai nolīdzināšanai; c) izvērtētu ES—ASV reglamentējošās nolīdzināšanas vai konverģences ietekmi uz trešām valstīm; d) izpētītu iespējas “reglamentējošā tilta” izveidei, saskaņā ar kuru, ja reiz prece vai pakalpojums tiek akceptēts, tas ir akceptējams jebkur transatlantiskajā tirgū;

Transatlantiskie dialogi

| 90. | uzsver transatlantisko dialogu nozīmību, stiprinot saites starp ES un ASV; atzīmē, ka strādājot pie būtiskiem jautājumiem attiecīgās jomās, un nozīmīgi atbalstot transatlantisko attiecību veidošanos, tās mērķus un darbības, dialogi ir nozīmīgi transatlantisko lēmumu pieņemšanā un palīdz nodrošināt, lai centieni dažādās jomās patiesi atbilstu tam, kas pilsoņiem ir nepieciešams; |
| --- | --- |

90.

uzsver transatlantisko dialogu nozīmību, stiprinot saites starp ES un ASV; atzīmē, ka strādājot pie būtiskiem jautājumiem attiecīgās jomās, un nozīmīgi atbalstot transatlantisko attiecību veidošanos, tās mērķus un darbības, dialogi ir nozīmīgi transatlantisko lēmumu pieņemšanā un palīdz nodrošināt, lai centieni dažādās jomās patiesi atbilstu tam, kas pilsoņiem ir nepieciešams;

| 91. | atzīmē, ka Transatlantiskais likumdevēju dialogs (TLD) ir palīdzējis nostiprināt ES un ASV parlamentārās attiecības; atkārto, ka nepieciešams veidot centienu saskaņotību starp Transatlantisko likumdevēju dialogu un citiem Jaunās transatlantiskās programmas dialogiem, cita starpā, uzsākot jaunas kopīgi finansētas programmas likumdošanas jomā strādājošo apmaiņai, un izveidojot nelielu TLD sekretariātu; |
| --- | --- |

91.

atzīmē, ka Transatlantiskais likumdevēju dialogs (TLD) ir palīdzējis nostiprināt ES un ASV parlamentārās attiecības; atkārto, ka nepieciešams veidot centienu saskaņotību starp Transatlantisko likumdevēju dialogu un citiem Jaunās transatlantiskās programmas dialogiem, cita starpā, uzsākot jaunas kopīgi finansētas programmas likumdošanas jomā strādājošo apmaiņai, un izveidojot nelielu TLD sekretariātu;

| 92. | uzsver, ka Transatlantiskā likumdevēju dialoga ietvaros 2006. gada 18.—21. aprīlī Vīnē notikusī 61. sanāksme ir apstiprinājusi mūsu dalībnieku milzīgās priekšrocības, kas ir radušās, novēršot šķēršļus, kuri kavē transatlantisko ekonomisko attiecību attīstību, un minētās sanāksmes rezultātā ir konstatēts, ka ASV un ES savstarpējās attiecības ir jāatjauno, aizstājot līdzšinējo struktūru ar ES un ASV partnerības nolīgumu; |
| --- | --- |

92.

uzsver, ka Transatlantiskā likumdevēju dialoga ietvaros 2006. gada 18.—21. aprīlī Vīnē notikusī 61. sanāksme ir apstiprinājusi mūsu dalībnieku milzīgās priekšrocības, kas ir radušās, novēršot šķēršļus, kuri kavē transatlantisko ekonomisko attiecību attīstību, un minētās sanāksmes rezultātā ir konstatēts, ka ASV un ES savstarpējās attiecības ir jāatjauno, aizstājot līdzšinējo struktūru ar ES un ASV partnerības nolīgumu;

| 93. | atzīmē, ka Transatlantiskais uzņēmumu dialogs ir veiksmīgi mainījis darbības veidus, lai nodrošinātu efektīvāku uzņēmumu ieguldījumu šajos jautājumos, ar nolūku stiprināt ekonomiskās partnerattiecības; |
| --- | --- |

93.

atzīmē, ka Transatlantiskais uzņēmumu dialogs ir veiksmīgi mainījis darbības veidus, lai nodrošinātu efektīvāku uzņēmumu ieguldījumu šajos jautājumos, ar nolūku stiprināt ekonomiskās partnerattiecības;

| 94. | uzsver, ka Transatlantiskā darbaspēka dialoga abām pusēm jākļūst aktīvākām un redzamākām, reaģējot uz notiekošo, un izstrādājot ieteikumus par kopīgiem jautājumiem; iesaka Transatlantiskajam darbaspēka dialogam pievērsties būtiskām sadarbības jomām, izmantojot uz nozarēm orientētu pieeju; |
| --- | --- |

94.

uzsver, ka Transatlantiskā darbaspēka dialoga abām pusēm jākļūst aktīvākām un redzamākām, reaģējot uz notiekošo, un izstrādājot ieteikumus par kopīgiem jautājumiem; iesaka Transatlantiskajam darbaspēka dialogam pievērsties būtiskām sadarbības jomām, izmantojot uz nozarēm orientētu pieeju;

| 95. | atzīmē, ka ES—ASV Zinātnes un tehnoloģijas nolīgums ir galvenais instruments ES—ASV attiecību tālākai attīstīšanai zinātnes jomā; aicina izveidot oficiālu Transatlantisko pētniecības dialogu, lai veicinātu un koordinētu sadarbību pētniecībā un jaunas iniciatīvas noteiktās zinātnes nozarēs, kuras neaptver pašreizējās struktūras; |
| --- | --- |

95.

atzīmē, ka ES—ASV Zinātnes un tehnoloģijas nolīgums ir galvenais instruments ES—ASV attiecību tālākai attīstīšanai zinātnes jomā; aicina izveidot oficiālu Transatlantisko pētniecības dialogu, lai veicinātu un koordinētu sadarbību pētniecībā un jaunas iniciatīvas noteiktās zinātnes nozarēs, kuras neaptver pašreizējās struktūras;

| 96. | atzīmē, ka citi transatlantiskie dialogi, kas notiek ārpus oficiālajiem nolīgumiem, arī palīdz stiprināt saites starp ES un ASV; iesaka pārskatīt pašreizējo transatlantisko dialogu struktūru un izpētīt jaunas daudzsološas jomas ciešākai sadarbībai; |
| --- | --- |

96.

atzīmē, ka citi transatlantiskie dialogi, kas notiek ārpus oficiālajiem nolīgumiem, arī palīdz stiprināt saites starp ES un ASV; iesaka pārskatīt pašreizējo transatlantisko dialogu struktūru un izpētīt jaunas daudzsološas jomas ciešākai sadarbībai;

Eiropas Parlamenta loma

| 97. | uzsver, ka, lai gan Ekonomikas iniciatīvā atspoguļotie atsevišķie uzdevumi pirmām kārtām attiecas uz regulējošām iestādēm, pilnībā integrēta transatlantiskā tirgus īstenošanai būs nepieciešama abu pušu likumdevēju aktīva iesaistīšana; uzsver, ka ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmēs jābūt pietiekami reprezentatīvai parlamentu pārstāvībai, lai varētu sniegt parlamentu ieguldījumu šajā administratīvajā procesā, kurā vadošā loma ir abu pušu izpildvarām; aicina pirms katras augstākā līmeņa sanāksmes organizēt tikšanos TLD un augsta līmeņa darba grupas starpā, lai apmainītos ar viedokļiem par Darba programmas attīstību; |
| --- | --- |

97.

uzsver, ka, lai gan Ekonomikas iniciatīvā atspoguļotie atsevišķie uzdevumi pirmām kārtām attiecas uz regulējošām iestādēm, pilnībā integrēta transatlantiskā tirgus īstenošanai būs nepieciešama abu pušu likumdevēju aktīva iesaistīšana; uzsver, ka ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmēs jābūt pietiekami reprezentatīvai parlamentu pārstāvībai, lai varētu sniegt parlamentu ieguldījumu šajā administratīvajā procesā, kurā vadošā loma ir abu pušu izpildvarām; aicina pirms katras augstākā līmeņa sanāksmes organizēt tikšanos TLD un augsta līmeņa darba grupas starpā, lai apmainītos ar viedokļiem par Darba programmas attīstību;

| 98. | aicina pirms katras augstākā līmeņa sanāksmes organizēt tikšanos TLD un augsta līmeņa darba grupas starpā, lai apmainītos ar viedokļiem par attiecīgiem ekonomiskajiem jautājumiem un it sevišķi par Darba programmas attīstību; |
| --- | --- |

98.

aicina pirms katras augstākā līmeņa sanāksmes organizēt tikšanos TLD un augsta līmeņa darba grupas starpā, lai apmainītos ar viedokļiem par attiecīgiem ekonomiskajiem jautājumiem un it sevišķi par Darba programmas attīstību;

| 99. | iesaka, lai vismaz Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs un ASV Kongresa vadība piedalītos nākamajā ES—ASV augstākā līmeņa sanāksmē un, lai tas būtu parasti, ka Eiropas Parlaments un ASV Kongress būtu iesaistīts ES—ASV augstākā līmeņa sanāksmju sagatavošanā un norisē; |
| --- | --- |

99.

iesaka, lai vismaz Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs un ASV Kongresa vadība piedalītos nākamajā ES—ASV augstākā līmeņa sanāksmē un, lai tas būtu parasti, ka Eiropas Parlaments un ASV Kongress būtu iesaistīts ES—ASV augstākā līmeņa sanāksmju sagatavošanā un norisē;

| 100. | atzinīgi vērtē centienus stiprināt TLD starp Eiropas Parlamentu un ASV Kongresu, tostarp jo īpaši, efektīva “agrīnās brīdināšanas” mehānisma un ziņošanas sistēmas īstenošanu starp parlamentārajām komitejām abos Atlantijas okeāna krastos; |
| --- | --- |

100.

atzinīgi vērtē centienus stiprināt TLD starp Eiropas Parlamentu un ASV Kongresu, tostarp jo īpaši, efektīva “agrīnās brīdināšanas” mehānisma un ziņošanas sistēmas īstenošanu starp parlamentārajām komitejām abos Atlantijas okeāna krastos;

| 101. | lūdz Pārstāvju Palātu apsvērt pastāvīgās delegācijas izveidošanu, lai nodrošinātu, ka TLD turpinās; turklāt jāizveido regulārs dialogs starp Eiropas Parlamentu un ASV Senātu; |
| --- | --- |

101.

lūdz Pārstāvju Palātu apsvērt pastāvīgās delegācijas izveidošanu, lai nodrošinātu, ka TLD turpinās; turklāt jāizveido regulārs dialogs starp Eiropas Parlamentu un ASV Senātu;

| 102. | aicina tā attiecīgo komiteju 2007. gada budžetā paredzēt nepieciešamos līdzekļus Eiropas Parlamenta pastāvīgā oficiālā pārstāvja amata izveidošanai Vašingtonā, kas nodrošinātu attiecīga oficiāla rakstura piešķiršanu paša Parlamenta darbībai un labāku sadarbību starp Eiropas Parlamentu un ASV Kongresu; |
| --- | --- |

102.

aicina tā attiecīgo komiteju 2007. gada budžetā paredzēt nepieciešamos līdzekļus Eiropas Parlamenta pastāvīgā oficiālā pārstāvja amata izveidošanai Vašingtonā, kas nodrošinātu attiecīga oficiāla rakstura piešķiršanu paša Parlamenta darbībai un labāku sadarbību starp Eiropas Parlamentu un ASV Kongresu;

*

- *

| 103. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, un Amerikas Savienoto Valstu prezidentam un Kongresam. |
| --- | --- |

103.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, un Amerikas Savienoto Valstu prezidentam un Kongresam.

---

(1)  Parakstīta ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē Madridē.

(2)  Kopīgais paziņojums pieņemts ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē Londonā.

(3)  Parakstīta ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē Bonnā.

(4)  Apstiprināta ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē Vašingtonā.

(5)  OV C 124 E, 25.5.2006., 556. lpp.

(6)  OV C 34 E, 7.2.2002., 359. lpp.

(7)  OV C 177 E, 25.7.2002., 288. lpp.

(8)  OV C 180 E, 31.7.2003., 392. lpp.

(9)  OV C 69 E, 19.3.2004., 124. lpp.

(10)  OV C 104 E, 30.4.2004., 1043. lpp.

(11)  OV C 247 E, 6.10.2005., 151. lpp.

(12)  Parakstīta ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē 2004. gada 25. un 26. jūnijā Šenonā.

(13)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0461.

(14)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0238.

(15)  Daniel S. Hamilton/Joseph P. Quinlan. Dziļāka integrācija: Kā Transatlantiskie tirgi vada globalizāciju, 2005. gada jūnijs; Francisco Cabrillo, Jaime Garcia-Legaz un Pedro Schwartz. Atklāta Atlantijas uzplaukuma telpa, FAES, 2006.

(16)  OV L 71, 13.3.2001., 8. lpp.

P6_TA(2006)0240

Eurozonas paplašināšanās

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eurozonas paplašināšanos (2006/2103(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā EK līguma 121. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 121. pantu,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par valsts finansēm EMS — 2005 (COM(2005)0231), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par valsts finansēm EMS — 2005 (COM(2005)0231),

| — | ņemot vērā Komisijas konverģences ziņojumu par 2004. gadu (COM(2004)0690), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas konverģences ziņojumu par 2004. gadu (COM(2004)0690),

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas (ECB) konverģences ziņojumu par 2004. gadu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas (ECB) konverģences ziņojumu par 2004. gadu,

| — | ņemot vērā Komisijas otro ziņojumu par praktiskajiem sagatavošanās pasākumiem eurozonas turpmākai paplašināšanai (COM(2005)0545), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas otro ziņojumu par praktiskajiem sagatavošanās pasākumiem eurozonas turpmākai paplašināšanai (COM(2005)0545),

| — | ņemot vērā tā 2005. gada 5. jūlija rezolūciju par informācijas un komunikācijas stratēģijas īstenošanu attiecībā uz euro un Ekonomikas un monetāro savienību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2005. gada 5. jūlija rezolūciju par informācijas un komunikācijas stratēģijas īstenošanu attiecībā uz euro un Ekonomikas un monetāro savienību (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 1. decembra rezolūciju par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 974/98 par euro ieviešanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 1. decembra rezolūciju par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 974/98 par euro ieviešanu (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0191/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0191/2006),

| A. | tā kā ir jāstiprina Ekonomikas un monetārā savienība (EMS), lai sasniegtu tās mērķus attiecībā uz izaugsmi un nodarbinātību; |
| --- | --- |

A.

tā kā ir jāstiprina Ekonomikas un monetārā savienība (EMS), lai sasniegtu tās mērķus attiecībā uz izaugsmi un nodarbinātību;

| B. | tā kā eurozonas ekonomikas izaugsmes koeficients pašlaik ir 1,8 %, kamēr ES kopumā ekonomikas izaugsme ir 2 % gadā; |
| --- | --- |

B.

tā kā eurozonas ekonomikas izaugsmes koeficients pašlaik ir 1,8 %, kamēr ES kopumā ekonomikas izaugsme ir 2 % gadā;

| C. | tā kā eurozonas paplašināšanās ir dalībvalstu politiskā un ekonomikas atbildība neatkarīgi no to piederības eurozonai; |
| --- | --- |

C.

tā kā eurozonas paplašināšanās ir dalībvalstu politiskā un ekonomikas atbildība neatkarīgi no to piederības eurozonai;

| D. | tā kā dalībvalstis, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā (jaunās dalībvalstis), paredz ieviest euro pēc Līgumā noteikto prasību izpildīšanas; tā kā Apvienotā Karaliste un Dānija gūst labumu no izvēles klauzulas; |
| --- | --- |

D.

tā kā dalībvalstis, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā (jaunās dalībvalstis), paredz ieviest euro pēc Līgumā noteikto prasību izpildīšanas; tā kā Apvienotā Karaliste un Dānija gūst labumu no izvēles klauzulas;

| E. | tā kā lielākā daļa jauno dalībvalstu ir sasniegušas strauju izaugsmi, pietuvojoties veco dalībvalstu līmenim, un tā kā vēl joprojām tiek strādāts, lai sasniegtu patiesas konverģences līmeni; |
| --- | --- |

E.

tā kā lielākā daļa jauno dalībvalstu ir sasniegušas strauju izaugsmi, pietuvojoties veco dalībvalstu līmenim, un tā kā vēl joprojām tiek strādāts, lai sasniegtu patiesas konverģences līmeni;

| F. | tā kā euro ieviešana ir izrādījusies veiksmīgs ES sasniegums, veicinot iekšējo un ārējo ekonomikas stabilitāti; |
| --- | --- |

F.

tā kā euro ieviešana ir izrādījusies veiksmīgs ES sasniegums, veicinot iekšējo un ārējo ekonomikas stabilitāti;

| G. | tā kā uz Apvienoto Karalisti un sešām jaunajām dalībvalstīm — Kipru, Čehijas Republiku, Ungāriju, Maltu, Poliju un Slovākiju — attiecas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra un divām no tām — Kiprai un Maltai — valdības aizņemtā kapitāla daļa ir vairāk nekā 60 % no šo valstu IKP; |
| --- | --- |

G.

tā kā uz Apvienoto Karalisti un sešām jaunajām dalībvalstīm — Kipru, Čehijas Republiku, Ungāriju, Maltu, Poliju un Slovākiju — attiecas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra un divām no tām — Kiprai un Maltai — valdības aizņemtā kapitāla daļa ir vairāk nekā 60 % no šo valstu IKP;

| H. | tā kā inflācijas kritērija noteikšanā tiek izmantotas divas dažādas cenu stabilitātes definīcijas; tā kā saskaņā ar ECB cenu stabilitātes definīciju inflācijai jābūt tikai nedaudz zemākai par 2% un šī definīcija ir vispāratzīta visā ekonomikas un monetārajā savienībā, savukārt savos konverģences ziņojumos ECB un Komisija izmanto atšķirīgu definīciju, saskaņā ar kuru pieņem, ka cenu stabilitātes labākais rādītājs nozīmē viszemāko iespējamo inflāciju, izņemot deflāciju, |
| --- | --- |

H.

tā kā inflācijas kritērija noteikšanā tiek izmantotas divas dažādas cenu stabilitātes definīcijas; tā kā saskaņā ar ECB cenu stabilitātes definīciju inflācijai jābūt tikai nedaudz zemākai par 2% un šī definīcija ir vispāratzīta visā ekonomikas un monetārajā savienībā, savukārt savos konverģences ziņojumos ECB un Komisija izmanto atšķirīgu definīciju, saskaņā ar kuru pieņem, ka cenu stabilitātes labākais rādītājs nozīmē viszemāko iespējamo inflāciju, izņemot deflāciju,

Eurozonas turpmākās paplašināšanās vispārējie priekšnoteikumi

| 1. | atgādina, ka, lai pievienotos eurozonai, ir pilnībā jāievēro Māstrihtas kritēriji, kā noteikts Līgumā un protokolā, kas pievienots Līguma 121. pantam: augsts cenu stabilitātes līmenis, valsts budžets bez pārmērīga deficīta, vismaz divu gadu dalība EMS valūtas maiņas kursa mehānismā (ERM II), ievērotas valūtas kursa normālas svārstību robežas, ilgtermiņa procentu likmju konverģence, tiesību sistēmas atbilstība Māstrihtas Līgumam, neatkarīga centrālā banka un ekonomikas konverģence; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka, lai pievienotos eurozonai, ir pilnībā jāievēro Māstrihtas kritēriji, kā noteikts Līgumā un protokolā, kas pievienots Līguma 121. pantam: augsts cenu stabilitātes līmenis, valsts budžets bez pārmērīga deficīta, vismaz divu gadu dalība EMS valūtas maiņas kursa mehānismā (ERM II), ievērotas valūtas kursa normālas svārstību robežas, ilgtermiņa procentu likmju konverģence, tiesību sistēmas atbilstība Māstrihtas Līgumam, neatkarīga centrālā banka un ekonomikas konverģence;

| 2. | atgādina, ka visām dalībvalstīm ar atkāpi ir jāizpilda Māstrihtas Līguma kritēriji, pirms tās pievienojas eurozonai, un uz visām dalībvalstīm attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības; ir pārliecināts, ka valstu gatavības ieviest euro pārbaude ir jāpamato ar tādām pat definīcijām un principiem, kas noteikti iepriekšējos konverģences ziņojumos, lai garantētu nepārtrauktību un visu dalībvalstu vienlīdzīgu vērtēšanu; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka visām dalībvalstīm ar atkāpi ir jāizpilda Māstrihtas Līguma kritēriji, pirms tās pievienojas eurozonai, un uz visām dalībvalstīm attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības; ir pārliecināts, ka valstu gatavības ieviest euro pārbaude ir jāpamato ar tādām pat definīcijām un principiem, kas noteikti iepriekšējos konverģences ziņojumos, lai garantētu nepārtrauktību un visu dalībvalstu vienlīdzīgu vērtēšanu;

| 3. | mudina Komisiju, izvērtējot ekonomiskos un fiskālos datus, izmantot kopīgus kritērijus; norāda uz Komisijas atbildību attiecībā uz statistikas datu uzticamību un uzstāj, ka nevajadzētu pieņemt lēmumu, kamēr pastāv šaubas par datu patiesumu; uzsver, ka cenu stabilitātes analīzei nepieciešams plašs references noteikšanas metožu klāsta novērtējums, ņemot vērā atšķirīgās pieejas, kuras Komisija piemērojusi konverģences ziņojumiem kopš 1993. gada; |
| --- | --- |

3.

mudina Komisiju, izvērtējot ekonomiskos un fiskālos datus, izmantot kopīgus kritērijus; norāda uz Komisijas atbildību attiecībā uz statistikas datu uzticamību un uzstāj, ka nevajadzētu pieņemt lēmumu, kamēr pastāv šaubas par datu patiesumu; uzsver, ka cenu stabilitātes analīzei nepieciešams plašs references noteikšanas metožu klāsta novērtējums, ņemot vērā atšķirīgās pieejas, kuras Komisija piemērojusi konverģences ziņojumiem kopš 1993. gada;

| 4. | stingri iebilst pret īpašiem noteikumiem attiecībā uz Māstrihtas kritēriju izpildi; aicina Komisiju izvērtēt konverģences kritērijus saskaņā ar Līgumu un tā 121. pantam pievienoto protokolu; šajā kontekstā uzsver eurozonas ilgtermiņa stabilitātes novērtēšanas nozīmi; |
| --- | --- |

4.

stingri iebilst pret īpašiem noteikumiem attiecībā uz Māstrihtas kritēriju izpildi; aicina Komisiju izvērtēt konverģences kritērijus saskaņā ar Līgumu un tā 121. pantam pievienoto protokolu; šajā kontekstā uzsver eurozonas ilgtermiņa stabilitātes novērtēšanas nozīmi;

| 5. | atzīmē, ka Komisija, katru reizi pēc novērtējuma veikšanas, publicē tās viedokli par valstīm, par kurām tiek uzskatīts, ka tās pašlaik vēl nav gatavas pievienoties eurozonai, un tas jādara zināms Parlamentam, lai nodrošinātu ES līmeņa likumdošanas procesa augsta līmeņa pārredzamību un izsekojamību; |
| --- | --- |

5.

atzīmē, ka Komisija, katru reizi pēc novērtējuma veikšanas, publicē tās viedokli par valstīm, par kurām tiek uzskatīts, ka tās pašlaik vēl nav gatavas pievienoties eurozonai, un tas jādara zināms Parlamentam, lai nodrošinātu ES līmeņa likumdošanas procesa augsta līmeņa pārredzamību un izsekojamību;

| 6. | uzsver, ka eurozonas paplašināšanās ir jāizmanto kā iespēja pastiprināt eurozonas ekonomikas pārvaldību; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka eurozonas paplašināšanās ir jāizmanto kā iespēja pastiprināt eurozonas ekonomikas pārvaldību;

| 7. | lūdz dalībvalstu, kas piesaka dalību euro zonā (pievienošanās pieteicējvalstis) valstu varas iestādes nodrošināt pilnīgu pārredzamību politikas lēmumu pieņemšanā (piemēram, maiņas kursu un plānoto iestāšanās datumu noteikšanā) pirms un ERM II dalības laikā; aicina varas iestādes publiskot jebkādus ar šīm tēmām saistītus ietekmes novērtējumus, pētījumus un ziņojumus; |
| --- | --- |

7.

lūdz dalībvalstu, kas piesaka dalību euro zonā (pievienošanās pieteicējvalstis) valstu varas iestādes nodrošināt pilnīgu pārredzamību politikas lēmumu pieņemšanā (piemēram, maiņas kursu un plānoto iestāšanās datumu noteikšanā) pirms un ERM II dalības laikā; aicina varas iestādes publiskot jebkādus ar šīm tēmām saistītus ietekmes novērtējumus, pētījumus un ziņojumus;

| 8. | lai uzlabotu ekonomiku reālu konverģenci un ierobežotu asimetriskā šoka riskus monetārajā savienībā, uzsver vajadzību eurozonas dalībvalstīm stiprināt ekonomisko un monetāro politiku efektīvas koordinācijas pasākumus, it īpaši nostiprinot to kopīgās stratēģijas Eirogrupā; atzīmē, ka šādi pasākumi varētu sākties ar budžeta kalendāra koordināciju un budžetu projektu sagatavošanu saskaņā ar euro—dolāra maiņas kursa svārstību un naftas cenu prognozēm; |
| --- | --- |

8.

lai uzlabotu ekonomiku reālu konverģenci un ierobežotu asimetriskā šoka riskus monetārajā savienībā, uzsver vajadzību eurozonas dalībvalstīm stiprināt ekonomisko un monetāro politiku efektīvas koordinācijas pasākumus, it īpaši nostiprinot to kopīgās stratēģijas Eirogrupā; atzīmē, ka šādi pasākumi varētu sākties ar budžeta kalendāra koordināciju un budžetu projektu sagatavošanu saskaņā ar euro—dolāra maiņas kursa svārstību un naftas cenu prognozēm;

| 9. | uzsver, ka euro ieviešanu nedrīkst veikt un plānot vienkārši kā tehnisku valūtas maiņu, bet kā nozīmīgu konversiju ar būtiskām ekonomiskām, monetārām un sociālām sekām; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka euro ieviešanu nedrīkst veikt un plānot vienkārši kā tehnisku valūtas maiņu, bet kā nozīmīgu konversiju ar būtiskām ekonomiskām, monetārām un sociālām sekām;

Eurozonas paplašināšanās tehniskie priekšnoteikumi

| 10. | norāda uz to, ka netraucētai euro ieviešanai ir vajadzīgi valstu detalizētie naudas maiņas plāni; uzskata, ka šajos plānos jāiekļauj to pašvaldību un valsts iestāžu saraksts, kuras atbild par euro ieviešanu, un detalizēts termiņš grozījumiem valsts tiesību aktos un administratīvajos noteikumos, kā arī valsts iestāžu pielāgošanai; uzskata, ka pilnībā jāņem vērā pieredze, kas iegūta eurozonas paplašināšanās pirmā viļņa laikā, kā arī pārejas uz euro raksturīgās pazīmes šajās pievienošanās pieteicējvalstīs, kad euro jau būs apgrozībā un tiks plaši izmantots; |
| --- | --- |

10.

norāda uz to, ka netraucētai euro ieviešanai ir vajadzīgi valstu detalizētie naudas maiņas plāni; uzskata, ka šajos plānos jāiekļauj to pašvaldību un valsts iestāžu saraksts, kuras atbild par euro ieviešanu, un detalizēts termiņš grozījumiem valsts tiesību aktos un administratīvajos noteikumos, kā arī valsts iestāžu pielāgošanai; uzskata, ka pilnībā jāņem vērā pieredze, kas iegūta eurozonas paplašināšanās pirmā viļņa laikā, kā arī pārejas uz euro raksturīgās pazīmes šajās pievienošanās pieteicējvalstīs, kad euro jau būs apgrozībā un tiks plaši izmantots;

| 11. | prasa pievienošanās pieteicējvalstīm savlaicīgi nodrošināt euro naudas zīmju pieejamību bankām, pēc iespējas stingri ierobežot abu valūtu paralēlās apgrozības periodu un rūpīgi organizēt nacionālās valūtas izņemšanu no apgrozības, lai veicinātu netraucētu naudas nomaiņu; |
| --- | --- |

11.

prasa pievienošanās pieteicējvalstīm savlaicīgi nodrošināt euro naudas zīmju pieejamību bankām, pēc iespējas stingri ierobežot abu valūtu paralēlās apgrozības periodu un rūpīgi organizēt nacionālās valūtas izņemšanu no apgrozības, lai veicinātu netraucētu naudas nomaiņu;

| 12. | prasa pievienošanās pieteicējvalstīm vērst īpašu uzmanību uz patērētāju aizsardzību naudas nomaiņas laikā; prasa tām īstenot tiesību aktus, ar ko nosaka obligāti lietot cenas atainojumu abās valūtās pietiekami ilgu laiku, un izstrādāt efektīvu kārtību, lai aizsargātu patērētājus pret nepamatotu cenu paaugstināšanu naudas nomaiņas laikā vai ilgākā laikā; pieprasa skaidras sabiedrības informēšanas kampaņas, kurās norādītu, ka vienīgais līdzeklis pret nepamatotu cenu paaugstināšanu ir patērētāju vara brīvi izvēlēties pārdevējus; norāda, ka īpaša uzmanība jāpievērš cenu noteikšanai valsts vai privātā monopola apstākļos un valsts iestādēs; aicina tās uz vismaz diviem gadiem iecelt novērotāju, kas būtu atbildīgs par tādu datu publicēšanu, kuri atspoguļotu patērētājiem nozīmīgu apmēram desmit cenu izmaiņas; |
| --- | --- |

12.

prasa pievienošanās pieteicējvalstīm vērst īpašu uzmanību uz patērētāju aizsardzību naudas nomaiņas laikā; prasa tām īstenot tiesību aktus, ar ko nosaka obligāti lietot cenas atainojumu abās valūtās pietiekami ilgu laiku, un izstrādāt efektīvu kārtību, lai aizsargātu patērētājus pret nepamatotu cenu paaugstināšanu naudas nomaiņas laikā vai ilgākā laikā; pieprasa skaidras sabiedrības informēšanas kampaņas, kurās norādītu, ka vienīgais līdzeklis pret nepamatotu cenu paaugstināšanu ir patērētāju vara brīvi izvēlēties pārdevējus; norāda, ka īpaša uzmanība jāpievērš cenu noteikšanai valsts vai privātā monopola apstākļos un valsts iestādēs; aicina tās uz vismaz diviem gadiem iecelt novērotāju, kas būtu atbildīgs par tādu datu publicēšanu, kuri atspoguļotu patērētājiem nozīmīgu apmēram desmit cenu izmaiņas;

| 13. | atgādina vajadzību uzsākt savlaicīgas un visaptverošas iedzīvotāju informēšanas kampaņas pievienošanās pieteicējvalstīs, lai veicinātu uzticību pārejas procesam, un nodrošināt, ka visas iesaistītās puses pārejas posmā rīkojas taisnīgi, lai euro ieviešana būtu veiksmīga; uzskata, ka jāsniedz vairāk informācija iedzīvotājiem un jau agrīnā stadijā jāorganizē plašsaziņas līdzekļu informācijas kampaņas; |
| --- | --- |

13.

atgādina vajadzību uzsākt savlaicīgas un visaptverošas iedzīvotāju informēšanas kampaņas pievienošanās pieteicējvalstīs, lai veicinātu uzticību pārejas procesam, un nodrošināt, ka visas iesaistītās puses pārejas posmā rīkojas taisnīgi, lai euro ieviešana būtu veiksmīga; uzskata, ka jāsniedz vairāk informācija iedzīvotājiem un jau agrīnā stadijā jāorganizē plašsaziņas līdzekļu informācijas kampaņas;

Īpašas prasības pievienošanās kandidātvalstīm

| 14. | norāda, ka nesagatavotu valstu pievienošanās eurozonai var novest pie negaidītiem pavērsieniem ekonomiskās konverģences norisē; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka nesagatavotu valstu pievienošanās eurozonai var novest pie negaidītiem pavērsieniem ekonomiskās konverģences norisē;

| 15. | norāda, ka eurozonas paplašināšana veicina ekonomisko konverģenci un sekmē eurozonas nostiprināšanu kopumā; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka eurozonas paplašināšana veicina ekonomisko konverģenci un sekmē eurozonas nostiprināšanu kopumā;

| 16. | atzīmē, ka ekonomiskā konverģence nav vēl pietiekami attīstīta, lai dažām pievienošanās pieteicējvalstīm ļautu ātri pievienoties eurozonai, jo tajās ir augsts inflācijas līmenis un pārmērīgs fiskālais deficīts; atzīst, ka dažas dalībvalstis ir izveidojušas stingru pamatu ātrai euro ieviešanai, nodrošinot ilgstošu fiskālo stabilitāti; |
| --- | --- |

16.

atzīmē, ka ekonomiskā konverģence nav vēl pietiekami attīstīta, lai dažām pievienošanās pieteicējvalstīm ļautu ātri pievienoties eurozonai, jo tajās ir augsts inflācijas līmenis un pārmērīgs fiskālais deficīts; atzīst, ka dažas dalībvalstis ir izveidojušas stingru pamatu ātrai euro ieviešanai, nodrošinot ilgstošu fiskālo stabilitāti;

| 17. | pieprasa, lai visi kritēriji tiktu pilnībā izpildīti pirms euro ieviešanas, un norāda, ka ne visas septiņas ERM II dalībvalstis, kuras nevar piemērot izvēles klauzulu, ir izpildījušas pievienošanās prasības; |
| --- | --- |

17.

pieprasa, lai visi kritēriji tiktu pilnībā izpildīti pirms euro ieviešanas, un norāda, ka ne visas septiņas ERM II dalībvalstis, kuras nevar piemērot izvēles klauzulu, ir izpildījušas pievienošanās prasības;

| 18. | apsveic Slovēniju kā jauno eurozonas dalībvalsti un uzskata, ka šī eurozonas paplašināšanās pozitīvi ietekmēs Eiropas ekonomiku kopumā; |
| --- | --- |

18.

apsveic Slovēniju kā jauno eurozonas dalībvalsti un uzskata, ka šī eurozonas paplašināšanās pozitīvi ietekmēs Eiropas ekonomiku kopumā;

| 19. | pauž nožēlu par negatīvo ziņojumu attiecībā uz Lietuvu un prasa skaidru un pilnīgu skaidrojumu par pamatojumu aprēķiniem, kuru rezultātā tika iegūta neatbilstība inflācijas kritērijam; aicina Komisiju atjaunināt 2006. gada konverģences ziņojumu par Lietuvu un sadarbībā ar Lietuvas iestādēm izveidot ekspertu darba grupu, lai izstrādātu stratēģiju, kas nodrošinātu drīzu pievienošanos eurozonai; |
| --- | --- |

19.

pauž nožēlu par negatīvo ziņojumu attiecībā uz Lietuvu un prasa skaidru un pilnīgu skaidrojumu par pamatojumu aprēķiniem, kuru rezultātā tika iegūta neatbilstība inflācijas kritērijam; aicina Komisiju atjaunināt 2006. gada konverģences ziņojumu par Lietuvu un sadarbībā ar Lietuvas iestādēm izveidot ekspertu darba grupu, lai izstrādātu stratēģiju, kas nodrošinātu drīzu pievienošanos eurozonai;

| 20. | mudina Igauniju, kura neizpildīja vienīgi inflācijas kritēriju, turpināt centienus izpildīt pievienošanās kritērijus un drīzumā pievienoties euro zonā; |
| --- | --- |

20.

mudina Igauniju, kura neizpildīja vienīgi inflācijas kritēriju, turpināt centienus izpildīt pievienošanās kritērijus un drīzumā pievienoties euro zonā;

| 21. | aicina dalībvalstis dot Komisijai iespēju pārbaudīt Māstrihtas kritēriju izpildi, pamatojoties uz noteiktiem, atjauninātiem, uzticamiem un augstas kvalitātes datiem; |
| --- | --- |

21.

aicina dalībvalstis dot Komisijai iespēju pārbaudīt Māstrihtas kritēriju izpildi, pamatojoties uz noteiktiem, atjauninātiem, uzticamiem un augstas kvalitātes datiem;

| 22. | atgādina, ka, ja nav paredzēta izvēles klauzula, Līgums dalībvalstīm ar atkāpi paredz automātisku Māstrihtas kritēriju ievērošanas novērtējumu katrus divus gadus; atzīmē, ka dalībvalstīm ar atkāpi ir atļauts pieprasīt novērtējumu pirms attiecīgā termiņa beigām; mudina dalībvalstis no tā atturēties tik ilgi, kamēr tās nav drošas par visu kritēriju izpildi; |
| --- | --- |

22.

atgādina, ka, ja nav paredzēta izvēles klauzula, Līgums dalībvalstīm ar atkāpi paredz automātisku Māstrihtas kritēriju ievērošanas novērtējumu katrus divus gadus; atzīmē, ka dalībvalstīm ar atkāpi ir atļauts pieprasīt novērtējumu pirms attiecīgā termiņa beigām; mudina dalībvalstis no tā atturēties tik ilgi, kamēr tās nav drošas par visu kritēriju izpildi;

| 23. | konstatē, ka, neraugoties uz nepārtraukto straujo izaugsmi pēdējos desmit gados, konverģence joprojām ir vāja; |
| --- | --- |

23.

konstatē, ka, neraugoties uz nepārtraukto straujo izaugsmi pēdējos desmit gados, konverģence joprojām ir vāja;

| 24. | uzskata, ka jebkurā gadījumā lēmums par atsevišķu dalībvalstu pievienošanos ir jāpamato ar augstas kvalitātes datiem un novērtējumu saskaņā ar Līguma noteikumiem un attiecīgiem protokoliem; tādēļ aicina Komisiju un ECB veikt vispārēju novērtējumu, kas būtu vairāk nekā tikai formāls skaitļu un ciparu salīdzinājums, un ņemt vērā konverģences gaitu un sasniegumus makroekonomiskās stabilitātes nodrošināšanā; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka jebkurā gadījumā lēmums par atsevišķu dalībvalstu pievienošanos ir jāpamato ar augstas kvalitātes datiem un novērtējumu saskaņā ar Līguma noteikumiem un attiecīgiem protokoliem; tādēļ aicina Komisiju un ECB veikt vispārēju novērtējumu, kas būtu vairāk nekā tikai formāls skaitļu un ciparu salīdzinājums, un ņemt vērā konverģences gaitu un sasniegumus makroekonomiskās stabilitātes nodrošināšanā;

| 25. | uzskata, ka jauno dalībvalstu un eurozonas kopumā interesēs ir veikt agrīnas euro ieviešanas izmaksu un guvumu rūpīgu analīzi, it īpaši ņemot vērā to, ka dalībai euro zonā ir nozīmīgas sekas attiecībā uz monetārās politikas instrumentiem, un pieprasa atbilstīgu rīcības brīvību fiskālās politikas jomā, kas arī turpmāk pieejams makroekonomikas instruments; aicina šo analīzi publiskot; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka jauno dalībvalstu un eurozonas kopumā interesēs ir veikt agrīnas euro ieviešanas izmaksu un guvumu rūpīgu analīzi, it īpaši ņemot vērā to, ka dalībai euro zonā ir nozīmīgas sekas attiecībā uz monetārās politikas instrumentiem, un pieprasa atbilstīgu rīcības brīvību fiskālās politikas jomā, kas arī turpmāk pieejams makroekonomikas instruments; aicina šo analīzi publiskot;

| 26. | uzskata, ka sagatavošanās process dalībai euro zonā pats par sevi var būt nozīmīgs ieguvums pēc iestāšanās ERM, ka galveno uzmanību nevajadzētu vērst uz pievienošanās datumu un ka ticama un ilgtspējīga virzība ir ļoti svarīga, lai nodrošinātu to, ka euro ieviešana jaunajās dalībvalstīs būs veiksmīga; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka sagatavošanās process dalībai euro zonā pats par sevi var būt nozīmīgs ieguvums pēc iestāšanās ERM, ka galveno uzmanību nevajadzētu vērst uz pievienošanās datumu un ka ticama un ilgtspējīga virzība ir ļoti svarīga, lai nodrošinātu to, ka euro ieviešana jaunajās dalībvalstīs būs veiksmīga;

| 27. | norāda, ka inflācijas kritērijs paredz, ka inflācija nedrīkst pārsniegt vairāk nekā par 1,5 procentu punktiem cenu stabilitātes ziņā trīs visveiksmīgāko dalībvalstu inflāciju, kuras vidējā līmeņa noteikšanai izmantotas iepriekšējo 12 mēnešu patēriņa cenas, pamatojoties uz Komisijas sadarbībā ar ECB iesniegtajiem datiem; |
| --- | --- |

27.

norāda, ka inflācijas kritērijs paredz, ka inflācija nedrīkst pārsniegt vairāk nekā par 1,5 procentu punktiem cenu stabilitātes ziņā trīs visveiksmīgāko dalībvalstu inflāciju, kuras vidējā līmeņa noteikšanai izmantotas iepriekšējo 12 mēnešu patēriņa cenas, pamatojoties uz Komisijas sadarbībā ar ECB iesniegtajiem datiem;

| 28. | pauž bažas par divu atšķirīgu cenu stabilitātes definīciju izmantošanu, vienu no kurām ECB izmanto savā monetārajā politikā (inflācijai jābūt tikai nedaudz zemākai par 2 %) un otru savos konverģences ziņojumos (viszemākā iespējamā inflācija, izņemot deflāciju); tā kā Līgumā šāda atšķirība nav paredzēta, uzskata, ka šīs divas Līgumā noteiktā cenu stabilitātes jēdziena interpretācijas ir maldinošas un var negatīvi ietekmēt tirgu un tā dalībniekus visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

28.

pauž bažas par divu atšķirīgu cenu stabilitātes definīciju izmantošanu, vienu no kurām ECB izmanto savā monetārajā politikā (inflācijai jābūt tikai nedaudz zemākai par 2 %) un otru savos konverģences ziņojumos (viszemākā iespējamā inflācija, izņemot deflāciju); tā kā Līgumā šāda atšķirība nav paredzēta, uzskata, ka šīs divas Līgumā noteiktā cenu stabilitātes jēdziena interpretācijas ir maldinošas un var negatīvi ietekmēt tirgu un tā dalībniekus visās dalībvalstīs;

| 29. | norāda, ka pievienošanās kandidātvalstīm jānovēro vidējā nominālā ilgtermiņa procentu likme viena gada laikā pirms pievienošanās pieteikuma iesniegšanas un tā nedrīkst pārsniegt vairāk kā par diviem procentu punktiem cenu stabilitātes ziņā trīs visveiksmīgāko dalībvalstu attiecīgo rādītāju, kas aprēķināts, pamatojoties uz datiem, kurus iesniedz Komisija sadarbībā ar ECB; |
| --- | --- |

29.

norāda, ka pievienošanās kandidātvalstīm jānovēro vidējā nominālā ilgtermiņa procentu likme viena gada laikā pirms pievienošanās pieteikuma iesniegšanas un tā nedrīkst pārsniegt vairāk kā par diviem procentu punktiem cenu stabilitātes ziņā trīs visveiksmīgāko dalībvalstu attiecīgo rādītāju, kas aprēķināts, pamatojoties uz datiem, kurus iesniedz Komisija sadarbībā ar ECB;

| 30. | norāda, ka gan definīcijai par trīs labākajām dalībvalstīm cenu stabilitātes ziņā, gan atskaites vērtības definīcijai ir jābūt skaidrākām, lai parādītu, ka monetāro savienību pašlaik veido 12 ES dalībvalstis un tās izmanto vienotu valūtu, ko regulē kopējā monetārā politika, un ka atšķirīga inflācija to starpā drīzāk atspoguļo strukturālos faktorus nekā atšķirības makroekonomikas politikas nostājās; tomēr uzskata, ka ir svarīgi ņemt vērā tā saucamo Balassa-Samuelsona efektu attiecībā uz inflācijas kritērijiem topošajās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

30.

norāda, ka gan definīcijai par trīs labākajām dalībvalstīm cenu stabilitātes ziņā, gan atskaites vērtības definīcijai ir jābūt skaidrākām, lai parādītu, ka monetāro savienību pašlaik veido 12 ES dalībvalstis un tās izmanto vienotu valūtu, ko regulē kopējā monetārā politika, un ka atšķirīga inflācija to starpā drīzāk atspoguļo strukturālos faktorus nekā atšķirības makroekonomikas politikas nostājās; tomēr uzskata, ka ir svarīgi ņemt vērā tā saucamo Balassa-Samuelsona efektu attiecībā uz inflācijas kritērijiem topošajās dalībvalstīs;

| 31. | neatlaidīgi mudina Komisiju pēc pirmo divu lēmumu pieņemšanas par jauno dalībvalstu konverģences programmām, ko tās izstrādā nolūkā tuvākajā nākotnē pievienoties eurozonai, novērtējumu izveidot ciešu un regulāru sadarbību ar kandidātvalstīm, lai identificētu, kuri ekonomikas politikas instrumenti ir vislabākie ar inflāciju saistīto rādītāju uzlabošanai, nekaitējot ekonomikas izaugsmei; |
| --- | --- |

31.

neatlaidīgi mudina Komisiju pēc pirmo divu lēmumu pieņemšanas par jauno dalībvalstu konverģences programmām, ko tās izstrādā nolūkā tuvākajā nākotnē pievienoties eurozonai, novērtējumu izveidot ciešu un regulāru sadarbību ar kandidātvalstīm, lai identificētu, kuri ekonomikas politikas instrumenti ir vislabākie ar inflāciju saistīto rādītāju uzlabošanai, nekaitējot ekonomikas izaugsmei;

*

- *

| 32. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un ECB. |
| --- | --- |

32.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un ECB.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0270.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0457.

P6_TA(2006)0241

Parlamenta tāme 2007. g.

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Parlamenta 2007. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (2006/2022(BUD))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā EK līguma 272. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 272. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (2),

| — | ņemot vērā 2006. gada 15. marta rezolūciju par 2007. gada budžeta procedūras II, IV, V, VI, VII, VIII (A) un VIII(B) iedaļas un Eiropas Parlamenta provizoriskā tāmes projekta (I iedaļa) pamatnostādnēm (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 15. marta rezolūciju par 2007. gada budžeta procedūras II, IV, V, VI, VII, VIII (A) un VIII(B) iedaļas un Eiropas Parlamenta provizoriskā tāmes projekta (I iedaļa) pamatnostādnēm (3),

| — | ņemot vērā ģenerālsekretāra ziņojumu Prezidijam par Parlamenta 2007. finanšu gada provizorisko tāmes projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ģenerālsekretāra ziņojumu Prezidijam par Parlamenta 2007. finanšu gada provizorisko tāmes projektu,

| — | ņemot vērā provizorisko tāmes projektu, ko Prezidijs sagatavoja 2006. gada 22. martā saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 22. panta 6. punktu un 73. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko tāmes projektu, ko Prezidijs sagatavoja 2006. gada 22. martā saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 22. panta 6. punktu un 73. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 73. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 73. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0188/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0188/2006),

| A. | tā kā 2007. gads ir jaunās finanšu shēmas (2007.—2013. g.) pirmais gads; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2007. gads ir jaunās finanšu shēmas (2007.—2013. g.) pirmais gads;

| B. | tā kā Parlamenta Prezidijs ir ierosinājis, ka 2007. gadā būtu jāveic izdevumu konsolidācija, nesākot jaunus liela mēroga projektus; |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlamenta Prezidijs ir ierosinājis, ka 2007. gadā būtu jāveic izdevumu konsolidācija, nesākot jaunus liela mēroga projektus;

| C. | tā kā Eiropas Savienības paplašināšanās vēl aizvien ir svarīgākā politiskā prioritāte; tā kā 2007. gada budžeta pārējās prioritātes ir informācijas politika, palīdzība deputātiem un pašlaik izmantoto ēku iegāde trijās Parlamenta darba vietās; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Savienības paplašināšanās vēl aizvien ir svarīgākā politiskā prioritāte; tā kā 2007. gada budžeta pārējās prioritātes ir informācijas politika, palīdzība deputātiem un pašlaik izmantoto ēku iegāde trijās Parlamenta darba vietās;

| D. | tā kā līdz 2006. gada 1. septembrim ir jāiesniedz padziļināts situācijas izvērtējums; |
| --- | --- |

D.

tā kā līdz 2006. gada 1. septembrim ir jāiesniedz padziļināts situācijas izvērtējums;

| E. | tā kā 2007. gada tāmē ir izmantoti šādi pamatparametri: 41 darba nedēļa, tai skaitā četras nedēļas, kad deputāti tiekas ar vēlētājiem, 12 parastas sesijas un sešas papildu sesijas, 785 Eiropas Parlamenta deputāti, 2,1% algas pielāgojums, 7% samazinājums amatiem, kas nav saistīti ar paplašināšanos, un 10% standarta samazinājums ar paplašināšanos saistītajiem amatiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2007. gada tāmē ir izmantoti šādi pamatparametri: 41 darba nedēļa, tai skaitā četras nedēļas, kad deputāti tiekas ar vēlētājiem, 12 parastas sesijas un sešas papildu sesijas, 785 Eiropas Parlamenta deputāti, 2,1% algas pielāgojums, 7% samazinājums amatiem, kas nav saistīti ar paplašināšanos, un 10% standarta samazinājums ar paplašināšanos saistītajiem amatiem;

| F. | tā kā nav skaidrības par vairākiem provizoriskās tāmes projektā izmantotajiem parametriem, piemēram, par atsevišķu Eiropas Parlamenta ēku iespējamu iegādi Strasbūrā vai īru valodas iespējamu pievienošanu pašreizējām divdesmit darba valodām; |
| --- | --- |

F.

tā kā nav skaidrības par vairākiem provizoriskās tāmes projektā izmantotajiem parametriem, piemēram, par atsevišķu Eiropas Parlamenta ēku iespējamu iegādi Strasbūrā vai īru valodas iespējamu pievienošanu pašreizējām divdesmit darba valodām;

| G. | tā kā Prezidijs pašlaik skata vairākus jautājumus, kuriem būs ietekme uz budžetu, un tā kā šo ietekmi varēs izskatīt tikai 2007. gada budžeta projekta pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

G.

tā kā Prezidijs pašlaik skata vairākus jautājumus, kuriem būs ietekme uz budžetu, un tā kā šo ietekmi varēs izskatīt tikai 2007. gada budžeta projekta pirmajā lasījumā;

| H. | tā kā aptuveni 48 % jeb EUR 673 000 000 no tāmes provizoriskajā projektā paredzētajiem kopējiem izdevumiem ir saistīti ar daudzvalodību un vairākām Parlamenta darba vietām, |
| --- | --- |

H.

tā kā aptuveni 48 % jeb EUR 673 000 000 no tāmes provizoriskajā projektā paredzētajiem kopējiem izdevumiem ir saistīti ar daudzvalodību un vairākām Parlamenta darba vietām,

2007. GADA BUDŽETA KONTEKSTS

| 1. | atzīmē, ka 2007. gada tāmes projektā ierosinātā summa ir EUR 1 377 700 000; šī summa ir noteikta, pamatojoties uz 2006. gada budžeta finansējumu, kas palielināts par 4,2 %; šo palielinājumu veido tradicionālā 2% palielinājuma likme un pielāgošana pašreizējām cenām 2,2% apmērā; iesaka lēmumu par budžeta galīgo apjomu pieņemt pirmajā lasījumā un atspoguļot tajā iestādes pamatotas budžeta vajadzības; |
| --- | --- |

1.

atzīmē, ka 2007. gada tāmes projektā ierosinātā summa ir EUR 1 377 700 000; šī summa ir noteikta, pamatojoties uz 2006. gada budžeta finansējumu, kas palielināts par 4,2 %; šo palielinājumu veido tradicionālā 2% palielinājuma likme un pielāgošana pašreizējām cenām 2,2% apmērā; iesaka lēmumu par budžeta galīgo apjomu pieņemt pirmajā lasījumā un atspoguļot tajā iestādes pamatotas budžeta vajadzības;

| 2. | uzsver, ka budžetam ir jāatspoguļo faktiskās budžeta vajadzības un tam jāatbilst principam par stingru budžeta politiku un pilsoņu naudas atbildīgu izlietošanu; iestādes pieejai budžeta jautājumiem vajadzētu būt daudz vairāk balstītai uz darbību; uzsver nepieciešamību iestādei veikt izmaksu un guvumu analīzi, lai novērtētu, kādas sekas ir pašu noteiktā 5. izdevumu kategorijas maksimālā apjoma saglabāšanai; ir nolēmis, ka gadījumā, ja šo 20 % maksimālo apjomu saglabās, tam jākļūst arī par budžeta maksimālo apjomu; līdz pirmajam lasījumam paliek pie savas nostājas par 20 % maksimālo apjomu; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka budžetam ir jāatspoguļo faktiskās budžeta vajadzības un tam jāatbilst principam par stingru budžeta politiku un pilsoņu naudas atbildīgu izlietošanu; iestādes pieejai budžeta jautājumiem vajadzētu būt daudz vairāk balstītai uz darbību; uzsver nepieciešamību iestādei veikt izmaksu un guvumu analīzi, lai novērtētu, kādas sekas ir pašu noteiktā 5. izdevumu kategorijas maksimālā apjoma saglabāšanai; ir nolēmis, ka gadījumā, ja šo 20 % maksimālo apjomu saglabās, tam jākļūst arī par budžeta maksimālo apjomu; līdz pirmajam lasījumam paliek pie savas nostājas par 20 % maksimālo apjomu;

| 3. | mudina ģenerālsekretāru pievērst lielāku uzmanību vidēja termiņa tendencēm, kas atspoguļo faktiskās, ar darbību saistītās daudzgadu budžeta vajadzības, vienlaikus ievērojot gada pārskata principu budžetā, jo tas ir viens no pareizas finanšu pārvaldības pasākumiem; |
| --- | --- |

3.

mudina ģenerālsekretāru pievērst lielāku uzmanību vidēja termiņa tendencēm, kas atspoguļo faktiskās, ar darbību saistītās daudzgadu budžeta vajadzības, vienlaikus ievērojot gada pārskata principu budžetā, jo tas ir viens no pareizas finanšu pārvaldības pasākumiem;

| 4. | atzīmē, ka provizoriskajā tāmes projektā EUR 48 000 000 ir paredzēti ar paplašināšanos saistītiem izdevumiem, EUR 50 000 000 — WIC un SDM ēku iegādei Strasbūrā, EUR 25 000 000 rezervēti informācijas un saziņas politikai, EUR 7 500 000 — ekspertīžu ieguvei un EUR 8 974 459 atstāti rezervē neparedzētiem izdevumiem; uzsver, ka tāmes projekta analīze liecina, ka galvenās izdevumu kategorijas ir tādas pašas kā iepriekšējos gados un ir saistītas galvenokārt ar darbiniekiem, nekustamajiem īpašumiem, informācijas politiku, deputātiem un paplašināšanos; |
| --- | --- |

4.

atzīmē, ka provizoriskajā tāmes projektā EUR 48 000 000 ir paredzēti ar paplašināšanos saistītiem izdevumiem, EUR 50 000 000 — WIC un SDM ēku iegādei Strasbūrā, EUR 25 000 000 rezervēti informācijas un saziņas politikai, EUR 7 500 000 — ekspertīžu ieguvei un EUR 8 974 459 atstāti rezervē neparedzētiem izdevumiem; uzsver, ka tāmes projekta analīze liecina, ka galvenās izdevumu kategorijas ir tādas pašas kā iepriekšējos gados un ir saistītas galvenokārt ar darbiniekiem, nekustamajiem īpašumiem, informācijas politiku, deputātiem un paplašināšanos;

| 5. | pieprasa, veicot situācijas izvērtēšanu, ņemt vērā šādus pareizas finanšu pārvaldības principus:






  a) | to darbību apzināšana, kurām ir maza pievienotā vērtība, |
| --- | --- | --- |

5.

pieprasa, veicot situācijas izvērtēšanu, ņemt vērā šādus pareizas finanšu pārvaldības principus:

a)

to darbību apzināšana, kurām ir maza pievienotā vērtība,

| b) | efektivitātes uzlabošana, racionalizējot darba metodes, |
| --- | --- |

b)

efektivitātes uzlabošana, racionalizējot darba metodes,

| c) | budžeta plānošana lielākā mērā atbilstīgi darbības jomām, |
| --- | --- |

c)

budžeta plānošana lielākā mērā atbilstīgi darbības jomām,

| d) | cik vien iespējams, izmaksu samazināšana tajās jomās, kurās rodas lieki izdevumi tādēļ, ka Parlamentam ir trīs darba vietas, |
| --- | --- |

d)

cik vien iespējams, izmaksu samazināšana tajās jomās, kurās rodas lieki izdevumi tādēļ, ka Parlamentam ir trīs darba vietas,

| e) | darbinieku pārcelšana citos amatos, |
| --- | --- |

e)

darbinieku pārcelšana citos amatos,

| f) | mobilitātes politikas ietekme uz komiteju un delegāciju efektivitāti, kā arī |
| --- | --- |

f)

mobilitātes politikas ietekme uz komiteju un delegāciju efektivitāti, kā arī

| g) | visu resursu, īpaši cilvēkresursu, efektīva izmantošana; |
| --- | --- |

g)

visu resursu, īpaši cilvēkresursu, efektīva izmantošana;

| 6. | atkārto, ka apropriācijas ir jāpiešķir konkrētām darbībām, tādējādi izvairoties no apropriāciju atcelšanas gada beigās; uzsver, ka pietiekams finansējums jāpiešķir jomās, kurās politiskie lēmumi prasa lielākas finanšu saistības, piemēram, attiecībā uz Parlamentāro konferenci par PTO, lai pēc iespējas izvairītos no budžeta grozīšanas un līdzekļu pārvietošanas; |
| --- | --- |

6.

atkārto, ka apropriācijas ir jāpiešķir konkrētām darbībām, tādējādi izvairoties no apropriāciju atcelšanas gada beigās; uzsver, ka pietiekams finansējums jāpiešķir jomās, kurās politiskie lēmumi prasa lielākas finanšu saistības, piemēram, attiecībā uz Parlamentāro konferenci par PTO, lai pēc iespējas izvairītos no budžeta grozīšanas un līdzekļu pārvietošanas;

KONSOLIDĀCIJAS PROCESS

Paplašināšanās

| 7. | atzīmē, ka turpmāk jāveic pasākumi, lai pabeigtu 2004. gada paplašināšanos un nodrošinātu raitu paplašināšanās procesu; prasa, lai ģenerālsekretārs atrisinātu visus vēl neatrisinātos jautājumus, kas saistīti ar iepriekšējo paplašināšanos, īpaši problēmas, kuras saistītas ar kavēšanos ar darbinieku pieņemšanu darbā; |
| --- | --- |

7.

atzīmē, ka turpmāk jāveic pasākumi, lai pabeigtu 2004. gada paplašināšanos un nodrošinātu raitu paplašināšanās procesu; prasa, lai ģenerālsekretārs atrisinātu visus vēl neatrisinātos jautājumus, kas saistīti ar iepriekšējo paplašināšanos, īpaši problēmas, kuras saistītas ar kavēšanos ar darbinieku pieņemšanu darbā;

| 8. | ir nolēmis attiecīgajām, ar paplašināšanos saistīto izdevumu budžeta pozīcijām, atvēlēt EUR 48 000 000, tos sadalot šādi:






  1) | EUR 14 800 000 — 226 pastāvīgiem un 22 pagaidu amatiem politiskajās grupās; |
| --- | --- | --- |

8.

ir nolēmis attiecīgajām, ar paplašināšanos saistīto izdevumu budžeta pozīcijām, atvēlēt EUR 48 000 000, tos sadalot šādi:

1)

EUR 14 800 000 — 226 pastāvīgiem un 22 pagaidu amatiem politiskajās grupās;

| 2) | EUR 20 500 000 — deputātiem no Bulgārijas un Rumānijas; |
| --- | --- |

2)

EUR 20 500 000 — deputātiem no Bulgārijas un Rumānijas;

| 3) | EUR 4 700 000 — ārštata tulkiem un tulkotājiem; |
| --- | --- |

3)

EUR 4 700 000 — ārštata tulkiem un tulkotājiem;

| 4) | EUR 2 200 000 — mēbeļu un IT aprīkojuma iegādei; |
| --- | --- |

4)

EUR 2 200 000 — mēbeļu un IT aprīkojuma iegādei;

| 5) | EUR 1 000 000 — deputātu ceļa izdevumiem un maksājumiem par banku pakalpojumiem; |
| --- | --- |

5)

EUR 1 000 000 — deputātu ceļa izdevumiem un maksājumiem par banku pakalpojumiem;

| 6) | EUR 800 000 — bibliotēkai, ārējiem birojiem un audiovizuālajam nodrošinājumam; |
| --- | --- |

6)

EUR 800 000 — bibliotēkai, ārējiem birojiem un audiovizuālajam nodrošinājumam;

| 7) | EUR 4 000 000 — politiskajām grupām un Eiropas līmeņa politiskajām partijām; |
| --- | --- |

7)

EUR 4 000 000 — politiskajām grupām un Eiropas līmeņa politiskajām partijām;

| 9. | norāda, ka EUR 48 000 000 piešķiršana nozīmē, ka Bulgārijas un Rumānijas uzņemšanai piešķirts par aptuveni 50 % vairāk līdzekļu nekā 2006. gada budžetā, pieņemot, ka šīs valstis pievienos ES 2007. gada 1. janvārī; turklāt uzskata, ka, ja Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās tiks atlikta, atlikšanas finansiālajai ietekmei ir jābūt atspoguļotai Eiropas Parlamenta budžetā, attiecīgi samazinot sākotnēji piešķirto summu par EUR 24 000 000; prasa, lai ģenerālsekretārs grozījumu vēstulē, kas tiks iesniegta Prezidijam 2006. gada septembra sākumā, norādītu, kāda ietekme uz budžetu būs lēmumam uzņemt Rumāniju un Bulgāriju; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka EUR 48 000 000 piešķiršana nozīmē, ka Bulgārijas un Rumānijas uzņemšanai piešķirts par aptuveni 50 % vairāk līdzekļu nekā 2006. gada budžetā, pieņemot, ka šīs valstis pievienos ES 2007. gada 1. janvārī; turklāt uzskata, ka, ja Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās tiks atlikta, atlikšanas finansiālajai ietekmei ir jābūt atspoguļotai Eiropas Parlamenta budžetā, attiecīgi samazinot sākotnēji piešķirto summu par EUR 24 000 000; prasa, lai ģenerālsekretārs grozījumu vēstulē, kas tiks iesniegta Prezidijam 2006. gada septembra sākumā, norādītu, kāda ietekme uz budžetu būs lēmumam uzņemt Rumāniju un Bulgāriju;

Pieņemšana darbā un amatu saraksts

Parlamenta ģenerālsekretariāts

| 10. | apstiprina, ka — izņemot ar paplašināšanos saistītos amatus un vairākus specifiskus amatus — līdz 2007. gadam jaunas amata vietas netiks radītas; |
| --- | --- |

10.

apstiprina, ka — izņemot ar paplašināšanos saistītos amatus un vairākus specifiskus amatus — līdz 2007. gadam jaunas amata vietas netiks radītas;

| 11. | atzīmē, ka Personāla ģenerāldirektorāts drīz sāks izmantot jauno personāla vadības programmatūru “Streamline”, kas ļaus ievērojami samazināt darbinieku skaitu, pārceļot tos citos amatos; |
| --- | --- |

11.

atzīmē, ka Personāla ģenerāldirektorāts drīz sāks izmantot jauno personāla vadības programmatūru “Streamline”, kas ļaus ievērojami samazināt darbinieku skaitu, pārceļot tos citos amatos;

| 12. | atzinīgi vērtē ģenerālsekretāra centienus izveidot lineāru organizatorisko struktūru un uzlabot jaunu amata vietu izveidošanas efektivitāti, tādējādi nodrošinot, ka ar cilvēkresursiem saistītās izmaksas atbilst iestādes faktiskajām darbības vajadzībām un finansiālajai situācijai; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē ģenerālsekretāra centienus izveidot lineāru organizatorisko struktūru un uzlabot jaunu amata vietu izveidošanas efektivitāti, tādējādi nodrošinot, ka ar cilvēkresursiem saistītās izmaksas atbilst iestādes faktiskajām darbības vajadzībām un finansiālajai situācijai;

| 13. | uzsver, ka, pirms tiek iesniegti pieprasījumi palielināt darbinieku skaitu, ir svarīgi konsolidēt Parlamenta amatu sarakstu un veikt nepieciešamo pārcelšanu citos amatos; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka, pirms tiek iesniegti pieprasījumi palielināt darbinieku skaitu, ir svarīgi konsolidēt Parlamenta amatu sarakstu un veikt nepieciešamo pārcelšanu citos amatos;

| 14. | norāda, ka pēdējos gados ievērojami palielinājies gan ar paplašināšanos saistītajos, gan ar to nesaistītajos amatos pieņemto darbinieku skaits; joprojām uzskata, ka ar paredzēto amatu skaita palielinājumu pietiek, lai apmierinātu visas iestādes vajadzības; atzinīgi vērtē ģenerālsekretāra nostāju, ka pensionēto darbinieku aizstāšana nenotiks automātiski un pensionēto darbinieku amatu aizpildīšana notiks, īstenojot amatā pārcelšanas politiku; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka pēdējos gados ievērojami palielinājies gan ar paplašināšanos saistītajos, gan ar to nesaistītajos amatos pieņemto darbinieku skaits; joprojām uzskata, ka ar paredzēto amatu skaita palielinājumu pietiek, lai apmierinātu visas iestādes vajadzības; atzinīgi vērtē ģenerālsekretāra nostāju, ka pensionēto darbinieku aizstāšana nenotiks automātiski un pensionēto darbinieku amatu aizpildīšana notiks, īstenojot amatā pārcelšanas politiku;

| 15. | pauž satraukumu, ka 2007. gadā paredzēts pārcelt amatā nelielu skaitu darbinieku; mudina ģenerālsekretāru, izvērtējot pašreizējo situāciju, veikt padziļinātu pārbaudi, kas aptver visas darbības jomas, lai tiešām nodrošinātu, ka priekšroka tiek dota nevis līgumdarbinieku pieņemšanai, bet jau esošo darbinieku pārcelšanai citā amatā; pieprasa, lai ģenerālsekretārs līdz 2006. gada 1. septembrim iesniegtu ziņojumu par pārcelšanu citos amatos pēdējo trīs gadu laikā, kā arī par 2007. gada tāmi; |
| --- | --- |

15.

pauž satraukumu, ka 2007. gadā paredzēts pārcelt amatā nelielu skaitu darbinieku; mudina ģenerālsekretāru, izvērtējot pašreizējo situāciju, veikt padziļinātu pārbaudi, kas aptver visas darbības jomas, lai tiešām nodrošinātu, ka priekšroka tiek dota nevis līgumdarbinieku pieņemšanai, bet jau esošo darbinieku pārcelšanai citā amatā; pieprasa, lai ģenerālsekretārs līdz 2006. gada 1. septembrim iesniegtu ziņojumu par pārcelšanu citos amatos pēdējo trīs gadu laikā, kā arī par 2007. gada tāmi;

| 16. | apstiprina, ka pieprasījums izveidot 74 jaunas amatu vietas (1 AD 15 amata vieta, 30 AD amata vietas un 43 AST amata vietas) neatbilst izdevumu konsolidācijas politikai, un šīm amata vietām paredzētās apropriācijas iekļauj rezervē; ir gatavs atkārtoti izskatīt pieprasījumus 2007. gada budžeta projekta pirmajā lasījumā, ņemot vērā precizētu informāciju; |
| --- | --- |

16.

apstiprina, ka pieprasījums izveidot 74 jaunas amatu vietas (1 AD 15 amata vieta, 30 AD amata vietas un 43 AST amata vietas) neatbilst izdevumu konsolidācijas politikai, un šīm amata vietām paredzētās apropriācijas iekļauj rezervē; ir gatavs atkārtoti izskatīt pieprasījumus 2007. gada budžeta projekta pirmajā lasījumā, ņemot vērā precizētu informāciju;

| 17. | ņem vērā Prezidija ziņojuma I pielikumā (red.) minētos priekšlikumus par pastāvīgo darbinieku (4) un pagaidu darbinieku (5) pakāpes paaugstināšanu; ir gatavs apstiprināt šo darbinieku paaugstināšanai paredzētās apropriācijas, ja pirms pirmā lasījuma tiks sniegts precīzāks pamatojums; |
| --- | --- |

17.

ņem vērā Prezidija ziņojuma I pielikumā (red.) minētos priekšlikumus par pastāvīgo darbinieku (4) un pagaidu darbinieku (5) pakāpes paaugstināšanu; ir gatavs apstiprināt šo darbinieku paaugstināšanai paredzētās apropriācijas, ja pirms pirmā lasījuma tiks sniegts precīzāks pamatojums;

| 18. | atzīmē, ka ir ieviesta jauna apmācības politika; pieprasa, lai šajā jaunajā apmācības programmā tiktu iekļauta deputātu palīgu apmācība; nolemj attiecīgi pielāgot 1612. posteņa (“Kvalifikācijas celšana”) pašreizējās piezīmes; prasa, lai ģenerālsekretārs sadarbībā ar Eiropas Administrācijas skolu izveidotu īpašus mācību kursus, kas veicinātu darbinieku mobilitāti un pārcelšanu citā amatā, ietverot padziļinātu ievadprogrammu darbiniekiem, kuri stājas jaunā amatā komiteju vai delegāciju sekretariātos, lai nodrošinātu, ka, pirms viņi uzņemas atbildību par ziņojumiem un komandējumiem, viņi ir pilnībā teorētiski un praktiski sagatavoti darbam; |
| --- | --- |

18.

atzīmē, ka ir ieviesta jauna apmācības politika; pieprasa, lai šajā jaunajā apmācības programmā tiktu iekļauta deputātu palīgu apmācība; nolemj attiecīgi pielāgot 1612. posteņa (“Kvalifikācijas celšana”) pašreizējās piezīmes; prasa, lai ģenerālsekretārs sadarbībā ar Eiropas Administrācijas skolu izveidotu īpašus mācību kursus, kas veicinātu darbinieku mobilitāti un pārcelšanu citā amatā, ietverot padziļinātu ievadprogrammu darbiniekiem, kuri stājas jaunā amatā komiteju vai delegāciju sekretariātos, lai nodrošinātu, ka, pirms viņi uzņemas atbildību par ziņojumiem un komandējumiem, viņi ir pilnībā teorētiski un praktiski sagatavoti darbam;

| 19. | aicina ģenerālsekretāru nodrošināt, ka tiek ievēroti Parlamenta iespēju vienlīdzības principi, un atbalsta visus ģenerālsekretāra veiktos pasākumus invalīdiem, jo īpaši konstruktīvas rīcības pasākumu sēriju izstrādi, lai invalīdus pieņemtu darbā un integrētu; |
| --- | --- |

19.

aicina ģenerālsekretāru nodrošināt, ka tiek ievēroti Parlamenta iespēju vienlīdzības principi, un atbalsta visus ģenerālsekretāra veiktos pasākumus invalīdiem, jo īpaši konstruktīvas rīcības pasākumu sēriju izstrādi, lai invalīdus pieņemtu darbā un integrētu;

| 20. | kamēr netiks iesniegta papildu informācija, izskaidrojot palielinājumu 300. pantam (“Darbinieku komandējumu izmaksas”), ir nolēmis šim pantam piešķirto summu EUR 1 132 065 apmērā iekļaut 100. nodaļā (“Provizoriskas apropriācijas”); |
| --- | --- |

20.

kamēr netiks iesniegta papildu informācija, izskaidrojot palielinājumu 300. pantam (“Darbinieku komandējumu izmaksas”), ir nolēmis šim pantam piešķirto summu EUR 1 132 065 apmērā iekļaut 100. nodaļā (“Provizoriskas apropriācijas”);

Politiskās grupas

| 21. | ņem vērā politisko grupu pieprasījumu katrā grupā izveidot vēl vienu jaunu LSA amata vietu; ir gatavs apstiprināt šīm LSA amata vietām paredzētās apropriācijas, ja pirms pirmā lasījuma tiks sniegts precīzāks pamatojums; |
| --- | --- |

21.

ņem vērā politisko grupu pieprasījumu katrā grupā izveidot vēl vienu jaunu LSA amata vietu; ir gatavs apstiprināt šīm LSA amata vietām paredzētās apropriācijas, ja pirms pirmā lasījuma tiks sniegts precīzāks pamatojums;

| 22. | norāda, ka politisko grupu ierosināto paaugstinājumu skaits ir lielāks nekā līdz šim; ir gatavs apstiprināt šo darbinieku paaugstināšanai paredzētās apropriācijas, ja pirms pirmā lasījuma tiks sniegts precīzāks pamatojums; |
| --- | --- |

22.

norāda, ka politisko grupu ierosināto paaugstinājumu skaits ir lielāks nekā līdz šim; ir gatavs apstiprināt šo darbinieku paaugstināšanai paredzētās apropriācijas, ja pirms pirmā lasījuma tiks sniegts precīzāks pamatojums;

Palīdzība deputātiem un deputātiem pieejamie resursi

| 23. | atzīst, ka “Vajadzību nodrošināšanas” reformas īstenošanas rezultātā deputātiem ir pieejama virkne svarīgu un noderīgu pakalpojumu; tomēr sagaida, ka šie pakalpojumi tiks konsolidēti un uzlaboti, lai deputātiem un viņu palīgiem būtu pieejami praktiski un efektīvi līdzekļi, kas nepieciešami pienākumu sekmīgai veikšanai; aicina ģenerālsekretāru izvērtēt situāciju, ņemot vērā tuvākajos pāris mēnešos veicamās kvalitātes novērtēšanas rezultātus; |
| --- | --- |

23.

atzīst, ka “Vajadzību nodrošināšanas” reformas īstenošanas rezultātā deputātiem ir pieejama virkne svarīgu un noderīgu pakalpojumu; tomēr sagaida, ka šie pakalpojumi tiks konsolidēti un uzlaboti, lai deputātiem un viņu palīgiem būtu pieejami praktiski un efektīvi līdzekļi, kas nepieciešami pienākumu sekmīgai veikšanai; aicina ģenerālsekretāru izvērtēt situāciju, ņemot vērā tuvākajos pāris mēnešos veicamās kvalitātes novērtēšanas rezultātus;

| 24. | uzskata, ka komiteju sekretariāti varētu vairāk izmantot Parlamenta speciālistu zināšanas, īpaši tad, kad jāgatavo svarīgi ziņojumi; uzskata, ka tādējādi tiktu atvieglots referentu darbs, efektīvāk izmantoti Parlamenta resursi un uzlabota iestādes zinātība, līdz ar to panākot, ka ir sasniegts viens no galvenajiem “Vajadzību nodrošināšanas” reformas mērķiem; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka komiteju sekretariāti varētu vairāk izmantot Parlamenta speciālistu zināšanas, īpaši tad, kad jāgatavo svarīgi ziņojumi; uzskata, ka tādējādi tiktu atvieglots referentu darbs, efektīvāk izmantoti Parlamenta resursi un uzlabota iestādes zinātība, līdz ar to panākot, ka ir sasniegts viens no galvenajiem “Vajadzību nodrošināšanas” reformas mērķiem;

| 25. | uzsver, ka deputātiem ir jābūt iespējai izmantot specializētās zināšanas, kas nepieciešamas ar likumdošanu saistītu lēmumu pieņemšanai; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka deputātiem ir jābūt iespējai izmantot specializētās zināšanas, kas nepieciešamas ar likumdošanu saistītu lēmumu pieņemšanai;

| 26. | atzīmē ievērojamo palielinājumu 320. pantā (“Ekspertīžu ieguve”) no EUR 5 644 200 līdz EUR 7 500 000; uzskata, ka šis dienests nedod cerētos rezultātus, jo bieži vien pētījumi ir pieejami pārāk vēlu; uzdod ģenerālsekretāram sagatavot novērtējumu par kopš 2004. gada 1. janvāra politikas nodaļās veikto pētījumu izmantošanu; iekļauj rezervē summu EUR 2 000 000 apmērā līdz brīdim, kad šis vērtējums būs pieejams; |
| --- | --- |

26.

atzīmē ievērojamo palielinājumu 320. pantā (“Ekspertīžu ieguve”) no EUR 5 644 200 līdz EUR 7 500 000; uzskata, ka šis dienests nedod cerētos rezultātus, jo bieži vien pētījumi ir pieejami pārāk vēlu; uzdod ģenerālsekretāram sagatavot novērtējumu par kopš 2004. gada 1. janvāra politikas nodaļās veikto pētījumu izmantošanu; iekļauj rezervē summu EUR 2 000 000 apmērā līdz brīdim, kad šis vērtējums būs pieejams;

| 27. | uzsver, ka ir īpaši svarīgi visiem deputātiem nodrošināt būtisku pamatinformāciju, kas būtu zinātniski precīzi sagatavota, par visām tēmām un jautājumiem, ar kuriem viņiem jāsaskaras, veicot savus pienākumus, īpaši pārstāvot Parlamenta intereses attiecībā pret pārējām ES iestādēm; turklāt šajā sakarā atgādina, ka pētniecības dienestam šāda informācija jāsniedz savlaicīgi; uzsver, ka šim dienestam šāda informācija jāsniedz īsā, taču vispusīgā veidā, lai deputāti attiecībā uz sarežģītiem jautājumiem varētu ieņemt skaidru nostāju; šajā sakarā norāda, ka šāda informācija ir vajadzīga steidzamā veidā tādās jomās kā drošība un aizsardzība, kur Parlamentam ir pieejams ļoti maz speciālo zināšanu; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka ir īpaši svarīgi visiem deputātiem nodrošināt būtisku pamatinformāciju, kas būtu zinātniski precīzi sagatavota, par visām tēmām un jautājumiem, ar kuriem viņiem jāsaskaras, veicot savus pienākumus, īpaši pārstāvot Parlamenta intereses attiecībā pret pārējām ES iestādēm; turklāt šajā sakarā atgādina, ka pētniecības dienestam šāda informācija jāsniedz savlaicīgi; uzsver, ka šim dienestam šāda informācija jāsniedz īsā, taču vispusīgā veidā, lai deputāti attiecībā uz sarežģītiem jautājumiem varētu ieņemt skaidru nostāju; šajā sakarā norāda, ka šāda informācija ir vajadzīga steidzamā veidā tādās jomās kā drošība un aizsardzība, kur Parlamentam ir pieejams ļoti maz speciālo zināšanu;

| 28. | pauž nožēlu, ka ievērojams skaits deputātu nezina par visiem dažādajiem pakalpojumiem, ko piedāvā Parlamenta administrācija; aicina ģenerālsekretāru nekavējoties šo situāciju labot, izmantojot lietotājiem draudzīgus informācijas līdzekļus; |
| --- | --- |

28.

pauž nožēlu, ka ievērojams skaits deputātu nezina par visiem dažādajiem pakalpojumiem, ko piedāvā Parlamenta administrācija; aicina ģenerālsekretāru nekavējoties šo situāciju labot, izmantojot lietotājiem draudzīgus informācijas līdzekļus;

| 29. | mudina ģenerālsekretāru ņemt vērā deputātu izvirzītos jautājumus par tādiem ikdienā izmantojamiem pakalpojumiem kā telefoni, datori, Juridiskā dienesta darbība, autotransporta, ceļojumu aģentūras, sabiedriskās ēdināšanas dienestu un citu dienestu pakalpojumi un nodrošināt, ka šie pakalpojumi kopumā kļūst labāki; |
| --- | --- |

29.

mudina ģenerālsekretāru ņemt vērā deputātu izvirzītos jautājumus par tādiem ikdienā izmantojamiem pakalpojumiem kā telefoni, datori, Juridiskā dienesta darbība, autotransporta, ceļojumu aģentūras, sabiedriskās ēdināšanas dienestu un citu dienestu pakalpojumi un nodrošināt, ka šie pakalpojumi kopumā kļūst labāki;

| 30. | pauž bažas par pieaugošajām autotransporta izmaksām, īt īpaši ņemot vērā, ka deputātiem vienlaikus atlīdzina taksometru pakalpojumus; tāpēc ir gatavs neapstiprināt EUR 215 900 palielinājumu; |
| --- | --- |

30.

pauž bažas par pieaugošajām autotransporta izmaksām, īt īpaši ņemot vērā, ka deputātiem vienlaikus atlīdzina taksometru pakalpojumus; tāpēc ir gatavs neapstiprināt EUR 215 900 palielinājumu;

| 31. | atzīmē, ka līdz 2006. gada beigām Parlamenta bibliotēka tiks aprīkota ar vismodernāko aprīkojumu, un cer, ka sākot ar 2007. gadu, bibliotēka darbosies pilnībā; |
| --- | --- |

31.

atzīmē, ka līdz 2006. gada beigām Parlamenta bibliotēka tiks aprīkota ar vismodernāko aprīkojumu, un cer, ka sākot ar 2007. gadu, bibliotēka darbosies pilnībā;

| 32. | atbalsta deputātu palīgu nolikuma pieņemšanu; mudina Padomi pēc iespējas ātrāk pieņemt lēmumu par Komisijas priekšlikumu “EK Civildienesta noteikumi: EP deputātu palīgu nolikums” (COM(1998)0312), lai Parlaments varētu pieņemt noteikumus, kas vajadzīgi, lai šis nolikums stātos spēkā ne vēlāk kā 2009. gadā; |
| --- | --- |

32.

atbalsta deputātu palīgu nolikuma pieņemšanu; mudina Padomi pēc iespējas ātrāk pieņemt lēmumu par Komisijas priekšlikumu “EK Civildienesta noteikumi: EP deputātu palīgu nolikums” (COM(1998)0312), lai Parlaments varētu pieņemt noteikumus, kas vajadzīgi, lai šis nolikums stātos spēkā ne vēlāk kā 2009. gadā;

Informācijas politika

| 33. | vēlreiz apstiprina savu nostāju, ka Eiropas Parlamentam ir vajadzīga spēcīga un efektīva informācijas stratēģija, kas ļauj Parlamentam būt tuvāk vēlētājiem; |
| --- | --- |

33.

vēlreiz apstiprina savu nostāju, ka Eiropas Parlamentam ir vajadzīga spēcīga un efektīva informācijas stratēģija, kas ļauj Parlamentam būt tuvāk vēlētājiem;

| 34. | atzīmē, ka EUR 20 000 000 tika iekļauti rezervē, lai 2006. gadā tos izmantotu trīs svarīgu informatīvu projektu uzsākšanai, t. i., Parlamenta interneta televīzijai, apmeklētāju centram un audiovizuālajām iekārtām; uzskata, ka jābūt pieejamai sīkākai informācijai par šiem projektiem līdz šim faktiski izlietotajiem līdzekļiem un plānotajiem izdevumiem atlikušajos 2006. gada mēnešos; turklāt sagaida, ka pirms 2007. gada budžeta projekta pirmā lasījuma būs pieejami visi vajadzīgie ziņojumi, tostarp informācija par interneta televīzijas projekta organizāciju, izdevumu struktūru un politisko pārraudzību; pieprasa arī papildu informāciju par šiem projektiem, tostarp informāciju, kas minēta ģenerālsekretāra ziņojumā Prezidijam; apstiprina, ka apropriācijas EUR 25 000 000 apmērā paliek 104. nodaļā (“Rezerve informācijas un saziņas politikai”); paužot nožēlu par novēloto informācijas sniegšanu, ir gatavs pārskatīt šos izdevumus 2007. gada budžeta projekta pirmajā lasījumā, ņemot vērā pieprasīto papildu informāciju; |
| --- | --- |

34.

atzīmē, ka EUR 20 000 000 tika iekļauti rezervē, lai 2006. gadā tos izmantotu trīs svarīgu informatīvu projektu uzsākšanai, t. i., Parlamenta interneta televīzijai, apmeklētāju centram un audiovizuālajām iekārtām; uzskata, ka jābūt pieejamai sīkākai informācijai par šiem projektiem līdz šim faktiski izlietotajiem līdzekļiem un plānotajiem izdevumiem atlikušajos 2006. gada mēnešos; turklāt sagaida, ka pirms 2007. gada budžeta projekta pirmā lasījuma būs pieejami visi vajadzīgie ziņojumi, tostarp informācija par interneta televīzijas projekta organizāciju, izdevumu struktūru un politisko pārraudzību; pieprasa arī papildu informāciju par šiem projektiem, tostarp informāciju, kas minēta ģenerālsekretāra ziņojumā Prezidijam; apstiprina, ka apropriācijas EUR 25 000 000 apmērā paliek 104. nodaļā (“Rezerve informācijas un saziņas politikai”); paužot nožēlu par novēloto informācijas sniegšanu, ir gatavs pārskatīt šos izdevumus 2007. gada budžeta projekta pirmajā lasījumā, ņemot vērā pieprasīto papildu informāciju;

| 35. | ņem vērā visās ES valstu galvaspilsētās atrodošos Parlamenta informācijas biroju amatu sarakstu; uzskata, ka šo biroju darbs jāvērtē, ņemot vērā pilsoņiem sniegtās informācijas iespējami labāku kvalitāti un izmaksu patiesu lietderību; |
| --- | --- |

35.

ņem vērā visās ES valstu galvaspilsētās atrodošos Parlamenta informācijas biroju amatu sarakstu; uzskata, ka šo biroju darbs jāvērtē, ņemot vērā pilsoņiem sniegtās informācijas iespējami labāku kvalitāti un izmaksu patiesu lietderību;

| 36. | uzsver, ka apmeklētāju programma, kurai piešķirti EUR 21 318 000, ir sevišķi svarīga deputātu saiknei ar viņu vēlēšanu apgabalu pilsoņiem; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka apmeklētāju programma, kurai piešķirti EUR 21 318 000, ir sevišķi svarīga deputātu saiknei ar viņu vēlēšanu apgabalu pilsoņiem;

| 37. | uzsver neapmierinātību ar nevajadzīgo un neattaisnojamo kavēšanos apmeklētāju programmas uzlabošanā (3244. postenis “Apmeklētāju grupu uzņemšana, programma“Euroscola”un viedokļu izplatītāju uzaicināšana no trešām valstīm”); sagaida tūlītēju rīcību visu neatrisināto jautājumu risināšanā, jo īpaši to jautājumu sakarā, kuru dēļ 2006. gada budžetā minētajā postenī vēl nav izlietoti EUR 5 000 000; tādēļ aicina Prezidiju pieņemt kvestoru priekšlikumu pārskatīt noteikumus par apmeklētāju grupām, lai finansējumu saskaņotu ar patiesajām izmaksām un palielinātu apmeklētāju skaitu; pieprasa, lai Prezidijs nodrošinātu vajadzīgo apropriāciju iekļaušanu arī 2007. gada tāmē pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

37.

uzsver neapmierinātību ar nevajadzīgo un neattaisnojamo kavēšanos apmeklētāju programmas uzlabošanā (3244. postenis “Apmeklētāju grupu uzņemšana, programma“Euroscola”un viedokļu izplatītāju uzaicināšana no trešām valstīm”); sagaida tūlītēju rīcību visu neatrisināto jautājumu risināšanā, jo īpaši to jautājumu sakarā, kuru dēļ 2006. gada budžetā minētajā postenī vēl nav izlietoti EUR 5 000 000; tādēļ aicina Prezidiju pieņemt kvestoru priekšlikumu pārskatīt noteikumus par apmeklētāju grupām, lai finansējumu saskaņotu ar patiesajām izmaksām un palielinātu apmeklētāju skaitu; pieprasa, lai Prezidijs nodrošinātu vajadzīgo apropriāciju iekļaušanu arī 2007. gada tāmē pirmajā lasījumā;

| 38. | atzinīgi vērtē jaunās Parlamenta tīmekļa vietnes lietotājiem draudzīgāko izskatu; tomēr uzskata, ka piekļuvi tīmekļa vietnei un navigāciju tajā var vēl uzlabot, jo īpaši cilvēkiem, kam nav īpašu zināšanu informācijas tehnoloģijās; prasa, lai būtu iespējams vieglāk piekļūt informācijai par Parlamenta komiteju un delegāciju darbību; aicina līdz 2006. gada 1. septembrim iesniegt novērtējuma ziņojumu par jaunās tīmekļa vietnes darbību un pieņemamību; |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtē jaunās Parlamenta tīmekļa vietnes lietotājiem draudzīgāko izskatu; tomēr uzskata, ka piekļuvi tīmekļa vietnei un navigāciju tajā var vēl uzlabot, jo īpaši cilvēkiem, kam nav īpašu zināšanu informācijas tehnoloģijās; prasa, lai būtu iespējams vieglāk piekļūt informācijai par Parlamenta komiteju un delegāciju darbību; aicina līdz 2006. gada 1. septembrim iesniegt novērtējuma ziņojumu par jaunās tīmekļa vietnes darbību un pieņemamību;

Īpašumi

| 39. | uzsver, ka Parlamenta nekustamā īpašuma iegādes politika un prakse veikt priekšlaicīgus maksājumus par ēkām ir izrādījusies ļoti veiksmīga; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka Parlamenta nekustamā īpašuma iegādes politika un prakse veikt priekšlaicīgus maksājumus par ēkām ir izrādījusies ļoti veiksmīga;

| 40. | atzīmē, ka vairāki svarīgi jautājumi saistībā ar WIC un SDM ēku iegādi Strasbūrā vēl nav pietiekami noskaidroti vai pamatoti; sagaida, ka, atsākot sarunas, to rezultātā noteiktais galīgais piešķīrums nodrošinās iestādes izmaksu lietderīgumu; nolemj līdz šo sarunu noslēgumam neparedzēt EUR 50 000 000 postenī 2003 un pārvietot šos līdzekļus uz ēkām paredzēto rezervi, ko izveidos 10. sadaļā (10 5. nodaļa “Provizoriska apropriācija ēkām”); tāpēc nolemj svītrot 2009. posteni (“Provizoriska apropriācija iestādes ieguldījumiem nekustamajā īpašumā”); rezervē iekļautie līdzekļi būs pieejami, tiklīdz būs izpildīts nosacījumu kopums, kas vēl jānoformulē; pieprasa, lai nosacījumi izņemšanai no rezerves tiktu saskaņoti ar atbildīgo komiteju; sagaida, ka Prezidijs līdz 2006. gada 1. septembrim sniegs konkrētus priekšlikumus par šo jautājumu; |
| --- | --- |

40.

atzīmē, ka vairāki svarīgi jautājumi saistībā ar WIC un SDM ēku iegādi Strasbūrā vēl nav pietiekami noskaidroti vai pamatoti; sagaida, ka, atsākot sarunas, to rezultātā noteiktais galīgais piešķīrums nodrošinās iestādes izmaksu lietderīgumu; nolemj līdz šo sarunu noslēgumam neparedzēt EUR 50 000 000 postenī 2003 un pārvietot šos līdzekļus uz ēkām paredzēto rezervi, ko izveidos 10. sadaļā (10 5. nodaļa “Provizoriska apropriācija ēkām”); tāpēc nolemj svītrot 2009. posteni (“Provizoriska apropriācija iestādes ieguldījumiem nekustamajā īpašumā”); rezervē iekļautie līdzekļi būs pieejami, tiklīdz būs izpildīts nosacījumu kopums, kas vēl jānoformulē; pieprasa, lai nosacījumi izņemšanai no rezerves tiktu saskaņoti ar atbildīgo komiteju; sagaida, ka Prezidijs līdz 2006. gada 1. septembrim sniegs konkrētus priekšlikumus par šo jautājumu;

| 41. | aicina ģenerālsekretāru turpināt sarunas ar Komisiju, lai pārskatītu finanšu nolīgumus par Eiropas namiem un vienotos par efektīvākiem un atbilstīgākiem finanšu nolīgumiem; |
| --- | --- |

41.

aicina ģenerālsekretāru turpināt sarunas ar Komisiju, lai pārskatītu finanšu nolīgumus par Eiropas namiem un vienotos par efektīvākiem un atbilstīgākiem finanšu nolīgumiem;

| 42. | pauž nožēlu, ka apropriācijas joprojām nav piešķirtas 2006. gada budžetā nesen izveidotajai pozīcijai, kas saistīta ar informācijas birojiem (325. pants); sagaida, ka administrācija šo jautājumu izskatīs līdz 2007. gada budžeta projekta pirmajam lasījumam; aicina administrāciju piemērot pārredzamas procedūras ēku pirkumu darījumos; |
| --- | --- |

42.

pauž nožēlu, ka apropriācijas joprojām nav piešķirtas 2006. gada budžetā nesen izveidotajai pozīcijai, kas saistīta ar informācijas birojiem (325. pants); sagaida, ka administrācija šo jautājumu izskatīs līdz 2007. gada budžeta projekta pirmajam lasījumam; aicina administrāciju piemērot pārredzamas procedūras ēku pirkumu darījumos;

Informācijas tehnoloģiju un telekomunikāciju iekārtas

| 43. | atzīmē, ka ar informācijas tehnoloģiju dienestu darbību saistītajiem izdevumiem ir plānots kopumā piešķirt EUR 79 800 000, tos sadalot šādi:






  — | EUR 49 800 000 — pašreizējo Parlamenta IT un sakaru sistēmu uzturēšanai un darbībai; |
| --- | --- | --- |

43.

atzīmē, ka ar informācijas tehnoloģiju dienestu darbību saistītajiem izdevumiem ir plānots kopumā piešķirt EUR 79 800 000, tos sadalot šādi:

—

EUR 49 800 000 — pašreizējo Parlamenta IT un sakaru sistēmu uzturēšanai un darbībai;

| — | EUR 22 400 000 — infrastruktūras uzlabošanai un jaunu IT sistēmu izveidei; |
| --- | --- |

—

EUR 22 400 000 — infrastruktūras uzlabošanai un jaunu IT sistēmu izveidei;

| — | EUR 7 600 000 — telekomunikācijām; |
| --- | --- |

—

EUR 7 600 000 — telekomunikācijām;

| 44. | atbalsta video konferenču biežāku izmantošanu un piekrīt šīm vajadzībām 2007. gadā paredzēt piešķīrumu EUR 1 300 000 apmērā; aicina ģenerālsekretāru iesniegt informāciju par to izdevumu radīto pievienoto vērtību, kas paredzēti video konferencēm vajadzīgo iekārtu ierīkošanai Parlamenta 31 informācijas birojā, kā arī informāciju par galvenajiem potenciālajiem lietotājiem un video konferenču priekšrocībām; |
| --- | --- |

44.

atbalsta video konferenču biežāku izmantošanu un piekrīt šīm vajadzībām 2007. gadā paredzēt piešķīrumu EUR 1 300 000 apmērā; aicina ģenerālsekretāru iesniegt informāciju par to izdevumu radīto pievienoto vērtību, kas paredzēti video konferencēm vajadzīgo iekārtu ierīkošanai Parlamenta 31 informācijas birojā, kā arī informāciju par galvenajiem potenciālajiem lietotājiem un video konferenču priekšrocībām;

| 45. | atzīmē, ka darbojas divi datorcentri (Briselē un Luksemburgā); uzsver, ka šiem centriem ne tikai jākalpo kā papildu infrastruktūrai, bet tie ir arī pietiekamā mērā jāaprīko, lai ārkārtas gadījumos garantētu Parlamentā izmantoto galveno programmatūru darbību; |
| --- | --- |

45.

atzīmē, ka darbojas divi datorcentri (Briselē un Luksemburgā); uzsver, ka šiem centriem ne tikai jākalpo kā papildu infrastruktūrai, bet tie ir arī pietiekamā mērā jāaprīko, lai ārkārtas gadījumos garantētu Parlamentā izmantoto galveno programmatūru darbību;

Ēku drošība un novērošana

| 46. | atzīmē, ka 2026. postenī (“Ēku drošība un novērošana”) ir paredzēti EUR 35 321 916, kas ir 9,9% pieaugums salīdzinājumā ar 2006. gada budžetā paredzēto un kas palielinājies galvenokārt ēku skaita pieauguma dēļ; uzskata, ka Parlamenta atrašanās Briselē ir daudzējādā ziņā izdevīga šai pilsētai; tāpēc prasa ģenerālsekretāram veikt pasākumus, lai panāktu, ka Beļģijas valsts un Briseles reģiona pašvaldības iestādes dara vairāk, nodrošinot Parlamenta deputātu, personāla un citu Parlamentā strādājošo drošību un Parlamenta ēku un Parlamenta apkārtnes novērošanu; |
| --- | --- |

46.

atzīmē, ka 2026. postenī (“Ēku drošība un novērošana”) ir paredzēti EUR 35 321 916, kas ir 9,9% pieaugums salīdzinājumā ar 2006. gada budžetā paredzēto un kas palielinājies galvenokārt ēku skaita pieauguma dēļ; uzskata, ka Parlamenta atrašanās Briselē ir daudzējādā ziņā izdevīga šai pilsētai; tāpēc prasa ģenerālsekretāram veikt pasākumus, lai panāktu, ka Beļģijas valsts un Briseles reģiona pašvaldības iestādes dara vairāk, nodrošinot Parlamenta deputātu, personāla un citu Parlamentā strādājošo drošību un Parlamenta ēku un Parlamenta apkārtnes novērošanu;

Daudzvalodība

| 47. | uzskata, ka daudzvalodība ir obligāts priekšnosacījums iestādes un tās deputātu darbībai; tomēr atzīst, ka milzīgā tulkotāju un tulku dienesta darbības nodrošināšanai vajadzīgas lielas izmaksas; atzīst, ka ir sarežģīti kontrolēt attiecīgo izmaksu izlietojumu; mudina ģenerālsekretāru nodrošināt, ka visas ieinteresētās personas ievēro daudzvalodības kodeksu, it īpaši plānojot sanāksmju grafiku; mudina Priekšsēdētāju konferenci ņem vērā ietekmi uz budžetu, pirms tā pieņem lēmumu par Parlamenta komiteju un delegāciju ikgadējo darba programmu; |
| --- | --- |

47.

uzskata, ka daudzvalodība ir obligāts priekšnosacījums iestādes un tās deputātu darbībai; tomēr atzīst, ka milzīgā tulkotāju un tulku dienesta darbības nodrošināšanai vajadzīgas lielas izmaksas; atzīst, ka ir sarežģīti kontrolēt attiecīgo izmaksu izlietojumu; mudina ģenerālsekretāru nodrošināt, ka visas ieinteresētās personas ievēro daudzvalodības kodeksu, it īpaši plānojot sanāksmju grafiku; mudina Priekšsēdētāju konferenci ņem vērā ietekmi uz budžetu, pirms tā pieņem lēmumu par Parlamenta komiteju un delegāciju ikgadējo darba programmu;

| 48. | aicina Prezidiju apdomīgi lemt par jaunu darba valodu ieviešanu papildus oficiālajām valodām, īpaši ja tas Parlamentam rada papildu izmaksas; |
| --- | --- |

48.

aicina Prezidiju apdomīgi lemt par jaunu darba valodu ieviešanu papildus oficiālajām valodām, īpaši ja tas Parlamentam rada papildu izmaksas;

| 49. | atzīmē, ka ir ievērojami palielināta 1402. postenī (“Konferenču tulki”) iekļautā apropriācija, kā arī palielināta 142. pantā (“Ārējie pakalpojumi”) paredzētā apropriācija; atzīst, ka šis palielinājums daļēji ir saistīts ar ārštata tulku nodarbināšanu, loģistikas problēmām saistībā ar to, ka visas sanāksmes notiek relatīvi īsā 3 dienu posmā nedēļā, un EUR 4 700 000 piešķīrumu ārštata tulkiem un tulkotājiem Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās dēļ; tomēr uzskata, ka tas pilnībā neizskaidro minēto palielinājumu, un aicina ģenerālsekretāru iesniegt sīkāku paskaidrojumu par šiem izdevumiem; kamēr netiks iesniegta sīkāka papildu informācija, izskaidrojot ievērojamo apropriāciju palielinājumu 1402. postenim (“Konferenču tulki”), ir nolēmis summu EUR 2 000 000 apmērā iekļaut 100. nodaļā (“Provizoriskas apropriācijas”); |
| --- | --- |

49.

atzīmē, ka ir ievērojami palielināta 1402. postenī (“Konferenču tulki”) iekļautā apropriācija, kā arī palielināta 142. pantā (“Ārējie pakalpojumi”) paredzētā apropriācija; atzīst, ka šis palielinājums daļēji ir saistīts ar ārštata tulku nodarbināšanu, loģistikas problēmām saistībā ar to, ka visas sanāksmes notiek relatīvi īsā 3 dienu posmā nedēļā, un EUR 4 700 000 piešķīrumu ārštata tulkiem un tulkotājiem Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās dēļ; tomēr uzskata, ka tas pilnībā neizskaidro minēto palielinājumu, un aicina ģenerālsekretāru iesniegt sīkāku paskaidrojumu par šiem izdevumiem; kamēr netiks iesniegta sīkāka papildu informācija, izskaidrojot ievērojamo apropriāciju palielinājumu 1402. postenim (“Konferenču tulki”), ir nolēmis summu EUR 2 000 000 apmērā iekļaut 100. nodaļā (“Provizoriskas apropriācijas”);

Citi jautājumi

| 50. | uzsver nepieciešamību uzlabot ārējo pakalpojumu sniedzēju nodrošināto pakalpojumu kvalitāti, pieejamību un efektivitāti; aicina pārskatīt pašreiz spēkā esošo līgumu noteikumus un 2006. gada 1. septembrī plānotajā situācijas izvērtēšanā konstatēt, kādas izmaiņas vajadzīgas; |
| --- | --- |

50.

uzsver nepieciešamību uzlabot ārējo pakalpojumu sniedzēju nodrošināto pakalpojumu kvalitāti, pieejamību un efektivitāti; aicina pārskatīt pašreiz spēkā esošo līgumu noteikumus un 2006. gada 1. septembrī plānotajā situācijas izvērtēšanā konstatēt, kādas izmaiņas vajadzīgas;

| 51. | pieprasa, lai ģenerālsekretārs iesniegtu atjauninātu novērtējuma ziņojumu par restorānu un ēdnīcu darbību Parlamenta trijās darba vietās; |
| --- | --- |

51.

pieprasa, lai ģenerālsekretārs iesniegtu atjauninātu novērtējuma ziņojumu par restorānu un ēdnīcu darbību Parlamenta trijās darba vietās;

| 52. | aicina ģenerālsekretāru veselības un vides aizsardzības apsvērumu dēļ strikti īstenot Prezidija lēmumu par smēķēšanas aizliegumu Parlamenta telpās; |
| --- | --- |

52.

aicina ģenerālsekretāru veselības un vides aizsardzības apsvērumu dēļ strikti īstenot Prezidija lēmumu par smēķēšanas aizliegumu Parlamenta telpās;

| 53. | uzskata, ka saistībā ar veselības veicināšanas konsekvento politiku, kurā izmanto sporta pasākumus, kvalitatīvi un kvantitatīvi vajadzētu uzlabot Parlamenta sporta centra piedāvājumu, jo nekas nav mainījies kopš tā izveides 90. gados, lai gan tajā pašā laikā potenciālo apmeklētāju skaits ir dubultojies; |
| --- | --- |

53.

uzskata, ka saistībā ar veselības veicināšanas konsekvento politiku, kurā izmanto sporta pasākumus, kvalitatīvi un kvantitatīvi vajadzētu uzlabot Parlamenta sporta centra piedāvājumu, jo nekas nav mainījies kopš tā izveides 90. gados, lai gan tajā pašā laikā potenciālo apmeklētāju skaits ir dubultojies;

*

- *

| 54. | pašlaik piekrīt, ka Parlamenta 2007. gada ieņēmumu un izdevumu tāmes kopējais apjoms ir EUR 1 377 700 000; tomēr savu galīgo nostāju paudīs 2007. gada budžeta projekta pirmajā lasījumā rudenī; |
| --- | --- |

54.

pašlaik piekrīt, ka Parlamenta 2007. gada ieņēmumu un izdevumu tāmes kopējais apjoms ir EUR 1 377 700 000; tomēr savu galīgo nostāju paudīs 2007. gada budžeta projekta pirmajā lasījumā rudenī;

| 55. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Beļģijas Karalistei. |
| --- | --- |

55.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Beļģijas Karalistei.

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(2)  OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp. Nolīgumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2005/708/EK (OV L 269, 14.10.2005., 24. lpp.).

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0090.

(4)  2 AST2 darbinieku paaugstināšana uz AST3, 168 AST3 darbinieku paaugstināšana uz AST4, 15 AST4 darbinieku paaugstināšana uz AST5, 205 AST5 darbinieku paaugstināšana uz AST6, 225 AST6 darbinieku paaugstināšana uz AST7, 30 AST7 darbinieku paaugstināšana uz AST8, 25 AST8 darbinieku paaugstināšana uz AST9, 10 AST10 darbinieku paaugstināšana uz AST11, 57 AD5 darbinieku paaugstināšana uz AD6, 19 AD7 darbinieku paaugstināšana uz AD8, 25 AD12 darbinieku paaugstināšana uz AD13, 2 AD13 darbinieku paaugstināšana uz AD14.

(5)  1 AD10 darbinieka paaugstināšana uz AD11, 1 AD8 darbinieka paaugstināšana uz AD9, 2 AST7 darbinieku paaugstināšana uz AST8, 1 AST5 darbinieka paaugstināšana uz AST6, 1 AD8 darbinieka paaugstināšana uz AD10, 1 AD6 darbinieka paaugstināšana uz AD10.

P6_TA(2006)0242

Tirdzniecība un nabadzība

Eiropas Parlamenta rezolūcija par tirdzniecību un nabadzību: tirdzniecības politiku izstrāde, lai nodrošinātu tirdzniecības maksimālu ieguldījumu nabadzības mazināšanā (2006/2031(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2001. gada 25. oktobra rezolūciju par atklātumu un demokrātiju starptautiskajā tirdzniecībā (1), 2001. gada 13. decembra rezolūciju par PTO sanāksmi Katarā (2), 2002. gada 3. septembra rezolūciju par tirdzniecību un attīstību, lai izskaustu nabadzību (3), 2003. gada 30. janvāra rezolūciju par badu pasaulē un šķēršļiem, kas jānovērš tirdzniecībā ar nabadzīgākajām valstīm (4), 2003. gada 12. februāra rezolūciju par PTO lauksaimniecības preču tirdzniecības sarunām (5), 2003. gada 15. maija rezolūciju par resursu palielināšanu jaunattīstības valstīs (6), 2003. gada 3. jūlija rezolūciju par gatavošanos piektajai Pasaules tirdzniecības organizācijas Ministru konferencei (2003. gada 10.—14. septembrī Kankūnā, Meksikā) (7), 2003. gada 4. septembra rezolūciju par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Tirdzniecība un attīstība: palīdzība jaunattīstības valstīm, lai tās izmantotu tirdzniecības priekšrocības” (8), 2003. gada 25. septembra rezolūciju par piekto PTO Ministru konferenci Kankūnā (9), 2005. gada 24. februāra rezolūciju par pasākumiem cīņā pret badu un nabadzību (10), 2005. gada 12. maija rezolūciju par Dohas sarunu kārtas izvērtējumu pēc PTO Vispārējās padomes 2004. gada 1. augusta lēmuma (11), 2005. gada 6. jūlija rezolūciju par vispasaules aicinājumu: nabadzības atstāšana pagātnē (12), 2005. gada 1. decembra rezolūciju par gatavošanos sestajai PTO Ministru konferencei Honkongā (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada 25. oktobra rezolūciju par atklātumu un demokrātiju starptautiskajā tirdzniecībā (1), 2001. gada 13. decembra rezolūciju par PTO sanāksmi Katarā (2), 2002. gada 3. septembra rezolūciju par tirdzniecību un attīstību, lai izskaustu nabadzību (3), 2003. gada 30. janvāra rezolūciju par badu pasaulē un šķēršļiem, kas jānovērš tirdzniecībā ar nabadzīgākajām valstīm (4), 2003. gada 12. februāra rezolūciju par PTO lauksaimniecības preču tirdzniecības sarunām (5), 2003. gada 15. maija rezolūciju par resursu palielināšanu jaunattīstības valstīs (6), 2003. gada 3. jūlija rezolūciju par gatavošanos piektajai Pasaules tirdzniecības organizācijas Ministru konferencei (2003. gada 10.—14. septembrī Kankūnā, Meksikā) (7), 2003. gada 4. septembra rezolūciju par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Tirdzniecība un attīstība: palīdzība jaunattīstības valstīm, lai tās izmantotu tirdzniecības priekšrocības” (8), 2003. gada 25. septembra rezolūciju par piekto PTO Ministru konferenci Kankūnā (9), 2005. gada 24. februāra rezolūciju par pasākumiem cīņā pret badu un nabadzību (10), 2005. gada 12. maija rezolūciju par Dohas sarunu kārtas izvērtējumu pēc PTO Vispārējās padomes 2004. gada 1. augusta lēmuma (11), 2005. gada 6. jūlija rezolūciju par vispasaules aicinājumu: nabadzības atstāšana pagātnē (12), 2005. gada 1. decembra rezolūciju par gatavošanos sestajai PTO Ministru konferencei Honkongā (13),

| — | ņemot vērā tā 2005. gada 9. marta nostāju par priekšlikumu Padomes regulai par vispārējo tarifa preferenču sistēmu (14) un 2005. gada 1. decembra nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par patentu obligāto licencēšanu attiecībā uz farmaceitisko produktu ražošanu eksportam uz valstīm, kurās ir sabiedrības veselības aizsardzības problēmas (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2005. gada 9. marta nostāju par priekšlikumu Padomes regulai par vispārējo tarifa preferenču sistēmu (14) un 2005. gada 1. decembra nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par patentu obligāto licencēšanu attiecībā uz farmaceitisko produktu ražošanu eksportam uz valstīm, kurās ir sabiedrības veselības aizsardzības problēmas (15),

| — | ņemot vērā Padomes 2005. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 980/2005 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2005. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 980/2005 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu (16),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumus “Kāpināt progresu ceļā uz tūkstošgades attīstības mērķiem — Eiropas Savienības ieguldījums” (COM(2005)0132), “Attīstības paātrināšana attiecībā uz tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu — attīstības finansēšana un atbalsta efektivitāte” (COM(2005)0133) un “Attīstības politiku saskaņotība. Kāpināt progresu, lai sasniegtu tūkstošgades attīstības mērķus” (COM(2005)0134), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumus “Kāpināt progresu ceļā uz tūkstošgades attīstības mērķiem — Eiropas Savienības ieguldījums” (COM(2005)0132), “Attīstības paātrināšana attiecībā uz tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu — attīstības finansēšana un atbalsta efektivitāte” (COM(2005)0133) un “Attīstības politiku saskaņotība. Kāpināt progresu, lai sasniegtu tūkstošgades attīstības mērķus” (COM(2005)0134),

| — | ņemot vērā PTO veltīto 2004. gada 24.—26. novembra un 2005. gada 12. un 15. decembra Parlamentāro konferenču noslēguma deklarācijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PTO veltīto 2004. gada 24.—26. novembra un 2005. gada 12. un 15. decembra Parlamentāro konferenču noslēguma deklarācijas,

| — | ņemot vērā 2005. gada 18. decembrī Honkongā pieņemto sestās PTO Ministru konferences deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 18. decembrī Honkongā pieņemto sestās PTO Ministru konferences deklarāciju,

| — | ņemot vērā PTO Ģenerālpadomes 2004. gada 1. augustā pieņemto lēmumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PTO Ģenerālpadomes 2004. gada 1. augustā pieņemto lēmumu,

| — | ņemot vērā 2001. gada 14. novembrī Dohā pieņemto ceturtās PTO Ministru konferences deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada 14. novembrī Dohā pieņemto ceturtās PTO Ministru konferences deklarāciju,

| — | ņemot vērā Sazerlenda kunga ziņojumu par PTO nākotni, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sazerlenda kunga ziņojumu par PTO nākotni,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kurā noteikti tūkstošgades attīstības mērķi (TAM) kā kritēriji, ko starptautiskā sabiedrība ir izstrādājusi, lai izskaustu nabadzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kurā noteikti tūkstošgades attīstības mērķi (TAM) kā kritēriji, ko starptautiskā sabiedrība ir izstrādājusi, lai izskaustu nabadzību,

| — | ņemot vērā ANO 2005. gada ziņojumu par TAM, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2005. gada ziņojumu par TAM,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2005. gada Pasaules augstākā līmeņa sanāksmes rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2005. gada Pasaules augstākā līmeņa sanāksmes rezultātus,

| — | ņemot vērā ANO Tūkstošgades projekta darba grupas profesora Džefrija Saksa vadībā sagatavoto ziņojumu ar nosaukumu “Ieguldījums attīstībā: praktisks plāns Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Tūkstošgades projekta darba grupas profesora Džefrija Saksa vadībā sagatavoto ziņojumu ar nosaukumu “Ieguldījums attīstībā: praktisks plāns Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai”,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās Asamblejas rezolūcijas Nr. A/RES/46/121, A/RES/47/134, A/RES/49/179, A/RES/47/196, A/RES/50/107; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās Asamblejas rezolūcijas Nr. A/RES/46/121, A/RES/47/134, A/RES/49/179, A/RES/47/196, A/RES/50/107;

| — | ņemot vērā Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (KSDI), ko ANO Ģenerālā Asambleja pieņēma 1979. gadā, kā arī šīs konvencijas Fakultatīvo protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (KSDI), ko ANO Ģenerālā Asambleja pieņēma 1979. gadā, kā arī šīs konvencijas Fakultatīvo protokolu,

| — | ņemot vērā astoņu ietekmīgāko rūpnieciski attīstīto valstu (G8) vadītāju 2005. gada 8. jūlijā pieņemto kopīgo paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā astoņu ietekmīgāko rūpnieciski attīstīto valstu (G8) vadītāju 2005. gada 8. jūlijā pieņemto kopīgo paziņojumu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) 2002. gada ziņojumu “Vismazāk attīstītās valstis: izglābšanās no nabadzības slazda”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) 2002. gada ziņojumu “Vismazāk attīstītās valstis: izglābšanās no nabadzības slazda”,

| — | ņemot vērā ANO Āfrikas ekonomikas komisijas 2004. gada ziņojumu par Āfrikas ekonomiku “Āfrikas tirdzniecības potenciāla atraisīšana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Āfrikas ekonomikas komisijas 2004. gada ziņojumu par Āfrikas ekonomiku “Āfrikas tirdzniecības potenciāla atraisīšana”,

| — | ņemot vērā Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par rīcību cīņā pret nabadzību izveidoto “Piecnieku cīņai pret nabadzību”, kā rezultātā 2005. gada janvāra Pasaules sabiedrības forumā Brazīlijas prezidents Luiz Inácio Lula da Silva pasludināja Vispasaules aicinājumu apkarot nabadzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par rīcību cīņā pret nabadzību izveidoto “Piecnieku cīņai pret nabadzību”, kā rezultātā 2005. gada janvāra Pasaules sabiedrības forumā Brazīlijas prezidents Luiz Inácio Lula da Silva pasludināja Vispasaules aicinājumu apkarot nabadzību,

| — | ņemot vērā 111 valstu, tostarp visu ES dalībvalstu, valdību 2004. gada 20. septembrī parakstīto Ņujorkas Deklarāciju par rīcību cīņā pret badu un nabadzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 111 valstu, tostarp visu ES dalībvalstu, valdību 2004. gada 20. septembrī parakstīto Ņujorkas Deklarāciju par rīcību cīņā pret badu un nabadzību,

| — | ņemot vērā 1996. gada Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par pārtiku pausto apņemšanos līdz 2015. gadam uz pusi samazināt badacietēju skaitu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1996. gada Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par pārtiku pausto apņemšanos līdz 2015. gadam uz pusi samazināt badacietēju skaitu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu, kā arī Attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0179/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu, kā arī Attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0179/2006),

| A. | tā kā nabadzības apkarošana ir neapšaubāma prioritāte; |
| --- | --- |

A.

tā kā nabadzības apkarošana ir neapšaubāma prioritāte;

| B. | tā kā saikne starp tirdzniecību, no vienas puses, un attīstību un nabadzības izskaušanu, no otras puses, ir ļoti komplicēta un atkarīga no īpašiem apstākļiem, kas bieži vien ir saistīti ar daudziem faktoriem, tādiem kā iekšējā tirgus lielums, dabas resursu krājumi, attālums un ģeogrāfiskais stāvoklis, bet it īpaši ar to, vai valsts iekšējās politikas nostādnes labvēlīgi ietekmē ārējo tirdzniecību; |
| --- | --- |

B.

tā kā saikne starp tirdzniecību, no vienas puses, un attīstību un nabadzības izskaušanu, no otras puses, ir ļoti komplicēta un atkarīga no īpašiem apstākļiem, kas bieži vien ir saistīti ar daudziem faktoriem, tādiem kā iekšējā tirgus lielums, dabas resursu krājumi, attālums un ģeogrāfiskais stāvoklis, bet it īpaši ar to, vai valsts iekšējās politikas nostādnes labvēlīgi ietekmē ārējo tirdzniecību;

| C. | lai gan tirdzniecība veicina attīstību un nabadzības apkarošanu, tomēr vairāk nekā viens miljards cilvēku pasaulē, galvenokārt vismazāk attīstītajās valstīs, vēl arvien cīnās galējas nabadzības apstākļos, iztiekot ar nepilnu 1 ASV dolāru dienā, un 1,5 līdz 3 miljardi cilvēku dzīvo zem nabadzības robežas, iztiekot ar 2 ASV dolāriem dienā, kaut gan ekonomikas izaugsme Ķīnā un Indijā ir ievērojami samazinājusi nabadzību un tādējādi to cilvēku skaits, kuri dzīvo galējā nabadzībā un iztiek ar mazāk nekā 1 ASV dolāru dienā, kopš 1981. gada ir sarucis gandrīz uz pusi — no 40 % līdz 21% no visas pasaules iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

C.

lai gan tirdzniecība veicina attīstību un nabadzības apkarošanu, tomēr vairāk nekā viens miljards cilvēku pasaulē, galvenokārt vismazāk attīstītajās valstīs, vēl arvien cīnās galējas nabadzības apstākļos, iztiekot ar nepilnu 1 ASV dolāru dienā, un 1,5 līdz 3 miljardi cilvēku dzīvo zem nabadzības robežas, iztiekot ar 2 ASV dolāriem dienā, kaut gan ekonomikas izaugsme Ķīnā un Indijā ir ievērojami samazinājusi nabadzību un tādējādi to cilvēku skaits, kuri dzīvo galējā nabadzībā un iztiek ar mazāk nekā 1 ASV dolāru dienā, kopš 1981. gada ir sarucis gandrīz uz pusi — no 40 % līdz 21% no visas pasaules iedzīvotājiem;

| D. | tā kā nabadzības izskaušanā vajadzīga demokrātiska līdzdalība un izmaiņas ekonomikas struktūrā, lai nodrošinātu taisnīgāku bagātību sadali; |
| --- | --- |

D.

tā kā nabadzības izskaušanā vajadzīga demokrātiska līdzdalība un izmaiņas ekonomikas struktūrā, lai nodrošinātu taisnīgāku bagātību sadali;

| E. | tā kā nabadzība ir definēta kā situāciju, kad cilvēkam ilgstoši vai hroniski ir liegti līdzekļi, iespējas, izvēle, drošība un tiesības, lai nodrošinātu pietiekamu dzīves līmeni un citas civilās, kultūras, ekonomiskās, politiskās un sociālās tiesības; |
| --- | --- |

E.

tā kā nabadzība ir definēta kā situāciju, kad cilvēkam ilgstoši vai hroniski ir liegti līdzekļi, iespējas, izvēle, drošība un tiesības, lai nodrošinātu pietiekamu dzīves līmeni un citas civilās, kultūras, ekonomiskās, politiskās un sociālās tiesības;

| F. | tā kā iepriekšējo 25 gadu laikā iekšzemes kopprodukts (IKP) uz vienu iedzīvotāju visās jaunattīstības valstīs palielinājās par 30 %, taču starpība starp ienākumiem uz vienu iedzīvotāju pasaules nabadzīgākajās un bagātākajās valstīs ir vairāk nekā divkāršojusies tajā pašā laikposmā; |
| --- | --- |

F.

tā kā iepriekšējo 25 gadu laikā iekšzemes kopprodukts (IKP) uz vienu iedzīvotāju visās jaunattīstības valstīs palielinājās par 30 %, taču starpība starp ienākumiem uz vienu iedzīvotāju pasaules nabadzīgākajās un bagātākajās valstīs ir vairāk nekā divkāršojusies tajā pašā laikposmā;

| G. | tā kā saskaņā ar straujo iedzīvotāju skaita pieaugumu jaunattīstības valstīs sasniegtie ekonomiskās izaugsmes rādītāji daudzviet nav pietiekami, lai radītu tādu IKP pieaugumu uz vienu iedzīvotāju, kas ievērojami samazinātu nabadzību vairākās vismazāk attīstītajās valstīs (VAV); |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar straujo iedzīvotāju skaita pieaugumu jaunattīstības valstīs sasniegtie ekonomiskās izaugsmes rādītāji daudzviet nav pietiekami, lai radītu tādu IKP pieaugumu uz vienu iedzīvotāju, kas ievērojami samazinātu nabadzību vairākās vismazāk attīstītajās valstīs (VAV);

| H. | tā kā stabila sabiedrība ir priekšnoteikums, lai izveidotos laba saikne starp tirdzniecību un nabadzības apkarošanu; tā kā laba pārvalde, tostarp par dabas resursiem iegūto ieņēmumu laba pārvaldība ir būtiska stabilai sabiedrībai; tā kā specializēšanās atsevišķu produktu, īpaši dimantu, naftas, koksnes un narkotiskas vielas saturošu augu eksportēšanā ir saistīta ar paaugstinātu konfliktu risku; tā kā 60 % VAV pēdējo piecpadsmit gadu laikā ir bijuši dažādas intensitātes un ilguma iekšējie konflikti, kas vairumā gadījumu uzliesmoja pēc ekonomikas stagnācijas vai regresijas un kas atstāja ilgstošas negatīvas sekas uz valsts un reģiona ekonomisko izaugsmi; |
| --- | --- |

H.

tā kā stabila sabiedrība ir priekšnoteikums, lai izveidotos laba saikne starp tirdzniecību un nabadzības apkarošanu; tā kā laba pārvalde, tostarp par dabas resursiem iegūto ieņēmumu laba pārvaldība ir būtiska stabilai sabiedrībai; tā kā specializēšanās atsevišķu produktu, īpaši dimantu, naftas, koksnes un narkotiskas vielas saturošu augu eksportēšanā ir saistīta ar paaugstinātu konfliktu risku; tā kā 60 % VAV pēdējo piecpadsmit gadu laikā ir bijuši dažādas intensitātes un ilguma iekšējie konflikti, kas vairumā gadījumu uzliesmoja pēc ekonomikas stagnācijas vai regresijas un kas atstāja ilgstošas negatīvas sekas uz valsts un reģiona ekonomisko izaugsmi;

| I. | tā kā iepriekšējās desmitgades laikā nabadzīgāko valstu apjoms pasaules tirdzniecībā ir krities un ir pieaugusi šo valstu atkarība no zemas pievienotās vērtības produkcijas, kuru ietekmē ievērojamas cenas svārstības; |
| --- | --- |

I.

tā kā iepriekšējās desmitgades laikā nabadzīgāko valstu apjoms pasaules tirdzniecībā ir krities un ir pieaugusi šo valstu atkarība no zemas pievienotās vērtības produkcijas, kuru ietekmē ievērojamas cenas svārstības;

| J. | tā kā ir jāizveido godīga daudzpusīga tirdzniecības sistēma, lai izskaustu nabadzību, nodrošinātu pilnu nodarbinātību, stiprinātu demokrātiju un veicinātu ilgtspējīgu attīstību; tā kā šai sistēmai jābalstās uz atbilstīgi virzītiem un līdzsvarotiem noteikumiem, kas ir būtiski svarīgi, lai nabadzīgākās valstis varētu efektīvāk piedalīties starptautiskajā tirdzniecībā, diversificēt tautsaimniecību un risināt ar globalizāciju saistītās problēmas, visnotaļ nodrošinot peļņas godīgu sadali; |
| --- | --- |

J.

tā kā ir jāizveido godīga daudzpusīga tirdzniecības sistēma, lai izskaustu nabadzību, nodrošinātu pilnu nodarbinātību, stiprinātu demokrātiju un veicinātu ilgtspējīgu attīstību; tā kā šai sistēmai jābalstās uz atbilstīgi virzītiem un līdzsvarotiem noteikumiem, kas ir būtiski svarīgi, lai nabadzīgākās valstis varētu efektīvāk piedalīties starptautiskajā tirdzniecībā, diversificēt tautsaimniecību un risināt ar globalizāciju saistītās problēmas, visnotaļ nodrošinot peļņas godīgu sadali;

| K. | tā kā t. s. jaunattīstības valstis nav viendabīga dažādu valstu grupa un to sociāli ekonomiskā situācija, ražošanas struktūra un eksporta apjomi ievērojami atšķiras; tā kā šo valstu spēju iekarot jaunus tirgus pasaulē un tās liberalizētajā vidē nopietni ietekmē nosvēršanās par labu jaunattīstības valstīm, un tas notiek uz daudz nestabilāku valstu rēķina, it īpaši to, kas atrodas Āfrikas Subsahāras reģionā; |
| --- | --- |

K.

tā kā t. s. jaunattīstības valstis nav viendabīga dažādu valstu grupa un to sociāli ekonomiskā situācija, ražošanas struktūra un eksporta apjomi ievērojami atšķiras; tā kā šo valstu spēju iekarot jaunus tirgus pasaulē un tās liberalizētajā vidē nopietni ietekmē nosvēršanās par labu jaunattīstības valstīm, un tas notiek uz daudz nestabilāku valstu rēķina, it īpaši to, kas atrodas Āfrikas Subsahāras reģionā;

| L. | tā kā Eiropas Savienības tirdzniecības politika attiecībā uz trešām valstīm galveno uzmanību pievērš diferencētai attieksmei saskaņā ar tirdzniecības preferenču sistēmu un tādējādi ļauj visnabadzīgākajām valstīm izmantot specifiskus un labvēlīgākus eksporta nosacījumus (zemākus nekā parasti muitas nodokļus, eksporta kvotas, kas ir atbrīvotas no muitas nodokļa vai kam ir pazemināta likme utt.); |
| --- | --- |

L.

tā kā Eiropas Savienības tirdzniecības politika attiecībā uz trešām valstīm galveno uzmanību pievērš diferencētai attieksmei saskaņā ar tirdzniecības preferenču sistēmu un tādējādi ļauj visnabadzīgākajām valstīm izmantot specifiskus un labvēlīgākus eksporta nosacījumus (zemākus nekā parasti muitas nodokļus, eksporta kvotas, kas ir atbrīvotas no muitas nodokļa vai kam ir pazemināta likme utt.);

| M. | tā kā saskaņā ar Pasaules Bankas, ANO Vides programmas un ANO Attīstības programmas ziņojumu “2005. gada pasaules resursi: nabadzīgo labklājība: ekosistēmu vadība, lai cīnītos ar nabadzību” trīs ceturtdaļas pasaules nabadzīgo ļaužu dzīvo lauku rajonos, un šī vide ir vienīgais, uz ko viņi var paļauties; |
| --- | --- |

M.

tā kā saskaņā ar Pasaules Bankas, ANO Vides programmas un ANO Attīstības programmas ziņojumu “2005. gada pasaules resursi: nabadzīgo labklājība: ekosistēmu vadība, lai cīnītos ar nabadzību” trīs ceturtdaļas pasaules nabadzīgo ļaužu dzīvo lauku rajonos, un šī vide ir vienīgais, uz ko viņi var paļauties;

| N. | tā kā lauksaimniecība nodrošina ar darbu un iztiku vairāk nekā 60 % darbaspēka vismazāk attīstītajās valstīs, lai gan tā ir arī visdeformētākā nozare, un tā kā piekļuve lauksaimniecības produktu tirgum ir viens no galvenajiem jautājumiem nabadzības samazināšanā; |
| --- | --- |

N.

tā kā lauksaimniecība nodrošina ar darbu un iztiku vairāk nekā 60 % darbaspēka vismazāk attīstītajās valstīs, lai gan tā ir arī visdeformētākā nozare, un tā kā piekļuve lauksaimniecības produktu tirgum ir viens no galvenajiem jautājumiem nabadzības samazināšanā;

| O. | tā kā nabadzīgajiem ļaudīm kļūst aizvien grūtāk piekļūt dabas resursiem, piemēram, ūdenim, zemei vai energoresursiem, un tiem aizvien mazāk ir pieejami pamatpakalpojumi, piemēram, ārstniecība, veselības aprūpe un izglītība, kā arī galvenās preces, piemēram, medikamenti; |
| --- | --- |

O.

tā kā nabadzīgajiem ļaudīm kļūst aizvien grūtāk piekļūt dabas resursiem, piemēram, ūdenim, zemei vai energoresursiem, un tiem aizvien mazāk ir pieejami pamatpakalpojumi, piemēram, ārstniecība, veselības aprūpe un izglītība, kā arī galvenās preces, piemēram, medikamenti;

| P. | tā kā pēdējos 30 gados jaunattīstības valstīs uz pusi ir samazinājies hronisks bads un bērnu darbs, paredzamais mūža ilgums ir palielinājies no 46 līdz 64 gadiem un bērnu mirstība ir sarukusi no 18 % līdz 8%; tā kā šodien 70 % iedzīvotāju jaunattīstības valstīs ir pieejams tīrs dzeramais ūdens, turpretī 1980. gadā tas bija iespējams tikai 45 % iedzīvotāju; |
| --- | --- |

P.

tā kā pēdējos 30 gados jaunattīstības valstīs uz pusi ir samazinājies hronisks bads un bērnu darbs, paredzamais mūža ilgums ir palielinājies no 46 līdz 64 gadiem un bērnu mirstība ir sarukusi no 18 % līdz 8%; tā kā šodien 70 % iedzīvotāju jaunattīstības valstīs ir pieejams tīrs dzeramais ūdens, turpretī 1980. gadā tas bija iespējams tikai 45 % iedzīvotāju;

| Q. | tā kā vismazāk attīstīto valstu iedzīvotāju vairākuma dzīve un iztika nav tieši saistītas ar starptautisko ekonomiku un ir ļoti iespējams, ka uz eksportu balstīta tautsaimniecības izaugsme var izraisīt “uz anklāvu balstītu izaugsmi” tajās valstīs, kas eksportē gatavus izstrādājumus, derīgos izrakteņus un naftu, un tas it īpaši spilgti atspoguļojas tajās vismazāk attīstītajās valstīs, kuras eksportē lauksaimniecības preces un kur preču un lauksaimniecības produktu tirdzniecība kļūst arvien neizdevīgāka ražotājiem, bet ienesīgāka — tirgotājiem; tā kā tautsaimniecības izaugsmei nepieciešams ne vien vienkāršs eksporta pieaugums, bet arī vispārēja uz peļņas iegūšanu orientētu iespēju radīšana visās tautsaimniecības nozarēs, it īpaši stiprinot un attīstot saikni starp saimniecisko darbību lauksaimniecībā un pārējās nozarēs; |
| --- | --- |

Q.

tā kā vismazāk attīstīto valstu iedzīvotāju vairākuma dzīve un iztika nav tieši saistītas ar starptautisko ekonomiku un ir ļoti iespējams, ka uz eksportu balstīta tautsaimniecības izaugsme var izraisīt “uz anklāvu balstītu izaugsmi” tajās valstīs, kas eksportē gatavus izstrādājumus, derīgos izrakteņus un naftu, un tas it īpaši spilgti atspoguļojas tajās vismazāk attīstītajās valstīs, kuras eksportē lauksaimniecības preces un kur preču un lauksaimniecības produktu tirdzniecība kļūst arvien neizdevīgāka ražotājiem, bet ienesīgāka — tirgotājiem; tā kā tautsaimniecības izaugsmei nepieciešams ne vien vienkāršs eksporta pieaugums, bet arī vispārēja uz peļņas iegūšanu orientētu iespēju radīšana visās tautsaimniecības nozarēs, it īpaši stiprinot un attīstot saikni starp saimniecisko darbību lauksaimniecībā un pārējās nozarēs;

| R. | tā kā, lai spētu konkurēt ar esošajām lauksaimniecības produktu cenām, pasaules nabadzīgākās valstis saņem pamudinājumus pievērsties ierobežotiem, vienīgi eksportam paredzētiem produktiem; tā kā monokultūru attīstīšana vienlaikus izraisa attiekšanos no tradicionālajiem pārtikas augiem, kas vajadzīgi vietējo iedzīvotāju iztikai un kas arvien palielina atkarību no pamatproduktu importa, kā arī no nekontrolējamām svārstībām pasaules tirgū; |
| --- | --- |

R.

tā kā, lai spētu konkurēt ar esošajām lauksaimniecības produktu cenām, pasaules nabadzīgākās valstis saņem pamudinājumus pievērsties ierobežotiem, vienīgi eksportam paredzētiem produktiem; tā kā monokultūru attīstīšana vienlaikus izraisa attiekšanos no tradicionālajiem pārtikas augiem, kas vajadzīgi vietējo iedzīvotāju iztikai un kas arvien palielina atkarību no pamatproduktu importa, kā arī no nekontrolējamām svārstībām pasaules tirgū;

| S. | tā kā saskaņā ar pētījumu, kura pamatā ir Pasaules Bankas, Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) un ANO dati, iepriekšējo 20 gadu laikā tirdzniecības liberalizācija Subsahāras reģiona valstīs ir izmaksājusi 272 miljardus ASV dolāru; tā kā nabadzība, kas skar plašus iedzīvotāju slāņus, pastiprina ekonomiskās stagnācijas draudus un tā kā daudzas šī reģiona valstis uzsāk vērienīgas reformas tautsaimniecībā, lai izrautos no nabadzības; tā kā šajā sakarā būtiska nozīme ir starptautiskās sabiedrības kompetencei un palīdzībai; |
| --- | --- |

S.

tā kā saskaņā ar pētījumu, kura pamatā ir Pasaules Bankas, Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) un ANO dati, iepriekšējo 20 gadu laikā tirdzniecības liberalizācija Subsahāras reģiona valstīs ir izmaksājusi 272 miljardus ASV dolāru; tā kā nabadzība, kas skar plašus iedzīvotāju slāņus, pastiprina ekonomiskās stagnācijas draudus un tā kā daudzas šī reģiona valstis uzsāk vērienīgas reformas tautsaimniecībā, lai izrautos no nabadzības; tā kā šajā sakarā būtiska nozīme ir starptautiskās sabiedrības kompetencei un palīdzībai;

| T. | tā kā, lai sasniegtu TAM un apkarotu nabadzību pasaulē, būs vajadzīgi tādi tirdzniecības apstākļi, kas jaunattīstības valstīm patiešām sniedz piekļuvi attīstīto valstu tirgiem, būs vajadzīga taisnīgāka tirdzniecības prakse, spēcīgi un iedarbīgi vides un sociālo tiesību aizsardzības noteikumi, kā arī nestabilu parādu efektīva atlaišana, un visiem līdzekļu devējiem būs jāpalielina ne tik daudz palīdzības apjoms, cik palīdzības efektivitāte, to piesaistot ekonomisko un sociālo struktūru reformas programmām, kā arī demokrātiskās pārvaldes uzlabošanai; |
| --- | --- |

T.

tā kā, lai sasniegtu TAM un apkarotu nabadzību pasaulē, būs vajadzīgi tādi tirdzniecības apstākļi, kas jaunattīstības valstīm patiešām sniedz piekļuvi attīstīto valstu tirgiem, būs vajadzīga taisnīgāka tirdzniecības prakse, spēcīgi un iedarbīgi vides un sociālo tiesību aizsardzības noteikumi, kā arī nestabilu parādu efektīva atlaišana, un visiem līdzekļu devējiem būs jāpalielina ne tik daudz palīdzības apjoms, cik palīdzības efektivitāte, to piesaistot ekonomisko un sociālo struktūru reformas programmām, kā arī demokrātiskās pārvaldes uzlabošanai;

| U. | tā kā nabadzīgo valstu eksporta palielināšana ir nepieciešama to attīstībai, taču pati par sevi šo attīstību negarantē; lai gan palielināts eksports palīdz palielināt saražoto bagātību apjomu, tas nekādā ziņā nenodrošina sociālo apstākļu uzlabošanos tiem iedzīvotājiem, kas nodarbināti ražošanā; |
| --- | --- |

U.

tā kā nabadzīgo valstu eksporta palielināšana ir nepieciešama to attīstībai, taču pati par sevi šo attīstību negarantē; lai gan palielināts eksports palīdz palielināt saražoto bagātību apjomu, tas nekādā ziņā nenodrošina sociālo apstākļu uzlabošanos tiem iedzīvotājiem, kas nodarbināti ražošanā;

| V. | tā kā ārējā tirdzniecība var būt svarīgs mehānisms sociālajai un ekonomikas attīstībai, tiklīdz valstis spēs pirmām kārtām aizsargāt savu tirgu un pēc tam pamazām to atvērt, kad tām būs spēcīga iestāžu sistēma un skaidri noteikumi, kas reglamentē sociālo un vides jomu; tā kā Āfrikas vismazāk attīstītās valstis ir uzsākušas pamatīgāku un ātrāku liberalizāciju nekā vismazāk attīstītās valstis Āzijā un tā kā šajās Āzijas valstīs nabadzības samazināšana caurmērā ir bijusi sekmīgāka, kā arī tās ir veiksmīgāk attīstījušas dinamisku, uz tirgu vērstu ražojumu eksportu, daļēji izmantojot reģionālās saites tirdzniecībā un investīcijās
  ,
  kā arī spēcīgu iestāžu sistēmu; |
| --- | --- |

V.

tā kā ārējā tirdzniecība var būt svarīgs mehānisms sociālajai un ekonomikas attīstībai, tiklīdz valstis spēs pirmām kārtām aizsargāt savu tirgu un pēc tam pamazām to atvērt, kad tām būs spēcīga iestāžu sistēma un skaidri noteikumi, kas reglamentē sociālo un vides jomu; tā kā Āfrikas vismazāk attīstītās valstis ir uzsākušas pamatīgāku un ātrāku liberalizāciju nekā vismazāk attīstītās valstis Āzijā un tā kā šajās Āzijas valstīs nabadzības samazināšana caurmērā ir bijusi sekmīgāka, kā arī tās ir veiksmīgāk attīstījušas dinamisku, uz tirgu vērstu ražojumu eksportu, daļēji izmantojot reģionālās saites tirdzniecībā un investīcijās
  ,
  kā arī spēcīgu iestāžu sistēmu;

| W. | tā kā ārējā tirdzniecība ir svarīgs sociālās un ekonomiskās attīstības līdzeklis; tā kā saskaņā ar pētījumiem, kuru pamatā ir SVF, Pasaules Bankas un ANO dati, pastāv tieša saikne starp valsts ekonomisko neatkarību un tās labklājību; |
| --- | --- |

W.

tā kā ārējā tirdzniecība ir svarīgs sociālās un ekonomiskās attīstības līdzeklis; tā kā saskaņā ar pētījumiem, kuru pamatā ir SVF, Pasaules Bankas un ANO dati, pastāv tieša saikne starp valsts ekonomisko neatkarību un tās labklājību;

| X. | tā kā liberalizācija samazina vai izskauž pastāvošos izkropļojumus un stimulē ieguldījumu palielināšanu, tehnoloģiju nodošanu un ar paaugstinātas konkurences palīdzību — ekonomisko efektivitāti; tā kā tirdzniecības barjeru novākšana var ievērojami stimulēt jaunattīstības valstis pārprofilēt produkciju, lai gūtu labumu no salīdzinošajām priekšrocībām, ko dod zemas darbaspēka izmaksas un dabas resursi; |
| --- | --- |

X.

tā kā liberalizācija samazina vai izskauž pastāvošos izkropļojumus un stimulē ieguldījumu palielināšanu, tehnoloģiju nodošanu un ar paaugstinātas konkurences palīdzību — ekonomisko efektivitāti; tā kā tirdzniecības barjeru novākšana var ievērojami stimulēt jaunattīstības valstis pārprofilēt produkciju, lai gūtu labumu no salīdzinošajām priekšrocībām, ko dod zemas darbaspēka izmaksas un dabas resursi;

| Y. | tā kā ārējo tirdzniecību var veiksmīgi izmantot, lai samazinātu nabadzību, ja vien tiek pienācīgi ieviesta tirdzniecības politika un ja to papildina atbilstīga iekšpolitika un ārpolitika; |
| --- | --- |

Y.

tā kā ārējo tirdzniecību var veiksmīgi izmantot, lai samazinātu nabadzību, ja vien tiek pienācīgi ieviesta tirdzniecības politika un ja to papildina atbilstīga iekšpolitika un ārpolitika;

| Z. | tā kā 1999.-2001. g. periodā VAV preču eksports un imports caurmērā veidoja 51% no IKP un šisskaitlis ir augstāks nekā ESAO valstīs ar augstiem ienākumiem, kurās tas ir tikai 43 % tajā pašā laika posmā; tomēr, lai ieguvumi no starptautiskās tirdzniecības būtu ilgtspējīgi, ir nepieciešami arī ieguldījumi fiziskajā, cilvēku, sociālajā un institucionālajā kapitālā, kā arī ir vajadzīga uzņēmējdarbība, jauninājumi un tehnoloģiskais progress, kas atkarīgs no stabilas, iedarbīgas un efektīvas starptautiskas palīdzības un atbrīvošanas no parādu apkalpošanas pienākumiem; |
| --- | --- |

Z.

tā kā 1999.-2001. g. periodā VAV preču eksports un imports caurmērā veidoja 51% no IKP un šisskaitlis ir augstāks nekā ESAO valstīs ar augstiem ienākumiem, kurās tas ir tikai 43 % tajā pašā laika posmā; tomēr, lai ieguvumi no starptautiskās tirdzniecības būtu ilgtspējīgi, ir nepieciešami arī ieguldījumi fiziskajā, cilvēku, sociālajā un institucionālajā kapitālā, kā arī ir vajadzīga uzņēmējdarbība, jauninājumi un tehnoloģiskais progress, kas atkarīgs no stabilas, iedarbīgas un efektīvas starptautiskas palīdzības un atbrīvošanas no parādu apkalpošanas pienākumiem;

| AA. | tā kā jaunattīstības valstu un īpaši VAV iekļaušana pasaules tirdzniecības apritē ir viens no galvenajiem Dohas Attīstības programmas uzdevumiem; |
| --- | --- |

AA.

tā kā jaunattīstības valstu un īpaši VAV iekļaušana pasaules tirdzniecības apritē ir viens no galvenajiem Dohas Attīstības programmas uzdevumiem;

| BB. | tā kā brīvas un godīgas tirdzniecības veicināšanai ar vides un sociālajai jomai piemērojamo noteikumu iekļaušanu daudzpusējas tirdzniecības sistēmā, jaunattīstības valstu taisnīgai integrācijai pasaules tirdzniecības sistēmā un veiksmīgāk strādājošai PTO ir jābūt starp ES — pasaulē lielākā tirdzniecības bloka un jaunattīstības valstu nozīmīgākā tirdzniecības partnera — tirdzniecības politikas galvenajiem mērķiem un pienākumiem; |
| --- | --- |

BB.

tā kā brīvas un godīgas tirdzniecības veicināšanai ar vides un sociālajai jomai piemērojamo noteikumu iekļaušanu daudzpusējas tirdzniecības sistēmā, jaunattīstības valstu taisnīgai integrācijai pasaules tirdzniecības sistēmā un veiksmīgāk strādājošai PTO ir jābūt starp ES — pasaulē lielākā tirdzniecības bloka un jaunattīstības valstu nozīmīgākā tirdzniecības partnera — tirdzniecības politikas galvenajiem mērķiem un pienākumiem;

| CC. | tā kā saskaņā ar Komisijas nesen publicētajiem ziņojumiem gandrīz 70 % tarifu un beztarifu barjeru pasaulē apjoma ziņā attiecas uz tirdzniecību starp jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

CC.

tā kā saskaņā ar Komisijas nesen publicētajiem ziņojumiem gandrīz 70 % tarifu un beztarifu barjeru pasaulē apjoma ziņā attiecas uz tirdzniecību starp jaunattīstības valstīm;

| DD. | tā kā Marakešā jaunattīstības valstis piekrita sākt sarunas par pakalpojumiem ar nosacījumu, ka tām būs ļauts pilnīgi brīvi izvēlēties, kuras pakalpojumu nozares iekļaut sarunu procesā, kuras — ne; |
| --- | --- |

DD.

tā kā Marakešā jaunattīstības valstis piekrita sākt sarunas par pakalpojumiem ar nosacījumu, ka tām būs ļauts pilnīgi brīvi izvēlēties, kuras pakalpojumu nozares iekļaut sarunu procesā, kuras — ne;

| EE. | tā kā rūpnieciski attīstītajām valstīm pieder 90 % visu patentu un tā kā farmaceitisko līdzekļu jomā tas bieži vien apgrūtina sabiedrības veselības problēmu risināšanu; |
| --- | --- |

EE.

tā kā rūpnieciski attīstītajām valstīm pieder 90 % visu patentu un tā kā farmaceitisko līdzekļu jomā tas bieži vien apgrūtina sabiedrības veselības problēmu risināšanu;

| FF. | tā kā intensīvāka tirdzniecība pakalpojumu jomā starp attīstītajām valstīm un jaunattīstības valstīm dodiespēju nodot tālāk prasmes un tādējādi, iespējams, uzlabot piekļuvi pamatpakalpojumiem, sakariem un funkcionējošam banku un apdrošināšanas pakalpojumu sektoram; |
| --- | --- |

FF.

tā kā intensīvāka tirdzniecība pakalpojumu jomā starp attīstītajām valstīm un jaunattīstības valstīm dodiespēju nodot tālāk prasmes un tādējādi, iespējams, uzlabot piekļuvi pamatpakalpojumiem, sakariem un funkcionējošam banku un apdrošināšanas pakalpojumu sektoram;

| GG. | tā kā 70 % no 1,3 miljardiem cilvēku, kas dzīvo nabadzībā, ir sievietes; tā kā vairāk vai mazāk visā pasaulē sievietēm trūkst vajadzīgo iespēju uzlabot savu ekonomisko un sociālo stāvokli, piemēram, iegūt tiesības uz īpašumu vai mantojumu, piekļūt izglītībai vai darba iespējai, kaut gan tajā pašā laikā viņām ir papildu pienākumi bērnu audzināšanā un mājsaimniecībā; |
| --- | --- |

GG.

tā kā 70 % no 1,3 miljardiem cilvēku, kas dzīvo nabadzībā, ir sievietes; tā kā vairāk vai mazāk visā pasaulē sievietēm trūkst vajadzīgo iespēju uzlabot savu ekonomisko un sociālo stāvokli, piemēram, iegūt tiesības uz īpašumu vai mantojumu, piekļūt izglītībai vai darba iespējai, kaut gan tajā pašā laikā viņām ir papildu pienākumi bērnu audzināšanā un mājsaimniecībā;

| HH. | tā kā lielākajā daļā valstu nav vienlīdzības starp sievietēm un vīriešiem, lai iegūtu izglītību, profesionālo izglītību, saņemtu kredītus, lietotu tehnoloģijas un informāciju, kas nepieciešams, lai viņas varētu izmantot ekonomikas jaunās iespējas, kuras radušās, paplašinoties starptautiskajai tirdzniecībai; |
| --- | --- |

HH.

tā kā lielākajā daļā valstu nav vienlīdzības starp sievietēm un vīriešiem, lai iegūtu izglītību, profesionālo izglītību, saņemtu kredītus, lietotu tehnoloģijas un informāciju, kas nepieciešams, lai viņas varētu izmantot ekonomikas jaunās iespējas, kuras radušās, paplašinoties starptautiskajai tirdzniecībai;

| II. | tā kā tirdzniecības paplašināšanas politikas iespaids uz sievietēm ir atkarīgs no viņu stāvokļa vietējā, reģionālā un valsts tautsaimniecībā, kā arī no viņu ietekmes ģimenes labklājības un sociālo pakalpojumu vairošanā sabiedrības mērogā; tā kā sieviešu nodarbinātība aizvien ir galvenais ekonomiskās neatkarības faktors un tas būtiski ietekmē sieviešu stāvokli sabiedrībā kopumā; |
| --- | --- |

II.

tā kā tirdzniecības paplašināšanas politikas iespaids uz sievietēm ir atkarīgs no viņu stāvokļa vietējā, reģionālā un valsts tautsaimniecībā, kā arī no viņu ietekmes ģimenes labklājības un sociālo pakalpojumu vairošanā sabiedrības mērogā; tā kā sieviešu nodarbinātība aizvien ir galvenais ekonomiskās neatkarības faktors un tas būtiski ietekmē sieviešu stāvokli sabiedrībā kopumā;

| JJ. | tā kā daudzās jaunattīstības valstīs sabiedrības zemāko slāņu sievietes gūst ienākumus galvenokārt lauku sīksaimniecībās vai strādājot tekstilrūpniecības vai apģērbu ražošanas nozarēs, kas gatavo preces eksportam; |
| --- | --- |

JJ.

tā kā daudzās jaunattīstības valstīs sabiedrības zemāko slāņu sievietes gūst ienākumus galvenokārt lauku sīksaimniecībās vai strādājot tekstilrūpniecības vai apģērbu ražošanas nozarēs, kas gatavo preces eksportam;

| KK. | tā kā sievietes, kad viņām ir lielāka ietekme ģimenes ienākumu izmantošanā, proporcionāli vairāk līdzekļu iegulda savu bērnu izglītībā, veselības aprūpē un uzturā, tādējādi veicinot nabadzības izskaušanu, |
| --- | --- |

KK.

tā kā sievietes, kad viņām ir lielāka ietekme ģimenes ienākumu izmantošanā, proporcionāli vairāk līdzekļu iegulda savu bērnu izglītībā, veselības aprūpē un uzturā, tādējādi veicinot nabadzības izskaušanu,

| LL. | tā kā bagātību uzkrāšana ir būtiska sociālajam progresam un tā kā ES ir pasaulē lielākā eksportētāja un otrā lielākā importētāja, un tās ietekme PTO un divpusējos un reģionālos nolīgumos iezīmē starptautiskās tirdzniecības politikas un noteikumu aprises, |
| --- | --- |

LL.

tā kā bagātību uzkrāšana ir būtiska sociālajam progresam un tā kā ES ir pasaulē lielākā eksportētāja un otrā lielākā importētāja, un tās ietekme PTO un divpusējos un reģionālos nolīgumos iezīmē starptautiskās tirdzniecības politikas un noteikumu aprises,

| 1. | brīdina, ka pasaules mērogā maksa par neveiksmi nabadzības izskaušanā ir milzīga: cilvēku ciešanas, nestabilitāte, konflikti, atkārtotas ārkārtas situācijas, starptautiskā noziedzība, narkotiku tirdzniecība, ekonomikas stagnācija, nelegāla migrācija un priekšlaicīga nāve; |
| --- | --- |

1.

brīdina, ka pasaules mērogā maksa par neveiksmi nabadzības izskaušanā ir milzīga: cilvēku ciešanas, nestabilitāte, konflikti, atkārtotas ārkārtas situācijas, starptautiskā noziedzība, narkotiku tirdzniecība, ekonomikas stagnācija, nelegāla migrācija un priekšlaicīga nāve;

| 2. | uzskata, ka tirdzniecība var palīdzēt radīt konkrētu izdevību jaunattīstības valstīm un it īpaši — VAV, taču tā var arī veicināt nabadzības izskaušanu un attīstību, ja paralēli darbosies pārdomāta iekšējā politika; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka tirdzniecība var palīdzēt radīt konkrētu izdevību jaunattīstības valstīm un it īpaši — VAV, taču tā var arī veicināt nabadzības izskaušanu un attīstību, ja paralēli darbosies pārdomāta iekšējā politika;

| 3. | atzīst, ka preču un pakalpojumu brīvas aprites principu var efektīvi izmantot, lai nabadzīgajām valstīm palīdzētu attīstīties ar nosacījumu, ka īpaši ņem vērā šo valstu problēmas un intereses; |
| --- | --- |

3.

atzīst, ka preču un pakalpojumu brīvas aprites principu var efektīvi izmantot, lai nabadzīgajām valstīm palīdzētu attīstīties ar nosacījumu, ka īpaši ņem vērā šo valstu problēmas un intereses;

| 4. | aicina Komisiju starptautiskajā darba kārtībā kā prioritārus izskatīt jautājumus par tirdzniecības noteikumu izpildi un par tiesībām uz attīstību, sevišķi vides un sociālo nosacījumu izpildi, lai palīdzētu izskaust nabadzības pamatcēloņus; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju starptautiskajā darba kārtībā kā prioritārus izskatīt jautājumus par tirdzniecības noteikumu izpildi un par tiesībām uz attīstību, sevišķi vides un sociālo nosacījumu izpildi, lai palīdzētu izskaust nabadzības pamatcēloņus;

| 5. | pieprasa veikt visaptverošu novērtējumu par to, kā pašreizējā tirdzniecības politika ietekmē vidi, tādas jutīgas nozares kā mežsaimniecība un zivsaimniecība un nabadzību jaunattīstības valstīs un ES, kā arī prasa veikt ietekmes novērtējumu par to, kā pašlaik spēkā esošā Eiropas tirdzniecības politika, izmantojot muitas aizsardzību un tirdzniecības barjeras, rada augstākas izmaksas Eiropas patērētājiem un veido šķēršļus nabadzīgu cilvēku izaugsmei jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

5.

pieprasa veikt visaptverošu novērtējumu par to, kā pašreizējā tirdzniecības politika ietekmē vidi, tādas jutīgas nozares kā mežsaimniecība un zivsaimniecība un nabadzību jaunattīstības valstīs un ES, kā arī prasa veikt ietekmes novērtējumu par to, kā pašlaik spēkā esošā Eiropas tirdzniecības politika, izmantojot muitas aizsardzību un tirdzniecības barjeras, rada augstākas izmaksas Eiropas patērētājiem un veido šķēršļus nabadzīgu cilvēku izaugsmei jaunattīstības valstīs;

| 6. | vēlreiz atgādina, ka godīga tirdzniecība var būt efektīvs līdzeklis nabadzības ierobežošanā; tomēr uzskata, ka pasākumiem nabadzības apkarošanai vispirms astoņu ANO TAM sasniegšana jāuzskata par galveno uzdevumu sarunās par pasaules tirdzniecības sistēmu un ekonomikas partnerattiecību nolīgumiem; |
| --- | --- |

6.

vēlreiz atgādina, ka godīga tirdzniecība var būt efektīvs līdzeklis nabadzības ierobežošanā; tomēr uzskata, ka pasākumiem nabadzības apkarošanai vispirms astoņu ANO TAM sasniegšana jāuzskata par galveno uzdevumu sarunās par pasaules tirdzniecības sistēmu un ekonomikas partnerattiecību nolīgumiem;

| 7. | mudina jaunattīstības valstis iekļaut tirdzniecību savās valsts attīstības un nabadzības apkarošanas politikas nostādnēs; tomēr uzskata, ka pasākumi saistībā ar tirdzniecību jāveido tādējādi, lai nesagrautu tās iekšējās attīstības un nabadzības samazināšanas stratēģijas, ko pieņēmušas jaunattīstības valstis; |
| --- | --- |

7.

mudina jaunattīstības valstis iekļaut tirdzniecību savās valsts attīstības un nabadzības apkarošanas politikas nostādnēs; tomēr uzskata, ka pasākumi saistībā ar tirdzniecību jāveido tādējādi, lai nesagrautu tās iekšējās attīstības un nabadzības samazināšanas stratēģijas, ko pieņēmušas jaunattīstības valstis;

| 8. | pievērš uzmanību Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 2005. gada decembra paziņojumam, kurā uzsvērta mikrokredītu nozīme nabadzības apkarošanā un cīņā pret parādu verdzību, kā arī norādīts, ka tas ir veids, kā, palielinot ģimenes ienākumus, izskaust bērnu darbu; aicina veikt pētījumu, lai noteiktu mikrokredītu efektivitāti un patieso potenciālu; |
| --- | --- |

8.

pievērš uzmanību Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 2005. gada decembra paziņojumam, kurā uzsvērta mikrokredītu nozīme nabadzības apkarošanā un cīņā pret parādu verdzību, kā arī norādīts, ka tas ir veids, kā, palielinot ģimenes ienākumus, izskaust bērnu darbu; aicina veikt pētījumu, lai noteiktu mikrokredītu efektivitāti un patieso potenciālu;

| 9. | ir cieši pārliecināts, ka tirdzniecība līdz ar palīdzību un parādu atlaišanu ir būtiska TAM sasniegšanai līdz 2015. gadam; tomēr norāda, ka valsts palīdzība attīstības jomā prasīs ievērojamus resursus laikā līdz 2015. gadam, ja tiks īstenots šāds kopējs mērķis; šajā sakarā aicina veikt pētījumus un ieviest jaunus, ilgtspējīgus finansēšanas mehānismus, lai šo mērķu sasniegšana būtu iespējama; |
| --- | --- |

9.

ir cieši pārliecināts, ka tirdzniecība līdz ar palīdzību un parādu atlaišanu ir būtiska TAM sasniegšanai līdz 2015. gadam; tomēr norāda, ka valsts palīdzība attīstības jomā prasīs ievērojamus resursus laikā līdz 2015. gadam, ja tiks īstenots šāds kopējs mērķis; šajā sakarā aicina veikt pētījumus un ieviest jaunus, ilgtspējīgus finansēšanas mehānismus, lai šo mērķu sasniegšana būtu iespējama;

| 10. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšsēdētāja 2005. gada oktobra paziņojumu par to, ka viņš rīkosies, lai, īstenojot konkrētas programmas, palīdzētu globalizācijas upuriem ES; uzskata, ka papildus šīm programmām vajadzētu pastiprināt ES noteikumus sociālajā un vides jomā un noteikumus, kas reglamentē ievesto rūpniecības preču vai Eiropas Savienībā sniegto pakalpojumu kontroli; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšsēdētāja 2005. gada oktobra paziņojumu par to, ka viņš rīkosies, lai, īstenojot konkrētas programmas, palīdzētu globalizācijas upuriem ES; uzskata, ka papildus šīm programmām vajadzētu pastiprināt ES noteikumus sociālajā un vides jomā un noteikumus, kas reglamentē ievesto rūpniecības preču vai Eiropas Savienībā sniegto pakalpojumu kontroli;

| 11. | atzinīgi vērtē iepriekšminētās G8 augstākā līmeņa tikšanās laikā panākto vienošanos par visaptverošu finanšu un ekonomikas plānu progresa atbalstam Āfrikā, kur koncentrējusies lielākā nabadzība pasaulē, un it īpaši uzteic lēmumu kā vienu no veidiem TAM sasniegšanai pilnībā anulēt atlikušo parāda daļu, kas lielu parādu apgrūtinātām nabadzīgām valstīm jāmaksā SVF, Pasaules Bankai un Āfrikas Attīstības fondam; uzsver, ka šī iniciatīva ir jāattiecina arī uz tām jaunattīstības valstīm, kuras ir praksē pierādījušas, ka viņas strādā pie korupcijas samazināšanas un pārredzamības palielināšanas un ka līdzekļus, kas ir atbrīvojušies pēc parādu anulēšanas, tās izmanto nabadzības apkarošanas stratēģiju īstenošanai; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē iepriekšminētās G8 augstākā līmeņa tikšanās laikā panākto vienošanos par visaptverošu finanšu un ekonomikas plānu progresa atbalstam Āfrikā, kur koncentrējusies lielākā nabadzība pasaulē, un it īpaši uzteic lēmumu kā vienu no veidiem TAM sasniegšanai pilnībā anulēt atlikušo parāda daļu, kas lielu parādu apgrūtinātām nabadzīgām valstīm jāmaksā SVF, Pasaules Bankai un Āfrikas Attīstības fondam; uzsver, ka šī iniciatīva ir jāattiecina arī uz tām jaunattīstības valstīm, kuras ir praksē pierādījušas, ka viņas strādā pie korupcijas samazināšanas un pārredzamības palielināšanas un ka līdzekļus, kas ir atbrīvojušies pēc parādu anulēšanas, tās izmanto nabadzības apkarošanas stratēģiju īstenošanai;

| 12. | atzinīgi izsakās par komisāra P. Mandelson 2006. gada 9. februārī Maurīcijā nolasīto paziņojumu un tajā pausto gatavību veidot diferencētu pieeju nabadzīgajām valstīm atkarībā no to attīstības līmeņa un saglabāt tarifu preferenču sistēmu, kurā šīs atšķirības ir ņemtas vērā; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi izsakās par komisāra P. Mandelson 2006. gada 9. februārī Maurīcijā nolasīto paziņojumu un tajā pausto gatavību veidot diferencētu pieeju nabadzīgajām valstīm atkarībā no to attīstības līmeņa un saglabāt tarifu preferenču sistēmu, kurā šīs atšķirības ir ņemtas vērā;

| 13. | atzinīgi vērtē to, ka tirdzniecības attiecības starp Eiropas Savienību un nabadzīgajām valstīm ir asimetriskas un ka šī asimetrija darbojas nabadzīgo valstu labā; uzskata, ka uz šāda veida attiecībām vajadzētu pamatoties, regulējot tirdzniecību pasaules līmenī; aicina Komisiju sākt debates PTO par to, ka jāievieš vairāki atsevišķi koeficienti, lai aprēķinātu muitas nodevu samazināšanu atbilstīgi attiecīgo valstu grupas stāvoklim; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē to, ka tirdzniecības attiecības starp Eiropas Savienību un nabadzīgajām valstīm ir asimetriskas un ka šī asimetrija darbojas nabadzīgo valstu labā; uzskata, ka uz šāda veida attiecībām vajadzētu pamatoties, regulējot tirdzniecību pasaules līmenī; aicina Komisiju sākt debates PTO par to, ka jāievieš vairāki atsevišķi koeficienti, lai aprēķinātu muitas nodevu samazināšanu atbilstīgi attiecīgo valstu grupas stāvoklim;

| 14. | aicina Komisiju atbalstīt konsekventu tarifu politiku, kas ļaus diferencēt tirdzniecības politiku, lai tā atbilstu visneaizsargātāko valstu gaidām; šajā sakarā mudina Komisiju saglabāt vispārējo muitas aizsardzību saprātīgā līmenī, lai atstātu salīdzinošās priekšrocības, ko šīs valstis izmanto saskaņā ar vispārējo preferenču sistēmu, kura tām sagādā pietiekamus resursus ražošanas struktūru modernizēšanai; |
| --- | --- |

14.

aicina Komisiju atbalstīt konsekventu tarifu politiku, kas ļaus diferencēt tirdzniecības politiku, lai tā atbilstu visneaizsargātāko valstu gaidām; šajā sakarā mudina Komisiju saglabāt vispārējo muitas aizsardzību saprātīgā līmenī, lai atstātu salīdzinošās priekšrocības, ko šīs valstis izmanto saskaņā ar vispārējo preferenču sistēmu, kura tām sagādā pietiekamus resursus ražošanas struktūru modernizēšanai;

| 15. | atgādina par ES saistībām atbilstīgi Kotonū partnerības nolīgumam veicināt ilgtspējīgu attīstību un nabadzības izskaušanu Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīs (ĀKK); uzskata, ka ES kā nozīmīgs tirdzniecības dalībnieks daudzpusējās iestādēs varētu sniegt ieguldījumu jaunattīstības valstu stāvokļa uzlabošanā, izstrādājot saskaņotāku un plašāku politiku saskaņā ar EK līguma 178. pantu; tomēr uzsver citu starptautisko līdzekļu devēju būtisko ieguldījumu; |
| --- | --- |

15.

atgādina par ES saistībām atbilstīgi Kotonū partnerības nolīgumam veicināt ilgtspējīgu attīstību un nabadzības izskaušanu Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīs (ĀKK); uzskata, ka ES kā nozīmīgs tirdzniecības dalībnieks daudzpusējās iestādēs varētu sniegt ieguldījumu jaunattīstības valstu stāvokļa uzlabošanā, izstrādājot saskaņotāku un plašāku politiku saskaņā ar EK līguma 178. pantu; tomēr uzsver citu starptautisko līdzekļu devēju būtisko ieguldījumu;

| 16. | uzver parādu atlaišanas nozīmi, atceļot parādus tām VAV, kuru valdības ievēro cilvēktiesības un pareizas pārvaldības principu un par prioritāti uzskata nabadzības izskaušanu un ekonomisko attīstību; |
| --- | --- |

16.

uzver parādu atlaišanas nozīmi, atceļot parādus tām VAV, kuru valdības ievēro cilvēktiesības un pareizas pārvaldības principu un par prioritāti uzskata nabadzības izskaušanu un ekonomisko attīstību;

| 17. | aicina ES uzņemties vadošo lomu, lai izstrādātu un palīdzētu ieviest shēmas, kas ļautu atbrīvoties no parādu nastas un sasniegt TAM; |
| --- | --- |

17.

aicina ES uzņemties vadošo lomu, lai izstrādātu un palīdzētu ieviest shēmas, kas ļautu atbrīvoties no parādu nastas un sasniegt TAM;

| 18. | atzīmē, ka saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Konferences par tirdzniecību un attīstību (UNCTAD) datiem 2004. gadā 50 vismazāk attīstītajās valstīs, kas ir vairāk nekā viena trešdaļa no visām ĀKK valstīm, dzīvoja vairāk nekā 11% visas pasaules iedzīvotāju (742 miljoni), kamēr šo valstu IKP veido tikai 0,6% no visas pasaules IKP; |
| --- | --- |

18.

atzīmē, ka saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Konferences par tirdzniecību un attīstību (UNCTAD) datiem 2004. gadā 50 vismazāk attīstītajās valstīs, kas ir vairāk nekā viena trešdaļa no visām ĀKK valstīm, dzīvoja vairāk nekā 11% visas pasaules iedzīvotāju (742 miljoni), kamēr šo valstu IKP veido tikai 0,6% no visas pasaules IKP;

| 19. | uzskata, ka ir ļoti būtiski ņemt vērā nabadzīgo valstu iedzīvotāju tiesības uz attīstību, nevis tikai šo valstu režīmiem svarīgās intereses, un uzskata, ka nabadzīgajām valstīm ir jāizlemj pašām un jāīsteno pašām savas attīstības stratēģijas un ekonomikas politikas nostādnes; uzskata, ka tiesības uz industrializāciju ir tiesības uz attīstību, un tāpēc uzskata, ka katrai valstij, it īpaši jaunattīstības valstīm, kurās industriālā attīstība vēl atrodas sākuma stadijā, ir tiesības reglamentēt savu rūpniecību, lai aizsargātos pret valstīm, kas piekopj sociālo vai vides dempingu; tomēr uzskata, ka tam nevajadzētu mudināt šīs valstis vienpusēji pārkāpt starptautisko līgumu un nolīgumu noteikumus; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka ir ļoti būtiski ņemt vērā nabadzīgo valstu iedzīvotāju tiesības uz attīstību, nevis tikai šo valstu režīmiem svarīgās intereses, un uzskata, ka nabadzīgajām valstīm ir jāizlemj pašām un jāīsteno pašām savas attīstības stratēģijas un ekonomikas politikas nostādnes; uzskata, ka tiesības uz industrializāciju ir tiesības uz attīstību, un tāpēc uzskata, ka katrai valstij, it īpaši jaunattīstības valstīm, kurās industriālā attīstība vēl atrodas sākuma stadijā, ir tiesības reglamentēt savu rūpniecību, lai aizsargātos pret valstīm, kas piekopj sociālo vai vides dempingu; tomēr uzskata, ka tam nevajadzētu mudināt šīs valstis vienpusēji pārkāpt starptautisko līgumu un nolīgumu noteikumus;

| 20. | ņem vērā nesenos UNCTAD un citu iestāžu pētījumus, kas apliecina, ka plaša tirdzniecības liberalizācija VAV nav pietiekami sekmējusi ilgtspējīgu un būtisku nabadzības samazinājumu un ir radījusi tirdzniecības samazinājumu jaunattīstības valstīs, it īpaši Āfrikas valstīs; brīdina par muitas ieņēmumu likvidācijas sekām VAV, uzsver šo valstu tiesības pašām noteikt to, cik ātri tās atvērs savus tirgus visās nozarēs; |
| --- | --- |

20.

ņem vērā nesenos UNCTAD un citu iestāžu pētījumus, kas apliecina, ka plaša tirdzniecības liberalizācija VAV nav pietiekami sekmējusi ilgtspējīgu un būtisku nabadzības samazinājumu un ir radījusi tirdzniecības samazinājumu jaunattīstības valstīs, it īpaši Āfrikas valstīs; brīdina par muitas ieņēmumu likvidācijas sekām VAV, uzsver šo valstu tiesības pašām noteikt to, cik ātri tās atvērs savus tirgus visās nozarēs;

| 21. | uzskata, ka PTO 6. Ministru konferencē tika gūti panākumi attiecībā uz “Īpašiem produktiem” un “Īpašo drošības mehānismu” (ĪDM), kā arī “Īpašo un diferencēto režīmu” (ĪDR), ņemot vērā jaunattīstības valstu bažas par tirdzniecības liberalizācijas un savstarpīguma ietekmi, taču uzsver, ka vēl ir daudz darāmā; uzsver, ka sarunās par tarifu samazināšanas paņēmieniem attiecībā uz lauksaimniecības un rūpniecības preču tirdzniecību pilnībā jāņem vērā ĪDR, lai dotu nabadzīgākajām jaunattīstības valstīm pietiekami daudz laika apvienot to centienus rūpniecības attīstīšanai; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka PTO 6. Ministru konferencē tika gūti panākumi attiecībā uz “Īpašiem produktiem” un “Īpašo drošības mehānismu” (ĪDM), kā arī “Īpašo un diferencēto režīmu” (ĪDR), ņemot vērā jaunattīstības valstu bažas par tirdzniecības liberalizācijas un savstarpīguma ietekmi, taču uzsver, ka vēl ir daudz darāmā; uzsver, ka sarunās par tarifu samazināšanas paņēmieniem attiecībā uz lauksaimniecības un rūpniecības preču tirdzniecību pilnībā jāņem vērā ĪDR, lai dotu nabadzīgākajām jaunattīstības valstīm pietiekami daudz laika apvienot to centienus rūpniecības attīstīšanai;

| 22. | aicina jaunattīstības valstu valdības formulēt un īstenot valsts attīstības stratēģiju, kas iekļauj tādu tirdzniecību ar šīm valstīm, kura patiešām atbalsta nabadzības samazināšanu; atzīmē, ka starptautiskajiem attīstības partneriem ir jāatbalsta šīs pūles, sniedzot finansiālu un tehnisku palīdzību, lai palielinātu gan valsts, gan privāto struktūru tirdzniecības apjomus; |
| --- | --- |

22.

aicina jaunattīstības valstu valdības formulēt un īstenot valsts attīstības stratēģiju, kas iekļauj tādu tirdzniecību ar šīm valstīm, kura patiešām atbalsta nabadzības samazināšanu; atzīmē, ka starptautiskajiem attīstības partneriem ir jāatbalsta šīs pūles, sniedzot finansiālu un tehnisku palīdzību, lai palielinātu gan valsts, gan privāto struktūru tirdzniecības apjomus;

| 23. | aicina VAV veicināt pakāpenisku ekonomikas pāreju uz noturīgu ekonomisko izaugsmi, kas balstās uz iekšējo resursu mobilizēšanu, ārvalstu tiešo investīciju (ĀTI) piesaistīšanu un finanšu tirgu izmantošanu, kā arī nodrošināt, lai importu finansētu ieņēmumi par eksportu, nevis no ārpuses nākusi palīdzība; atzīmē, ka to, visticamāk, varēs sasniegt, ja starptautiskā palīdzība, parādu atlaišana, tirdzniecības preferences un pasākumi ĀTI un tehnoloģiju nodošanas sekmēšanai notiek vienlaikus, lai veicinātu attīstību un nabadzības samazināšanu; |
| --- | --- |

23.

aicina VAV veicināt pakāpenisku ekonomikas pāreju uz noturīgu ekonomisko izaugsmi, kas balstās uz iekšējo resursu mobilizēšanu, ārvalstu tiešo investīciju (ĀTI) piesaistīšanu un finanšu tirgu izmantošanu, kā arī nodrošināt, lai importu finansētu ieņēmumi par eksportu, nevis no ārpuses nākusi palīdzība; atzīmē, ka to, visticamāk, varēs sasniegt, ja starptautiskā palīdzība, parādu atlaišana, tirdzniecības preferences un pasākumi ĀTI un tehnoloģiju nodošanas sekmēšanai notiek vienlaikus, lai veicinātu attīstību un nabadzības samazināšanu;

| 24. | aicina jaunattīstības valstu valdības un īpaši — VAV, kas eksportē lauksaimniecības produktus, novērst arvien pieaugošā iedzīvotāju skaita izraisīto ietekmi uz zemi un vides noplicināšanu, kad saimniecības ir pārāk mazas un raža — nepietiekama ģimenes uzturēšanai, attīstot pārdošanai paredzētu nelauksaimniecības produkciju, kuras ražošanā tiek intensīvi patērēts darbaspēks, kā arī ieviešot tehnoloģiskas pārmaiņas darbībās, kas vērstas uz izdzīvošanu; atzīmē, ka šie pasākumi varētu paralēli risināt arī “uz anklāvu vērstas izaugsmes” problēmu, attīstot ar tirdzniecību saistītu infrastruktūru, piemēram, iekšējo transportu un sakarus, ciešāk integrējot iekšējo tirgu un izvēršot jaunus eksporta veidus, tostarp gatavos izstrādājumus un tūrismu; |
| --- | --- |

24.

aicina jaunattīstības valstu valdības un īpaši — VAV, kas eksportē lauksaimniecības produktus, novērst arvien pieaugošā iedzīvotāju skaita izraisīto ietekmi uz zemi un vides noplicināšanu, kad saimniecības ir pārāk mazas un raža — nepietiekama ģimenes uzturēšanai, attīstot pārdošanai paredzētu nelauksaimniecības produkciju, kuras ražošanā tiek intensīvi patērēts darbaspēks, kā arī ieviešot tehnoloģiskas pārmaiņas darbībās, kas vērstas uz izdzīvošanu; atzīmē, ka šie pasākumi varētu paralēli risināt arī “uz anklāvu vērstas izaugsmes” problēmu, attīstot ar tirdzniecību saistītu infrastruktūru, piemēram, iekšējo transportu un sakarus, ciešāk integrējot iekšējo tirgu un izvēršot jaunus eksporta veidus, tostarp gatavos izstrādājumus un tūrismu;

| 25. | uzsver, ka ES vairāk jāiesaistās iniciatīvās attiecībā uz uzņēmumu sociālo atbildību, lai nonāktu pie saistošu un pārbaudāmu noteikumu koncepcijas saskaņā ar cilvēktiesību principiem un SDO standartiem tiem ES uzņēmumiem, kuriem ir tirdzniecības sakari ar trešām valstīm un kuri tajās ir izvietojuši ražotnes; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka ES vairāk jāiesaistās iniciatīvās attiecībā uz uzņēmumu sociālo atbildību, lai nonāktu pie saistošu un pārbaudāmu noteikumu koncepcijas saskaņā ar cilvēktiesību principiem un SDO standartiem tiem ES uzņēmumiem, kuriem ir tirdzniecības sakari ar trešām valstīm un kuri tajās ir izvietojuši ražotnes;

| 26. | aicina ES tirdzniecības līgumu ilgtspējas ietekmes novērtējumā iekļaut it īpaši pētījumus par sekām, ko rada tirdzniecība ar atkritumiem, lai izstrādātu noteikumus par bīstamiem atkritumiem; |
| --- | --- |

26.

aicina ES tirdzniecības līgumu ilgtspējas ietekmes novērtējumā iekļaut it īpaši pētījumus par sekām, ko rada tirdzniecība ar atkritumiem, lai izstrādātu noteikumus par bīstamiem atkritumiem;

| 27. | uzskata, ka ir jāattīsta tirdzniecības attiecības starp jaunattīstības valstīm, jāattīsta dienvidvalstu starpreģionu dimensija, jāizveido vietējie tirgi un jāpalielina preču un pakalpojumu pieejamība iedzīvotājiem, taču it īpaši jānodrošina piekļuve tādiem pamatpakalpojumiem kā ūdensapgāde, veselības aprūpe, energoapgāde, transports un izglītība, izmantojot valsts ieguldījumu programmas saskaņā ar TAM; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka ir jāattīsta tirdzniecības attiecības starp jaunattīstības valstīm, jāattīsta dienvidvalstu starpreģionu dimensija, jāizveido vietējie tirgi un jāpalielina preču un pakalpojumu pieejamība iedzīvotājiem, taču it īpaši jānodrošina piekļuve tādiem pamatpakalpojumiem kā ūdensapgāde, veselības aprūpe, energoapgāde, transports un izglītība, izmantojot valsts ieguldījumu programmas saskaņā ar TAM;

| 28. | uzskata, ka ekonomiskās integrācijas trūkums un augstās tarifu un beztarifu barjeras tirdzniecībai starp jaunattīstības valstīm ir šķērslis jebkuram potenciālam attīstības faktoram šajās valstīs; uzskata, ka tirdzniecības paplašināšanās starp dienvidu valstīm būs labvēlīga jaunattīstības valstīm; tomēr atzīmē, ka VAV var tikt nostumtas malā dienvidvalstu savstarpējā tirdzniecībā, un tāpēc atzinīgi vērtē reģionālos tiešos ārvalstu ieguldījumus, tehnoloģiju nodošanu un lētāku finansējumu, ko VAV sniedz augstāku līmeni sasniegušās jaunattīstības valstis, kā arī trīspusējas attiecības ar attīstītajām valstīm un īpašu noteikumu paredzēšanu reģionālajos nolīgumos; norāda, cik svarīgi ir izveidot reģionālos tirgus; uzskata, ka attīstītākās valstis varētu būt labs paraugs, kā atcelt tirdzniecības barjeras, lai veicinātu tirdzniecību starp nabadzīgajām valstīm; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka ekonomiskās integrācijas trūkums un augstās tarifu un beztarifu barjeras tirdzniecībai starp jaunattīstības valstīm ir šķērslis jebkuram potenciālam attīstības faktoram šajās valstīs; uzskata, ka tirdzniecības paplašināšanās starp dienvidu valstīm būs labvēlīga jaunattīstības valstīm; tomēr atzīmē, ka VAV var tikt nostumtas malā dienvidvalstu savstarpējā tirdzniecībā, un tāpēc atzinīgi vērtē reģionālos tiešos ārvalstu ieguldījumus, tehnoloģiju nodošanu un lētāku finansējumu, ko VAV sniedz augstāku līmeni sasniegušās jaunattīstības valstis, kā arī trīspusējas attiecības ar attīstītajām valstīm un īpašu noteikumu paredzēšanu reģionālajos nolīgumos; norāda, cik svarīgi ir izveidot reģionālos tirgus; uzskata, ka attīstītākās valstis varētu būt labs paraugs, kā atcelt tirdzniecības barjeras, lai veicinātu tirdzniecību starp nabadzīgajām valstīm;

| 29. | atzinīgi vērtē Eiropas Savienības iniciatīvas “Viss, izņemot ieročus” īstenošanu, kas ļauj VAV eksportēt visu savu produkciju uz Eiropas tirgu bez muitas nodevām vai kvotām; neatlaidīgi mudina visas attīstītās un augstāku līmeni sasniegušās jaunattīstības valstis sekot šim paraugam; atzinīgi vērtē vienošanos, kas šajā sakarā panākta nesenajās PTO sarunās Honkongā; tomēr pauž nožēlu, ka vēl arvien iespējams piemērot ierobežojumus produktiem, kas ir sevišķi svarīgi vismazāk attīstītajām valstīm; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē Eiropas Savienības iniciatīvas “Viss, izņemot ieročus” īstenošanu, kas ļauj VAV eksportēt visu savu produkciju uz Eiropas tirgu bez muitas nodevām vai kvotām; neatlaidīgi mudina visas attīstītās un augstāku līmeni sasniegušās jaunattīstības valstis sekot šim paraugam; atzinīgi vērtē vienošanos, kas šajā sakarā panākta nesenajās PTO sarunās Honkongā; tomēr pauž nožēlu, ka vēl arvien iespējams piemērot ierobežojumus produktiem, kas ir sevišķi svarīgi vismazāk attīstītajām valstīm;

| 30. | brīdina, ka pastāv reāls risks iniciatīvu “Viss, izņemot ieročus” krāpnieciski deformēt, izmantojot trīspusīgu tirdzniecību, kas bīstami izjauktu tirgu līdzsvaru un cenu rentabilitāti, nesniedzot nekādu peļņu ražošanā nodarbinātajiem vietējiem iedzīvotājiem nabadzīgajās valstīs; |
| --- | --- |

30.

brīdina, ka pastāv reāls risks iniciatīvu “Viss, izņemot ieročus” krāpnieciski deformēt, izmantojot trīspusīgu tirdzniecību, kas bīstami izjauktu tirgu līdzsvaru un cenu rentabilitāti, nesniedzot nekādu peļņu ražošanā nodarbinātajiem vietējiem iedzīvotājiem nabadzīgajās valstīs;

| 31. | mudina Komisiju atbalstīt tirgu atvēršanu, ieviešot atbilstīgus pasākumus tirdzniecības regulēšanai, lai pārvarētu šos riskus; ņemot vērā iepriekšminēto, ierosina iniciatīvu “Viss, atskaitot ieročus”, papildināt ar drošības klauzulu, kurā būtu noteikts, ka eksporta maksimālais apjoms no attiecīgajām valstīm ir saistīts ar to faktisko ražošanas jaudu; mudina Komisiju arī veikt neatliekamus pasākumus, lai būtiski uzlabotu kontroles mehānismu kvalitāti attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādi un izcelsmes apzīmējumu; |
| --- | --- |

31.

mudina Komisiju atbalstīt tirgu atvēršanu, ieviešot atbilstīgus pasākumus tirdzniecības regulēšanai, lai pārvarētu šos riskus; ņemot vērā iepriekšminēto, ierosina iniciatīvu “Viss, atskaitot ieročus”, papildināt ar drošības klauzulu, kurā būtu noteikts, ka eksporta maksimālais apjoms no attiecīgajām valstīm ir saistīts ar to faktisko ražošanas jaudu; mudina Komisiju arī veikt neatliekamus pasākumus, lai būtiski uzlabotu kontroles mehānismu kvalitāti attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādi un izcelsmes apzīmējumu;

| 32. | aicina Komisiju strādāt, lai padarītu starptautiskās tirdzniecības sarunas pārredzamākas, un ņemt vērā to jaunattīstības valstu intereses, kurām trūkst resursu, lai vienlaicīgi piedalītos vairākās tirdzniecības sarunās; aicina to arī turpmāk sniegt tehnisku palīdzību un to palielināt, lai šīs valstis varētu uzlabot kompetenci un efektivitāti tirdzniecības sarunās; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju strādāt, lai padarītu starptautiskās tirdzniecības sarunas pārredzamākas, un ņemt vērā to jaunattīstības valstu intereses, kurām trūkst resursu, lai vienlaicīgi piedalītos vairākās tirdzniecības sarunās; aicina to arī turpmāk sniegt tehnisku palīdzību un to palielināt, lai šīs valstis varētu uzlabot kompetenci un efektivitāti tirdzniecības sarunās;

| 33. | uzskata, ka atbilstīga tirdzniecības politika, par ko panākta daudzpusēja vienošanās, ir pats svarīgākais, lai samazinātu nabadzību, un ka galvenās politiskās nostādnes nabadzības samazināšanai var virzīt uz trim lielākajiem mērķiem:






  — | piekļūt tirgum un līdzsvarot noteikumus attiecībā uz atbalstu iekšējai tirdzniecībai un eksportam; |
| --- | --- | --- |

33.

uzskata, ka atbilstīga tirdzniecības politika, par ko panākta daudzpusēja vienošanās, ir pats svarīgākais, lai samazinātu nabadzību, un ka galvenās politiskās nostādnes nabadzības samazināšanai var virzīt uz trim lielākajiem mērķiem:

—

piekļūt tirgum un līdzsvarot noteikumus attiecībā uz atbalstu iekšējai tirdzniecībai un eksportam;

| — | atzīt, padarīt par darboties spējīgu un ieviest īpašu un diferencētu režīmu un elastības mehānismu attīstībai; |
| --- | --- |

—

atzīt, padarīt par darboties spējīgu un ieviest īpašu un diferencētu režīmu un elastības mehānismu attīstībai;

| — | ietvert attīstības aspektus tādā plašākā politisko nostādņu lokā, kas nav “klasiskie tirdzniecības instrumenti”; |
| --- | --- |

—

ietvert attīstības aspektus tādā plašākā politisko nostādņu lokā, kas nav “klasiskie tirdzniecības instrumenti”;

| 34. | uzsver, cik svarīgas ir tehniskās palīdzības un resursu palielināšanas programmas, kuras saņem noturīgu finansējumu, it īpaši lai palīdzētu jaunattīstības valstīm formulēt to intereses tirdzniecībā un uzsāktu tirdzniecības sarunas; šajā sakarā atzinīgi vērtē uzlaboto organizāciju un arvien lielāko uzticēšanos, kas valda jaunattīstības valstu starpā, it īpaši VAV starpā; |
| --- | --- |

34.

uzsver, cik svarīgas ir tehniskās palīdzības un resursu palielināšanas programmas, kuras saņem noturīgu finansējumu, it īpaši lai palīdzētu jaunattīstības valstīm formulēt to intereses tirdzniecībā un uzsāktu tirdzniecības sarunas; šajā sakarā atzinīgi vērtē uzlaboto organizāciju un arvien lielāko uzticēšanos, kas valda jaunattīstības valstu starpā, it īpaši VAV starpā;

| 35. | uzsver tirdzniecības apjoma palielināšanas nozīmi, lai stiprinātu ĀKK valstu spēju noteikt vajadzības un stratēģijas sarunām un reģionālās integrācijas atbalstam, kā arī palīdzībai šajā procesā, it īpaši attiecībā uz diversifikāciju, reģionālās integrācijas atbalstu, paplašinot ražošanu, piegādi un tirdzniecības apjomu un kompensējot pielāgošanas izmaksas, kā arī palielinot šo valstu spējas piesaistīt investīcijas, tajā pašā laikā aizsargājot jaunas rūpniecības nozares vietējā līmenī; |
| --- | --- |

35.

uzsver tirdzniecības apjoma palielināšanas nozīmi, lai stiprinātu ĀKK valstu spēju noteikt vajadzības un stratēģijas sarunām un reģionālās integrācijas atbalstam, kā arī palīdzībai šajā procesā, it īpaši attiecībā uz diversifikāciju, reģionālās integrācijas atbalstu, paplašinot ražošanu, piegādi un tirdzniecības apjomu un kompensējot pielāgošanas izmaksas, kā arī palielinot šo valstu spējas piesaistīt investīcijas, tajā pašā laikā aizsargājot jaunas rūpniecības nozares vietējā līmenī;

| 36. | atzinīgi vērtē programmas “palīdzība tirdzniecībai” jomas paplašināšanu, neierobežojot to tikai uz VAV, bet attiecinot arī uz citām jaunattīstības valstīm; tomēr pauž nožēlu par to, ka iepriekš paredzētā palīdzība šobrīd ir padarīta atkarīga no palīdzības saņēmēju papildu tirdzniecības koncesijām; uzsver, ka šīs palīdzības finansēšanai jāizmanto jauni līdzekļi, nepārvietojot līdzekļus, kas paredzēti citām attīstības iniciatīvām, piemēram, TAM; |
| --- | --- |

36.

atzinīgi vērtē programmas “palīdzība tirdzniecībai” jomas paplašināšanu, neierobežojot to tikai uz VAV, bet attiecinot arī uz citām jaunattīstības valstīm; tomēr pauž nožēlu par to, ka iepriekš paredzētā palīdzība šobrīd ir padarīta atkarīga no palīdzības saņēmēju papildu tirdzniecības koncesijām; uzsver, ka šīs palīdzības finansēšanai jāizmanto jauni līdzekļi, nepārvietojot līdzekļus, kas paredzēti citām attīstības iniciatīvām, piemēram, TAM;

| 37. | mudina Komisiju īstenot īpašu programmu, lai palīdzētu Āfrikas Subsahāras reģiona valstīm tādās jomās kā piekļuve ūdenim, medikamentiem, sabiedriskajiem pakalpojumiem un lauksaimniecībai, kā arī lai palīdzētu nodot tālāk prasmes dažādos veidos, tostarp palielinot pakalpojumu tirdzniecību; |
| --- | --- |

37.

mudina Komisiju īstenot īpašu programmu, lai palīdzētu Āfrikas Subsahāras reģiona valstīm tādās jomās kā piekļuve ūdenim, medikamentiem, sabiedriskajiem pakalpojumiem un lauksaimniecībai, kā arī lai palīdzētu nodot tālāk prasmes dažādos veidos, tostarp palielinot pakalpojumu tirdzniecību;

| 38. | atzinīgi vērtē Komisijas jauno attīstības stratēģiju Āfrikai, kura pārsniedz tradicionālo humāno palīdzību un kuras mērķis ir īstenot ekonomisko un sociālo pārstrukturēšanu, kā arī aicina Komisiju un dalībvalstis cieši sadarboties tās īstenošanai; |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtē Komisijas jauno attīstības stratēģiju Āfrikai, kura pārsniedz tradicionālo humāno palīdzību un kuras mērķis ir īstenot ekonomisko un sociālo pārstrukturēšanu, kā arī aicina Komisiju un dalībvalstis cieši sadarboties tās īstenošanai;

| 39. | uzsver, ka atbilstīga tehniskā palīdzība ir svarīga, lai palīdzētu jaunattīstības valstīm; uzsver arī nepieciešamību veicināt vāju un neaizsargātu tautsaimniecību tirdzniecības integrēšanos valsts attīstības politikā un nabadzības samazināšanas stratēģijā, |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka atbilstīga tehniskā palīdzība ir svarīga, lai palīdzētu jaunattīstības valstīm; uzsver arī nepieciešamību veicināt vāju un neaizsargātu tautsaimniecību tirdzniecības integrēšanos valsts attīstības politikā un nabadzības samazināšanas stratēģijā,

| 40. | aicina piemērot vēl lielāku elastīgumu pārejas periodos, kurus jaunattīstības valstis var izmantot, uzņemoties saistības saskaņā ar reģionālajiem nolīgumiem un Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību (VVTT); |
| --- | --- |

40.

aicina piemērot vēl lielāku elastīgumu pārejas periodos, kurus jaunattīstības valstis var izmantot, uzņemoties saistības saskaņā ar reģionālajiem nolīgumiem un Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību (VVTT);

| 41. | atzīmē, ka vairumā jaunattīstības valstu lauksaimniecība joprojām ir galvenais ienākumu un nodarbinātības avots, īpaši nabadzīgajiem ļaudīm, un tāpēc uzsver to, cik nozīmīgs ir ES izteiktais piedāvājums atcelt savas eksporta subsīdijas līdz 2013. gadam; uzsver, ka arī pārējām PTO valstīm jāveic tādas pašas darbības; aicina ES arī turpmāk atbalstīt citu, reizēm slēptu, eksporta atbalsta formu (piemēram, eksporta kredīts, pārtikas palīdzība, valsts uzņēmumi u. c.) atcelšanu, lai novērstu pastāvošās atšķirības tirdzniecībā starp ziemeļiem un dienvidiem un lai padarītu rentablāku nabadzīgo zemju lauksaimniecību; |
| --- | --- |

41.

atzīmē, ka vairumā jaunattīstības valstu lauksaimniecība joprojām ir galvenais ienākumu un nodarbinātības avots, īpaši nabadzīgajiem ļaudīm, un tāpēc uzsver to, cik nozīmīgs ir ES izteiktais piedāvājums atcelt savas eksporta subsīdijas līdz 2013. gadam; uzsver, ka arī pārējām PTO valstīm jāveic tādas pašas darbības; aicina ES arī turpmāk atbalstīt citu, reizēm slēptu, eksporta atbalsta formu (piemēram, eksporta kredīts, pārtikas palīdzība, valsts uzņēmumi u. c.) atcelšanu, lai novērstu pastāvošās atšķirības tirdzniecībā starp ziemeļiem un dienvidiem un lai padarītu rentablāku nabadzīgo zemju lauksaimniecību;

| 42. | atzinīgi vērtē lēmumu par eksporta subsīdiju atcelšanu lauksaimniecībai līdz 2013. gadam un vēlreiz aicina ievērojami veicināt jau pieņemto lēmumu īstenošanu, tomēr, ņemot vērā, ka šīs eksporta subsīdijas ir tikai 3,5% no visa ES lauksaimniecības atbalsta, aicina Komisiju turpināt diskusijas par to paņēmienu konkretizēšanu, ar kuriem iespējams samazināt vietējās lauksaimniecības subsīdijas un tarifus visās industriāli attīstītajās valstīs, |
| --- | --- |

42.

atzinīgi vērtē lēmumu par eksporta subsīdiju atcelšanu lauksaimniecībai līdz 2013. gadam un vēlreiz aicina ievērojami veicināt jau pieņemto lēmumu īstenošanu, tomēr, ņemot vērā, ka šīs eksporta subsīdijas ir tikai 3,5% no visa ES lauksaimniecības atbalsta, aicina Komisiju turpināt diskusijas par to paņēmienu konkretizēšanu, ar kuriem iespējams samazināt vietējās lauksaimniecības subsīdijas un tarifus visās industriāli attīstītajās valstīs,

| 43. | uzsver tādu preču kā cukurs, banāni un kokvilna nozīmību jaunattīstības valstīm; aicina Eiropas Savienību sniegt atbalstu jaunattīstības valstīm, kas nepieciešams to cukura ražošanas nozares reformēšanai; izsaka nožēlu par to, ka Honkongā netika rasts efektīvs risinājums problēmām kokvilnas nozarē; |
| --- | --- |

43.

uzsver tādu preču kā cukurs, banāni un kokvilna nozīmību jaunattīstības valstīm; aicina Eiropas Savienību sniegt atbalstu jaunattīstības valstīm, kas nepieciešams to cukura ražošanas nozares reformēšanai; izsaka nožēlu par to, ka Honkongā netika rasts efektīvs risinājums problēmām kokvilnas nozarē;

| 44. | atgādina, ka biodaudzveidības uzturēšana ir viens no svarīgākajiem faktoriem dabas aizsardzībā un cīņā pret augu un dzīvnieku slimībām un ka tāpēc piesardzīga attieksme pret ģenētiski modificētiem organismiem (ĢMO), un tradicionālo sēklu un zināšanu izmantošana lauksaimniecībā ir likumīga atsevišķu valstu vai reģionu izvēle; |
| --- | --- |

44.

atgādina, ka biodaudzveidības uzturēšana ir viens no svarīgākajiem faktoriem dabas aizsardzībā un cīņā pret augu un dzīvnieku slimībām un ka tāpēc piesardzīga attieksme pret ģenētiski modificētiem organismiem (ĢMO), un tradicionālo sēklu un zināšanu izmantošana lauksaimniecībā ir likumīga atsevišķu valstu vai reģionu izvēle;

| 45. | aicina Komisiju nodrošināt tirdzniecības un sadarbības politikas lielāku saskanību, lai izveidotu precīzi virzītu palīdzību tirdzniecības apjomu palielināšanai, kas nodrošinās eksporta un importa pieaugumu un saglabās tā līdzsvaru, lai nākotnē izvairītos no jaunām parādu izraisītām krīzēm un lai palīdzētu jaunattīstības valstu valdībām:






  — | saglabāt un attīstīt sabiedriskos pakalpojumus, lai novērstu ar nabadzību saistīto lielo postu — epidēmijas, analfabētismu, dzeramā ūdens trūkumu un notekūdeņu attīrīšanas trūkumu; |
| --- | --- | --- |

45.

aicina Komisiju nodrošināt tirdzniecības un sadarbības politikas lielāku saskanību, lai izveidotu precīzi virzītu palīdzību tirdzniecības apjomu palielināšanai, kas nodrošinās eksporta un importa pieaugumu un saglabās tā līdzsvaru, lai nākotnē izvairītos no jaunām parādu izraisītām krīzēm un lai palīdzētu jaunattīstības valstu valdībām:

—

saglabāt un attīstīt sabiedriskos pakalpojumus, lai novērstu ar nabadzību saistīto lielo postu — epidēmijas, analfabētismu, dzeramā ūdens trūkumu un notekūdeņu attīrīšanas trūkumu;

| — | sekmēt bagātību radīšanai nepieciešamos apstākļus, tādus kā piekļuve enerģijai un infrastruktūru attīstīšana, it īpaši informācijas un komunikāciju tehnoloģijā; |
| --- | --- |

—

sekmēt bagātību radīšanai nepieciešamos apstākļus, tādus kā piekļuve enerģijai un infrastruktūru attīstīšana, it īpaši informācijas un komunikāciju tehnoloģijā;

| 46. | uzskata, ka ir jānošķir komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi; uzsver, ka sabiedriskajiem pakalpojumiem arī turpmāk jāpaliek ārpus Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (VVPT), it īpaši tiem, kas nodrošina piekļuvi vitāli svarīgām sabiedriskām jomām, tādām kā veselības aprūpe, izglītība, dzeramais ūdens un enerģija, kā arī tiem, kam ir galvenā nozīme kultūras identitātes saglabāšanā, tādiem kā audiovizuālie pakalpojumi; |
| --- | --- |

46.

uzskata, ka ir jānošķir komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi; uzsver, ka sabiedriskajiem pakalpojumiem arī turpmāk jāpaliek ārpus Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (VVPT), it īpaši tiem, kas nodrošina piekļuvi vitāli svarīgām sabiedriskām jomām, tādām kā veselības aprūpe, izglītība, dzeramais ūdens un enerģija, kā arī tiem, kam ir galvenā nozīme kultūras identitātes saglabāšanā, tādiem kā audiovizuālie pakalpojumi;

| 47. | uzsver, cik nozīmīga ir tirgus pieejamības palielināšana pakalpojumu sniedzējiem arī jaunattīstības valstīs, tajā paša laikā aizsargājot visu PTO dalībvalstu spēju regulēt to pakalpojumu sektorus saskaņā ar VVPT, tostarp saglabājot iespēju neiekļaut tādas pamatnozares kā pakalpojumu sniegšanu veselības, izglītības un audiovizuālajā jomā; izsaka nožēlu, ka PTO sarunu laikā līdz šim nav izdevies pieņemt īpašus pamatnoteikumus attiecībā uz pakalpojumiem, it īpaši nozarēs, kas ir nozīmīgas saistībā ar jaunattīstības valstu eksporta iespējām; aicina būtiski veicināt attīstību šajā jomā; |
| --- | --- |

47.

uzsver, cik nozīmīga ir tirgus pieejamības palielināšana pakalpojumu sniedzējiem arī jaunattīstības valstīs, tajā paša laikā aizsargājot visu PTO dalībvalstu spēju regulēt to pakalpojumu sektorus saskaņā ar VVPT, tostarp saglabājot iespēju neiekļaut tādas pamatnozares kā pakalpojumu sniegšanu veselības, izglītības un audiovizuālajā jomā; izsaka nožēlu, ka PTO sarunu laikā līdz šim nav izdevies pieņemt īpašus pamatnoteikumus attiecībā uz pakalpojumiem, it īpaši nozarēs, kas ir nozīmīgas saistībā ar jaunattīstības valstu eksporta iespējām; aicina būtiski veicināt attīstību šajā jomā;

| 48. | aicina Komisiju garantēt pilnīgu elastību pakalpojumu jomā un ļaut katrai valstij brīvi izvēlēties, kurus pakalpojumu iekļaut liberalizējamo pakalpojumu sarakstā, kurus — ne; |
| --- | --- |

48.

aicina Komisiju garantēt pilnīgu elastību pakalpojumu jomā un ļaut katrai valstij brīvi izvēlēties, kurus pakalpojumu iekļaut liberalizējamo pakalpojumu sarakstā, kurus — ne;

| 49. | aicina Komisiju īstenot tirdzniecības politiku, kas saistīta ar pakalpojumiem un kas atbalsta fizisku personu pārvietošanos jaunattīstības valstīs, kā arī veicina to pakalpojumu pieejamību, kuri var sekmēt attīstību un nabadzības samazināšanu; |
| --- | --- |

49.

aicina Komisiju īstenot tirdzniecības politiku, kas saistīta ar pakalpojumiem un kas atbalsta fizisku personu pārvietošanos jaunattīstības valstīs, kā arī veicina to pakalpojumu pieejamību, kuri var sekmēt attīstību un nabadzības samazināšanu;

| 50. | uzsver nepieciešamību visnabadzīgākajām jaunattīstības valstīm ļaut pašām visai brīvi noteikt, cik liela savstarpīguma pakāpe būs to tirgu atvēršanai, lai aizsargātu visneaizsargātākās valstis, ļaujot tām pašām izlemt, cik strauji jānotiek liberalizācijai; |
| --- | --- |

50.

uzsver nepieciešamību visnabadzīgākajām jaunattīstības valstīm ļaut pašām visai brīvi noteikt, cik liela savstarpīguma pakāpe būs to tirgu atvēršanai, lai aizsargātu visneaizsargātākās valstis, ļaujot tām pašām izlemt, cik strauji jānotiek liberalizācijai;

| 51. | uzsver, ka ir jānodrošina iespēja jaunattīstības valstīm iegādāties medikamentus par pieejamu cenu, tajā pašā laikā ņemot vērā ražotāju problēmas; |
| --- | --- |

51.

uzsver, ka ir jānodrošina iespēja jaunattīstības valstīm iegādāties medikamentus par pieejamu cenu, tajā pašā laikā ņemot vērā ražotāju problēmas;

| 52. | uzsver, ka nabadzība galvenokārt skar sievietes (“nabadzības feminizēšanās”) un uzsver, ka ir jāpārskata tirdzniecības politikas ietekme uz dzimumu vienlīdzību, lai izstrādātu tādu politiku, kas aptur un novērš tādas atstumtības izpausmes kā zemes īpašumtiesību piederēšana galvenokārt vīriešiem, vīriešu migrācija uz pilsētām un lauku slīgšana arvien lielākā nabadzībā, vietējo tirgu sagraušana, slikti apmaksāta nekvalificēta sieviešu darba koncentrēšanās tur, kur tiek ražotas preces eksportam utt., ieviešot stimulus un pozitīvas diskriminācijas pasākumus, kuri paredzēti valdībām un Eiropas uzņēmumiem, kas darbojas šajās valstīs; |
| --- | --- |

52.

uzsver, ka nabadzība galvenokārt skar sievietes (“nabadzības feminizēšanās”) un uzsver, ka ir jāpārskata tirdzniecības politikas ietekme uz dzimumu vienlīdzību, lai izstrādātu tādu politiku, kas aptur un novērš tādas atstumtības izpausmes kā zemes īpašumtiesību piederēšana galvenokārt vīriešiem, vīriešu migrācija uz pilsētām un lauku slīgšana arvien lielākā nabadzībā, vietējo tirgu sagraušana, slikti apmaksāta nekvalificēta sieviešu darba koncentrēšanās tur, kur tiek ražotas preces eksportam utt., ieviešot stimulus un pozitīvas diskriminācijas pasākumus, kuri paredzēti valdībām un Eiropas uzņēmumiem, kas darbojas šajās valstīs;

| 53. | aicina sistemātiski analizēt dzimumu līdztiesības aspektu tirdzniecības paplašināšanās procesā, lai izpētītu dažādas tendences un ņemtu vērā attiecīgo jautājumu un faktoru sarežģītību, piemēram, sieviešu iespējas izmantot ekonomikas un tehniskos resursus, viņu iesaistīšanos darba tirgū, nodokļus, kā arī diskriminācijas un segregācijas rādītājus darba tirgū, sieviešu iespējas iegūt izglītību un viņu mācību līmeni, kā arī veselības aprūpes un sociāli kulturālo resursu pieejamību; |
| --- | --- |

53.

aicina sistemātiski analizēt dzimumu līdztiesības aspektu tirdzniecības paplašināšanās procesā, lai izpētītu dažādas tendences un ņemtu vērā attiecīgo jautājumu un faktoru sarežģītību, piemēram, sieviešu iespējas izmantot ekonomikas un tehniskos resursus, viņu iesaistīšanos darba tirgū, nodokļus, kā arī diskriminācijas un segregācijas rādītājus darba tirgū, sieviešu iespējas iegūt izglītību un viņu mācību līmeni, kā arī veselības aprūpes un sociāli kulturālo resursu pieejamību;

| 54. | konstatē, ka sievietes gūst mazāk labumu no tirdzniecības liberalizācijas un globalizācijas radītajām iespējām, tajā pašā laikā viņas ir vairāk pakļautas šo procesu negatīvajām sekām, un tāpēc aicina Eiropas Savienību savās ar tirdzniecību saistītajās atbalsta programmās īpašu uzmanību veltīt tam, kā palielināt sieviešu iespējas piedalīties tirdzniecībā (starptautiskajā); |
| --- | --- |

54.

konstatē, ka sievietes gūst mazāk labumu no tirdzniecības liberalizācijas un globalizācijas radītajām iespējām, tajā pašā laikā viņas ir vairāk pakļautas šo procesu negatīvajām sekām, un tāpēc aicina Eiropas Savienību savās ar tirdzniecību saistītajās atbalsta programmās īpašu uzmanību veltīt tam, kā palielināt sieviešu iespējas piedalīties tirdzniecībā (starptautiskajā);

| 55. | konstatē, ka divpusējās un daudzpusējās tirdzniecības sarunās, ko Komisija risina dalībvalstu vārdā, tā gandrīz nemaz vai vispār nevērtē dzimumu līdztiesības aspektu topošajos tirdzniecības nolīgumos, un aicina Komisiju sistemātiski analizēt šo aspektu, izvērtējot, kāda būtu ietekme ES priekšlikumiem tirdzniecības sarunās makroekonomikas un mikroekonomikas līmenī; |
| --- | --- |

55.

konstatē, ka divpusējās un daudzpusējās tirdzniecības sarunās, ko Komisija risina dalībvalstu vārdā, tā gandrīz nemaz vai vispār nevērtē dzimumu līdztiesības aspektu topošajos tirdzniecības nolīgumos, un aicina Komisiju sistemātiski analizēt šo aspektu, izvērtējot, kāda būtu ietekme ES priekšlikumiem tirdzniecības sarunās makroekonomikas un mikroekonomikas līmenī;

| 56. | aicina starptautiskās ekonomiskās iestādes un Komisiju radīt līdzekļus un programmas, lai veicinātu sieviešu lomu jaunattīstības valstu ekonomiskajā dzīvē, jo īpaši ar izglītības palīdzību atbalstot uzņēmējdarbības garu un nodrošinot finansiālo palīdzību, ieskaitot mikrokredītus; |
| --- | --- |

56.

aicina starptautiskās ekonomiskās iestādes un Komisiju radīt līdzekļus un programmas, lai veicinātu sieviešu lomu jaunattīstības valstu ekonomiskajā dzīvē, jo īpaši ar izglītības palīdzību atbalstot uzņēmējdarbības garu un nodrošinot finansiālo palīdzību, ieskaitot mikrokredītus;

| 57. | uzskata, ka sociālā attīstība ir viens no tirdzniecības politikas stūrakmeņiem, un aicina attiecīgās starptautiskās organizācijas un valdības izskaust jebkāda veida diskrimināciju, to skaitā dzimumu nevienlīdzību un ar dzimumu pamatotus šķēršļus, kā arī diskrimināciju algas ziņā, atzīt tiesības uz apmaksātu grūtniecības atvaļinājumu un noteikt minimālo algu; aicina apspriežu procesā iesaistīt organizācijas, kas pārstāv darba ņēmējas sievietes; |
| --- | --- |

57.

uzskata, ka sociālā attīstība ir viens no tirdzniecības politikas stūrakmeņiem, un aicina attiecīgās starptautiskās organizācijas un valdības izskaust jebkāda veida diskrimināciju, to skaitā dzimumu nevienlīdzību un ar dzimumu pamatotus šķēršļus, kā arī diskrimināciju algas ziņā, atzīt tiesības uz apmaksātu grūtniecības atvaļinājumu un noteikt minimālo algu; aicina apspriežu procesā iesaistīt organizācijas, kas pārstāv darba ņēmējas sievietes;

| 58. | atgādina par starptautiskajā tirdzniecībā iesaistīto pušu sociālo atbildību un aicina kompetentās iestādes izstrādāt konkrētus pasākumus, lai personām, kas atrodas nelabvēlīgā situācijā, nodrošinātu taisnīgas iespējas izmantot veselības aizsardzības sistēmas, iegūt pieņemamu mājokli, ūdeni, tiesībaizsardzību, izglītību, profesionālo izglītību, mūžizglītību, kā arī nodarboties ar sportu un baudīt kultūru, lai nepieļautu priekšlaicīgu skolas pamešanu un ļautu viegli pāriet no skolas uz darba tirgu; |
| --- | --- |

58.

atgādina par starptautiskajā tirdzniecībā iesaistīto pušu sociālo atbildību un aicina kompetentās iestādes izstrādāt konkrētus pasākumus, lai personām, kas atrodas nelabvēlīgā situācijā, nodrošinātu taisnīgas iespējas izmantot veselības aizsardzības sistēmas, iegūt pieņemamu mājokli, ūdeni, tiesībaizsardzību, izglītību, profesionālo izglītību, mūžizglītību, kā arī nodarboties ar sportu un baudīt kultūru, lai nepieļautu priekšlaicīgu skolas pamešanu un ļautu viegli pāriet no skolas uz darba tirgu;

| 59. | uzskata, ka tirdzniecības nolīgumos jārespektē spēkā esošie starptautiskie nolīgumi par cilvēktiesībām un sieviešu tiesībām, ekoloģisko dzīvotspēju un tiesības uz attīstību, kā arī nabadzības izskaušanu; |
| --- | --- |

59.

uzskata, ka tirdzniecības nolīgumos jārespektē spēkā esošie starptautiskie nolīgumi par cilvēktiesībām un sieviešu tiesībām, ekoloģisko dzīvotspēju un tiesības uz attīstību, kā arī nabadzības izskaušanu;

| 60. | norāda, ka starptautiskās tirdzniecības sistēma, kas ir labvēlīga attīstībai un nabadzības samazināšanai, veicinās arī sociālo progresu un pienācīgu nodarbinātību; tirdzniecības noteikumi nedrīkst apdraudēt sociālos standartus, ko noteikusi SDO; jebkura veida darbaspēka ekspluatācijas apkarošana (spaidu darba un it īpaši bērnu darba aizliegums) līdz ar arodbiedrību brīvību ievērošanu ir vitāli svarīga godīgas tirdzniecības sistēmas izveidei, kas atbilst ikviena iedzīvotāja interesēm; atkārtoti atgādina par nepieciešamību pētīt tirdzniecības un sociālo jautājumu mijiedarbību; |
| --- | --- |

60.

norāda, ka starptautiskās tirdzniecības sistēma, kas ir labvēlīga attīstībai un nabadzības samazināšanai, veicinās arī sociālo progresu un pienācīgu nodarbinātību; tirdzniecības noteikumi nedrīkst apdraudēt sociālos standartus, ko noteikusi SDO; jebkura veida darbaspēka ekspluatācijas apkarošana (spaidu darba un it īpaši bērnu darba aizliegums) līdz ar arodbiedrību brīvību ievērošanu ir vitāli svarīga godīgas tirdzniecības sistēmas izveidei, kas atbilst ikviena iedzīvotāja interesēm; atkārtoti atgādina par nepieciešamību pētīt tirdzniecības un sociālo jautājumu mijiedarbību;

| 61. | aicina Komisiju sākt ņemt vērā nekomerciālos kritērijus iespējamās sarunās par tirgu turpmāku atvēršanu, lai tirdzniecības paplašināšanās nenotiek uz vietējo iedzīvotāju darba apstākļu rēķina; tajā pašā laikā aicina SDO biedrus vienoties par kopējiem noteikumiem jaunattīstības valstīm, un šo noteikumu būtība un ieviešanas grafiks jānosaka sadarbībā ar jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

61.

aicina Komisiju sākt ņemt vērā nekomerciālos kritērijus iespējamās sarunās par tirgu turpmāku atvēršanu, lai tirdzniecības paplašināšanās nenotiek uz vietējo iedzīvotāju darba apstākļu rēķina; tajā pašā laikā aicina SDO biedrus vienoties par kopējiem noteikumiem jaunattīstības valstīm, un šo noteikumu būtība un ieviešanas grafiks jānosaka sadarbībā ar jaunattīstības valstīm;

| 62. | uzsver, ka PTO ir jāievēro SDO lēmumi šajā jomā; šajā sakarā ierosina: gadījumos, kad SDO nolemj piemērot sankcijas, valstīm jāspēj likt lietā tādi tirdzniecības instrumenti kā drošības klauzulu izmantošana, muitas tarifu pārskatīšana uz laiku vai antidempinga pasākumu ieviešana; |
| --- | --- |

62.

uzsver, ka PTO ir jāievēro SDO lēmumi šajā jomā; šajā sakarā ierosina: gadījumos, kad SDO nolemj piemērot sankcijas, valstīm jāspēj likt lietā tādi tirdzniecības instrumenti kā drošības klauzulu izmantošana, muitas tarifu pārskatīšana uz laiku vai antidempinga pasākumu ieviešana;

| 63. | uzsver, ka nabadzības mazināšanai un ilgtspējīgas attīstības veicināšanai ir jābūt uzmanības centrā sarunās par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem; |
| --- | --- |

63.

uzsver, ka nabadzības mazināšanai un ilgtspējīgas attīstības veicināšanai ir jābūt uzmanības centrā sarunās par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem;

| 64. | uzsver daudzpusējās tirdzniecības pamatprincipu uzturēšanas un stiprināšanas nozīmi; atgādina, ka saistībā ar PTO kā forumu, kurā tiek izstrādāta uz godīgiem noteikumiem balstīta sistēma starptautiskajai tirdzniecībai, ir īpaši jāuzsver jaunattīstības valstu sarunu potenciāla palielināšana, lai veicinātu šo valstu tirdzniecības interešu labāku pārstāvniecību un integrāciju pasaules ekonomikā; |
| --- | --- |

64.

uzsver daudzpusējās tirdzniecības pamatprincipu uzturēšanas un stiprināšanas nozīmi; atgādina, ka saistībā ar PTO kā forumu, kurā tiek izstrādāta uz godīgiem noteikumiem balstīta sistēma starptautiskajai tirdzniecībai, ir īpaši jāuzsver jaunattīstības valstu sarunu potenciāla palielināšana, lai veicinātu šo valstu tirdzniecības interešu labāku pārstāvniecību un integrāciju pasaules ekonomikā;

| 65. | uzsver, ka ir steidzami nepieciešama PTO reforma, lai panāktu lielāku demokrātisko atbildību, pārskatāmību un uzticamību, lai to efektīvāk integrētu pasaules pārvades vispārējā sistēmā; aicina, lai tirdzniecības un attīstības jomā starptautiskās organizācijas, ieskaitot ANO organizācijas, kas atbild par humāno attīstību, veselību, nodarbinātību un vidi, būtu saskaņotākas un vienotākas, lai sasniegtu TAM un apkopotu spēkus nabadzības izskaušanai un iespēju nodrošināšanai visiem; |
| --- | --- |

65.

uzsver, ka ir steidzami nepieciešama PTO reforma, lai panāktu lielāku demokrātisko atbildību, pārskatāmību un uzticamību, lai to efektīvāk integrētu pasaules pārvades vispārējā sistēmā; aicina, lai tirdzniecības un attīstības jomā starptautiskās organizācijas, ieskaitot ANO organizācijas, kas atbild par humāno attīstību, veselību, nodarbinātību un vidi, būtu saskaņotākas un vienotākas, lai sasniegtu TAM un apkopotu spēkus nabadzības izskaušanai un iespēju nodrošināšanai visiem;

| 66. | ierosina, lai Eiropas Parlaments kā Eiropas Savienības pilsoņu likumīgais pārstāvis tiktu iesaistīts nolīgumos par starptautisko tirdzniecību; |
| --- | --- |

66.

ierosina, lai Eiropas Parlaments kā Eiropas Savienības pilsoņu likumīgais pārstāvis tiktu iesaistīts nolīgumos par starptautisko tirdzniecību;

| 67. | uzsver, ka nabadzības apkarošana ir cieši saistīta ar cilvēktiesību aizsardzību, demokrātisku iestāžu izveidi un demokrātisku pārvaldi; |
| --- | --- |

67.

uzsver, ka nabadzības apkarošana ir cieši saistīta ar cilvēktiesību aizsardzību, demokrātisku iestāžu izveidi un demokrātisku pārvaldi;

| 68. | atzinīgi vērtē Ņujorkā 2005. gada 14. septembrī notikušās ANO augstākā līmeņa sanāksmē par TAM sasniegšanu pieņemto deklarāciju, kurā ir ierosināts pārdomāt iespēju ieviest starptautiskas solidaritātes nodevas AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai, un tas ļautu starptautiskajai sabiedrībai pildīt apņemšanos attiecībā uz visnabadzīgākajiem cilvēkiem, kā arī veicināt globalizācijas radīto jauno bagātību taisnīgu pārdali; |
| --- | --- |

68.

atzinīgi vērtē Ņujorkā 2005. gada 14. septembrī notikušās ANO augstākā līmeņa sanāksmē par TAM sasniegšanu pieņemto deklarāciju, kurā ir ierosināts pārdomāt iespēju ieviest starptautiskas solidaritātes nodevas AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai, un tas ļautu starptautiskajai sabiedrībai pildīt apņemšanos attiecībā uz visnabadzīgākajiem cilvēkiem, kā arī veicināt globalizācijas radīto jauno bagātību taisnīgu pārdali;

| 69. | uzskata, ka ne vien tirdzniecība, bet īpaši ekonomiskā attīstība un investīcijas mazajos un vidējos uzņēmumos, kas piegādā preces un sniedz pakalpojumus, var nākotnē palielināt labklājību; it īpaši aicina Eiropas Investīciju banku īstenot vairāk programmu šīm mērķa grupām; |
| --- | --- |

69.

uzskata, ka ne vien tirdzniecība, bet īpaši ekonomiskā attīstība un investīcijas mazajos un vidējos uzņēmumos, kas piegādā preces un sniedz pakalpojumus, var nākotnē palielināt labklājību; it īpaši aicina Eiropas Investīciju banku īstenot vairāk programmu šīm mērķa grupām;

| 70. | uzsver, cik svarīgi ir atbalstīt VAV birokrātisko šķēršļu likvidēšanā, lai veicinātu vietējo uzņēmējdarbību un atrastu tirgus ārpus valsts, it īpaši iesaistot jaunattīstības valstu vietējās kopienas, parlamentus un pilsonisko sabiedrību demokrātiskajos procesos; |
| --- | --- |

70.

uzsver, cik svarīgi ir atbalstīt VAV birokrātisko šķēršļu likvidēšanā, lai veicinātu vietējo uzņēmējdarbību un atrastu tirgus ārpus valsts, it īpaši iesaistot jaunattīstības valstu vietējās kopienas, parlamentus un pilsonisko sabiedrību demokrātiskajos procesos;

| 71. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

71.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 112 E, 9.5.2002., 326. lpp.

(2)  OV C 177 E, 25.7.2002., 290. lpp.

(3)  OV C 272 E, 13.11.2003., 277. lpp.

(4)  OV C 39 E, 13.2.2004., 79. lpp.

(5)  OV C 43 E, 19.2.2004., 248. lpp.

(6)  OV C 67 E, 17.3.2004., 255. lpp.

(7)  OV C 74 E, 24.3.2004., 861. lpp.

(8)  OV C 76 E, 25.3.2004., 435. lpp.

(9)  OV C 77 E, 26.3.2004., 393. lpp.

(10)  OV C 304 E, 1.12.2005., 277. lpp.

(11)  OV C 92 E, 20.4.2006., 397. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0289.

(13)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0461.

(14)  OV C 320 E, 15.12.2005., 145. lpp.

(15)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0454.

(16)  OV L 169, 30.6.2005., 1. lpp.

P6_TA(2006)0243

Energoefektivitāte (Zaļā grāmata)

Eiropas Parlamenta rezolūcija par energoefektivitāti vai kā ar ierobežotiem resursiem sasniegt labāku rezultātu — Zaļā grāmata (2005/2210(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par energoefektivitāti vai kā ar ierobežotiem resursiem sasniegt labāku rezultātu (COM(2005)0265), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par energoefektivitāti vai kā ar ierobežotiem resursiem sasniegt labāku rezultātu (COM(2005)0265),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/91/EK par ēku energoefektivitāti (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/91/EK par ēku energoefektivitāti (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Direktīvu 2004/8/EK par tādas koģenerācijas veicināšanu, kas balstīta uz lietderīgā siltuma pieprasījumu iekšējā enerģijas tirgū (2) (t. s. “Koģenerācijas direktīva”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Direktīvu 2004/8/EK par tādas koģenerācijas veicināšanu, kas balstīta uz lietderīgā siltuma pieprasījumu iekšējā enerģijas tirgū (2) (t. s. “Koģenerācijas direktīva”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Direktīvu 2005/32/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Direktīvu 2005/32/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. aprīļa Direktīvu 2006/32/EK par enerģijas gala patēriņa efektivitāti un enerģijas pakalpojumiem (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. aprīļa Direktīvu 2006/32/EK par enerģijas gala patēriņa efektivitāti un enerģijas pakalpojumiem (4),

| — | ņemot vērā Padomes 1992. gada 22. septembra Direktīvu 92/75/EEK par sadzīves tehnikas enerģijas patēriņa un citu resursu patēriņa norādīšanu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1992. gada 22. septembra Direktīvu 92/75/EEK par sadzīves tehnikas enerģijas patēriņa un citu resursu patēriņa norādīšanu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm (5),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) (COM(2005)0119) (Septītā pamatprogramma), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) (COM(2005)0119) (Septītā pamatprogramma),

| — | ņemot vērā tā 2001. gada 14. marta rezolūciju par Komisijas paziņojumu — rīcības plāns energoefektivitātes uzlabošanai Eiropas Kopienā — Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, kā arī Reģionu komitejai (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2001. gada 14. marta rezolūciju par Komisijas paziņojumu — rīcības plāns energoefektivitātes uzlabošanai Eiropas Kopienā — Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, kā arī Reģionu komitejai (6),

| — | ņemot vērā tā 2000. gada 6. jūlija rezolūciju par Komisijas otro ziņojumu par enerģijas tirgus liberalizācijas apstākļiem Padomei un Eiropas Parlamentam (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2000. gada 6. jūlija rezolūciju par Komisijas otro ziņojumu par enerģijas tirgus liberalizācijas apstākļiem Padomei un Eiropas Parlamentam (7),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Ekonomikas un monetārās komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A6-0160/2006); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Ekonomikas un monetārās komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A6-0160/2006);

| A. | tā kā energoefektivitāte ir attiecība starp piegādāto un izmantoto enerģiju; |
| --- | --- |

A.

tā kā energoefektivitāte ir attiecība starp piegādāto un izmantoto enerģiju;

| B. | tā kā enerģijas patēriņš jau sākotnēji ir saistīts ar ekonomisko izaugsmi, kā arī energoefektivitātes uzlabošana veido pozitīvu mijiedarbību starp enerģijas patēriņu un ekonomisko ieguvumu, tādējādi uzlabojot enerģijas izmantošanas intensitāti tautsaimniecībā; |
| --- | --- |

B.

tā kā enerģijas patēriņš jau sākotnēji ir saistīts ar ekonomisko izaugsmi, kā arī energoefektivitātes uzlabošana veido pozitīvu mijiedarbību starp enerģijas patēriņu un ekonomisko ieguvumu, tādējādi uzlabojot enerģijas izmantošanas intensitāti tautsaimniecībā;

| C. | tā kā enerģijas ietaupīšanu var panākt ar energoefektivitātes uzlabošanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā enerģijas ietaupīšanu var panākt ar energoefektivitātes uzlabošanu;

| D. | tā kā enerģijas efektivitāte ir plašākā, ātrākā un lētākā atbildes reakcija uz enerģijas drošības problēmām, augošām un svārstīgām enerģijas cenām un apkārtējās vides jautājumiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā enerģijas efektivitāte ir plašākā, ātrākā un lētākā atbildes reakcija uz enerģijas drošības problēmām, augošām un svārstīgām enerģijas cenām un apkārtējās vides jautājumiem;

| E. | tā kā enerģijas patēriņš ES katru gadu ir palielinājies vidēji par 1% un enerģijas izmantošanas intensitāte pēdējos 35 gados ir samazinājusies par vienu trešdaļu, bet pēdējā laikā tā ir krasi samazinājusies; |
| --- | --- |

E.

tā kā enerģijas patēriņš ES katru gadu ir palielinājies vidēji par 1% un enerģijas izmantošanas intensitāte pēdējos 35 gados ir samazinājusies par vienu trešdaļu, bet pēdējā laikā tā ir krasi samazinājusies;

| F. | tā kā Komisija, pamatojoties uz pētījumiem, kuros nav ņemtas vērā enerģijas augstās cenas mūsdienās, kas turpinās pieaugt nākotnē, ir novērtējusi, ka ES rentablā veidā varētu ietaupīt 20 % no tās pašreizējā enerģijas patēriņa; |
| --- | --- |

F.

tā kā Komisija, pamatojoties uz pētījumiem, kuros nav ņemtas vērā enerģijas augstās cenas mūsdienās, kas turpinās pieaugt nākotnē, ir novērtējusi, ka ES rentablā veidā varētu ietaupīt 20 % no tās pašreizējā enerģijas patēriņa;

| G. | tā kā enerģijas izmantošanas intensitātes samazināšanās neizraisa IKP pieauguma samazināšanos; |
| --- | --- |

G.

tā kā enerģijas izmantošanas intensitātes samazināšanās neizraisa IKP pieauguma samazināšanos;

| H. | tā kā energoefektivitāte sniedz būtisku ieguldījumu ES konkurētspējas palielināšanā un nodarbinātībā, un Lisabonas mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

H.

tā kā energoefektivitāte sniedz būtisku ieguldījumu ES konkurētspējas palielināšanā un nodarbinātībā, un Lisabonas mērķu sasniegšanā;

| I. | tā kā aprēķinātais bruto enerģijas patēriņš ēkām ir 27%, transportam — 20 % un rūpniecībai — 18 % no kopējā patēriņa; |
| --- | --- |

I.

tā kā aprēķinātais bruto enerģijas patēriņš ēkām ir 27%, transportam — 20 % un rūpniecībai — 18 % no kopējā patēriņa;

| J. | tā kā galējais enerģijas patēriņš ES ar 25 dalībvalstīm 2004. gadā rūpniecības nozarē bija 28 %, transportā — 31 % un ēkās — 41 %; |
| --- | --- |

J.

tā kā galējais enerģijas patēriņš ES ar 25 dalībvalstīm 2004. gadā rūpniecības nozarē bija 28 %, transportā — 31 % un ēkās — 41 %;

| K. | tā kā elektrības pārvades un piegādes zudumi vidēji ir robežās no 10% līdz 12% atkarībā attāluma starp piegādātāju un patērētāju, bet siltuma pārvades un sadales zudumi ir mainīgāki un atkarīgi ne tikai no attāluma, bet arī no izolācijas metodes; |
| --- | --- |

K.

tā kā elektrības pārvades un piegādes zudumi vidēji ir robežās no 10% līdz 12% atkarībā attāluma starp piegādātāju un patērētāju, bet siltuma pārvades un sadales zudumi ir mainīgāki un atkarīgi ne tikai no attāluma, bet arī no izolācijas metodes;

| L. | tā kā visā ES harmonizēta un nebirokrātiska salīdzinošās novērtēšanas sistēma var būt labs paņēmiens, lai aprēķinātu energoefektivitātes ieguvumus; |
| --- | --- |

L.

tā kā visā ES harmonizēta un nebirokrātiska salīdzinošās novērtēšanas sistēma var būt labs paņēmiens, lai aprēķinātu energoefektivitātes ieguvumus;

| M. | tā kā ir atsevišķi spēkā esoši tiesību akti attiecībā uz energoefektivitāti, kuri jau tagad ir iestrādāti valsts tiesību aktos, un gada laikā ir jāiestrādā vēl viens tiesību akts, un dalībvalstu pirmajiem valstu energoefektivitātes rīcības plāniem jābūt gataviem līdz 2007. gada 1. jūnijam; |
| --- | --- |

M.

tā kā ir atsevišķi spēkā esoši tiesību akti attiecībā uz energoefektivitāti, kuri jau tagad ir iestrādāti valsts tiesību aktos, un gada laikā ir jāiestrādā vēl viens tiesību akts, un dalībvalstu pirmajiem valstu energoefektivitātes rīcības plāniem jābūt gataviem līdz 2007. gada 1. jūnijam;

| N. | tā kā esošo direktīvu iestrāde valsts tiesību aktos un pilnīga īstenošana varētu sniegt nozīmīgu ieguldījumu energoefektivitātes uzlabošanā, tādējādi rentabli samazinot enerģijas izmantošanas intensitāti tautsaimniecībā; |
| --- | --- |

N.

tā kā esošo direktīvu iestrāde valsts tiesību aktos un pilnīga īstenošana varētu sniegt nozīmīgu ieguldījumu energoefektivitātes uzlabošanā, tādējādi rentabli samazinot enerģijas izmantošanas intensitāti tautsaimniecībā;

| O. | tā kā rentabilitātes aprēķinos turklāt jāietver bezdarbības izmaksas un sagaidāmie agrīnā stadijā uzsāktas darbības un jauninājumu, kā arī tehnoloģisko zināšanu ekonomiskie labumi, kuri samazinās riska novēršanas izmaksas; |
| --- | --- |

O.

tā kā rentabilitātes aprēķinos turklāt jāietver bezdarbības izmaksas un sagaidāmie agrīnā stadijā uzsāktas darbības un jauninājumu, kā arī tehnoloģisko zināšanu ekonomiskie labumi, kuri samazinās riska novēršanas izmaksas;

| P. | tā kā nav pamatdirektīvas par transporta energoefektivitāti transporta nozarē; |
| --- | --- |

P.

tā kā nav pamatdirektīvas par transporta energoefektivitāti transporta nozarē;

| Q. | tā kā ar jauno vienošanos par finanšu plānu pētniecības un attīstības budžets ir nozīmīgi samazināts; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ar jauno vienošanos par finanšu plānu pētniecības un attīstības budžets ir nozīmīgi samazināts;

| R. | tā kā patērētājiem ir pieejami energoefektīvas ierīces un tehnoloģijas, piemēram, lampas, uz kustību reaģējoši gaismas slēdži, siltuma sūkņi, ar tālvadību regulējamas viedās mērīšanas sistēmas un gāzes patēriņa regulēšanas ierīces, kā arī energoapgādes pakalpojumi, tomēr šādu preču un pakalpojumu izplatīšanās tirgū vēl aizvien nav pietiekami liela, lai arī Lisabonas stratēģijā ir liels uzsvars uz atbalstu uzņēmējdarbības uzsākšanai tīro tehnoloģiju jomā, ko uzskata par jaunu iespējamu nodarbinātības avotu; |
| --- | --- |

R.

tā kā patērētājiem ir pieejami energoefektīvas ierīces un tehnoloģijas, piemēram, lampas, uz kustību reaģējoši gaismas slēdži, siltuma sūkņi, ar tālvadību regulējamas viedās mērīšanas sistēmas un gāzes patēriņa regulēšanas ierīces, kā arī energoapgādes pakalpojumi, tomēr šādu preču un pakalpojumu izplatīšanās tirgū vēl aizvien nav pietiekami liela, lai arī Lisabonas stratēģijā ir liels uzsvars uz atbalstu uzņēmējdarbības uzsākšanai tīro tehnoloģiju jomā, ko uzskata par jaunu iespējamu nodarbinātības avotu;

| S. | tā kā tālejošai energoefektivitātes politikai jābūt izveidotai, lai aizpildītu plaisu starp tehniskām iespējām un to praktisko izmantošanu; |
| --- | --- |

S.

tā kā tālejošai energoefektivitātes politikai jābūt izveidotai, lai aizpildītu plaisu starp tehniskām iespējām un to praktisko izmantošanu;

| T. | tā kā rūpniecības nozares pienākums ieguldīt energoefektivitātes uzlabošanā, kā arī CO2 izmešu ierobežošanā ir jāskata ražošanas atbalsta pamatā pie augstas efektivitātes un augstiem izmešu standartiem, un novatorisku tehnoloģiju attīstības; |
| --- | --- |

T.

tā kā rūpniecības nozares pienākums ieguldīt energoefektivitātes uzlabošanā, kā arī CO2 izmešu ierobežošanā ir jāskata ražošanas atbalsta pamatā pie augstas efektivitātes un augstiem izmešu standartiem, un novatorisku tehnoloģiju attīstības;

| U. | tā kā daudzi patērētāji izjūt, ka trūkst informācijas par efektīvu enerģijas patēriņu un enerģijas faktiskajām izmaksām, bet labprāt attiecīgi mainītu paradumus, ja viņiem piedāvātu dažādotu tarifu iespējas, kā arī ja viņus pienācīgi informētu ar skaidru marķēšanas sistēmu par iekārtu un transportlīdzekļu energoefektivitāti; |
| --- | --- |

U.

tā kā daudzi patērētāji izjūt, ka trūkst informācijas par efektīvu enerģijas patēriņu un enerģijas faktiskajām izmaksām, bet labprāt attiecīgi mainītu paradumus, ja viņiem piedāvātu dažādotu tarifu iespējas, kā arī ja viņus pienācīgi informētu ar skaidru marķēšanas sistēmu par iekārtu un transportlīdzekļu energoefektivitāti;

| V. | tā kā Eiropas Savienībai līdz 2020. gadam paredzēts kļūt par ilgtspējīgāko un energoefektīvāko ekonomiku pasaulē; |
| --- | --- |

V.

tā kā Eiropas Savienībai līdz 2020. gadam paredzēts kļūt par ilgtspējīgāko un energoefektīvāko ekonomiku pasaulē;

| W. | tā kā Eiropas, valstu, vietējā un reģionālajā līmenī un visām iesaistītajām pusēm, kā arī neatkarīgiem ekspertiem ir cieši jāsadarbojas energoefektivitātes jomā, |
| --- | --- |

W.

tā kā Eiropas, valstu, vietējā un reģionālajā līmenī un visām iesaistītajām pusēm, kā arī neatkarīgiem ekspertiem ir cieši jāsadarbojas energoefektivitātes jomā,

| 1. | mudina dalībvalstis pilnībā īstenot ES direktīvas, kas attiecas uz energoefektivitātes jomu, it īpaši tās, kas attiecas uz ēku energoefektivitāti, koģenerācijas veicināšanu, enerģijas tirgus liberalizāciju un enerģijas gala patēriņa efektivitāti, kā arī energoapgādes pakalpojumiem; |
| --- | --- |

1.

mudina dalībvalstis pilnībā īstenot ES direktīvas, kas attiecas uz energoefektivitātes jomu, it īpaši tās, kas attiecas uz ēku energoefektivitāti, koģenerācijas veicināšanu, enerģijas tirgus liberalizāciju un enerģijas gala patēriņa efektivitāti, kā arī energoapgādes pakalpojumiem;

| 2. | aicina Komisiju nodrošināt, ka dalībvalstis pilnīgi īsteno visus enerģētikas jomā pastāvošos ES tiesību aktus; iesaka paātrināt procedūras pārkāpumu gadījumā, lai iestādes palielinātu savu uzticamību Eiropas tiesību aktu ieviešanā; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju nodrošināt, ka dalībvalstis pilnīgi īsteno visus enerģētikas jomā pastāvošos ES tiesību aktus; iesaka paātrināt procedūras pārkāpumu gadījumā, lai iestādes palielinātu savu uzticamību Eiropas tiesību aktu ieviešanā;

| 3. | atgādina, ka, ja dalībvalstis pilnībā īstenos spēkā esošos ES tiesību aktus, tad 50 % no ES mērķa līdz 2020. gadam ietaupīt 20 % enerģijas būs jau sasniegti; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka, ja dalībvalstis pilnībā īstenos spēkā esošos ES tiesību aktus, tad 50 % no ES mērķa līdz 2020. gadam ietaupīt 20 % enerģijas būs jau sasniegti;

| 4. | aicina Komisiju nodrošināt valstīm skaidru un pieejamu informāciju par ES enerģētikas direktīvu ieviešanu un lūdz Komisiju reizi mēnesī publicēt jaunāko informāciju Komisijas Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju nodrošināt valstīm skaidru un pieejamu informāciju par ES enerģētikas direktīvu ieviešanu un lūdz Komisiju reizi mēnesī publicēt jaunāko informāciju Komisijas Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē;

| 5. | aicina Komisiju analizēt dažādu tiesību aktu (piem., direktīvas par emisiju tirdzniecību, par lielām sadedzināšanas iekārtām, par integrētu piesārņojuma novēršanu un kontroli, termoelektrocentrālēm (TEC) u. c.) mijiedarbību, veicinot energoefektivitāti un tās ietekmi uz saistītajām nozarēm; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju analizēt dažādu tiesību aktu (piem., direktīvas par emisiju tirdzniecību, par lielām sadedzināšanas iekārtām, par integrētu piesārņojuma novēršanu un kontroli, termoelektrocentrālēm (TEC) u. c.) mijiedarbību, veicinot energoefektivitāti un tās ietekmi uz saistītajām nozarēm;

| 6. | aicina Komisiju darboties nekavējoties tajās jomās, kur iespējams, pamatojoties uz komitoloģijas procedūras direktīvām; tādēļ norāda uz Komisijas pienākumu, pamatojoties uz pamatdirektīvu 2005/32/EK, pieņemt tā sauktos īstenošanas pasākumus līdz 2007. gada maijam tām produktu grupām, kam ir lielākas iespējas rentabli samazināt siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju darboties nekavējoties tajās jomās, kur iespējams, pamatojoties uz komitoloģijas procedūras direktīvām; tādēļ norāda uz Komisijas pienākumu, pamatojoties uz pamatdirektīvu 2005/32/EK, pieņemt tā sauktos īstenošanas pasākumus līdz 2007. gada maijam tām produktu grupām, kam ir lielākas iespējas rentabli samazināt siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas;

| 7. | ar ieinteresētību gaida Komisijas energoefektivitātes rīcības plānu un īpaši rūpīgi sekos rīcības plāna atbilstībai pieņemtajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

7.

ar ieinteresētību gaida Komisijas energoefektivitātes rīcības plānu un īpaši rūpīgi sekos rīcības plāna atbilstībai pieņemtajiem tiesību aktiem;

| 8. | aicina Komisiju Eiropas Savienības energoefektivitātes rīcības plānā noteikt dažādus energoefektivitātes scenārijus, īpaši nosakot norādījumus enerģijas izmantošanai, enerģijas veidu kombinācijai un CO2 samazināšanai; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju Eiropas Savienības energoefektivitātes rīcības plānā noteikt dažādus energoefektivitātes scenārijus, īpaši nosakot norādījumus enerģijas izmantošanai, enerģijas veidu kombinācijai un CO2 samazināšanai;

| 9. | vērš uzmanību uz to, ka naftas cena pašreiz ir ievērojami augstāka par cenu, kura ņemta vērā Zaļajā grāmatā, nosakot mērķi ietaupīt 20 % enerģijas, un no tā izriet, ka energoefektivitātes pasākumu lietderīgums ievērojami pieaug; tāpēc aicina Komisiju attiecīgi paaugstināt nosprausto enerģijas taupības mērķi; |
| --- | --- |

9.

vērš uzmanību uz to, ka naftas cena pašreiz ir ievērojami augstāka par cenu, kura ņemta vērā Zaļajā grāmatā, nosakot mērķi ietaupīt 20 % enerģijas, un no tā izriet, ka energoefektivitātes pasākumu lietderīgums ievērojami pieaug; tāpēc aicina Komisiju attiecīgi paaugstināt nosprausto enerģijas taupības mērķi;

| 10. | aicina Komisiju energoefektivitātes rīcības plānā ierosināt praktiskus pasākumus, kas jāveic gan Eiropas, gan valstu līmenī; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju energoefektivitātes rīcības plānā ierosināt praktiskus pasākumus, kas jāveic gan Eiropas, gan valstu līmenī;

| 11. | aicina Komisiju iesniegt saskaņotu stratēģiju energoapgādes nodrošināšanai, palielinot energoefektivitāti un sekmējot atjaunīgo enerģijas avotu lietošanu; uzskata, ka attiecībā uz šo jautājumu politiskajām nostādnēm citai citu ir jāpapildina un ka starp daudzajām iniciatīvām, nosacījumiem un projektiem, kas pastāv ES līmenī, dažreiz patērētājiem ir neiespējami saskatīt to attiecīgos mērķus; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju iesniegt saskaņotu stratēģiju energoapgādes nodrošināšanai, palielinot energoefektivitāti un sekmējot atjaunīgo enerģijas avotu lietošanu; uzskata, ka attiecībā uz šo jautājumu politiskajām nostādnēm citai citu ir jāpapildina un ka starp daudzajām iniciatīvām, nosacījumiem un projektiem, kas pastāv ES līmenī, dažreiz patērētājiem ir neiespējami saskatīt to attiecīgos mērķus;

| 12. | uzskata, ka lielākiem ieguldījumiem atjaunīgos enerģijas avotos un energotaupīgās tehnoloģijās ir izšķirīga nozīme enerģijas pieprasījuma samazināšanā, cīņā ar klimata pārmaiņām un energoapgādes nodrošināšanā un ka ES varētu gūt lielu labumu arī no šo tehnoloģiju izvešanas uz valstīm, kurām paredzamais enerģijas patēriņa pieaugums liks ieguldīt ievērojamus līdzekļus videi nekaitīgās tehnoloģijās; tāpēc prasa, lai Septītajā pamatprogrammā šīm tehnoloģijām nodrošinātu ievērojamus līdzekļus; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka lielākiem ieguldījumiem atjaunīgos enerģijas avotos un energotaupīgās tehnoloģijās ir izšķirīga nozīme enerģijas pieprasījuma samazināšanā, cīņā ar klimata pārmaiņām un energoapgādes nodrošināšanā un ka ES varētu gūt lielu labumu arī no šo tehnoloģiju izvešanas uz valstīm, kurām paredzamais enerģijas patēriņa pieaugums liks ieguldīt ievērojamus līdzekļus videi nekaitīgās tehnoloģijās; tāpēc prasa, lai Septītajā pamatprogrammā šīm tehnoloģijām nodrošinātu ievērojamus līdzekļus;

| 13. | aicina Komisiju, stingri vienojoties ar dalībvalstīm un Eiropas Parlamentu un pilnīgi ņemot vērā zinātnes un tautsaimniecības datus, noteikt vērienīgu, bet reālu mērķi līdz 2020. gadam panākt energoefektivitātes uzlabojumu vismaz 20 % apmērā, kā arī apsver atsevišķu mērķu noteikšanu dažādās nozarēs, ņemot vērā valstu apstākļus, dalībvalstu agrākos panākumus un spēju pielāgoties paredzamajiem, spēkā esošajiem, bet joprojām ieviešamiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju, stingri vienojoties ar dalībvalstīm un Eiropas Parlamentu un pilnīgi ņemot vērā zinātnes un tautsaimniecības datus, noteikt vērienīgu, bet reālu mērķi līdz 2020. gadam panākt energoefektivitātes uzlabojumu vismaz 20 % apmērā, kā arī apsver atsevišķu mērķu noteikšanu dažādās nozarēs, ņemot vērā valstu apstākļus, dalībvalstu agrākos panākumus un spēju pielāgoties paredzamajiem, spēkā esošajiem, bet joprojām ieviešamiem tiesību aktiem;

| 14. | uzsver, ka Direktīvā 2006/32/EK noteiktais mērķis sasniegt 9% deviņu gadu laikā var būt vienīgi pieticīgākais mērķis; uzsver arī, ka visās valstīs ietaupījumu mērķim, neskatoties uz atšķirīgām tendencēm, jābūt krietni lielākam par vienu procenta punktu gadā; uzskata, ka ir nepieciešama lielāka energotaupība, ja enerģijas izmantošana turpinās pieaugt kā paredzēts; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka Direktīvā 2006/32/EK noteiktais mērķis sasniegt 9% deviņu gadu laikā var būt vienīgi pieticīgākais mērķis; uzsver arī, ka visās valstīs ietaupījumu mērķim, neskatoties uz atšķirīgām tendencēm, jābūt krietni lielākam par vienu procenta punktu gadā; uzskata, ka ir nepieciešama lielāka energotaupība, ja enerģijas izmantošana turpinās pieaugt kā paredzēts;

| 15. | vēlas, lai Komisija izvērtētu rezultātus apspriešanai iesniegtajiem ierosinājumiem par sabiedrības locekļiem, kuri ir nelabvēlīgā stāvoklī; atzīmē, ka atsevišķi ierosinājumi, īpaši par nodokļiem, šādiem cilvēkiem drīzāk uzliek nesamērīgu slogu; |
| --- | --- |

15.

vēlas, lai Komisija izvērtētu rezultātus apspriešanai iesniegtajiem ierosinājumiem par sabiedrības locekļiem, kuri ir nelabvēlīgā stāvoklī; atzīmē, ka atsevišķi ierosinājumi, īpaši par nodokļiem, šādiem cilvēkiem drīzāk uzliek nesamērīgu slogu;

| 16. | uzsver nepieciešamību dalībvalstīm pieņemt valsts energoefektivitātes rīcības plānu, kura pamatā būtu lieli un reāli obligātie gada mērķi; aicina dalībvalstis nodrošināt īstenošanas aģentūras un programmas ar attiecīgu finansējumu valsts un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

16.

uzsver nepieciešamību dalībvalstīm pieņemt valsts energoefektivitātes rīcības plānu, kura pamatā būtu lieli un reāli obligātie gada mērķi; aicina dalībvalstis nodrošināt īstenošanas aģentūras un programmas ar attiecīgu finansējumu valsts un vietējā līmenī;

| 17. | ierosina Komisijai veikt ietekmes novērtējumu par administratīvajām izmaksām energoefektivitātes ieguvumu kontroles sistēmas ieviešanai; uzskata, ka izmaksu un ieguvumu princips jāpiemēro visām likumdošanas iniciatīvām par energoefektivitāti, ņemot vērā globālās sasilšanas un enerģijas nenodrošinātības ekonomiskās izmaksas un to, ka energoefektivitātei ir nozīme CO2 izmešu samazināšanā un energoapgādes drošības uzlabošanā; |
| --- | --- |

17.

ierosina Komisijai veikt ietekmes novērtējumu par administratīvajām izmaksām energoefektivitātes ieguvumu kontroles sistēmas ieviešanai; uzskata, ka izmaksu un ieguvumu princips jāpiemēro visām likumdošanas iniciatīvām par energoefektivitāti, ņemot vērā globālās sasilšanas un enerģijas nenodrošinātības ekonomiskās izmaksas un to, ka energoefektivitātei ir nozīme CO2 izmešu samazināšanā un energoapgādes drošības uzlabošanā;

| 18. | iesaka Komisijai sistemātiski novērtēt sagaidāmo labumu un klasificēt ierosinātos pasākumus atkarībā no prioritātes pakāpes, vislielāko piešķirot tām jomām un iniciatīvām, kur tūlīt ir sagaidāmi nozīmīgākie rezultāti, un sniedzot dalībvalstīm un to pilsoņiem pozitīvu piemēru; uzskata, ka tas jāatspoguļo arī valstu rīcības programmās; |
| --- | --- |

18.

iesaka Komisijai sistemātiski novērtēt sagaidāmo labumu un klasificēt ierosinātos pasākumus atkarībā no prioritātes pakāpes, vislielāko piešķirot tām jomām un iniciatīvām, kur tūlīt ir sagaidāmi nozīmīgākie rezultāti, un sniedzot dalībvalstīm un to pilsoņiem pozitīvu piemēru; uzskata, ka tas jāatspoguļo arī valstu rīcības programmās;

| 19. | uzskata, ka arī vietējās enerģijas un vides aģentūras finansiāli jāatbalsta, nodibinot energoefektivitātes fondu, kura galvenais mērķis ir visā valstī izplatāmi projekti un programmas; turklāt uzskata, ka jāmudina profesionāli koordinatori — speciālisti ar padziļinātām zināšanām enerģētikas jomā un attiecīgās tehnoloģijās —, kuriem ir plaši kontakti dažādajās attiecīgajās nozarēs un kuri var darboties kā starpnieki starp valsts administratīvajām iestādēm un ieguldītājiem nozarē, kā arī plaši jāinformē par šo koordinatoru nozīmīgumu; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka arī vietējās enerģijas un vides aģentūras finansiāli jāatbalsta, nodibinot energoefektivitātes fondu, kura galvenais mērķis ir visā valstī izplatāmi projekti un programmas; turklāt uzskata, ka jāmudina profesionāli koordinatori — speciālisti ar padziļinātām zināšanām enerģētikas jomā un attiecīgās tehnoloģijās —, kuriem ir plaši kontakti dažādajās attiecīgajās nozarēs un kuri var darboties kā starpnieki starp valsts administratīvajām iestādēm un ieguldītājiem nozarē, kā arī plaši jāinformē par šo koordinatoru nozīmīgumu;

| 20. | uzskata, ka jāapsver vietējā un reģionālā iesaistīšanās, kad pārveidos kohēzijas un struktūrfondus, un ka līdzīgi īpaši jāņem vērā vietēja un reģionāla līmeņa iesaistīšanās ES atbalsta programmās, jo īpaši, ja programmu “Inteliģenta enerģija Eiropai” iekļauj Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammā (KIP); |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka jāapsver vietējā un reģionālā iesaistīšanās, kad pārveidos kohēzijas un struktūrfondus, un ka līdzīgi īpaši jāņem vērā vietēja un reģionāla līmeņa iesaistīšanās ES atbalsta programmās, jo īpaši, ja programmu “Inteliģenta enerģija Eiropai” iekļauj Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammā (KIP);

| 21. | aicina Komisiju pārskatīt energoefektivitātes pasākumus, lai pārliecinātos, ka patērētāji tos atzīst, un koncentrēt spēkus tikai pasākumiem, kurus noteikti drīzumā varēs īstenot; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju pārskatīt energoefektivitātes pasākumus, lai pārliecinātos, ka patērētāji tos atzīst, un koncentrēt spēkus tikai pasākumiem, kurus noteikti drīzumā varēs īstenot;

| 22. | prasa visus pasākumus īstenot, ņemot vērā to ietekmi uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un konkurētspēju; uzsver MVU nozīmīgo lomu energoefektivitātes iespēju īstenošanā nozarē; konstatē, ka MVU varētu būt grūtības īstenot Eiropas Savienības tiesību aktos pieprasītos energoefektivitātes pasākumus; prasa Komisijai pievērst šim jautājumam īpašu uzmanību un, ciktāl tas ir tehniski iespējams un neapdraud ekonomikas stabilitāti, šajā sakarā nodrošināt palīdzību ne tikai Kopienas atbalsta veidā, bet arī ar mērķtiecīgu atbalstu un vienota informācijas tīkla izveidi, lai palīdzētu MVU iegūt piekļuvi informācijai, kā arī apmainīties ar idejām par labākajām pieejamajām tehnoloģijām un paraugpraksi; |
| --- | --- |

22.

prasa visus pasākumus īstenot, ņemot vērā to ietekmi uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un konkurētspēju; uzsver MVU nozīmīgo lomu energoefektivitātes iespēju īstenošanā nozarē; konstatē, ka MVU varētu būt grūtības īstenot Eiropas Savienības tiesību aktos pieprasītos energoefektivitātes pasākumus; prasa Komisijai pievērst šim jautājumam īpašu uzmanību un, ciktāl tas ir tehniski iespējams un neapdraud ekonomikas stabilitāti, šajā sakarā nodrošināt palīdzību ne tikai Kopienas atbalsta veidā, bet arī ar mērķtiecīgu atbalstu un vienota informācijas tīkla izveidi, lai palīdzētu MVU iegūt piekļuvi informācijai, kā arī apmainīties ar idejām par labākajām pieejamajām tehnoloģijām un paraugpraksi;

| 23. | atzīmē, ka jāatbalsta centieni uzlabot energoefektivitāti ar valsts līdzekļu palīdzību; uzskata, ka valsts līdzekļus drīkst piešķirt tikai tad, ja tas ir svarīgi, īpaši darbību sākumposmā, pēc kura tas ir jāatceļ un jāaizstāj ar tirgus mehānismiem; |
| --- | --- |

23.

atzīmē, ka jāatbalsta centieni uzlabot energoefektivitāti ar valsts līdzekļu palīdzību; uzskata, ka valsts līdzekļus drīkst piešķirt tikai tad, ja tas ir svarīgi, īpaši darbību sākumposmā, pēc kura tas ir jāatceļ un jāaizstāj ar tirgus mehānismiem;

| 24. | konstatē, ka dalībvalstīm var rasties grūtības nodrošināt finansējumu vairāku rentablu energoefektīvu pasākumu īstenošanai tādēļ, ka rodas izmaksas, kuras jāsedz avansā, īpaši dzīvojamo māju nozarē; tādēļ aicina Komisiju nodrošināt attiecīga struktūrfonda izveidi, kas būtu pieejams atbilstīgi Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) finansējumam dzīvojamām mājām, un nodrošināt vismaz to, ka dalībvalstis var izmantot maksimāli 10% no kopējiem ERAF līdzekļiem energoefektivitātes uzlabošanai dzīvojamās mājās; |
| --- | --- |

24.

konstatē, ka dalībvalstīm var rasties grūtības nodrošināt finansējumu vairāku rentablu energoefektīvu pasākumu īstenošanai tādēļ, ka rodas izmaksas, kuras jāsedz avansā, īpaši dzīvojamo māju nozarē; tādēļ aicina Komisiju nodrošināt attiecīga struktūrfonda izveidi, kas būtu pieejams atbilstīgi Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) finansējumam dzīvojamām mājām, un nodrošināt vismaz to, ka dalībvalstis var izmantot maksimāli 10% no kopējiem ERAF līdzekļiem energoefektivitātes uzlabošanai dzīvojamās mājās;

| 25. | joprojām pauž nostāju, ka enerģijas tirgus liberalizācijas pabeigšana ir svarīga, lai uzlabotu konkurētspēju, enerģijas cenas saglabātu vienmērīgas un uzlabotu energoapgādes drošību un energoefektivitāti; tādēļ aicina Komisiju pārbaudīt un efektīvāk sekmēt liberalizācijas procesu dalībvalstīs, bet atbalsta līdzsvarotāka pamata izveidi attiecībā uz ieguldījumu sekmēšanu jauninājumu un konkurences uzlabošanai; atzīmē, ka šādā gadījumā dalībvalstu un ES regulējošās iespējas ir jāuzlabo; |
| --- | --- |

25.

joprojām pauž nostāju, ka enerģijas tirgus liberalizācijas pabeigšana ir svarīga, lai uzlabotu konkurētspēju, enerģijas cenas saglabātu vienmērīgas un uzlabotu energoapgādes drošību un energoefektivitāti; tādēļ aicina Komisiju pārbaudīt un efektīvāk sekmēt liberalizācijas procesu dalībvalstīs, bet atbalsta līdzsvarotāka pamata izveidi attiecībā uz ieguldījumu sekmēšanu jauninājumu un konkurences uzlabošanai; atzīmē, ka šādā gadījumā dalībvalstu un ES regulējošās iespējas ir jāuzlabo;

| 26. | uzskata, ka ekonomiskiem stimuliem un finansēšanas instrumentiem ir izšķirīga nozīme ieguldījumu veicināšanā jaunos energoproduktos un pakalpojumos; uzskata, ka finanšu stimulu mērķim tāpēc ir jābūt precīzi un skaidri noteiktam, cita starpā ņemot vērā Eiropas izstrādājumu un pakalpojumu konkurētspēju; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka ekonomiskiem stimuliem un finansēšanas instrumentiem ir izšķirīga nozīme ieguldījumu veicināšanā jaunos energoproduktos un pakalpojumos; uzskata, ka finanšu stimulu mērķim tāpēc ir jābūt precīzi un skaidri noteiktam, cita starpā ņemot vērā Eiropas izstrādājumu un pakalpojumu konkurētspēju;

| 27. | aicina Komisiju attīstīt tiesību aktu vidi, kura pilnīgi atbalsta un sekmē augstas efektivitātes koģenerācijas iekārtu pilnu potenciālu, īpaši rūpnieciskām vajadzībām, kā arī MVU mikrokoģenerācijai, un lūdz dalībvalstis īstenot koģenerācijas direktīvu tā, lai atspoguļotu faktisku un ekonomiski iespējamu pieeju un izvairītos no šķēršļu rašanās šāda vieda ieguldījumiem; turklāt aicina dalībvalstis pilnīgi izmantot un paplašināt esošo tehnoloģiju, tostarp triģenerācijas, īstenošanu, kurās izmanto pašreiz rūpniecībā un enerģijas ražošanā izšķiesto enerģiju; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju attīstīt tiesību aktu vidi, kura pilnīgi atbalsta un sekmē augstas efektivitātes koģenerācijas iekārtu pilnu potenciālu, īpaši rūpnieciskām vajadzībām, kā arī MVU mikrokoģenerācijai, un lūdz dalībvalstis īstenot koģenerācijas direktīvu tā, lai atspoguļotu faktisku un ekonomiski iespējamu pieeju un izvairītos no šķēršļu rašanās šāda vieda ieguldījumiem; turklāt aicina dalībvalstis pilnīgi izmantot un paplašināt esošo tehnoloģiju, tostarp triģenerācijas, īstenošanu, kurās izmanto pašreiz rūpniecībā un enerģijas ražošanā izšķiesto enerģiju;

| 28. | uzskata, ka fiskālie pasākumi var būt efektīvi gan kā stimuls, gan kā soda līdzeklis un tie jāizmanto kā viens līdzeklis energoefektivitātes uzlabošanai, kā arī lai paātrinātu energoefektīvu risinājumu īstenošanu; uzsver, ka arī nodokļu sistēmā jāiekļauj princips, ka maksā piesārņotājs; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka fiskālie pasākumi var būt efektīvi gan kā stimuls, gan kā soda līdzeklis un tie jāizmanto kā viens līdzeklis energoefektivitātes uzlabošanai, kā arī lai paātrinātu energoefektīvu risinājumu īstenošanu; uzsver, ka arī nodokļu sistēmā jāiekļauj princips, ka maksā piesārņotājs;

| 29. | uzskata, ka nodokļu politikai ir ievērojama nozīme energoefektivitātes uzlabošanā; ir pārliecināts, ka jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka dalībvalstu nodokļu sistēmas rada labvēlīgākus apstākļus energoefektīvām darbībām; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka nodokļu politikai ir ievērojama nozīme energoefektivitātes uzlabošanā; ir pārliecināts, ka jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka dalībvalstu nodokļu sistēmas rada labvēlīgākus apstākļus energoefektīvām darbībām;

| 30. | uzskata, ka daudzpusējām bankām un valsts finanšu iestādēm ir jāveido energoefektivitātes fonds, piešķirot naudu energoefektivitāti veicinošiem projektiem; uzskata, ka energoefektivitātes mērķiem jābūt integrētiem arī citu nozaru politikā, īpaši fiskālajā politikā, transporta un kohēzijas politikā; uzskata, ka ir jāierosina novatoriskas finansējuma shēmas un līgumu instrumenti, piemēram, mikrokredīti un kopuzņēmumi, kas veidoti no privātajiem uzņēmumiem un pašvaldībām, lai aktīvi iesaistītu vietējos partnerus un lēmumu pieņēmējus; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka daudzpusējām bankām un valsts finanšu iestādēm ir jāveido energoefektivitātes fonds, piešķirot naudu energoefektivitāti veicinošiem projektiem; uzskata, ka energoefektivitātes mērķiem jābūt integrētiem arī citu nozaru politikā, īpaši fiskālajā politikā, transporta un kohēzijas politikā; uzskata, ka ir jāierosina novatoriskas finansējuma shēmas un līgumu instrumenti, piemēram, mikrokredīti un kopuzņēmumi, kas veidoti no privātajiem uzņēmumiem un pašvaldībām, lai aktīvi iesaistītu vietējos partnerus un lēmumu pieņēmējus;

| 31. | mudina dalībvalstis pilnībā ieviest koģenerācijas direktīvu, lai panāktu lielos iespējamos enerģijas ietaupījumus koģenerācijas rezultātā, un prasa sagatavot Eiropas koģenerācijas iniciatīvu, kas papildinātu direktīvu, lai nodrošinātu skaidrus un redzamus rezultātus nākamajos gados; uzskata, ka koģenerācijas veicināšanai jābūt ievirzītai visās saistītajās ES politikas nozarēs, piemēram, vidē, pētniecībā, izglītībā, konkurencē, rūpniecībā, tirdzniecībā un reģionālajā politikā; |
| --- | --- |

31.

mudina dalībvalstis pilnībā ieviest koģenerācijas direktīvu, lai panāktu lielos iespējamos enerģijas ietaupījumus koģenerācijas rezultātā, un prasa sagatavot Eiropas koģenerācijas iniciatīvu, kas papildinātu direktīvu, lai nodrošinātu skaidrus un redzamus rezultātus nākamajos gados; uzskata, ka koģenerācijas veicināšanai jābūt ievirzītai visās saistītajās ES politikas nozarēs, piemēram, vidē, pētniecībā, izglītībā, konkurencē, rūpniecībā, tirdzniecībā un reģionālajā politikā;

| 32. | pamatojoties uz pozitīvo pieredzi ar mājsaimniecības ierīcēm, uzskata, ka jāizpēta iespējas arī citiem izstrādājumiem paplašināt energoefektivitātes marķēšanu vai citi risinājumi patērētāju informēšanai; |
| --- | --- |

32.

pamatojoties uz pozitīvo pieredzi ar mājsaimniecības ierīcēm, uzskata, ka jāizpēta iespējas arī citiem izstrādājumiem paplašināt energoefektivitātes marķēšanu vai citi risinājumi patērētāju informēšanai;

| 33. | aicina Komisiju un dalībvalstis skubināt pašvaldības veikt novatoriskus pasākumus energoresursu racionālas izmantošanas nodrošināšanai, tostarp palielinot enerģijas ražošanu no alternatīviem avotiem, izmantojot nodokļu atlaides un palielināto finansiālo atbalstu no ES; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju un dalībvalstis skubināt pašvaldības veikt novatoriskus pasākumus energoresursu racionālas izmantošanas nodrošināšanai, tostarp palielinot enerģijas ražošanu no alternatīviem avotiem, izmantojot nodokļu atlaides un palielināto finansiālo atbalstu no ES;

| 34. | uzskata, ka jābūt stimuliem infrastruktūras un starpsistēmu uzlabošanai, lai samazinātu enerģijas pārvades un piegādes zaudējumus; pauž nostāju, ka valstu teritorijās enerģijas ražošanas stacijas būtu jāizvieto racionāli pēc iespējas tuvāk vietai, kur patērē elektrību; atzīmē, ka atjaunīgie enerģijas avoti ir īpaši piemēroti decentralizētai ražošanai; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka jābūt stimuliem infrastruktūras un starpsistēmu uzlabošanai, lai samazinātu enerģijas pārvades un piegādes zaudējumus; pauž nostāju, ka valstu teritorijās enerģijas ražošanas stacijas būtu jāizvieto racionāli pēc iespējas tuvāk vietai, kur patērē elektrību; atzīmē, ka atjaunīgie enerģijas avoti ir īpaši piemēroti decentralizētai ražošanai;

| 35. | atzīmē, ka elektropārvades un sadales zudumi veido līdz 10% no saražotās elektrības; vērš uzmanību uz faktu, ka dažās dalībvalstīs šie zudumi veido vairāk nekā 20 % no saražotās elektroenerģijas; aicina dalībvalstis aktīvi rīkoties, lai elektroenerģijas zudumus pārvades un sadales tīklos samazinātu līdz minimumam; |
| --- | --- |

35.

atzīmē, ka elektropārvades un sadales zudumi veido līdz 10% no saražotās elektrības; vērš uzmanību uz faktu, ka dažās dalībvalstīs šie zudumi veido vairāk nekā 20 % no saražotās elektroenerģijas; aicina dalībvalstis aktīvi rīkoties, lai elektroenerģijas zudumus pārvades un sadales tīklos samazinātu līdz minimumam;

| 36. | aicina dalībvalstis ātri ieviest Direktīvu 2002/91/EK; lūdz Komisiju nekavējoties izvērtēt tās ietekmi uz enerģijas patēriņu, kā arī uz tautsaimniecību, un pozitīva rezultāta gadījumā apsvērt iespēju paplašināt direktīvas darbības jomu, lai tajā pilnībā ietvertu visas ēkas, it īpaši nodrošināt to, ka visām pastāvošajām dzīvojamām mājām, kas ir mazākas par 1000m2, arī jāpaaugstina energoefektivitātes standarti sastāvdaļām, kas tiek atjaunotas (piem., jumta izolācijai, logiem) līdz pašreizējiem jaunizveidotajiem standartiem, ņemot par pamatu līdzīgas iniciatīvas, kādas jau ir dalībvalstīs; |
| --- | --- |

36.

aicina dalībvalstis ātri ieviest Direktīvu 2002/91/EK; lūdz Komisiju nekavējoties izvērtēt tās ietekmi uz enerģijas patēriņu, kā arī uz tautsaimniecību, un pozitīva rezultāta gadījumā apsvērt iespēju paplašināt direktīvas darbības jomu, lai tajā pilnībā ietvertu visas ēkas, it īpaši nodrošināt to, ka visām pastāvošajām dzīvojamām mājām, kas ir mazākas par 1000m2, arī jāpaaugstina energoefektivitātes standarti sastāvdaļām, kas tiek atjaunotas (piem., jumta izolācijai, logiem) līdz pašreizējiem jaunizveidotajiem standartiem, ņemot par pamatu līdzīgas iniciatīvas, kādas jau ir dalībvalstīs;

| 37. | mudina Komisiju, nākamreiz pārskatot Direktīvu 2002/91/EK, vairāk pievērsties neaktīvo dabīgo apgaismojuma, dzesēšanas un sildīšanas avotu izmantošanas veicināšanai un ierosināt to, ka direktīvas darbības jomu paplašina, ietverot pilsētu labierīcības, un ne tikai ēkas to vistiešākajā nozīmē; |
| --- | --- |

37.

mudina Komisiju, nākamreiz pārskatot Direktīvu 2002/91/EK, vairāk pievērsties neaktīvo dabīgo apgaismojuma, dzesēšanas un sildīšanas avotu izmantošanas veicināšanai un ierosināt to, ka direktīvas darbības jomu paplašina, ietverot pilsētu labierīcības, un ne tikai ēkas to vistiešākajā nozīmē;

| 38. | uzsver ievērojamo valsts energoefektivitātes rīcības plānu nozīmīgumu un vajadzību plašu sabiedrību ar tiem iepazīstināt tā, lai sabiedrība, nevalstiskās organizācijas, ražotāji un politiķi arī varētu aktīvi piedalīties to izstrādē un uzraudzībā; |
| --- | --- |

38.

uzsver ievērojamo valsts energoefektivitātes rīcības plānu nozīmīgumu un vajadzību plašu sabiedrību ar tiem iepazīstināt tā, lai sabiedrība, nevalstiskās organizācijas, ražotāji un politiķi arī varētu aktīvi piedalīties to izstrādē un uzraudzībā;

| 39. | prasa sagatavot Eiropas ēku iniciatīvu, ar kuru saskaņot jauninājumus enerģijas standartu izpildē jaunās ēkās un radīt stimulus, kas paātrinātu pastāvošo ēku atjaunošanu; uzskata, ka īpaša uzmanība jāpievērš neaktīvai apkurei un dzesēšanai; uzskata arī, ka, lai panāktu maksimālu ekonomisko efektivitāti, ar iniciatīvu arī jākoordinē arhitektu, īpašumu būvētāju, īpašnieku, vietējo politiķu darbība un tajā jāiekļauj ēku pārvaldnieku apmācība; |
| --- | --- |

39.

prasa sagatavot Eiropas ēku iniciatīvu, ar kuru saskaņot jauninājumus enerģijas standartu izpildē jaunās ēkās un radīt stimulus, kas paātrinātu pastāvošo ēku atjaunošanu; uzskata, ka īpaša uzmanība jāpievērš neaktīvai apkurei un dzesēšanai; uzskata arī, ka, lai panāktu maksimālu ekonomisko efektivitāti, ar iniciatīvu arī jākoordinē arhitektu, īpašumu būvētāju, īpašnieku, vietējo politiķu darbība un tajā jāiekļauj ēku pārvaldnieku apmācība;

| 40. | uzsver, papildus Direktīvas 2002/91/EK jomas paplašināšanai, lai iekļautu tajā visu izmēru ēku nozīmīgus remontus, nepieciešamību piešķirt attiecīgu finansējumu, lai paātrinātu ēku kvartālu atjaunošanu un gūtu vislielākos ietaupījumus; uzskata, ka, kur iespējams, šie projekti ir jāapvieno ar ēkas apkalpojošo rajonu siltumenerģijas ražošanas sistēmu atjaunošanu, bet atzīmē, ka zem iedzīvotāju kritiskā sliekšņa rajonu siltumenerģijas ražošana nav dzīvotspējīga; |
| --- | --- |

40.

uzsver, papildus Direktīvas 2002/91/EK jomas paplašināšanai, lai iekļautu tajā visu izmēru ēku nozīmīgus remontus, nepieciešamību piešķirt attiecīgu finansējumu, lai paātrinātu ēku kvartālu atjaunošanu un gūtu vislielākos ietaupījumus; uzskata, ka, kur iespējams, šie projekti ir jāapvieno ar ēkas apkalpojošo rajonu siltumenerģijas ražošanas sistēmu atjaunošanu, bet atzīmē, ka zem iedzīvotāju kritiskā sliekšņa rajonu siltumenerģijas ražošana nav dzīvotspējīga;

| 41. | uzskata, ka ir jāatbalsta rajonu siltumenerģijas ražošanas sistēmu renovācija un modernizācija, kā arī koģenerācija, skaidri norādot mērķus un veicināšanas pasākumus; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka ir jāatbalsta rajonu siltumenerģijas ražošanas sistēmu renovācija un modernizācija, kā arī koģenerācija, skaidri norādot mērķus un veicināšanas pasākumus;

| 42. | mudina, lai Eiropas iestāžu ēkas energoefektivitātes ziņā atbilstu visaugstākajiem standartiem un varētu būt par jauninājumu centru; |
| --- | --- |

42.

mudina, lai Eiropas iestāžu ēkas energoefektivitātes ziņā atbilstu visaugstākajiem standartiem un varētu būt par jauninājumu centru;

| 43. | uzskata, ka dalībvalstīm jābūt par paraugu obligātu energoefektīvu pasākumu piemērošanā sabiedriskajā sektorā, tostarp, iegādājoties energoefektīvus transportlīdzekļus, atjaunojot sabiedriskā transporta autoparku un piemērojot efektīvus standartus, veicot lielus ēku remontdarbus, tostarp, piemēram, energoefektivitātes kritērijus valsts darbu līgumos; šajā sakarā atzinīgi vērtē valstu energoefektivitātes rīcības plānu ieviešanu; |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka dalībvalstīm jābūt par paraugu obligātu energoefektīvu pasākumu piemērošanā sabiedriskajā sektorā, tostarp, iegādājoties energoefektīvus transportlīdzekļus, atjaunojot sabiedriskā transporta autoparku un piemērojot efektīvus standartus, veicot lielus ēku remontdarbus, tostarp, piemēram, energoefektivitātes kritērijus valsts darbu līgumos; šajā sakarā atzinīgi vērtē valstu energoefektivitātes rīcības plānu ieviešanu;

| 44. | uzskata, ka rīcības plāniem cik vien iespējams ir jārada pamats, rentabli, saskaņoti un ar tirgu savienojami apstākļi saskaņā ar ietekmes novērtējumu; uzskata arī, ka rīcības plāniem jābūt saskaņotiem ar katra enerģijas tirgus dalībnieka nozīmi; |
| --- | --- |

44.

uzskata, ka rīcības plāniem cik vien iespējams ir jārada pamats, rentabli, saskaņoti un ar tirgu savienojami apstākļi saskaņā ar ietekmes novērtējumu; uzskata arī, ka rīcības plāniem jābūt saskaņotiem ar katra enerģijas tirgus dalībnieka nozīmi;

| 45. | atzinīgi vērtē valsts un privātā sektora partnerību, jo tādā veidā var sasniegt ievērojamus rezultātus; atzīmē, ka gadījumā, ja ir vienots mērķis uzlabot energoefektivitāti ES, valsts un privātajam sektoram apvienojot spēkus, kopējais rezultāts ir lielāks, nekā atsevišķu darbību kopums (piemēram, informatīvās kampaņās un paraugprakses izplatīšanā); |
| --- | --- |

45.

atzinīgi vērtē valsts un privātā sektora partnerību, jo tādā veidā var sasniegt ievērojamus rezultātus; atzīmē, ka gadījumā, ja ir vienots mērķis uzlabot energoefektivitāti ES, valsts un privātajam sektoram apvienojot spēkus, kopējais rezultāts ir lielāks, nekā atsevišķu darbību kopums (piemēram, informatīvās kampaņās un paraugprakses izplatīšanā);

| 46. | aicina Komisiju, lai tā, vienādi un pārraugāmi izturoties pret visiem operatoriem, veicinātu brīva enerģijas pakalpojumu tirgus radīšanu, kas varētu palīdzēt enerģijas uzņēmumiem attīstīt alternatīvas energoefektivitātes uzņēmējdarbību un virzīt to sasniegt būtisku ieguldījumu patēriņa samazināšanā; |
| --- | --- |

46.

aicina Komisiju, lai tā, vienādi un pārraugāmi izturoties pret visiem operatoriem, veicinātu brīva enerģijas pakalpojumu tirgus radīšanu, kas varētu palīdzēt enerģijas uzņēmumiem attīstīt alternatīvas energoefektivitātes uzņēmējdarbību un virzīt to sasniegt būtisku ieguldījumu patēriņa samazināšanā;

| 47. | aicina Eiropas iestādes kalpot par pozitīvu piemēru, ierobežojot siltumnīcefekta gāzu emisijas savās dažādajās darbībās, paaugstinot energoefektivitāti biroju ēkās un visam izmantotajam aprīkojumam, izmantojot zemu oglekļa daudzumu izdalošus pārvietošanās līdzekļus u. c.; uzskata, ka jāvērš īpaša uzmanība uz Parlamenta deputātu pārvietošanos, norādot uz Parlamenta vairāku atrašanās vietu pārskatīšanu, zemu oglekļa daudzumu izdalošu transportu automašīnu pakalpojumiem u. c.; |
| --- | --- |

47.

aicina Eiropas iestādes kalpot par pozitīvu piemēru, ierobežojot siltumnīcefekta gāzu emisijas savās dažādajās darbībās, paaugstinot energoefektivitāti biroju ēkās un visam izmantotajam aprīkojumam, izmantojot zemu oglekļa daudzumu izdalošus pārvietošanās līdzekļus u. c.; uzskata, ka jāvērš īpaša uzmanība uz Parlamenta deputātu pārvietošanos, norādot uz Parlamenta vairāku atrašanās vietu pārskatīšanu, zemu oglekļa daudzumu izdalošu transportu automašīnu pakalpojumiem u. c.;

| 48. | aicina Komisiju un dalībvalstis valsts iepirkuma atlases kritērijos iekļaut augstu energoefektivitātes līmeni; |
| --- | --- |

48.

aicina Komisiju un dalībvalstis valsts iepirkuma atlases kritērijos iekļaut augstu energoefektivitātes līmeni;

| 49. | norāda, ka energoapgādes pakalpojumu uzņēmumi, izmantojot energoefektivitātes paaugstināšanas līgumus, var nodrošināt pakalpojumus, kuri vajadzīgi ēku remontam saistībā ar energoefektivitātes uzlabojumiem, bez nepieciešamības līgumslēdzējam ieguldīt sākotnējos līdzekļus; |
| --- | --- |

49.

norāda, ka energoapgādes pakalpojumu uzņēmumi, izmantojot energoefektivitātes paaugstināšanas līgumus, var nodrošināt pakalpojumus, kuri vajadzīgi ēku remontam saistībā ar energoefektivitātes uzlabojumiem, bez nepieciešamības līgumslēdzējam ieguldīt sākotnējos līdzekļus;

| 50. | uzskata, ka Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu apkārtējās vides aizsardzībai pārskatīšanas kontekstā ir jāveicina turpmāki ieguldījumi energoefektivitātes pasākumos; |
| --- | --- |

50.

uzskata, ka Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu apkārtējās vides aizsardzībai pārskatīšanas kontekstā ir jāveicina turpmāki ieguldījumi energoefektivitātes pasākumos;

| 51. | uzver, ka ES reģionālās politikas līdzekļus var izmantot arī, lai finansētu starpreģionu projektus, kas ļauj speciālo profesionālo informāciju nodot dalībvalstīm un reģioniem, kur energoefektivitātes nodrošināšanas progresīvā tehnoloģija nav pietiekami attīstīta; |
| --- | --- |

51.

uzver, ka ES reģionālās politikas līdzekļus var izmantot arī, lai finansētu starpreģionu projektus, kas ļauj speciālo profesionālo informāciju nodot dalībvalstīm un reģioniem, kur energoefektivitātes nodrošināšanas progresīvā tehnoloģija nav pietiekami attīstīta;

| 52. | kopā ar Komisiju un tās “energoefektivitātes” iniciatīvu, atgādina dalībvalstīm, ka informācijas nodrošināšana iedzīvotājiem galvenokārt ir valsts, reģionālā un vietējā atbildība, un aicina palielināt centienus, lai sekmētu informācijas nodrošināšanu iedzīvotājiem un privātajam sektoram; uzskata, ka šādā informācijā būtu jāiekļauj ziņas par pieejamajām esošajām efektīvu izmaksu tehnoloģijām; aicina Komisiju kopā ar attiecīgajām valstu, vietējā un reģionālā līmeņa iestādēm atbalstīt ES mēroga informācijas un izpratnes veidošanas kampaņu par energoefektivitātes paraugpraksi, kā arī atbalstīt pētnieku grupu tīklus; |
| --- | --- |

52.

kopā ar Komisiju un tās “energoefektivitātes” iniciatīvu, atgādina dalībvalstīm, ka informācijas nodrošināšana iedzīvotājiem galvenokārt ir valsts, reģionālā un vietējā atbildība, un aicina palielināt centienus, lai sekmētu informācijas nodrošināšanu iedzīvotājiem un privātajam sektoram; uzskata, ka šādā informācijā būtu jāiekļauj ziņas par pieejamajām esošajām efektīvu izmaksu tehnoloģijām; aicina Komisiju kopā ar attiecīgajām valstu, vietējā un reģionālā līmeņa iestādēm atbalstīt ES mēroga informācijas un izpratnes veidošanas kampaņu par energoefektivitātes paraugpraksi, kā arī atbalstīt pētnieku grupu tīklus;

| 53. | atgādina, kāda nozīme ir Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvai 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā (8) (t. s. “ES emisiju tirdzniecības sistēmas (ETS) direktīva”), lai energoefektivitātes uzlabošanu īstenotu rūpniecībā, samazinātu CO2 izmešus, kā arī ievērotu ES pašreizējās saistības Kioto protokolā, kā arī saistības pēc 2012. gada; aicina ES ETS ietvert aviācijas sektoru; |
| --- | --- |

53.

atgādina, kāda nozīme ir Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvai 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā (8) (t. s. “ES emisiju tirdzniecības sistēmas (ETS) direktīva”), lai energoefektivitātes uzlabošanu īstenotu rūpniecībā, samazinātu CO2 izmešus, kā arī ievērotu ES pašreizējās saistības Kioto protokolā, kā arī saistības pēc 2012. gada; aicina ES ETS ietvert aviācijas sektoru;

| 54. | aicina dalībvalstis, reģionus un vietējās iestādes samazināt birokrātiju, kas kavē pilsoņu un privātā sektora pieteikšanos valsts iniciatīvām izmantot enerģiju efektīvākā veidā; |
| --- | --- |

54.

aicina dalībvalstis, reģionus un vietējās iestādes samazināt birokrātiju, kas kavē pilsoņu un privātā sektora pieteikšanos valsts iniciatīvām izmantot enerģiju efektīvākā veidā;

| 55. | atzīmē, ka komunālo atkritumu sastāvā ir liels daudzums ķīmiskās enerģijas, ko var ekonomiskā veidā izmantot, ja uzlabotu arī vides aizsardzības apstākļus; |
| --- | --- |

55.

atzīmē, ka komunālo atkritumu sastāvā ir liels daudzums ķīmiskās enerģijas, ko var ekonomiskā veidā izmantot, ja uzlabotu arī vides aizsardzības apstākļus;

| 56. | uzsver, ka oglēs ir ievērojams daudzums enerģijas rezervju, kā arī tehnoloģiskas iespējas efektīvi un tīri tās sadedzināt un pārvērst gāzē un dīzeļa degvielā; |
| --- | --- |

56.

uzsver, ka oglēs ir ievērojams daudzums enerģijas rezervju, kā arī tehnoloģiskas iespējas efektīvi un tīri tās sadedzināt un pārvērst gāzē un dīzeļa degvielā;

| 57. | vērš dalībvalstu uzmanību uz to, ka jāmodernizē vecās siltuma un ģeneratoru iekārtas; |
| --- | --- |

57.

vērš dalībvalstu uzmanību uz to, ka jāmodernizē vecās siltuma un ģeneratoru iekārtas;

| 58. | uzskata, ka, tā kā Eiropas Savienībā ir dažādas laika zonas, pārrobežu elektrotīkli veicinās energoapgādi visnoslogotākos patēriņa laikposmos un ievērojami samazinās zudumus, kas radušies tāpēc, ka ražošanas jauda jāuztur gaidīšanas režīmā; |
| --- | --- |

58.

uzskata, ka, tā kā Eiropas Savienībā ir dažādas laika zonas, pārrobežu elektrotīkli veicinās energoapgādi visnoslogotākos patēriņa laikposmos un ievērojami samazinās zudumus, kas radušies tāpēc, ka ražošanas jauda jāuztur gaidīšanas režīmā;

| 59. | aicina dalībvalstis, kurās ir lielas industriālās lielpilsētas ar pavadoņpilsētām, novērtēt koģenerācijas iespējas un enerģijas zudumu daudzumu šajās vietās; |
| --- | --- |

59.

aicina dalībvalstis, kurās ir lielas industriālās lielpilsētas ar pavadoņpilsētām, novērtēt koģenerācijas iespējas un enerģijas zudumu daudzumu šajās vietās;

| 60. | aicina Komisiju pilnībā izmantot pieredzi, ko dalībvalstis guva no projektiem “SAVE” un “Saprātīga enerģija Eiropai”, un censties pieredzi vēl vairāk izplatīt un dalīties tajā; |
| --- | --- |

60.

aicina Komisiju pilnībā izmantot pieredzi, ko dalībvalstis guva no projektiem “SAVE” un “Saprātīga enerģija Eiropai”, un censties pieredzi vēl vairāk izplatīt un dalīties tajā;

| 61. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu CARS 21 sapratīgo transporta sistēmu jomā un pauž pārliecību par integrētas metodes nepieciešamību transporta jomā; tomēr uzskata, ka šādai metodei nebūtu jānozīmē, ka samazinās ikvienas ieinteresētās personas saistības; uzsver pamatdirektīvas vajadzību transporta energoefektivitātes palielināšanai; aicina Komisiju un dalībvalstis izvirzīt valstu ilgtspējīgās transporta iniciatīvas, kas vērstas uz pilsētu mobilitāti, vilcienu infrastruktūru, efektīvām automašīnām un modālu pārvietošanos; uzskata, ka ES, noslēdzot brīvprātīgus nolīgumus ar automobiļu nozari, ir jāpiedāvā jauni efektivitātes standarti automašīnām; |
| --- | --- |

61.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu CARS 21 sapratīgo transporta sistēmu jomā un pauž pārliecību par integrētas metodes nepieciešamību transporta jomā; tomēr uzskata, ka šādai metodei nebūtu jānozīmē, ka samazinās ikvienas ieinteresētās personas saistības; uzsver pamatdirektīvas vajadzību transporta energoefektivitātes palielināšanai; aicina Komisiju un dalībvalstis izvirzīt valstu ilgtspējīgās transporta iniciatīvas, kas vērstas uz pilsētu mobilitāti, vilcienu infrastruktūru, efektīvām automašīnām un modālu pārvietošanos; uzskata, ka ES, noslēdzot brīvprātīgus nolīgumus ar automobiļu nozari, ir jāpiedāvā jauni efektivitātes standarti automašīnām;

| 62. | uzskata, ka pilsētās, kur ir pilsētas transports, un, it sevišķi, sakaru sistēma, enerģijas novērtēšana ir jāizvirza par prioritāti un pareizi jānosaka kritēriji strukturālo fondu atbalsta saņemšanai; |
| --- | --- |

62.

uzskata, ka pilsētās, kur ir pilsētas transports, un, it sevišķi, sakaru sistēma, enerģijas novērtēšana ir jāizvirza par prioritāti un pareizi jānosaka kritēriji strukturālo fondu atbalsta saņemšanai;

| 63. | apgalvo, ka jauno konstrukciju lidmašīnas jau tagad patērē ievērojami mazāk degvielas, un tomēr aicina paātrināt izpēti šajā jomā; |
| --- | --- |

63.

apgalvo, ka jauno konstrukciju lidmašīnas jau tagad patērē ievērojami mazāk degvielas, un tomēr aicina paātrināt izpēti šajā jomā;

| 64. | atgādina, ka 2004. gadā ES aptuveni 59 % no kopējā naftas patēriņa tika izmantoti transporta nozarē, atlikušie 17 % — ēkās, 16% — ar enerģētiku nesaistītiem mērķiem un 8% — rūpniecībā; atzīmē, ka saskaņā ar Komisijas prognozēm pieprasījums pēc enerģijas transporta nozarē līdz 2030. gadam palielināsies vismaz par 30 %, gaisa transporta nozarē pieaugot līdz pat 5% gadā, kas savukārt palielinās emisijas un atkarību no importētās enerģijas; |
| --- | --- |

64.

atgādina, ka 2004. gadā ES aptuveni 59 % no kopējā naftas patēriņa tika izmantoti transporta nozarē, atlikušie 17 % — ēkās, 16% — ar enerģētiku nesaistītiem mērķiem un 8% — rūpniecībā; atzīmē, ka saskaņā ar Komisijas prognozēm pieprasījums pēc enerģijas transporta nozarē līdz 2030. gadam palielināsies vismaz par 30 %, gaisa transporta nozarē pieaugot līdz pat 5% gadā, kas savukārt palielinās emisijas un atkarību no importētās enerģijas;

| 65. | attiecībā uz transporta sektoru aicina pieņemt vispārēju stratēģiju, kas transporta nozarē pakāpeniski samazinātu fosilā kurināmā izmantošanu un līdz minimumam samazinātu CO2 emisiju, bet vienlaikus ievērojami palielinātu jaunākās tehnoloģijas biodegvielas ražošanu un izmantošanu saskaņā ar Komisijas biodegvielas stratēģiju un radītu daudz augstākus fiskālos stimulus transportam ar nelieliem izmešiem, kā Komisija to jau ierosināja priekšlikumā Padomes direktīvai par nodokļiem, ar kuriem apliek vieglos automobiļus (COM(2005)0261); |
| --- | --- |

65.

attiecībā uz transporta sektoru aicina pieņemt vispārēju stratēģiju, kas transporta nozarē pakāpeniski samazinātu fosilā kurināmā izmantošanu un līdz minimumam samazinātu CO2 emisiju, bet vienlaikus ievērojami palielinātu jaunākās tehnoloģijas biodegvielas ražošanu un izmantošanu saskaņā ar Komisijas biodegvielas stratēģiju un radītu daudz augstākus fiskālos stimulus transportam ar nelieliem izmešiem, kā Komisija to jau ierosināja priekšlikumā Padomes direktīvai par nodokļiem, ar kuriem apliek vieglos automobiļus (COM(2005)0261);

| 66. | uzskata, ka aktuāli ir arī, lai Komisija iesniedz ilgtspējīgas, ilgtermiņa energoefektivitātes palielināšanas un taupības priekšlikumus transporta sektoram, ieskaitot likumdošanas priekšlikumus: a) lai mašīnu un autobusu energoefektivitāte divkāršotos; b) pārietu no auto un gaisa transporta uz dzelzceļa un ūdens transportu; c) vairāk izmantotu sabiedrisko transportu; |
| --- | --- |

66.

uzskata, ka aktuāli ir arī, lai Komisija iesniedz ilgtspējīgas, ilgtermiņa energoefektivitātes palielināšanas un taupības priekšlikumus transporta sektoram, ieskaitot likumdošanas priekšlikumus: a) lai mašīnu un autobusu energoefektivitāte divkāršotos; b) pārietu no auto un gaisa transporta uz dzelzceļa un ūdens transportu; c) vairāk izmantotu sabiedrisko transportu;

| 67. | uzskata, ka transportlīdzekļu, īpaši autotransporta, pieaugums ir viens no galvenajiem šķēršļiem enerģijas pieprasījuma ierobežošanai Eiropā; aicina Komisiju, brīvprātīgi vienojoties ar Eiropas autoražotājiem, noskaidrot, kas ir paveikts, un, ja nepieciešams, domāt pat papildu pasākumiem, lai sasniegtu izvirzītos mērķus; |
| --- | --- |

67.

uzskata, ka transportlīdzekļu, īpaši autotransporta, pieaugums ir viens no galvenajiem šķēršļiem enerģijas pieprasījuma ierobežošanai Eiropā; aicina Komisiju, brīvprātīgi vienojoties ar Eiropas autoražotājiem, noskaidrot, kas ir paveikts, un, ja nepieciešams, domāt pat papildu pasākumiem, lai sasniegtu izvirzītos mērķus;

| 68. | uzskata, ka mašīnu parks, īpaši lielpilsētās, sniedz labu iespēju, kā veicināt jaunus un efektīvākus risinājumus lielpilsētu mobilitātē; aicina dalībvalstis efektīvāku transporta veidu sekmēšanai izmantot valsts iepirkumu un nodokļu atlaides, tādējādi veicinot tīrāku un efektīvāku transportlīdzekļu un degvielu tirgus izveidošanos; |
| --- | --- |

68.

uzskata, ka mašīnu parks, īpaši lielpilsētās, sniedz labu iespēju, kā veicināt jaunus un efektīvākus risinājumus lielpilsētu mobilitātē; aicina dalībvalstis efektīvāku transporta veidu sekmēšanai izmantot valsts iepirkumu un nodokļu atlaides, tādējādi veicinot tīrāku un efektīvāku transportlīdzekļu un degvielu tirgus izveidošanos;

| 69. | aicina dalībvalstis veicināt tirgus pārveides programmas, kas paātrina jaunāko tehnoloģiju izplatīšanu tirgū, piemēram, energoefektīvas “A+/A++” klases sadzīves tehnikas izplatīšanu, un aicina Komisiju apsvērt ieviest Eiropā t. s. “top runner”“pieeju;” |
| --- | --- |

69.

aicina dalībvalstis veicināt tirgus pārveides programmas, kas paātrina jaunāko tehnoloģiju izplatīšanu tirgū, piemēram, energoefektīvas “A+/A++” klases sadzīves tehnikas izplatīšanu, un aicina Komisiju apsvērt ieviest Eiropā t. s. “top runner”“pieeju;”

| 70. | atbalsta iekšējā tirgus standartu saskaņošanu, ieviešot marķēšanas sistēmas un kritērijus, tomēr uzsver, ka, ņemot vērā starptautiskās tirdzniecības sarunas, šie standarti ir jāievieš arī starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

70.

atbalsta iekšējā tirgus standartu saskaņošanu, ieviešot marķēšanas sistēmas un kritērijus, tomēr uzsver, ka, ņemot vērā starptautiskās tirdzniecības sarunas, šie standarti ir jāievieš arī starptautiskā līmenī;

| 71. | aicina Komisiju regulāri pārbaudīt un pārstrādāt tādus dokumentus kā marķējums un energoefektivitātes standarti, lai tie atspoguļotu tehnoloģiju attīstību; |
| --- | --- |

71.

aicina Komisiju regulāri pārbaudīt un pārstrādāt tādus dokumentus kā marķējums un energoefektivitātes standarti, lai tie atspoguļotu tehnoloģiju attīstību;

| 72. | uzsver Eiropas iekārtu, biroja aprīkojuma, sadzīves elektropreču un rūpniecības dzinēju tirgus pārveidošanas nozīmīgumu; uzskata, ka to var īstenot, ieviešot stingrākas vismazākās standartu prasības, progresīvas valsts iepirkuma programmas, mērķtiecīgas informācijas kampaņas un uzlabotu enerģijas marķēšanu; |
| --- | --- |

72.

uzsver Eiropas iekārtu, biroja aprīkojuma, sadzīves elektropreču un rūpniecības dzinēju tirgus pārveidošanas nozīmīgumu; uzskata, ka to var īstenot, ieviešot stingrākas vismazākās standartu prasības, progresīvas valsts iepirkuma programmas, mērķtiecīgas informācijas kampaņas un uzlabotu enerģijas marķēšanu;

| 73. | uzsver, ka pirms iespējamās ieviešanas ir jāpārliecinās, vai precīzi ir noteikta “balto apliecību” sistēmas ietekme; atzīmē, ka ir arī citi veidi, kā panākt šādus ietaupījumus; |
| --- | --- |

73.

uzsver, ka pirms iespējamās ieviešanas ir jāpārliecinās, vai precīzi ir noteikta “balto apliecību” sistēmas ietekme; atzīmē, ka ir arī citi veidi, kā panākt šādus ietaupījumus;

| 74. | uzskata, ka pašlaik nedrīkst turpināt tirgojamo “balto sertifikātu” sistēmu, jo būs jāsagaida emisijas tiesību tirdzniecības rezultāti, un pirmo reizi jāoptimizē emisijas tiesību tirdzniecības sistēma, lai tajā būtu ņemta vērā līdz pašreizējam brīdim gūt pieredze; |
| --- | --- |

74.

uzskata, ka pašlaik nedrīkst turpināt tirgojamo “balto sertifikātu” sistēmu, jo būs jāsagaida emisijas tiesību tirdzniecības rezultāti, un pirmo reizi jāoptimizē emisijas tiesību tirdzniecības sistēma, lai tajā būtu ņemta vērā līdz pašreizējam brīdim gūt pieredze;

| 75. | aicina Komisiju izpētīt energotaupīšanas iespējas lauksaimniecības sektorā un tās pievienot savām iniciatīvām šajā jomā; |
| --- | --- |

75.

aicina Komisiju izpētīt energotaupīšanas iespējas lauksaimniecības sektorā un tās pievienot savām iniciatīvām šajā jomā;

| 76. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt tādu izstrādājumu un tehnoloģiju izplatīšanos, kas nodrošina, ka enerģiju patērējošās preces un iekārtas enerģiju izmanto tikai tad, kad tas ir patiešām vajadzīgs, (piemēram, uz kustību reaģējošs apgaismojums un iekārtas bez gaidīšanas režīma); |
| --- | --- |

76.

aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt tādu izstrādājumu un tehnoloģiju izplatīšanos, kas nodrošina, ka enerģiju patērējošās preces un iekārtas enerģiju izmanto tikai tad, kad tas ir patiešām vajadzīgs, (piemēram, uz kustību reaģējošs apgaismojums un iekārtas bez gaidīšanas režīma);

| 77. | aicina dalībvalstis nodrošināt stingras un efektīvas tirgus uzraudzības sistēmas, lai iekārtas, kas neatbilst ES pastāvošajai marķējuma shēmai, neiekļūtu ES tirgū; |
| --- | --- |

77.

aicina dalībvalstis nodrošināt stingras un efektīvas tirgus uzraudzības sistēmas, lai iekārtas, kas neatbilst ES pastāvošajai marķējuma shēmai, neiekļūtu ES tirgū;

| 78. | aicina tuvākajā laikā transporta sektorā ieviest marķējumu “enerģijas patēriņš uz kilometru”, lai patērētāji, ņemot vērā saistību ar patērēto enerģiju, izvēlētos dzelzceļa, gaisa vai autotransportu; |
| --- | --- |

78.

aicina tuvākajā laikā transporta sektorā ieviest marķējumu “enerģijas patēriņš uz kilometru”, lai patērētāji, ņemot vērā saistību ar patērēto enerģiju, izvēlētos dzelzceļa, gaisa vai autotransportu;

| 79. | turklāt uzskata, ka Eiropas automašīnu marķēšanas sistēmu vajag atbalstīt ar pasākumiem, kas veicina nelielas CO2 emisijas un/vai ar biogāzi darbināmo transporta līdzekļu ienākšanu tirgū, kā arī ar citiem pasākumiem, piemēram, vairāk ieviešot ātruma ierobežojumus, uzlabojot ceļu un satiksmes regulēšanas sistēmas un infrastruktūru, kā arī veicinot braukšanas prasmju uzlabošanos; |
| --- | --- |

79.

turklāt uzskata, ka Eiropas automašīnu marķēšanas sistēmu vajag atbalstīt ar pasākumiem, kas veicina nelielas CO2 emisijas un/vai ar biogāzi darbināmo transporta līdzekļu ienākšanu tirgū, kā arī ar citiem pasākumiem, piemēram, vairāk ieviešot ātruma ierobežojumus, uzlabojot ceļu un satiksmes regulēšanas sistēmas un infrastruktūru, kā arī veicinot braukšanas prasmju uzlabošanos;

| 80. | uzskata, ka pētniecībai un attīstībai gan valstu, gan ES līmenī jāiegulda lieli līdzekļi, lai varētu izmantot energoefektivitātes iespējas, un šajā sakarā izsaka kritiku par valstu vadītāju un valdības 2007.—2013. gada finanšu plānu un tajā ietvertās Septītās pamatprogrammas līdzekļu samazināšanu; uzskata par svarīgu, lai ES, izlietojot līdzekļus pētniecībai Septītās pamatprogrammas ietvaros visupirms energoefektivitātes jomā, ņemtu vērā lielās iespējas kādas ir energoefektivitātes uzlabošanai, siltumnīcefekta gāzu izmešu samazināšanu, kā arī globālo tirgu jaunu, efektīvu iekārtu un sistēmu izplatīšanai, un arī atturētos no Septītās pamatprogrammas budžeta samazināšanas energoefektivitātes sektorā, un aicina dalībvalstis panākt veiksmīgus piemērus rūpniecības un Septītās pamatprogrammas jomās; |
| --- | --- |

80.

uzskata, ka pētniecībai un attīstībai gan valstu, gan ES līmenī jāiegulda lieli līdzekļi, lai varētu izmantot energoefektivitātes iespējas, un šajā sakarā izsaka kritiku par valstu vadītāju un valdības 2007.—2013. gada finanšu plānu un tajā ietvertās Septītās pamatprogrammas līdzekļu samazināšanu; uzskata par svarīgu, lai ES, izlietojot līdzekļus pētniecībai Septītās pamatprogrammas ietvaros visupirms energoefektivitātes jomā, ņemtu vērā lielās iespējas kādas ir energoefektivitātes uzlabošanai, siltumnīcefekta gāzu izmešu samazināšanu, kā arī globālo tirgu jaunu, efektīvu iekārtu un sistēmu izplatīšanai, un arī atturētos no Septītās pamatprogrammas budžeta samazināšanas energoefektivitātes sektorā, un aicina dalībvalstis panākt veiksmīgus piemērus rūpniecības un Septītās pamatprogrammas jomās;

| 81. | uzsver, ka attiecīgajiem ES finanšu instrumentiem, piemēram, struktūrfondiem, kohēzijas fondiem, pētniecības un attīstības programmām un KJP ir jāparedz ievērojami lielākas prioritātes enerģijas saudzēšanas un energoefektivitātes ieguldījumiem; aicina starptautiskās finanšu institūcijas, piemēram, Eiropas Investīciju banku, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku, Pasaules Banku un arī valstu bankas valstu līmenī iekļaut enerģijas revīzijas procedūras visās savās darbībās, izveidot specializētus enerģijas saglabāšanas departamentus un ierosināt īpašus kredītu plānus viņu ieguldījumiem, piemēram, ēku atjaunošanas paātrināšanai vai sabiedriskā transporta infrastruktūrai, un vienkāršot pieeju riska kapitālam energoefektīvu ieguldījumu nolūkā, kā arī ieviest standartizētus riska novērtējumus energoefektivitātes ieguldījumiem, lai samazinātu administratīvās izmaksas; |
| --- | --- |

81.

uzsver, ka attiecīgajiem ES finanšu instrumentiem, piemēram, struktūrfondiem, kohēzijas fondiem, pētniecības un attīstības programmām un KJP ir jāparedz ievērojami lielākas prioritātes enerģijas saudzēšanas un energoefektivitātes ieguldījumiem; aicina starptautiskās finanšu institūcijas, piemēram, Eiropas Investīciju banku, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku, Pasaules Banku un arī valstu bankas valstu līmenī iekļaut enerģijas revīzijas procedūras visās savās darbībās, izveidot specializētus enerģijas saglabāšanas departamentus un ierosināt īpašus kredītu plānus viņu ieguldījumiem, piemēram, ēku atjaunošanas paātrināšanai vai sabiedriskā transporta infrastruktūrai, un vienkāršot pieeju riska kapitālam energoefektīvu ieguldījumu nolūkā, kā arī ieviest standartizētus riska novērtējumus energoefektivitātes ieguldījumiem, lai samazinātu administratīvās izmaksas;

| 82. | aicina paplašināt kohēzijas fonda jomu, lai aptvertu arī tāda jomas kā energoefektivitāte un līdzekļus, lai nodrošinātu tīras pilsētu komunikāciju un sabiedriskā transporta sistēmas, kam būs īpaša vērtība jaunajās dalībvalstīs, kur pastāv lielāka peļņa no energoietaupījumiem; |
| --- | --- |

82.

aicina paplašināt kohēzijas fonda jomu, lai aptvertu arī tāda jomas kā energoefektivitāte un līdzekļus, lai nodrošinātu tīras pilsētu komunikāciju un sabiedriskā transporta sistēmas, kam būs īpaša vērtība jaunajās dalībvalstīs, kur pastāv lielāka peļņa no energoietaupījumiem;

| 83. | aicina Komisiju izmantot horizontālu pieeju, veidojot turpmākās politikas vai tiesību aktu priekšlikumus, lai nodrošinātu to, ka vienmēr tiek ņemti vērā energoefektivitātes kritēriji; uzskata arī, ka energoefektivitāte jāuztver par galveno faktoru, kas nosaka priekšrocību Kopienas līdzekļu piešķiršanas procedūrās; |
| --- | --- |

83.

aicina Komisiju izmantot horizontālu pieeju, veidojot turpmākās politikas vai tiesību aktu priekšlikumus, lai nodrošinātu to, ka vienmēr tiek ņemti vērā energoefektivitātes kritēriji; uzskata arī, ka energoefektivitāte jāuztver par galveno faktoru, kas nosaka priekšrocību Kopienas līdzekļu piešķiršanas procedūrās;

| 84. | atzīst, ka Komisijas resursi energoefektivitātes jomā nesakrīt ne ar tās tālejošajiem mērķiem šajā jomā, ne ar vajadzību nekavējoties rīkoties; aicina Komisijas priekšsēdētāju nodrošināt to, ka pieejamie resursi ir palielināti, tādējādi nodrošinot, ka Komisijas augstie mērķi šajā jomā atbilst tās resursiem; |
| --- | --- |

84.

atzīst, ka Komisijas resursi energoefektivitātes jomā nesakrīt ne ar tās tālejošajiem mērķiem šajā jomā, ne ar vajadzību nekavējoties rīkoties; aicina Komisijas priekšsēdētāju nodrošināt to, ka pieejamie resursi ir palielināti, tādējādi nodrošinot, ka Komisijas augstie mērķi šajā jomā atbilst tās resursiem;

| 85. | aicina dalībvalstis un Komisiju uzlabot starptautisko sadarbību energoefektivitātes jomā, lai nodrošinātu, ka jaunie noteikumi un standarti nesadrumstalo globālo tirgu; |
| --- | --- |

85.

aicina dalībvalstis un Komisiju uzlabot starptautisko sadarbību energoefektivitātes jomā, lai nodrošinātu, ka jaunie noteikumi un standarti nesadrumstalo globālo tirgu;

| 86. | uzskata, ka energoefektivitātes veicināšana globālā līmenī būs vismaz tikpat nozīmīga kā dialogs ar enerģijas ražotājvalstīm; uzskata, ka energoefektivitāte ir jāintegrē ES ārpolitikā, ne tikai tās attīstības sadarbība, kā arī dialogos ar enerģijas ražotājvalstīm un sadarbības partneriem topošajās ekonomikas sistēmās (tostarp Ķīnā, Indijā un Brazīlijā), Austrumeiropas, Balkānu un Vidusjūras valstīs, kā arī Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīs; |
| --- | --- |

86.

uzskata, ka energoefektivitātes veicināšana globālā līmenī būs vismaz tikpat nozīmīga kā dialogs ar enerģijas ražotājvalstīm; uzskata, ka energoefektivitāte ir jāintegrē ES ārpolitikā, ne tikai tās attīstības sadarbība, kā arī dialogos ar enerģijas ražotājvalstīm un sadarbības partneriem topošajās ekonomikas sistēmās (tostarp Ķīnā, Indijā un Brazīlijā), Austrumeiropas, Balkānu un Vidusjūras valstīs, kā arī Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīs;

| 87. | norāda, ka pašlaik aptuveni 188 miljoni mājsaimniecības iekārtu Eiropā ir vairāk kā 10 gadu vecas, un iespējams ietaupīt aptuveni 50 % enerģijas, kas tām vajadzīga, nomainot šīs iekārtas ar jaunām; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis paātrināt iekārtu nomaiņu ar piemērotu un ekonomiski vērstu pasākumu palīdzību, piemēram, nodokļu iniciatīvām ražotājiem vai ar rīkotām akcijām, sniedzot pircējiem atlaides; |
| --- | --- |

87.

norāda, ka pašlaik aptuveni 188 miljoni mājsaimniecības iekārtu Eiropā ir vairāk kā 10 gadu vecas, un iespējams ietaupīt aptuveni 50 % enerģijas, kas tām vajadzīga, nomainot šīs iekārtas ar jaunām; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis paātrināt iekārtu nomaiņu ar piemērotu un ekonomiski vērstu pasākumu palīdzību, piemēram, nodokļu iniciatīvām ražotājiem vai ar rīkotām akcijām, sniedzot pircējiem atlaides;

| 88. | aicina Komisiju izpētīt erudītas informācijas un komunikāciju tehnoloģijas lietošanas iespējas energoefektivitātes un materiālu taupības veicināšanai, izmantojot dematerializēšanu, “gudrākas” būves, transporta aizvietotājus u. tml., kā arī izstrādājot tādus politisko nostādņu pamatprincipus, kas šādus attīstības virzienus sekmētu; |
| --- | --- |

88.

aicina Komisiju izpētīt erudītas informācijas un komunikāciju tehnoloģijas lietošanas iespējas energoefektivitātes un materiālu taupības veicināšanai, izmantojot dematerializēšanu, “gudrākas” būves, transporta aizvietotājus u. tml., kā arī izstrādājot tādus politisko nostādņu pamatprincipus, kas šādus attīstības virzienus sekmētu;

| 89. | aicina Komisiju pētīt enerģijas racionālākas izmantošanas iespējas, ko dod iekšējais elektroenerģijas tirgus, gūstot pēc iespējas vairāk no dažu valstu relatīvās priekšrocības enerģiju ražot racionāli un ar mazu oglekļa daudzumu, apsverot arī vai situācijā, kad pieaug pārrobežu tirdzniecība, valstu emisiju samazināšanas kvotu sistēmai ir jēga; |
| --- | --- |

89.

aicina Komisiju pētīt enerģijas racionālākas izmantošanas iespējas, ko dod iekšējais elektroenerģijas tirgus, gūstot pēc iespējas vairāk no dažu valstu relatīvās priekšrocības enerģiju ražot racionāli un ar mazu oglekļa daudzumu, apsverot arī vai situācijā, kad pieaug pārrobežu tirdzniecība, valstu emisiju samazināšanas kvotu sistēmai ir jēga;

| 90. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

90.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 1, 4.1.2003., 65. lpp.

(2)  OV L 52, 21.2.2004., 50. lpp.

(3)  OV L 191, 22.7.2005., 29. lpp.

(4)  OV L 114, 27.4.2006., 64. lpp.

(5)  OV L 297, 13.10.1992., 16. lpp.

(6)  OV C 343, 05.12.2001., 190. lpp.

(7)  OV C 121, 24.4.2001., 451. lpp.

(8)  OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.

P6_TA(2006)0244

Romu sievietes ES

Eiropas Parlamenta rezolūcija par romu sieviešu stāvokli Eiropas Savienībā (2005/2164(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā to, ka Savienība un tās iestādes savos dokumentos un darbībās vairākkārt ir paudušas bažas un pat trauksmi par romu stāvokli kopumā un īpaši attiecībā uz romu sievietēm, tostarp:






  — | Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. aprīļa rezolūcijā par romu stāvokli Eiropas Savienībā (1), |
| --- | --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Savienība un tās iestādes savos dokumentos un darbībās vairākkārt ir paudušas bažas un pat trauksmi par romu stāvokli kopumā un īpaši attiecībā uz romu sievietēm, tostarp:

—

Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. aprīļa rezolūcijā par romu stāvokli Eiropas Savienībā (1),

| — | Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra ziņojumā “Romu sievietes un valsts veselības aprūpes pakalpojumu pieejamība — šķēršļu novēršana”, |
| --- | --- |

—

Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra ziņojumā “Romu sievietes un valsts veselības aprūpes pakalpojumu pieejamība — šķēršļu novēršana”,

| — | Komisijas svarīgajā un satraucošajā ziņojumā par romu situāciju paplašinātā Eiropas Savienībā, kurā īpaša uzmanība veltīta dzimumu aspektiem saistībā ar romu stāvokli Eiropā (2), |
| --- | --- |

—

Komisijas svarīgajā un satraucošajā ziņojumā par romu situāciju paplašinātā Eiropas Savienībā, kurā īpaša uzmanība veltīta dzimumu aspektiem saistībā ar romu stāvokli Eiropā (2),

| — | Komisijas atbalstītās darbībās, tādās kā “Daphne” programmas pētījums par romu sieviešu stāvokli Spānijas cietumos, |
| --- | --- |

—

Komisijas atbalstītās darbībās, tādās kā “Daphne” programmas pētījums par romu sieviešu stāvokli Spānijas cietumos,

| — | ņemot vērā to, ka daudzas Eiropas Padomes iestādes arī ir paudušas neapmierinātību ar romu sieviešu stāvokli Eiropā un ir mudinājušas politikas veidotājus un likumdevējus labot nepieņemamo romu, tostarp romu sieviešu, stāvokli, izmantojot šādus dokumentus:






  — | Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas Ieteikumu 1203 (1993) par čigāniem Eiropā, kurā, cita starpā, atzīmēta romu sieviešu izglītības nozīme, |
| --- | --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka daudzas Eiropas Padomes iestādes arī ir paudušas neapmierinātību ar romu sieviešu stāvokli Eiropā un ir mudinājušas politikas veidotājus un likumdevējus labot nepieņemamo romu, tostarp romu sieviešu, stāvokli, izmantojot šādus dokumentus:

—

Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas Ieteikumu 1203 (1993) par čigāniem Eiropā, kurā, cita starpā, atzīmēta romu sieviešu izglītības nozīme,

| — | Eiropas Padomes Eiropas komisijas pret rasismu un neiecietību Vispārējās politikas ieteikumu Nr.3 (1998) par cīņu pret rasismu un neiecietību attiecībā pret romiem/čigāniem, kurā uzsvērts, ka romu sievietes tiek dubulti diskriminētas, |
| --- | --- |

—

Eiropas Padomes Eiropas komisijas pret rasismu un neiecietību Vispārējās politikas ieteikumu Nr.3 (1998) par cīņu pret rasismu un neiecietību attiecībā pret romiem/čigāniem, kurā uzsvērts, ka romu sievietes tiek dubulti diskriminētas,

| — | nesen publicēto Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāra Alvaro Gil-Robles ziņojumu par romu, sinti un klejotāju cilvēktiesību stāvokli Eiropā (2006), |
| --- | --- |

—

nesen publicēto Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāra Alvaro Gil-Robles ziņojumu par romu, sinti un klejotāju cilvēktiesību stāvokli Eiropā (2006),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta izveidi (COM(2005)0081), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta izveidi (COM(2005)0081),

| — | ņemot vērā EDSO Rīcības plānu romu un sinti stāvokļa uzlabošanai EDSO darbības teritorijā (3), kurā uzsvērts, ka visos jautājumos attiecībā uz romu sievietēm jāņem vērā viņu intereses un jānodrošina romu sieviešu piedalīšanās visās dzīves jomās, kā arī jāīsteno romu tautības sadarbības princips, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EDSO Rīcības plānu romu un sinti stāvokļa uzlabošanai EDSO darbības teritorijā (3), kurā uzsvērts, ka visos jautājumos attiecībā uz romu sievietēm jāņem vērā viņu intereses un jānodrošina romu sieviešu piedalīšanās visās dzīves jomās, kā arī jāīsteno romu tautības sadarbības princips,

| — | ņemot vērā Pekinas deklarācijas par sieviešu tiesībām 32. pantu, kurš paredz, ka valstīm nepieciešams “intensificēt pūles, lai sievietes un meitenes, kam jāpārvar daudzi šķēršļi, lai gūtu iespējas un pilnveidotos, varētu īstenot savas cilvēktiesības un pamatbrīvības” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pekinas deklarācijas par sieviešu tiesībām 32. pantu, kurš paredz, ka valstīm nepieciešams “intensificēt pūles, lai sievietes un meitenes, kam jāpārvar daudzi šķēršļi, lai gūtu iespējas un pilnveidotos, varētu īstenot savas cilvēktiesības un pamatbrīvības” (4),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Rasu diskriminācijas novēršanas komitejas vispārējo XXVII ieteikumu 2000. gada 57. sesijā par pret romiem vērsto diskrimināciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Rasu diskriminācijas novēršanas komitejas vispārējo XXVII ieteikumu 2000. gada 57. sesijā par pret romiem vērsto diskrimināciju,

| — | ņemot vērā Eiropas romu tiesību centra kopā ar partnerorganizācijām apkopotos dokumentus, kuri ir iesniegti ANO Komitejai sieviešu diskriminācijas jautājumos (UN CEDAW) attiecībā uz ES dalībvalstīm, pievienošanās sarunvalstīm un kandidātvalstīm, un ņemot vērā UN CEDAW ieteikumus saistībā ar romu sieviešu stāvokli un nepieciešamību veikt neatliekamus pasākumus, lai atrisinātu dažādās problēmas, ar kurām saskaras romu sievietes Eiropā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas romu tiesību centra kopā ar partnerorganizācijām apkopotos dokumentus, kuri ir iesniegti ANO Komitejai sieviešu diskriminācijas jautājumos (UN CEDAW) attiecībā uz ES dalībvalstīm, pievienošanās sarunvalstīm un kandidātvalstīm, un ņemot vērā UN CEDAW ieteikumus saistībā ar romu sieviešu stāvokli un nepieciešamību veikt neatliekamus pasākumus, lai atrisinātu dažādās problēmas, ar kurām saskaras romu sievietes Eiropā,

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (6),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A6-0148/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A6-0148/2006),

| A. | tā kā Eiropas Savienībā cilvēktiesību aizsardzībai ir īpaša nozīme un tā kā mūsdienās romu sievietes gan individuāli, gan kopumā pieder pie apdraudētākajām personām dalībvalstīs, īpaši jaunajās dalībvalstīs un pievienošanās sarunvalstīs un kandidātvalstīs; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienībā cilvēktiesību aizsardzībai ir īpaša nozīme un tā kā mūsdienās romu sievietes gan individuāli, gan kopumā pieder pie apdraudētākajām personām dalībvalstīs, īpaši jaunajās dalībvalstīs un pievienošanās sarunvalstīs un kandidātvalstīs;

| B. | tā kā ir pazīmes, ka patriarhālo tradīciju dēļ daudzām sievietēm, tostarp romu sievietēm un meitenēm, nav izvēles brīvības jautājumos, kas attiecas uz vissvarīgākajiem lēmumiem viņu dzīvē, un tādējādi viņām tiek kavēta iespēja izmantot savas cilvēku pamattiesības; |
| --- | --- |

B.

tā kā ir pazīmes, ka patriarhālo tradīciju dēļ daudzām sievietēm, tostarp romu sievietēm un meitenēm, nav izvēles brīvības jautājumos, kas attiecas uz vissvarīgākajiem lēmumiem viņu dzīvē, un tādējādi viņām tiek kavēta iespēja izmantot savas cilvēku pamattiesības;

| C. | tā kā ES likumdevēji un politikas veidotāji ir pieņēmuši apjomīgu tiesību aktu kopumu un izstrādājuši daudzas politiskās nostādnes, lai mēģinātu novērst gan rasu un dzimumu diskrimināciju, gan abu šo diskrimināciju apvienošanas sekas; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES likumdevēji un politikas veidotāji ir pieņēmuši apjomīgu tiesību aktu kopumu un izstrādājuši daudzas politiskās nostādnes, lai mēģinātu novērst gan rasu un dzimumu diskrimināciju, gan abu šo diskrimināciju apvienošanas sekas;

| D. | tā kā Eiropas politikas veidotājiem un likumdevējiem vēl nav izdevies nodrošināt pilnīgu un efektīvu romu sieviešu līdztiesību un to līdztiesīgu, cieņas pilnu iekļaušanu Eiropas sabiedrības dzīvē; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas politikas veidotājiem un likumdevējiem vēl nav izdevies nodrošināt pilnīgu un efektīvu romu sieviešu līdztiesību un to līdztiesīgu, cieņas pilnu iekļaušanu Eiropas sabiedrības dzīvē;

| E. | tā kā romu sievietes saskaras ar diskrimināciju galējā pakāpē, kas ietver vairākkārtēju un kompleksu diskrimināciju, kuru pastiprina ļoti plaši izplatīti stereotipi, ko pazīst kā rasismu pret čigānu tautības pārstāvjiem (anti-gypsysism); |
| --- | --- |

E.

tā kā romu sievietes saskaras ar diskrimināciju galējā pakāpē, kas ietver vairākkārtēju un kompleksu diskrimināciju, kuru pastiprina ļoti plaši izplatīti stereotipi, ko pazīst kā rasismu pret čigānu tautības pārstāvjiem (anti-gypsysism);

| F. | tā kā apsekojumu rezultāti liecina, ka romu sieviešu dzīves ilgums dažos ģeogrāfiskos reģionos ir īsāks nekā citām sievietēm; |
| --- | --- |

F.

tā kā apsekojumu rezultāti liecina, ka romu sieviešu dzīves ilgums dažos ģeogrāfiskos reģionos ir īsāks nekā citām sievietēm;

| G. | tā kā ir savākta pietiekama dokumentācija par to, ka romu sievietes ir īpaši atstumtas veselības aprūpes jomā un ka viņām ir pieejama veselības aprūpe vienīgi galējas neatliekamās palīdzības nepieciešamības gadījumā un/vai dzemdībās; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir savākta pietiekama dokumentācija par to, ka romu sievietes ir īpaši atstumtas veselības aprūpes jomā un ka viņām ir pieejama veselības aprūpe vienīgi galējas neatliekamās palīdzības nepieciešamības gadījumā un/vai dzemdībās;

| H. | tā kā romu sievietes Eiropā pēdējo gadu laikā ir bijušas galēju cilvēktiesību pārkāpumu un jo īpaši uzbrukumu viņu fiziskajai integritātei, tostarp piespiedu sterilizācijas, upuri; tā kā dažas dalībvalstis ir paredzējušas pasākumus šādu pārestību izlīdzināšanai, taču citām tas vēl ir jādara; |
| --- | --- |

H.

tā kā romu sievietes Eiropā pēdējo gadu laikā ir bijušas galēju cilvēktiesību pārkāpumu un jo īpaši uzbrukumu viņu fiziskajai integritātei, tostarp piespiedu sterilizācijas, upuri; tā kā dažas dalībvalstis ir paredzējušas pasākumus šādu pārestību izlīdzināšanai, taču citām tas vēl ir jādara;

| I. | tā kā izglītības līmeņa atšķirības starp romu sievietēm un pārējo tautību pārstāvēm ir nepieņemami lielas (7)un tā kā ļoti daudzām romu meitenēm neizdodas iegūt pamatizglītību (8); |
| --- | --- |

I.

tā kā izglītības līmeņa atšķirības starp romu sievietēm un pārējo tautību pārstāvēm ir nepieņemami lielas (7)un tā kā ļoti daudzām romu meitenēm neizdodas iegūt pamatizglītību (8);

| J. | tā kā rasu segregācija skolās un skolotāju un administrācijas aizspriedumainā attieksme ir iemesls tam, ka romu vecāki nesaista lielas cerības ar saviem bērniem, jo īpaši meitām; |
| --- | --- |

J.

tā kā rasu segregācija skolās un skolotāju un administrācijas aizspriedumainā attieksme ir iemesls tam, ka romu vecāki nesaista lielas cerības ar saviem bērniem, jo īpaši meitām;

| K. | tā kā bezdarba līmenis attiecībā uz pieaugušajām romu sievietēm daudzviet ir vairākas reizes augstāks nekā pārējām pieaugušajām sievietēm; |
| --- | --- |

K.

tā kā bezdarba līmenis attiecībā uz pieaugušajām romu sievietēm daudzviet ir vairākas reizes augstāks nekā pārējām pieaugušajām sievietēm;

| L. | tā kā ievērojams romu sieviešu īpatsvars visā Eiropā pašlaik dzīvo veselību apdraudošos mājokļos un tā kā daudzviet romu sievietēm tiek pastāvīgi draudēts ar izlikšanu no mājokļa; |
| --- | --- |

L.

tā kā ievērojams romu sieviešu īpatsvars visā Eiropā pašlaik dzīvo veselību apdraudošos mājokļos un tā kā daudzviet romu sievietēm tiek pastāvīgi draudēts ar izlikšanu no mājokļa;

| M. | tā kā romu sievietes Eiropā bieži vien ir cilvēku tirdzniecības upuru skaitā; |
| --- | --- |

M.

tā kā romu sievietes Eiropā bieži vien ir cilvēku tirdzniecības upuru skaitā;

| N. | tā kā nesen Eiropas Cilvēktiesību tiesā ir iesniegta prasība pret ANO Pagaidu administrācijas misiju Kosovā (UNMIK), atsaucoties uz milzīgo ļaunumu, kas nodarīts ļoti daudziem cilvēkiem, tostarp romu sievietēm un meitenēm (9), |
| --- | --- |

N.

tā kā nesen Eiropas Cilvēktiesību tiesā ir iesniegta prasība pret ANO Pagaidu administrācijas misiju Kosovā (UNMIK), atsaucoties uz milzīgo ļaunumu, kas nodarīts ļoti daudziem cilvēkiem, tostarp romu sievietēm un meitenēm (9),

| 1. | atzinīgi vērtē priekšlikumu nodibināt ES Dzimumu līdztiesības institūtu un aicina institūtu intensīvi pievērsties sieviešu, kuras cieš no vairākiem diskriminācijas veidiem, stāvoklim, tai skaitā romu sieviešu; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē priekšlikumu nodibināt ES Dzimumu līdztiesības institūtu un aicina institūtu intensīvi pievērsties sieviešu, kuras cieš no vairākiem diskriminācijas veidiem, stāvoklim, tai skaitā romu sieviešu;

| 2. | prasa valsts iestādēm visā Eiropas Savienībā nekavējoties izmeklēt apsūdzības par galējiem cilvēktiesību pārkāpumiem attiecībā uz romu sievietēm, bez kavēšanās sodīt vainīgos, kā arī nodrošināt atbilstīgu kompensāciju upuriem, un šajā sakarā prasa dalībvalstīm par prioritātēm uzskatīt pasākumus, lai labāk aizsargātu sieviešu reproduktīvo un seksuālo veselību, novērstu un pasludinātu piespiedu sterilizāciju par nelikumīgu, veicinātu ģimenes plānošanu, alternatīvus pasākumus agrām laulībām un dzimumaudzināšanu, kā arī veikt aktīvus pasākumus, lai izbeigtu rasu segregāciju dzemdību nodaļās, nodrošināt, ka tiek izstrādātas programmas pakalpojumu sniegšanai romu upuriem, kas cietuši no vardarbības ģimenē, īpašu modrību veltīt romu sieviešu tirdzniecības novēršanai, un prasa Komisijai atbalstīt valdību un pilsoniskās sabiedrības iniciatīvas, kas vērstas uz šo problēmu risināšanu, vienlaikus nodrošinot upuriem cilvēku pamattiesības; |
| --- | --- |

2.

prasa valsts iestādēm visā Eiropas Savienībā nekavējoties izmeklēt apsūdzības par galējiem cilvēktiesību pārkāpumiem attiecībā uz romu sievietēm, bez kavēšanās sodīt vainīgos, kā arī nodrošināt atbilstīgu kompensāciju upuriem, un šajā sakarā prasa dalībvalstīm par prioritātēm uzskatīt pasākumus, lai labāk aizsargātu sieviešu reproduktīvo un seksuālo veselību, novērstu un pasludinātu piespiedu sterilizāciju par nelikumīgu, veicinātu ģimenes plānošanu, alternatīvus pasākumus agrām laulībām un dzimumaudzināšanu, kā arī veikt aktīvus pasākumus, lai izbeigtu rasu segregāciju dzemdību nodaļās, nodrošināt, ka tiek izstrādātas programmas pakalpojumu sniegšanai romu upuriem, kas cietuši no vardarbības ģimenē, īpašu modrību veltīt romu sieviešu tirdzniecības novēršanai, un prasa Komisijai atbalstīt valdību un pilsoniskās sabiedrības iniciatīvas, kas vērstas uz šo problēmu risināšanu, vienlaikus nodrošinot upuriem cilvēku pamattiesības;

| 3. | prasa dalībvalstīm pārskatīt visu politisko pamatnostādņu īstenošanu, lai nodrošinātu, ka šo procesu sagatavošanā, plānošanā un īstenošanā tiktu iesaistītas romu sievietes; |
| --- | --- |

3.

prasa dalībvalstīm pārskatīt visu politisko pamatnostādņu īstenošanu, lai nodrošinātu, ka šo procesu sagatavošanā, plānošanā un īstenošanā tiktu iesaistītas romu sievietes;

| 4. | mudina dalībvalstis pieņemt obligātos standartus atvērtās koordinācijas metodes struktūrā ar mērķi veikt pasākumus, lai nodrošinātu sievietēm un meitenēm vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīvai izglītībai, tostarp, pieņemot tiesību aktus, kuros izvirzīta skolu desegregācijas prasība, un izstrādājot plānu precizējumus, lai izbeigtu situāciju, ka romu bērni saņem nošķirtu un zemāku standartu izglītību; |
| --- | --- |

4.

mudina dalībvalstis pieņemt obligātos standartus atvērtās koordinācijas metodes struktūrā ar mērķi veikt pasākumus, lai nodrošinātu sievietēm un meitenēm vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīvai izglītībai, tostarp, pieņemot tiesību aktus, kuros izvirzīta skolu desegregācijas prasība, un izstrādājot plānu precizējumus, lai izbeigtu situāciju, ka romu bērni saņem nošķirtu un zemāku standartu izglītību;

| 5. | pieprasa, lai romu bērniem mācītu lasīt un rakstīt, un ka tai ir jābūt prioritātei skolās, kuras šie bērni apmeklē; |
| --- | --- |

5.

pieprasa, lai romu bērniem mācītu lasīt un rakstīt, un ka tai ir jābūt prioritātei skolās, kuras šie bērni apmeklē;

| 6. | mudina dalībvalstis uzlabot stāvokli romu mājokļu jomā, savos tiesību aktos atzīstot viņu tiesības uz pienācīgu mājokli un paredzot personām aizsardzību, kuras pašlaik nav, pret izlikšanu no mājokļa, kā arī, konsultējoties ar attiecīgo kopienu pārstāvjiem, pieņemot visaptverošus plānus dzīves apstākļu un mājokļu stāvokļa uzlabošanas finansēšanai tajos rajonos, kur ir liels romu iedzīvotāju īpatsvars, pieprasot vietējām pašvaldības iestādēm nekavējoties tos nodrošināt ar pienācīgu dzeramo ūdeni, elektrību, atkritumu izvešanu, sabiedrisko transportu un ceļiem; |
| --- | --- |

6.

mudina dalībvalstis uzlabot stāvokli romu mājokļu jomā, savos tiesību aktos atzīstot viņu tiesības uz pienācīgu mājokli un paredzot personām aizsardzību, kuras pašlaik nav, pret izlikšanu no mājokļa, kā arī, konsultējoties ar attiecīgo kopienu pārstāvjiem, pieņemot visaptverošus plānus dzīves apstākļu un mājokļu stāvokļa uzlabošanas finansēšanai tajos rajonos, kur ir liels romu iedzīvotāju īpatsvars, pieprasot vietējām pašvaldības iestādēm nekavējoties tos nodrošināt ar pienācīgu dzeramo ūdeni, elektrību, atkritumu izvešanu, sabiedrisko transportu un ceļiem;

| 7. | mudina dalībvalstis veicināt sociāli jauktu dzīvojamo mikrorajonu izveidi; |
| --- | --- |

7.

mudina dalībvalstis veicināt sociāli jauktu dzīvojamo mikrorajonu izveidi;

| 8. | aicina dalībvalstis izveidot romu iedzīvotājiem — pārceļotājiem, apmierinošiem komforta un higiēnas standartiem atbilstīgas apmešanās vietas; |
| --- | --- |

8.

aicina dalībvalstis izveidot romu iedzīvotājiem — pārceļotājiem, apmierinošiem komforta un higiēnas standartiem atbilstīgas apmešanās vietas;

| 9. | prasa pienācīgu pārvietošanu uz drošākiem mājokļiem, īpaši to romu sieviešu bēgļu pārvietošanu, kuras dzīvo augsta līmeņa svina koncentrācijas saindētā teritorijā Mitrovicas rajonā, Kosovā; vērš uzmanību uz pagaidu risinājumu — KFOR (Kosovas spēku) Francijas kontingenta nometni “Osterode”, kura ir nesen atjaunota; aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pienācīgus finanšu resursus, lai pārvietotu cilvēkus uz viņu izcelsmes vietu; uzsver nepieciešamību nodrošināt cilvēktiesības stabilizācijas un asociācijas procesa turpmākajā gaitā; |
| --- | --- |

9.

prasa pienācīgu pārvietošanu uz drošākiem mājokļiem, īpaši to romu sieviešu bēgļu pārvietošanu, kuras dzīvo augsta līmeņa svina koncentrācijas saindētā teritorijā Mitrovicas rajonā, Kosovā; vērš uzmanību uz pagaidu risinājumu — KFOR (Kosovas spēku) Francijas kontingenta nometni “Osterode”, kura ir nesen atjaunota; aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pienācīgus finanšu resursus, lai pārvietotu cilvēkus uz viņu izcelsmes vietu; uzsver nepieciešamību nodrošināt cilvēktiesības stabilizācijas un asociācijas procesa turpmākajā gaitā;

| 10. | prasa dalībvalstīm nodrošināt visām romu sievietēm iespēju saņemt primāro, neatliekamo un profilaktisko veselības aprūpi, kā arī izstrādāt un īstenot politiskās nostādnes, ar ko garantē, ka pat vismazāk nodrošinātajām kopienām ir plašas iespējas saņemt veselības aprūpi, un mudina ieviest veselības darbinieku apmācību attiecībā uz rasu aizspriedumu pārvarēšanu; |
| --- | --- |

10.

prasa dalībvalstīm nodrošināt visām romu sievietēm iespēju saņemt primāro, neatliekamo un profilaktisko veselības aprūpi, kā arī izstrādāt un īstenot politiskās nostādnes, ar ko garantē, ka pat vismazāk nodrošinātajām kopienām ir plašas iespējas saņemt veselības aprūpi, un mudina ieviest veselības darbinieku apmācību attiecībā uz rasu aizspriedumu pārvarēšanu;

| 11. | prasa valdībām nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi un vienlīdzīgas iespējas kā nodarbinātības un sociālās iekļaušanas politikas sastāvdaļu, kā arī risināt jautājumu par ļoti augsto romu sieviešu bezdarba līmeni un īpašu vērību pievērst nopietniem šķēršļiem, kurus izraisa tieša diskriminācija darbā pieņemšanas procedūrās; |
| --- | --- |

11.

prasa valdībām nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi un vienlīdzīgas iespējas kā nodarbinātības un sociālās iekļaušanas politikas sastāvdaļu, kā arī risināt jautājumu par ļoti augsto romu sieviešu bezdarba līmeni un īpašu vērību pievērst nopietniem šķēršļiem, kurus izraisa tieša diskriminācija darbā pieņemšanas procedūrās;

| 12. | prasa pieņemt “pozitīvu saistību” jēdzienu, kas nozīmē, ka tiesību aktos jāparedz prasība valsts un nevalstiskām struktūrām nodrošināt, ka romu sievietes tajās tiek pārstāvētas proporcionāli to skaitam vietējo iedzīvotāju kopskaitā; |
| --- | --- |

12.

prasa pieņemt “pozitīvu saistību” jēdzienu, kas nozīmē, ka tiesību aktos jāparedz prasība valsts un nevalstiskām struktūrām nodrošināt, ka romu sievietes tajās tiek pārstāvētas proporcionāli to skaitam vietējo iedzīvotāju kopskaitā;

| 13. | prasa dalībvalstīm pētīt šķēršļus, kuri kavē romu sieviešu pašnodarbinātību, un radīt programmas, kas dotu romu sievietēm uzņēmējām un pašnodarbinātām personām pieeju ātrai un lētai reģistrācijai, kā arī izstrādāt noteikumus pieejamam kredītam, tostarp mikrokredītam, lai finansētu romu sieviešu uzņēmumus, un prasa Komisijai atbalstīt šīs darbības ar atbilstīgu finansēšanas mehānismu palīdzību; |
| --- | --- |

13.

prasa dalībvalstīm pētīt šķēršļus, kuri kavē romu sieviešu pašnodarbinātību, un radīt programmas, kas dotu romu sievietēm uzņēmējām un pašnodarbinātām personām pieeju ātrai un lētai reģistrācijai, kā arī izstrādāt noteikumus pieejamam kredītam, tostarp mikrokredītam, lai finansētu romu sieviešu uzņēmumus, un prasa Komisijai atbalstīt šīs darbības ar atbilstīgu finansēšanas mehānismu palīdzību;

| 14. | iesaka dalībvalstīm un Komisijai veicināt sociālo modeļu modernizāciju (social entrepreneurship models), īpaši saistībā ar romu sieviešu interesēm; |
| --- | --- |

14.

iesaka dalībvalstīm un Komisijai veicināt sociālo modeļu modernizāciju (social entrepreneurship models), īpaši saistībā ar romu sieviešu interesēm;

| 15. | aicina Komisiju un Parlamentu dažādu fondu kontekstā par horizontālu mērķi izvirzīt romu sieviešu un viņu organizāciju iespēju attīstību un palielināšanu izglītībā, nodarbinātībā, vadībā un līdzdalībā politikā; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju un Parlamentu dažādu fondu kontekstā par horizontālu mērķi izvirzīt romu sieviešu un viņu organizāciju iespēju attīstību un palielināšanu izglītībā, nodarbinātībā, vadībā un līdzdalībā politikā;

| 16. | prasa Komisijai ar daudzu atbilstīgu finansēšanas mehānismu palīdzību atbalstīt pasākumus, kuros sevišķa uzmanība pievērsta romu sievietēm, un pārskatīt noteikumus par visa finansējuma piesaisti, lai nodrošinātu, ka īpaši noteikumi ir paredzēti romu sieviešu sociālajai iekļaušanai, un prasa dalībvalstīm veikt līdzīgus pasākumus valsts, reģionālā un vietējo iestāžu līmenī; |
| --- | --- |

16.

prasa Komisijai ar daudzu atbilstīgu finansēšanas mehānismu palīdzību atbalstīt pasākumus, kuros sevišķa uzmanība pievērsta romu sievietēm, un pārskatīt noteikumus par visa finansējuma piesaisti, lai nodrošinātu, ka īpaši noteikumi ir paredzēti romu sieviešu sociālajai iekļaušanai, un prasa dalībvalstīm veikt līdzīgus pasākumus valsts, reģionālā un vietējo iestāžu līmenī;

| 17. | iesaka Komisijai uzsākt tiesas procesus un galu galā piedzīt preventīvus naudas sodus no dalībvalstīm, kuras vēl nav transponējušas diskriminācijas novēršanas direktīvas (10) savos tiesību aktos un/vai attiecībā uz romu sievietēm tos pilnībā nav īstenojušas dzīvē, kā arī uzraudzīt jebkura Eiropas Kopienu Tiesas sprieduma izpildi nepietiekamas īstenošanas gadījumos; |
| --- | --- |

17.

iesaka Komisijai uzsākt tiesas procesus un galu galā piedzīt preventīvus naudas sodus no dalībvalstīm, kuras vēl nav transponējušas diskriminācijas novēršanas direktīvas (10) savos tiesību aktos un/vai attiecībā uz romu sievietēm tos pilnībā nav īstenojušas dzīvē, kā arī uzraudzīt jebkura Eiropas Kopienu Tiesas sprieduma izpildi nepietiekamas īstenošanas gadījumos;

| 18. | mudina ES iestādes kā vienu no galvenajiem kritērijiem gatavības dalībai Eiropas Savienībā novērtēšanā kandidātvalstīm izvirzīt romu sieviešu stāvokli, tostarp arī tajās kandidātvalstīs, kurās tradicionāli nav bijusi aktuāla romu problēma; |
| --- | --- |

18.

mudina ES iestādes kā vienu no galvenajiem kritērijiem gatavības dalībai Eiropas Savienībā novērtēšanā kandidātvalstīm izvirzīt romu sieviešu stāvokli, tostarp arī tajās kandidātvalstīs, kurās tradicionāli nav bijusi aktuāla romu problēma;

| 19. | iesaka dalībvalstīm efektīvi izmantot politikas procesus, piemēram, atvērto koordinācijas metodi, lai izstrādātu un īstenotu politiskās nostādnes romu sieviešu pilnīgas līdztiesības reālai nodrošināšanai; |
| --- | --- |

19.

iesaka dalībvalstīm efektīvi izmantot politikas procesus, piemēram, atvērto koordinācijas metodi, lai izstrādātu un īstenotu politiskās nostādnes romu sieviešu pilnīgas līdztiesības reālai nodrošināšanai;

| 20. | prasa Eiropas Savienības iestādēm uzņemties vadību, lai mudinātu dalībvalstu valdības vākt un publicēt datus atsevišķi pa dzimumiem un etnisko piederību attiecībā uz romu vīriešu un sieviešu stāvokli, lai novērtētu sasniegto izglītībā, mājokļu jautājumā, nodarbinātībā, veselības aprūpē un citās jomās; uzskata, ka ES jāprasa valdībām veidot valsts iestāžu un sabiedrības izpratni par to, ka etniskos datus iespējams vākt, neapdraudot personas identifikāciju, un jāmudina valdības izmantot jebkuras pašreizējās drošās un inovatīvās metodoloģijas; |
| --- | --- |

20.

prasa Eiropas Savienības iestādēm uzņemties vadību, lai mudinātu dalībvalstu valdības vākt un publicēt datus atsevišķi pa dzimumiem un etnisko piederību attiecībā uz romu vīriešu un sieviešu stāvokli, lai novērtētu sasniegto izglītībā, mājokļu jautājumā, nodarbinātībā, veselības aprūpē un citās jomās; uzskata, ka ES jāprasa valdībām veidot valsts iestāžu un sabiedrības izpratni par to, ka etniskos datus iespējams vākt, neapdraudot personas identifikāciju, un jāmudina valdības izmantot jebkuras pašreizējās drošās un inovatīvās metodoloģijas;

| 21. | atgādina, ka ar horizontālās pieejas palīdzību katru gadu ir iespējams sekmīgi nodrošināt atbalstu Eiropas Savienībā dzīvojošo romu sieviešu ikgadējā foruma organizēšanai; |
| --- | --- |

21.

atgādina, ka ar horizontālās pieejas palīdzību katru gadu ir iespējams sekmīgi nodrošināt atbalstu Eiropas Savienībā dzīvojošo romu sieviešu ikgadējā foruma organizēšanai;

| 22. | mudina Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centru uzsākt pētījumu sēriju par plašsaziņas līdzekļu lomu nepatikas pret čigānu tautības pārstāvjiem (anti-gypsysm) veicināšanā, jo īpaši nomelnojošo stereotipu izplatīšanā attiecībā uz romu sievietēm; |
| --- | --- |

22.

mudina Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centru uzsākt pētījumu sēriju par plašsaziņas līdzekļu lomu nepatikas pret čigānu tautības pārstāvjiem (anti-gypsysm) veicināšanā, jo īpaši nomelnojošo stereotipu izplatīšanā attiecībā uz romu sievietēm;

| 23. | stingri prasa jebkādu tādu ES iestāžu un/vai dalībvalstu programmu un projektu izstrādē, kas var ietekmēt romu sievietes, ņemt vērā viņu viedokli, kā arī veikt pozitīvu darbu romu sieviešu labā; |
| --- | --- |

23.

stingri prasa jebkādu tādu ES iestāžu un/vai dalībvalstu programmu un projektu izstrādē, kas var ietekmēt romu sievietes, ņemt vērā viņu viedokli, kā arī veikt pozitīvu darbu romu sieviešu labā;

| 24. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu, pievienošanās sarunvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

24.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu, pievienošanās sarunvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 45 E, 23.2.2006., 129. lpp.

(2)  Komisijas Nodarbinātības un sociālo lietu ģenerāldirektorāts, D3 nodaļa, 2004. g.

(3)  PC. DEC/566, 2003. g.

(4)  Ceturtā pasaules sieviešu konference, Pekinas deklarācija un rīcības platforma, 1995. g.

(5)  OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.

(6)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

(7)  Saskaņā ar EP rīcībā esošo informāciju Rumānijā pabeigta vidusskolas izglītība ir 3 % romu sieviešu, salīdzinot ar 63 % sieviešu kopumā (Atvērtās sabiedrības institūta pētījums par nošķirtām izglītības programmām romiem Centrālajā un Austrumeiropā, 2002. g.).

(8)  Ziņojums “Izvairīšanās no atkarības slazda — romi Centrālajā un Austrumeiropā”, UNDP, Bratislava, 2002. g.

(9)  Sk. Eiropas Čigānu tiesību centra (ERRC)2006. g. 20. februāra paziņojumu presei “Kosovas saindēšanās upuri iesniedz prasību Eiropas Cilvēktiesību tiesā”, 2006. g. 20. februārī, tīmekļa vietnē www.errc.org.

(10)  Tai skaitā direktīvas, kas pieņemtas saskaņā ar pēc Amsterdamas Līguma grozīto EK Līguma 13. pantu, kā arī attiecīgās direktīvas, kurās precizēta ES tiesību aktos noteiktā diskriminācijas pret sievietēm aizlieguma darbības joma un dimensija.

P6_TA(2006)0245

Sieviešu stāvoklis bruņotu konfliktu laikā un viņu loma pēckonflikta situācijā

Eiropas Parlamenta rezolūcija par sieviešu stāvokli bruņotu konfliktu laikā un viņu lomu valsts atjaunošanā un demokratizācijas procesā pēckonflikta situācijā (2005/2215(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2000. gada 31. oktobra rezolūciju Nr. 1325, kurā deklarēts, ka ir svarīgi, lai sievietes būtu vienlīdzīgas ar vīriešiem miera un drošības uzturēšanā un veicināšanā un lai tās pilnībā būtu iesaistītas šajā procesā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2000. gada 31. oktobra rezolūciju Nr. 1325, kurā deklarēts, ka ir svarīgi, lai sievietes būtu vienlīdzīgas ar vīriešiem miera un drošības uzturēšanā un veicināšanā un lai tās pilnībā būtu iesaistītas šajā procesā,

| — | ņemot vērā 2000. gada 30. novembra rezolūciju par sieviešu līdzdalību konfliktu mierīgā noregulējumā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 30. novembra rezolūciju par sieviešu līdzdalību konfliktu mierīgā noregulējumā (1),

| — | ņemot vērā 1948. gada 10. decembrī pieņemto ANO Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, kā arī Vīnes deklarāciju un rīcības programmu, kas tika pieņemta Pasaules Cilvēktiesību konferencē, kura notika 1993. gadā no 14. līdz 25. jūnijam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada 10. decembrī pieņemto ANO Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, kā arī Vīnes deklarāciju un rīcības programmu, kas tika pieņemta Pasaules Cilvēktiesību konferencē, kura notika 1993. gadā no 14. līdz 25. jūnijam,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra biļetenu par īpašiem pasākumiem aizsardzībai pret seksuālu izmantošanu un seksuālu vardarbību (ST/SGB/2003/13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra biļetenu par īpašiem pasākumiem aizsardzībai pret seksuālu izmantošanu un seksuālu vardarbību (ST/SGB/2003/13),

| — | ņemot vērā ANO 1993. gada 20. decembra Deklarāciju par pret sievietēm vērstas vardarbības izskaušanu (2) un Apvienoto Nāciju Organizācijas 1989. gada 20. novembra Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1993. gada 20. decembra Deklarāciju par pret sievietēm vērstas vardarbības izskaušanu (2) un Apvienoto Nāciju Organizācijas 1989. gada 20. novembra Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO 1979. gada 18. decembra Konvenciju par jebkāda veida sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un tās fakultatīvo protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1979. gada 18. decembra Konvenciju par jebkāda veida sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un tās fakultatīvo protokolu,

| — | ņemot vērā ANO 1984. gada 10. decembra Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās un sodīšanas veidiem un ANO 1974. gada 14. decembra Deklarāciju Nr. 3318 par sieviešu un bērnu aizsardzību krīzes un bruņotu konfliktu gadījumā (3), īpaši tās 4. punktu, saskaņā ar kuru ir jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai aizliegtu sieviešu vajāšanu, spīdzināšanu, sodīšanu kā arī vardarbību un pazemojošu izturēšanos pret sievietēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1984. gada 10. decembra Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās un sodīšanas veidiem un ANO 1974. gada 14. decembra Deklarāciju Nr. 3318 par sieviešu un bērnu aizsardzību krīzes un bruņotu konfliktu gadījumā (3), īpaši tās 4. punktu, saskaņā ar kuru ir jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai aizliegtu sieviešu vajāšanu, spīdzināšanu, sodīšanu kā arī vardarbību un pazemojošu izturēšanos pret sievietēm,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 1999. gada 17. septembra Rezolūciju Nr. 1265 par civiliedzīvotāju aizsardzību bruņota konflikta gadījumā, īpaši tā 14. punktu, saskaņā ar kuru ANO darbinieki, kas iesaistīti miera atjaunošanā, uzturēšanā un nostiprināšanā, saņems atbilstīgu apmācību, it sevišķi saistībā ar cilvēktiesībām, tostarp attiecībā uz dzimumu līdztiesību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 1999. gada 17. septembra Rezolūciju Nr. 1265 par civiliedzīvotāju aizsardzību bruņota konflikta gadījumā, īpaši tā 14. punktu, saskaņā ar kuru ANO darbinieki, kas iesaistīti miera atjaunošanā, uzturēšanā un nostiprināšanā, saņems atbilstīgu apmācību, it sevišķi saistībā ar cilvēktiesībām, tostarp attiecībā uz dzimumu līdztiesību,

| — | ņemot vērā ANO 1975. gada 15. decembra Rezolūciju par sieviešu līdzdalību starptautiskā miera un drošības stiprināšanā (4) un ANO 1982. gada 3. decembra Deklarāciju par sieviešu līdzdalību miera un starptautiskās sadarbības veicināšanas pasākumos (5), īpaši tās 12. punktu, kas attiecas uz konkrētiem pasākumiem, kas jāpieņem, lai palielinātu sieviešu līdzdalību miera nostiprināšanā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1975. gada 15. decembra Rezolūciju par sieviešu līdzdalību starptautiskā miera un drošības stiprināšanā (4) un ANO 1982. gada 3. decembra Deklarāciju par sieviešu līdzdalību miera un starptautiskās sadarbības veicināšanas pasākumos (5), īpaši tās 12. punktu, kas attiecas uz konkrētiem pasākumiem, kas jāpieņem, lai palielinātu sieviešu līdzdalību miera nostiprināšanā,

| — | ņemot vērā Pekinas deklarāciju un darbības platformu, ko pieņēma ANO 4. Pasaules sieviešu konferencē, kas notika 1995. gadā no 4. līdz 15. septembrim, it īpaši E sadaļu par sievietēm un bruņotiem konfliktiem, politisku jomu, un ANO 2000. gadā no 5. līdz 9. jūnijam notikušajā īpašajā sesijā pieņemto dokumentu “Pekina +5” un “Pekina +10” par jauniem pasākumiem un iniciatīvām, lai sāktu īstenot 2000. gada 5.—9. jūnijā pieņemto Pekinas deklarāciju un darbības platformu, īpaši 13. punktu par šķēršļiem, kas sievietēm liedz līdzvērtīgu piedalīšanos miera atjaunošanā, kā arī 124. punktu par sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu piedalīšanos miera uzturēšanas un miera sarunu misijās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pekinas deklarāciju un darbības platformu, ko pieņēma ANO 4. Pasaules sieviešu konferencē, kas notika 1995. gadā no 4. līdz 15. septembrim, it īpaši E sadaļu par sievietēm un bruņotiem konfliktiem, politisku jomu, un ANO 2000. gadā no 5. līdz 9. jūnijam notikušajā īpašajā sesijā pieņemto dokumentu “Pekina +5” un “Pekina +10” par jauniem pasākumiem un iniciatīvām, lai sāktu īstenot 2000. gada 5.—9. jūnijā pieņemto Pekinas deklarāciju un darbības platformu, īpaši 13. punktu par šķēršļiem, kas sievietēm liedz līdzvērtīgu piedalīšanos miera atjaunošanā, kā arī 124. punktu par sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu piedalīšanos miera uzturēšanas un miera sarunu misijās,

| — | ņemot vērā 1998. gada 17. jūlijā pieņemtos Romas statūtus, ar kuriem tika izveidota Starptautiskā krimināltiesa, īpaši to 7. un 8. pantu, kas izvarošanu, seksuālu paverdzināšanu, piespiedu prostitūciju, piespiedu grūtniecību, piespiedu sterilizāciju vai jebkura citu seksuālu vardarbību kvalificē kā noziegumu pret cilvēci un kara noziegumu un pielīdzina šīs darbības spīdzināšanai un smagiem kara noziegumiem neatkarīgi no tā, vai starptautisku vai iekšēju konfliktu gadījumos tās tiek veiktas sistemātiski, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1998. gada 17. jūlijā pieņemtos Romas statūtus, ar kuriem tika izveidota Starptautiskā krimināltiesa, īpaši to 7. un 8. pantu, kas izvarošanu, seksuālu paverdzināšanu, piespiedu prostitūciju, piespiedu grūtniecību, piespiedu sterilizāciju vai jebkura citu seksuālu vardarbību kvalificē kā noziegumu pret cilvēci un kara noziegumu un pielīdzina šīs darbības spīdzināšanai un smagiem kara noziegumiem neatkarīgi no tā, vai starptautisku vai iekšēju konfliktu gadījumos tās tiek veiktas sistemātiski,

| — | ņemot vērā 1949. gadā pieņemtās Ženēvas konvencijas un 1977. gadā pieņemtos to papildprotokolus, kas nosaka, ka sievietes ir aizsargātas pret izvarošanu un jebkuru citu seksuālu vardarbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1949. gadā pieņemtās Ženēvas konvencijas un 1977. gadā pieņemtos to papildprotokolus, kas nosaka, ka sievietes ir aizsargātas pret izvarošanu un jebkuru citu seksuālu vardarbību,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās Asamblejas Rezolūciju Nr. 1385 (2004) un Rekomendāciju Nr. 1665 (2004) “Konfliktu novēršana un atrisināšana: sieviešu loma”, kurus pieņēma 2004. gada 23. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās Asamblejas Rezolūciju Nr. 1385 (2004) un Rekomendāciju Nr. 1665 (2004) “Konfliktu novēršana un atrisināšana: sieviešu loma”, kurus pieņēma 2004. gada 23. jūnijā,

| — | ņemot vērā rezolūciju “Sieviešu un vīriešu loma konfliktu novēršanā, miera nostiprināšanā un demokratizācijas procesā pēc konfliktiem — dzimumu perspektīva (gender perspective)”, ko pieņēma 2003. gada 22. un 23. janvārī Skopjē notikusī 5. Eiropas ministru konference par sieviešu un vīriešu līdztiesību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūciju “Sieviešu un vīriešu loma konfliktu novēršanā, miera nostiprināšanā un demokratizācijas procesā pēc konfliktiem — dzimumu perspektīva (gender perspective)”, ko pieņēma 2003. gada 22. un 23. janvārī Skopjē notikusī 5. Eiropas ministru konference par sieviešu un vīriešu līdztiesību,

| — | ņemot vērā deklarāciju “Dzimumu līdztiesība — būtisks jautājums pārmaiņu sabiedrībā” un ar to saistīto Rīcības programmu, kuras pieņēma 5. Eiropas ministru konferencē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju “Dzimumu līdztiesība — būtisks jautājums pārmaiņu sabiedrībā” un ar to saistīto Rīcības programmu, kuras pieņēma 5. Eiropas ministru konferencē,

| — | ņemot vērā Sofijā notikušās EDSO ministru konferences 2004. gada 7. decembrī pieņemto Lēmumu Nr. 14/04 par EDSO rīcības plānu 2004. gadam attiecībā uz dzimumu līdztiesības veicināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sofijā notikušās EDSO ministru konferences 2004. gada 7. decembrī pieņemto Lēmumu Nr. 14/04 par EDSO rīcības plānu 2004. gadam attiecībā uz dzimumu līdztiesības veicināšanu,

| — | ņemot vērā Ļubļanā notikušās EDSO ministru konferences 2005. gada 6. decembrī pieņemto Lēmumu Nr. 14/05 par sieviešu lomu konfliktu novēršanā, krīžu pārvarēšanā un atjaunošanas pasākumos pēc konflikta, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ļubļanā notikušās EDSO ministru konferences 2005. gada 6. decembrī pieņemto Lēmumu Nr. 14/05 par sieviešu lomu konfliktu novēršanā, krīžu pārvarēšanā un atjaunošanas pasākumos pēc konflikta,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Dalībvalstu ministru komitejas Ieteikumus Nr. 5 (2002) par sieviešu aizsardzību pret vardarbību saistībā ar vardarbību konfliktu un pēckonfliktu situācijās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Dalībvalstu ministru komitejas Ieteikumus Nr. 5 (2002) par sieviešu aizsardzību pret vardarbību saistībā ar vardarbību konfliktu un pēckonfliktu situācijās,

| — | ņemot vērā 2005. gada septembrī pieņemto Padomes darba dokumentu par ANO Drošības padomes Ieteikumu Nr. 1325 ievērošanu saistībā ar Eiropas drošības un aizsardzības politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada septembrī pieņemto Padomes darba dokumentu par ANO Drošības padomes Ieteikumu Nr. 1325 ievērošanu saistībā ar Eiropas drošības un aizsardzības politiku,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A6-0159/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A6-0159/2006),

| A. | tā kā civiliedzīvotājas, tāpat kā bērni un sirmgalvji, konfliktu laikā kļūst par dažāda veida vardarbības, tostarp seksuālas vardarbības upuriem; |
| --- | --- |

A.

tā kā civiliedzīvotājas, tāpat kā bērni un sirmgalvji, konfliktu laikā kļūst par dažāda veida vardarbības, tostarp seksuālas vardarbības upuriem;

| B. | tā kā bruņotu konfliktu gadījumā vardarbība pret sievietēm bieži vien izpaužas ne tikai kā fiziska un/vai seksuāla vardarbība, bet arī kā viņu ekonomisko, sociālo un ar kultūru saistīto tiesību pārkāpumi; |
| --- | --- |

B.

tā kā bruņotu konfliktu gadījumā vardarbība pret sievietēm bieži vien izpaužas ne tikai kā fiziska un/vai seksuāla vardarbība, bet arī kā viņu ekonomisko, sociālo un ar kultūru saistīto tiesību pārkāpumi;

| C. | tā kā sieviešu neaizsargātības konfliktsituācijās cēlonis bieži vien ir zems sieviešu sociālais stāvoklis un nepietiekamas iespējas piekļūt cita starpā izglītībai un darba tirgum un tā kā līdz ar to sieviešu emancipācija ir viens no priekšnoteikumiem cīņai pret specifisku, ar dzimumu saistītu vardarbību bruņotu konfliktu laikā; |
| --- | --- |

C.

tā kā sieviešu neaizsargātības konfliktsituācijās cēlonis bieži vien ir zems sieviešu sociālais stāvoklis un nepietiekamas iespējas piekļūt cita starpā izglītībai un darba tirgum un tā kā līdz ar to sieviešu emancipācija ir viens no priekšnoteikumiem cīņai pret specifisku, ar dzimumu saistītu vardarbību bruņotu konfliktu laikā;

| D. | tā kā izvarošana un seksuāla vardarbība kara laikā ir viena no pretinieka pazemošanas un psiholoģiskas vājināšanas metodēm, taču upuri bieži vien tiek apzīmogoti ar kauna zīmi, atstumti, cieš no pasliktinātas sabiedrības attieksmes vai pat nogalināti, lai neciestu kopienas gods; |
| --- | --- |

D.

tā kā izvarošana un seksuāla vardarbība kara laikā ir viena no pretinieka pazemošanas un psiholoģiskas vājināšanas metodēm, taču upuri bieži vien tiek apzīmogoti ar kauna zīmi, atstumti, cieš no pasliktinātas sabiedrības attieksmes vai pat nogalināti, lai neciestu kopienas gods;

| E. | uzsver, ka vēsturiskā pieredze liecina par to, ka ar karadarbību nodarbojas galvenokārt vīrieši, tādēļ ir pamats cerēt, ka sieviešu spēja veidot dialogu un nevardarbīgā daba var būt vērtīgs ieguldījums konfliktu novēršanā un atrisināšanā; |
| --- | --- |

E.

uzsver, ka vēsturiskā pieredze liecina par to, ka ar karadarbību nodarbojas galvenokārt vīrieši, tādēļ ir pamats cerēt, ka sieviešu spēja veidot dialogu un nevardarbīgā daba var būt vērtīgs ieguldījums konfliktu novēršanā un atrisināšanā;

| F. | tā kā konfliktu laikā sievietēm bieži vien ir grūtības saņemt ar viņu dzimumu saistītus reproduktīvās veselības aprūpes pakalpojumus tādās jomās kā kontracepcija, seksuāli transmisīvo slimību ārstēšana, pirmsdzemdību aprūpe, grūtniecības pārtraukšana pēc sievietes vēlēšanās, dzemdniecība, pēcdzemdību aprūpe un aprūpe menopauzes laikā; |
| --- | --- |

F.

tā kā konfliktu laikā sievietēm bieži vien ir grūtības saņemt ar viņu dzimumu saistītus reproduktīvās veselības aprūpes pakalpojumus tādās jomās kā kontracepcija, seksuāli transmisīvo slimību ārstēšana, pirmsdzemdību aprūpe, grūtniecības pārtraukšana pēc sievietes vēlēšanās, dzemdniecība, pēcdzemdību aprūpe un aprūpe menopauzes laikā;

| G. | tā kā brīvprātīga vai piespiedu stāšanās dzimumsakaros bez izsargāšanās var veicināt tādu seksuāli transmisīvo slimību kā HIV izplatīšanos un tā kā šī problēma ir īpaši aktuāla konfliktsituāciju laikā un pārvietoto personu nometnēs; |
| --- | --- |

G.

tā kā brīvprātīga vai piespiedu stāšanās dzimumsakaros bez izsargāšanās var veicināt tādu seksuāli transmisīvo slimību kā HIV izplatīšanos un tā kā šī problēma ir īpaši aktuāla konfliktsituāciju laikā un pārvietoto personu nometnēs;

| H. | tā kā seksuālas vardarbības upurēm konfliktu laikā ļoti reti ir pieejama aizsardzība, psiholoģiska uzmanība, medicīniska aprūpe un tiesiskās aizsardzības līdzekļi, kas palīdzētu viņām pārvarēt ciešanas un panākt, lai persona, kas izdarījusi kriminālnoziegumu, saņemtu sodu; |
| --- | --- |

H.

tā kā seksuālas vardarbības upurēm konfliktu laikā ļoti reti ir pieejama aizsardzība, psiholoģiska uzmanība, medicīniska aprūpe un tiesiskās aizsardzības līdzekļi, kas palīdzētu viņām pārvarēt ciešanas un panākt, lai persona, kas izdarījusi kriminālnoziegumu, saņemtu sodu;

| I. | tā kā vardarbība ģimenē, kas raksturīga konfliktsituācijām, nesamazinās pēc konflikta, kad kaujinieki atgriežas mājās; |
| --- | --- |

I.

tā kā vardarbība ģimenē, kas raksturīga konfliktsituācijām, nesamazinās pēc konflikta, kad kaujinieki atgriežas mājās;

| J. | tā kā visā pasaulē sievietes, kas darbojas miera saglabāšanas jomā, ir izmantojušas sakarus ar kolēģēm citviet, lai panāktu dialogu starp karojošajām pusēm un atrastu pazudušos radiniekus; |
| --- | --- |

J.

tā kā visā pasaulē sievietes, kas darbojas miera saglabāšanas jomā, ir izmantojušas sakarus ar kolēģēm citviet, lai panāktu dialogu starp karojošajām pusēm un atrastu pazudušos radiniekus;

| K. | tā kā sieviešu miera kustības ne vienmēr apzināti cenšas mainīt sociālās attiecības un likumus, kas nosaka varas sadalījumu starp sievietēm un vīriešiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā sieviešu miera kustības ne vienmēr apzināti cenšas mainīt sociālās attiecības un likumus, kas nosaka varas sadalījumu starp sievietēm un vīriešiem;

| L. | tā kā sieviešu līdzdalība sarunās un aktīva iesaistīšanās miera atjaunošanā ir svarīgs solis pretim demokrātijai, taču ar to vien nepietiek, un tā kā politikā iesaistītajām sievietēm ir vajadzīgs atbalsts un atbalstītāji; |
| --- | --- |

L.

tā kā sieviešu līdzdalība sarunās un aktīva iesaistīšanās miera atjaunošanā ir svarīgs solis pretim demokrātijai, taču ar to vien nepietiek, un tā kā politikā iesaistītajām sievietēm ir vajadzīgs atbalsts un atbalstītāji;

| M. | tā kā ir dažas īpašas sievietes, piemēram, Ellen Johnson-Sirleaf Libērijā un Micheline Bachelet Čīlē, kas pēc dalības politiskās pretošanās kustībās kļuvušas par augsta līmeņa valsts amatpersonām, taču šādu piemēru vēl aizvien ir ļoti maz; |
| --- | --- |

M.

tā kā ir dažas īpašas sievietes, piemēram, Ellen Johnson-Sirleaf Libērijā un Micheline Bachelet Čīlē, kas pēc dalības politiskās pretošanās kustībās kļuvušas par augsta līmeņa valsts amatpersonām, taču šādu piemēru vēl aizvien ir ļoti maz;

| N. | tā kā patiesības noskaidrošanas un samierināšanas komisijas sekmē samierināšanos sabiedrībā, kas atgūstas pēc konflikta, taču šo komisiju sastāvā vēl aizvien ir ļoti maz sieviešu; |
| --- | --- |

N.

tā kā patiesības noskaidrošanas un samierināšanas komisijas sekmē samierināšanos sabiedrībā, kas atgūstas pēc konflikta, taču šo komisiju sastāvā vēl aizvien ir ļoti maz sieviešu;

| O. | tā kā atsevišķu valstu vai starptautisko organizāciju aizsāktās iniciatīvas ņemt vērā dzimumu līdztiesības aspektu ir vērtējamas atzinīgi un kalpo par labas prakses piemēru; |
| --- | --- |

O.

tā kā atsevišķu valstu vai starptautisko organizāciju aizsāktās iniciatīvas ņemt vērā dzimumu līdztiesības aspektu ir vērtējamas atzinīgi un kalpo par labas prakses piemēru;

| P. | tā kā sievietes vienmēr ir bijušas gan karavīri, gan pretošanās kustību locekles, taču mūsdienās daudzās valstīs oficiāli dien bruņotajos spēkos, ko var uzskatīt par dzimumu līdztiesības izpausmi; |
| --- | --- |

P.

tā kā sievietes vienmēr ir bijušas gan karavīri, gan pretošanās kustību locekles, taču mūsdienās daudzās valstīs oficiāli dien bruņotajos spēkos, ko var uzskatīt par dzimumu līdztiesības izpausmi;

| Q. | tā kā kamikadzes ir salīdzinoši nesena parādība, kas raksturīga tikai islāma valstīm, un tā kā sieviešu kamikadžu nav daudz; |
| --- | --- |

Q.

tā kā kamikadzes ir salīdzinoši nesena parādība, kas raksturīga tikai islāma valstīm, un tā kā sieviešu kamikadžu nav daudz;

| R. | tā kā sievietes, kas kļūst par kamikadzēm dara to tādēļ, ka nonākušas izmisumā politisku, personisku vai sociālu apsvērumu dēļ; |
| --- | --- |

R.

tā kā sievietes, kas kļūst par kamikadzēm dara to tādēļ, ka nonākušas izmisumā politisku, personisku vai sociālu apsvērumu dēļ;

| S. | tā kā mūsdienu fundamentālisms cenšas attaisnot kaujiniekus pašnāvniekus un sievietes, kas iesaistījušās pretošanās kustībās un militāros grupējumos un cīnās par sociālu taisnīgumu ir labs mērķis šādai propagandai; |
| --- | --- |

S.

tā kā mūsdienu fundamentālisms cenšas attaisnot kaujiniekus pašnāvniekus un sievietes, kas iesaistījušās pretošanās kustībās un militāros grupējumos un cīnās par sociālu taisnīgumu ir labs mērķis šādai propagandai;

| T. | tā kā pārlieku lielā uzmanība, ko plašsaziņas līdzekļi velta šai parādībai un pašnāvnieku ģimenēm, palielina nenobriedušu jauniešu interesi par pašnāvnieku veiktiem terora aktiem, |
| --- | --- |

T.

tā kā pārlieku lielā uzmanība, ko plašsaziņas līdzekļi velta šai parādībai un pašnāvnieku ģimenēm, palielina nenobriedušu jauniešu interesi par pašnāvnieku veiktiem terora aktiem,

| 1. | uzsver vajadzību pievērst uzmanību dzimumu jautājumam miera pētniecībā, konfliktu novēršanā un risināšanā, miera uzturēšanas operācijās, pēckonfliktu rehabilitācijā un atjaunošanā un nodrošināt dzimumu jautājuma iekļaušanu praktiskajās programmās; |
| --- | --- |

1.

uzsver vajadzību pievērst uzmanību dzimumu jautājumam miera pētniecībā, konfliktu novēršanā un risināšanā, miera uzturēšanas operācijās, pēckonfliktu rehabilitācijā un atjaunošanā un nodrošināt dzimumu jautājuma iekļaušanu praktiskajās programmās;

Sievietes — kara upuri

| 2. | atgādina, cik nozīmīga ir piekļuve reproduktīvās veselības aprūpes pakalpojumiem konfliktu situācijās, pēckonfliktu laikā un bēgļu nometnēs, jo bez šādiem pakalpojumiem mātes un bērna mirstības līmenis paaugstinās un vienlaikus izplatās seksuāli transmisīvās slimības; uzsver, ka vardarbība ģimenē, prostitūcija un izvarošana, kas ir izplatītas parādības šādos apstākļos, vēl jo vairāk liek pievērst īpašu uzmanību šiem veselības aprūpes pakalpojumiem, tostarp nepieciešamībai dot iespēju sievietēm dzemdēt slimnīcā arī bez vīriešu kārtas radinieka piekrišanas, pārtraukt nevēlamu grūtniecību, kā arī izmantot psihologa palīdzību; atbalsta to, ka visām sievietēm un meitenēm, kas kļuvušas par izvarošanas upurēm, ir jāgarantē tūlītēja pieeja postkoitālajai (pēcdzimumakta) kontracepcijai; uzskata, ka pasākumi seksuālo un reproduktīvo tiesību ievērošanas nodrošināšanai palīdzēs samazināt seksuālo vardarbību konfliktu situācijās; |
| --- | --- |

2.

atgādina, cik nozīmīga ir piekļuve reproduktīvās veselības aprūpes pakalpojumiem konfliktu situācijās, pēckonfliktu laikā un bēgļu nometnēs, jo bez šādiem pakalpojumiem mātes un bērna mirstības līmenis paaugstinās un vienlaikus izplatās seksuāli transmisīvās slimības; uzsver, ka vardarbība ģimenē, prostitūcija un izvarošana, kas ir izplatītas parādības šādos apstākļos, vēl jo vairāk liek pievērst īpašu uzmanību šiem veselības aprūpes pakalpojumiem, tostarp nepieciešamībai dot iespēju sievietēm dzemdēt slimnīcā arī bez vīriešu kārtas radinieka piekrišanas, pārtraukt nevēlamu grūtniecību, kā arī izmantot psihologa palīdzību; atbalsta to, ka visām sievietēm un meitenēm, kas kļuvušas par izvarošanas upurēm, ir jāgarantē tūlītēja pieeja postkoitālajai (pēcdzimumakta) kontracepcijai; uzskata, ka pasākumi seksuālo un reproduktīvo tiesību ievērošanas nodrošināšanai palīdzēs samazināt seksuālo vardarbību konfliktu situācijās;

| 3. | uzsver visu valstu pienākumu izbeigt nesodāmību un tiesāt tos, kas vainojami genocīdā, noziegumos pret cilvēci, kara noziegumos, tostarp kara noziegumos, kas saistīti ar tādu seksuālu vardarbību pret sievietēm un meitenēm kā izvarošana, seksuāla paverdzināšana, piespiedu prostitūcija, piespiedu grūtniecība, piespiedu sterilizācija, kā arī cita veida līdzīgas smaguma pakāpes seksuālā vardarbībā, atzīt šos noziegumus par noziegumiem pret cilvēci un kara noziegumiem un atbilstīgi nosodīt, kā arī uzsver nepieciešamību, ja vien tas iespējams, neattiecināt uz šiem noziegumiem amnestijas noteikumus; |
| --- | --- |

3.

uzsver visu valstu pienākumu izbeigt nesodāmību un tiesāt tos, kas vainojami genocīdā, noziegumos pret cilvēci, kara noziegumos, tostarp kara noziegumos, kas saistīti ar tādu seksuālu vardarbību pret sievietēm un meitenēm kā izvarošana, seksuāla paverdzināšana, piespiedu prostitūcija, piespiedu grūtniecība, piespiedu sterilizācija, kā arī cita veida līdzīgas smaguma pakāpes seksuālā vardarbībā, atzīt šos noziegumus par noziegumiem pret cilvēci un kara noziegumiem un atbilstīgi nosodīt, kā arī uzsver nepieciešamību, ja vien tas iespējams, neattiecināt uz šiem noziegumiem amnestijas noteikumus;

| 4. | prasa, lai sievietes, kas konfliktu laikā ir cietušas no vardarbības un nežēlīgas apiešanās, varētu iesniegt prasību starptautiskajās tiesās cieņu nepazemojošos apstākļos un lai tās viņām nodrošinātu aizsardzību pret fiziskiem uzbraukumiem un pasargātu no traumas, kas var rasties izjautāšanas gaitā, ja netiek ņemts vērā, ka sieviete pagātnē ir guvusi traumu; prasa, lai viņu iesniegtajās lietās tiktu spriesta tiesa gan civilā, gan kriminālā jomā un lai tiktu ieviestas palīdzības programmas, kas sekmētu viņu ekonomisko, sociālo un psiholoģisko reintegrāciju; |
| --- | --- |

4.

prasa, lai sievietes, kas konfliktu laikā ir cietušas no vardarbības un nežēlīgas apiešanās, varētu iesniegt prasību starptautiskajās tiesās cieņu nepazemojošos apstākļos un lai tās viņām nodrošinātu aizsardzību pret fiziskiem uzbraukumiem un pasargātu no traumas, kas var rasties izjautāšanas gaitā, ja netiek ņemts vērā, ka sieviete pagātnē ir guvusi traumu; prasa, lai viņu iesniegtajās lietās tiktu spriesta tiesa gan civilā, gan kriminālā jomā un lai tiktu ieviestas palīdzības programmas, kas sekmētu viņu ekonomisko, sociālo un psiholoģisko reintegrāciju;

| 5. | uzskata par prioritāru pārtraukt bērnu kareivju izmatošanu konfliktos, tostarp attiecībā uz meitenēm, kurām jāpiedzīvo īsta seksuāla paverdzināšana; mudina izveidot programmas šo bērnu ilgtermiņa psiholoģiskai, sociālai, izglītības un ekonomiskai reintegrācijai; |
| --- | --- |

5.

uzskata par prioritāru pārtraukt bērnu kareivju izmatošanu konfliktos, tostarp attiecībā uz meitenēm, kurām jāpiedzīvo īsta seksuāla paverdzināšana; mudina izveidot programmas šo bērnu ilgtermiņa psiholoģiskai, sociālai, izglītības un ekonomiskai reintegrācijai;

| 6. | nosoda jebkāda veida vardarbību pret sievietēm un uzskata par absolūti nepieļaujamu bērnu, meiteņu un sieviešu seksuālu izmatošanu bruņotos konfliktos un bēgļu nometnēs; prasa piemērot bargas administratīvas un kriminālas sankcijas pret humānās palīdzības organizāciju darbiniekiem, starptautisku organizāciju pārstāvjiem, miera uzturēšanas spēkiem un diplomātiem, kas tā rīkojušies; |
| --- | --- |

6.

nosoda jebkāda veida vardarbību pret sievietēm un uzskata par absolūti nepieļaujamu bērnu, meiteņu un sieviešu seksuālu izmatošanu bruņotos konfliktos un bēgļu nometnēs; prasa piemērot bargas administratīvas un kriminālas sankcijas pret humānās palīdzības organizāciju darbiniekiem, starptautisku organizāciju pārstāvjiem, miera uzturēšanas spēkiem un diplomātiem, kas tā rīkojušies;

| 7. | aicina atvēlēt apropriācijas starpdisciplināru programmu izveidei, kas paredzētas, lai cīnītos pret vardarbību ģimenē, kas pēckonflikta apstākļos notiek tādēļ, ka sabiedrība ir nocietinājusies, pastāv ekonomiska nedrošība un vīrieši ir guvuši psiholoģiskas traumas; atzīmē, ka vardarbība ģimenē pēckonflikta apstākļos ir parādība, kurai tiek pievērsta nepietiekama uzmanība un kuru ir grūti konstatēt, taču tās pamatā ir attiecību kvalitāte pirms konflikta, pie tam šāda vardarbība padara nopietnāku traumu, ko sievietes guvušas piedzīvotās seksuāla rakstura vardarbības rezultātā; |
| --- | --- |

7.

aicina atvēlēt apropriācijas starpdisciplināru programmu izveidei, kas paredzētas, lai cīnītos pret vardarbību ģimenē, kas pēckonflikta apstākļos notiek tādēļ, ka sabiedrība ir nocietinājusies, pastāv ekonomiska nedrošība un vīrieši ir guvuši psiholoģiskas traumas; atzīmē, ka vardarbība ģimenē pēckonflikta apstākļos ir parādība, kurai tiek pievērsta nepietiekama uzmanība un kuru ir grūti konstatēt, taču tās pamatā ir attiecību kvalitāte pirms konflikta, pie tam šāda vardarbība padara nopietnāku traumu, ko sievietes guvušas piedzīvotās seksuāla rakstura vardarbības rezultātā;

| 8. | uzsver, ka nopietns pamats bažām ir lielais sieviešu un bērnu skaits bēgļu un iekšēji pārvietoto personu vidū, ko reģistrējušas starptautiskās organizācijas bruņotu konfliktu un pilsoņu karu skartos reģionos; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka nopietns pamats bažām ir lielais sieviešu un bērnu skaits bēgļu un iekšēji pārvietoto personu vidū, ko reģistrējušas starptautiskās organizācijas bruņotu konfliktu un pilsoņu karu skartos reģionos;

| 9. | uzsver īpašās sieviešu un meiteņu vajadzības saistībā ar atmīnēšanu un to, ka, lai gan “kājnieku mīnas” ir izmantotas militārām vajadzībām, to dēļ galvenokārt ir nogalinātas vai sakropļotas sievietes, bērni un ar karadarbību nesaistīti vīrieši, kas tādēļ zaudē iespēju nopelnīt sev iztikas līdzekļus; atkārtoti atzīmē, ka ES jāveicina tas, lai tiktu ievērota Otavas Konvencija par kājnieku mīnu lietošanas, uzglabāšanas un ražošanas aizliegumu un to iznīcināšanu, galvenokārt Āfrikā, bet daļēji arī Eiropā un citviet; mudina ES pastiprināt centienus, lai attīrītu no mīnām bijušos konfliktu reģionus un nodrošinātu cietušo personu ārstēšanu un rehabilitāciju, kā arī mīnēto zemju apgūšanu, lai cilvēki tur atkal varētu droši dzīvot un strādāt; |
| --- | --- |

9.

uzsver īpašās sieviešu un meiteņu vajadzības saistībā ar atmīnēšanu un to, ka, lai gan “kājnieku mīnas” ir izmantotas militārām vajadzībām, to dēļ galvenokārt ir nogalinātas vai sakropļotas sievietes, bērni un ar karadarbību nesaistīti vīrieši, kas tādēļ zaudē iespēju nopelnīt sev iztikas līdzekļus; atkārtoti atzīmē, ka ES jāveicina tas, lai tiktu ievērota Otavas Konvencija par kājnieku mīnu lietošanas, uzglabāšanas un ražošanas aizliegumu un to iznīcināšanu, galvenokārt Āfrikā, bet daļēji arī Eiropā un citviet; mudina ES pastiprināt centienus, lai attīrītu no mīnām bijušos konfliktu reģionus un nodrošinātu cietušo personu ārstēšanu un rehabilitāciju, kā arī mīnēto zemju apgūšanu, lai cilvēki tur atkal varētu droši dzīvot un strādāt;

Sievietes — miera nesējas

| 10. | uzsver sieviešu pozitīvo lomu konfliktu atrisināšanā un lūdz Komisiju un dalībvalstis nodrošināt atbilstošu tehnisko un finansiālo atbalstu programmām, kas veicina sieviešu pilna apjoma līdzdalību miera sarunu vadīšanā un kopumā nodrošina sievietēm iespējas pilsoniskā sabiedrībā; |
| --- | --- |

10.

uzsver sieviešu pozitīvo lomu konfliktu atrisināšanā un lūdz Komisiju un dalībvalstis nodrošināt atbilstošu tehnisko un finansiālo atbalstu programmām, kas veicina sieviešu pilna apjoma līdzdalību miera sarunu vadīšanā un kopumā nodrošina sievietēm iespējas pilsoniskā sabiedrībā;

| 11. | uzsver sieviešu pozitīvo lomu normālu apstākļu atjaunošanā pēc konfliktiem un it īpaši atbruņošanas, demobilizācijas un reintegrācijas programmās, jo sevišķi tad, ja šādas programmas attiecas uz bērniem kareivjiem; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka sievietes vienlīdz pilnā apmērā piedalās atbruņošanas, demobilizācijas un reintegrācijas programmās, un īpaši censties organizēt šīs programmas tā, lai reintegrētu bērnus kareivjus; |
| --- | --- |

11.

uzsver sieviešu pozitīvo lomu normālu apstākļu atjaunošanā pēc konfliktiem un it īpaši atbruņošanas, demobilizācijas un reintegrācijas programmās, jo sevišķi tad, ja šādas programmas attiecas uz bērniem kareivjiem; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka sievietes vienlīdz pilnā apmērā piedalās atbruņošanas, demobilizācijas un reintegrācijas programmās, un īpaši censties organizēt šīs programmas tā, lai reintegrētu bērnus kareivjus;

| 12. | pauž stingru atbalstu Kosovas sieviešu organizāciju spēcīgās koalīcijas 2006. gada 8. martā izteiktajam aicinājumam iekļaut sievietes starptautiskajā Kosovas septiņu cilvēku komandā, kas risina sarunas par reģiona statusu nākotnē; pauž nožēlu, ka līdz šim šis aicinājums ir ignorēts; |
| --- | --- |

12.

pauž stingru atbalstu Kosovas sieviešu organizāciju spēcīgās koalīcijas 2006. gada 8. martā izteiktajam aicinājumam iekļaut sievietes starptautiskajā Kosovas septiņu cilvēku komandā, kas risina sarunas par reģiona statusu nākotnē; pauž nožēlu, ka līdz šim šis aicinājums ir ignorēts;

| 13. | uzsver, ka pēckonflikta periodā sieviešu miera kustībām jāsniedz pedagoģisks, politisks, finansiāls un juridisks atbalsts, lai izveidotos demokrātiska sabiedrība, kurai rūp sieviešu tiesības, kā arī dzimumu līdztiesība konstitucionālo, likumdošanas un politisko reformu laikā; atzinīgi vērtē dažādas starptautiskas iniciatīvas, kas darbojas šajā jomā, piemēram, Austrālijas darbību Papua-Jaungvinejā un Norvēģijas — Šrilankā |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka pēckonflikta periodā sieviešu miera kustībām jāsniedz pedagoģisks, politisks, finansiāls un juridisks atbalsts, lai izveidotos demokrātiska sabiedrība, kurai rūp sieviešu tiesības, kā arī dzimumu līdztiesība konstitucionālo, likumdošanas un politisko reformu laikā; atzinīgi vērtē dažādas starptautiskas iniciatīvas, kas darbojas šajā jomā, piemēram, Austrālijas darbību Papua-Jaungvinejā un Norvēģijas — Šrilankā

| 14. | atzinīgi vērtē dažādas iniciatīvas izveidot agrīnās brīdināšanas un konfliktu uzraudzības rādītājus, kas ņem vērā dzimumu līdztiesības aspektu un ko ir izstrādājušas tādas organizācijas un struktūras kā ANO Sieviešu attīstības fonds (UNIFEM), Eiropas Padome, Šveices Miera fonds, International Alert un Agrīnās brīdināšanas un reaģēšanas forums (Forum on Early Warning and Early Response); |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē dažādas iniciatīvas izveidot agrīnās brīdināšanas un konfliktu uzraudzības rādītājus, kas ņem vērā dzimumu līdztiesības aspektu un ko ir izstrādājušas tādas organizācijas un struktūras kā ANO Sieviešu attīstības fonds (UNIFEM), Eiropas Padome, Šveices Miera fonds, International Alert un Agrīnās brīdināšanas un reaģēšanas forums (Forum on Early Warning and Early Response);

| 15. | izsaka gandarījumu, ka Padome 2005. gadā rūpējās, lai ANO Rezolūcija Nr. 1325 (2000) tiktu ņemta vērā Eiropas drošības un aizsardzības politikā (EDAP), tādējādi īstenojot integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai, un aicina Padomi iekļaut padomniekus cilvēktiesību un dzimumu līdztiesības jautājumos civilajos miera uzturēšanas spēkos, kurus vada Eiropas Savienība, kā arī nodrošināt apmācību dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanas jomā; |
| --- | --- |

15.

izsaka gandarījumu, ka Padome 2005. gadā rūpējās, lai ANO Rezolūcija Nr. 1325 (2000) tiktu ņemta vērā Eiropas drošības un aizsardzības politikā (EDAP), tādējādi īstenojot integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai, un aicina Padomi iekļaut padomniekus cilvēktiesību un dzimumu līdztiesības jautājumos civilajos miera uzturēšanas spēkos, kurus vada Eiropas Savienība, kā arī nodrošināt apmācību dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanas jomā;

| 16. | atkārtoti aicina veikt Eiropas Drošības un aizsardzības politikas izvērtēšanu Parlamentā; |
| --- | --- |

16.

atkārtoti aicina veikt Eiropas Drošības un aizsardzības politikas izvērtēšanu Parlamentā;

| 17. | uzsver, ka ir svarīgi īstenot un turpmāk attīstīt EDAP operācijām piemērojamus vispārējus uzvedības standartus, pienācīgu uzmanību pievēršot šo noteikumu atbilstībai tiem noteikumiem, kas regulē cita veida ES klātbūtni trešās valstīs, kā arī vadlīnijām par civiliedzīvotāju aizsardzību ES vadītās krīžu novēršanas operācijās; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka ir svarīgi īstenot un turpmāk attīstīt EDAP operācijām piemērojamus vispārējus uzvedības standartus, pienācīgu uzmanību pievēršot šo noteikumu atbilstībai tiem noteikumiem, kas regulē cita veida ES klātbūtni trešās valstīs, kā arī vadlīnijām par civiliedzīvotāju aizsardzību ES vadītās krīžu novēršanas operācijās;

| 18. | ļoti atzinīgi vērtē Padomes 2005. gada novembrī pieņemto rīcības dokumentu par ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1325 (2000) īstenošanu EDAP kontekstā; |
| --- | --- |

18.

ļoti atzinīgi vērtē Padomes 2005. gada novembrī pieņemto rīcības dokumentu par ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1325 (2000) īstenošanu EDAP kontekstā;

| 19. | aicina ES atbalstīt pasākumus, kuru mērķis ir ievērojami palielināt sieviešu skaitu visos EDAP misiju līmeņos un jo īpaši sekmēt sieviešu kandidatūru izvirzīšanu un iesniegt viņu vārdus kandidēšanai militāro, policijas un politisko ierēdņu amatiem EDAP misijās jau šo misiju plānošanas sākumposmā; |
| --- | --- |

19.

aicina ES atbalstīt pasākumus, kuru mērķis ir ievērojami palielināt sieviešu skaitu visos EDAP misiju līmeņos un jo īpaši sekmēt sieviešu kandidatūru izvirzīšanu un iesniegt viņu vārdus kandidēšanai militāro, policijas un politisko ierēdņu amatiem EDAP misijās jau šo misiju plānošanas sākumposmā;

| 20. | ir pārliecināts, ka EDAP misiju plānošanā jāparedz vietējo sieviešu organizāciju līdzdalība miera uzturēšanas procesā, lai šīs organizācijas varētu sniegt savu īpašo ieguldījumu tajā un lai būtu iespējams apzināt to, kā konflikta apstākļi ietekmē sievietes; |
| --- | --- |

20.

ir pārliecināts, ka EDAP misiju plānošanā jāparedz vietējo sieviešu organizāciju līdzdalība miera uzturēšanas procesā, lai šīs organizācijas varētu sniegt savu īpašo ieguldījumu tajā un lai būtu iespējams apzināt to, kā konflikta apstākļi ietekmē sievietes;

| 21. | mudina ES pievērst vairāk uzmanības policijas spēku klātbūtnei, sagatavošanai, apmācībai un aprīkojumam militārajās misijās, jo policijas vienības ir galvenais spēks civiliedzīvotāju, jo īpaši sieviešu un bērnu, drošības garantēšanai; |
| --- | --- |

21.

mudina ES pievērst vairāk uzmanības policijas spēku klātbūtnei, sagatavošanai, apmācībai un aprīkojumam militārajās misijās, jo policijas vienības ir galvenais spēks civiliedzīvotāju, jo īpaši sieviešu un bērnu, drošības garantēšanai;

| 22. | ir gandarīts, ka jaunajās miera misijās, ko ANO veido kopš 2000. gada, darbojas arī padomnieki dzimumu līdztiesības jautājumos un ka 2003. gadā šāds postenis ir izveidots Miera uzturēšanas operāciju departamentā; |
| --- | --- |

22.

ir gandarīts, ka jaunajās miera misijās, ko ANO veido kopš 2000. gada, darbojas arī padomnieki dzimumu līdztiesības jautājumos un ka 2003. gadā šāds postenis ir izveidots Miera uzturēšanas operāciju departamentā;

| 23. | prasa neaizmirst drosmīgās sievietes, kas ir izvēlējušās miermīlīgu politiskās pretošanās formu un par to ir samaksājušas vai vēl arvien maksā ar ieslodzījumu, policijas uzraudzību vai nolaupīšanu; |
| --- | --- |

23.

prasa neaizmirst drosmīgās sievietes, kas ir izvēlējušās miermīlīgu politiskās pretošanās formu un par to ir samaksājušas vai vēl arvien maksā ar ieslodzījumu, policijas uzraudzību vai nolaupīšanu;

| 24. | uzsver nepieciešamību valsts atjaunošanas procesā palielināt sieviešu lomu politisko lēmumu pieņemšanā un arī nodrošināt politisku piedalīšanos sarunās; atbalsta Rezolūcijā Nr. 1325 (2000) un minētajā 2000. gada 30. novembra rezolūcijā paustos ieteikumus; |
| --- | --- |

24.

uzsver nepieciešamību valsts atjaunošanas procesā palielināt sieviešu lomu politisko lēmumu pieņemšanā un arī nodrošināt politisku piedalīšanos sarunās; atbalsta Rezolūcijā Nr. 1325 (2000) un minētajā 2000. gada 30. novembra rezolūcijā paustos ieteikumus;

| 25. | uzskata par nepieciešamu veicināt sieviešu lielāku piedalīšanos un klātbūtni plašsaziņas līdzekļos un sabiedriskās domas platformās, ar kuru starpniecību sievietes var likt uzklausīt savu viedokli; |
| --- | --- |

25.

uzskata par nepieciešamu veicināt sieviešu lielāku piedalīšanos un klātbūtni plašsaziņas līdzekļos un sabiedriskās domas platformās, ar kuru starpniecību sievietes var likt uzklausīt savu viedokli;

| 26. | atzinīgi vērtē Komisijas sniegto atbalstu brīvu vēlēšanu norisei valstīs, kurās ir bijuši konflikti, ir gandarīts par sieviešu piedalīšanos vēlēšanu procesā; ir gandarīts arī par sieviešu iecelšanu vairāku vēlēšanu misiju vadībā nestabilās valstīs un aicina nekavējoties palielināt vēlēšanu misiju vadītāju — sieviešu skaitu; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē Komisijas sniegto atbalstu brīvu vēlēšanu norisei valstīs, kurās ir bijuši konflikti, ir gandarīts par sieviešu piedalīšanos vēlēšanu procesā; ir gandarīts arī par sieviešu iecelšanu vairāku vēlēšanu misiju vadībā nestabilās valstīs un aicina nekavējoties palielināt vēlēšanu misiju vadītāju — sieviešu skaitu;

| 27. | norāda uz to, ka vēl aizvien pastāv sieviešu diskriminācija attiecībā uz piekļuvi kapitālam un tādām lietām kā pārtika, izglītība, informācijas tehnoloģijas, veselības aprūpe un citiem sociāliem pakalpojumiem un uzskata, ka sieviešu iesaistīšanās ekonomikā gan laukos, gan pilsētās ir ļoti svarīgs priekšnoteikums viņu sociāli ekonomiskās situācijas uzlabošanai pēckonflikta apstākļos; uzsver pozitīvo lomu, kāda mikrokredītiem jau pašlaik ir sieviešu ietekmes palielināšanā, un aicina starptautisko sabiedrību veikt pasākumus, lai veicinātu šīs pieejas izmantošanu valstīs, kuras atgūstas pēc konfliktiem; |
| --- | --- |

27.

norāda uz to, ka vēl aizvien pastāv sieviešu diskriminācija attiecībā uz piekļuvi kapitālam un tādām lietām kā pārtika, izglītība, informācijas tehnoloģijas, veselības aprūpe un citiem sociāliem pakalpojumiem un uzskata, ka sieviešu iesaistīšanās ekonomikā gan laukos, gan pilsētās ir ļoti svarīgs priekšnoteikums viņu sociāli ekonomiskās situācijas uzlabošanai pēckonflikta apstākļos; uzsver pozitīvo lomu, kāda mikrokredītiem jau pašlaik ir sieviešu ietekmes palielināšanā, un aicina starptautisko sabiedrību veikt pasākumus, lai veicinātu šīs pieejas izmantošanu valstīs, kuras atgūstas pēc konfliktiem;

Sievietes un karš

| 28. | nosoda upura apoloģiju, kas mūsdienās ir adresēta jaunatnei, tostarp jaunām sievietēm; norāda, ka aicinājumi veikt teroristiskas pašnāvības noārda atšķirības starp reliģisku dedzību, izmisīgu pretošanos okupācijai vai netaisnībai un, visbeidzot, šādās akcijās par upuriem kļūst nevainīgi civiliedzīvotāji; |
| --- | --- |

28.

nosoda upura apoloģiju, kas mūsdienās ir adresēta jaunatnei, tostarp jaunām sievietēm; norāda, ka aicinājumi veikt teroristiskas pašnāvības noārda atšķirības starp reliģisku dedzību, izmisīgu pretošanos okupācijai vai netaisnībai un, visbeidzot, šādās akcijās par upuriem kļūst nevainīgi civiliedzīvotāji;

| 29. | vērš uzmanību uz teroristu pašnāvnieču problēmu un uzsver, ka izvarošana kā karadarbības līdzeklis skar visas sievietes neatkarīgi no viņu etniskās vai reliģiskās piederības un ideoloģiskās pārliecības; atgādina, ka izvarotās sievietes tiek apzīmogotas ar kauna traipu, izstumtas un pat nogalinātas; atgādina, ka Šrilankā LTTE kustība apzināti vervē sievietes pašnāvniecisku terora aktu veikšanai, bet Čečenijā sievietes bieži vien tiek piespiestas kļūt par teroristēm pašnāvniecēm; atzīmē, ka izvarotās sievietes jūtas zaudējušas dzīves vērtību un, alkstot atriebties “pretiniekam” par nodarīto “kaunu”, var iesaistīties šāda veida vardarbībā; atzīmē, ka šai parādībai nav nekāda sakara ar islāmu kā reliģiju, drīzāk — ar tradicionālo lomu sadalījumu un nevainības vērtību, kas raksturīga arī sabiedrībām, kas nav islāmticīgas; atzīmē, ka šī parādība arī ir viens veidiem, kādā sievietes pretojas tradicionālajam lomu sadalījumam un tam, ko no viņām sagaida sabiedrība, kurā dominē vīrieši; |
| --- | --- |

29.

vērš uzmanību uz teroristu pašnāvnieču problēmu un uzsver, ka izvarošana kā karadarbības līdzeklis skar visas sievietes neatkarīgi no viņu etniskās vai reliģiskās piederības un ideoloģiskās pārliecības; atgādina, ka izvarotās sievietes tiek apzīmogotas ar kauna traipu, izstumtas un pat nogalinātas; atgādina, ka Šrilankā LTTE kustība apzināti vervē sievietes pašnāvniecisku terora aktu veikšanai, bet Čečenijā sievietes bieži vien tiek piespiestas kļūt par teroristēm pašnāvniecēm; atzīmē, ka izvarotās sievietes jūtas zaudējušas dzīves vērtību un, alkstot atriebties “pretiniekam” par nodarīto “kaunu”, var iesaistīties šāda veida vardarbībā; atzīmē, ka šai parādībai nav nekāda sakara ar islāmu kā reliģiju, drīzāk — ar tradicionālo lomu sadalījumu un nevainības vērtību, kas raksturīga arī sabiedrībām, kas nav islāmticīgas; atzīmē, ka šī parādība arī ir viens veidiem, kādā sievietes pretojas tradicionālajam lomu sadalījumam un tam, ko no viņām sagaida sabiedrība, kurā dominē vīrieši;

| 30. | ir gandarīts, ka šo parādību, tās izplatību un manipulāciju ar to plašsaziņas līdzekļos šodien islāma garīgie līderi nosoda tieši Korāna vārdā, kas veicina cieņu pret dzīvību; |
| --- | --- |

30.

ir gandarīts, ka šo parādību, tās izplatību un manipulāciju ar to plašsaziņas līdzekļos šodien islāma garīgie līderi nosoda tieši Korāna vārdā, kas veicina cieņu pret dzīvību;

| 31. | prasa izmeklēt atriebības un politisku, sociālu vai ar kultūru saistītu iemeslu dēļ veiktos pašnāvnieciskos terora aktus un mudina starptautisko sabiedrību nodrošināt starptautisko tiesību ievērošanu un nodrošināt mieru visur, kur sievietes ir bijušas vai vēl aizvien ir pakļautas teroristu pašnāvnieku vervēšanas draudiem; |
| --- | --- |

31.

prasa izmeklēt atriebības un politisku, sociālu vai ar kultūru saistītu iemeslu dēļ veiktos pašnāvnieciskos terora aktus un mudina starptautisko sabiedrību nodrošināt starptautisko tiesību ievērošanu un nodrošināt mieru visur, kur sievietes ir bijušas vai vēl aizvien ir pakļautas teroristu pašnāvnieku vervēšanas draudiem;

Ieteikumi

| 32. | atbalsta visus ieteikumus, kas ietverti ANO rezolūcijā Nr. 1325 (2000) un kas virzīti uz sieviešu stāvokļa uzlabošanu konfliktos, kā arī aicina Padomi un Komisiju ņemt vērā šos ieteikumus, īpaši ieteikumus, kas iekļauti 2000. gada 30. novembra rezolūcijā, un nekavējoties iestrādāt tos visu politikas virzienu pamatnostādnēs; |
| --- | --- |

32.

atbalsta visus ieteikumus, kas ietverti ANO rezolūcijā Nr. 1325 (2000) un kas virzīti uz sieviešu stāvokļa uzlabošanu konfliktos, kā arī aicina Padomi un Komisiju ņemt vērā šos ieteikumus, īpaši ieteikumus, kas iekļauti 2000. gada 30. novembra rezolūcijā, un nekavējoties iestrādāt tos visu politikas virzienu pamatnostādnēs;

| 33. | konstatē, ka, par spīti dažādu starptautisko un Eiropas iestāžu rezolūcijām, aicinājumiem un ieteikumiem sievietes vēl arvien pilnībā netiek iesaistītas konfliktu novēršanā, miera operācijās un miera atjaunošanā; tāpēc atzīst, ka ir vajadzīgi nevis jauni ieteikumi, bet praktiski izmantojama rīcības programma, kurā apzināti tās īstenošanai svarīgie faktori un iekļauts šķēršļu novērtējums, kā arī programmas īstenošanas uzraudzība; Aicina katru gadu iesniegt Eiropas Parlamentam ziņojumu par programmas īstenošanas gaitu; |
| --- | --- |

33.

konstatē, ka, par spīti dažādu starptautisko un Eiropas iestāžu rezolūcijām, aicinājumiem un ieteikumiem sievietes vēl arvien pilnībā netiek iesaistītas konfliktu novēršanā, miera operācijās un miera atjaunošanā; tāpēc atzīst, ka ir vajadzīgi nevis jauni ieteikumi, bet praktiski izmantojama rīcības programma, kurā apzināti tās īstenošanai svarīgie faktori un iekļauts šķēršļu novērtējums, kā arī programmas īstenošanas uzraudzība; Aicina katru gadu iesniegt Eiropas Parlamentam ziņojumu par programmas īstenošanas gaitu;

| 34. | uzsver to, cik svarīga ir sieviešu dalība diplomātiskos pasākumos un aicina dalībvalstis palielināt savos diplomātiskajos dienestos nodarbināto sieviešu skaitu, nodrošināt šajos dienestos strādājošām sievietēm mācības par sarunu un starpniecības tehnikām, kā arī veidot to sieviešu reģistrus, kuras ir kvalificētas ieņemt ar mieru un drošību saistītus amatus; |
| --- | --- |

34.

uzsver to, cik svarīga ir sieviešu dalība diplomātiskos pasākumos un aicina dalībvalstis palielināt savos diplomātiskajos dienestos nodarbināto sieviešu skaitu, nodrošināt šajos dienestos strādājošām sievietēm mācības par sarunu un starpniecības tehnikām, kā arī veidot to sieviešu reģistrus, kuras ir kvalificētas ieņemt ar mieru un drošību saistītus amatus;

| 35. | aicina pārejas uz demokrātiju un tiesiskumu procesā piemērot “pārejas posma taisnīguma” principus, ievērojot upuru tiesības, nodrošinot, ka tiek saglabāta sieviešu liecinieču cieņa un gādājot par sieviešu skaita pārstāvniecību izmeklēšanas komitejās, kas izveidotas samierināšanas un dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanas nolūkos, attiecībā uz šo komiteju pieņemtiem pasākumiem; |
| --- | --- |

35.

aicina pārejas uz demokrātiju un tiesiskumu procesā piemērot “pārejas posma taisnīguma” principus, ievērojot upuru tiesības, nodrošinot, ka tiek saglabāta sieviešu liecinieču cieņa un gādājot par sieviešu skaita pārstāvniecību izmeklēšanas komitejās, kas izveidotas samierināšanas un dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanas nolūkos, attiecībā uz šo komiteju pieņemtiem pasākumiem;

| 36. | ierosina formulēt ieteikumus tikai attiecībā uz pašu būtiskāko, proti, prasīt, lai konkrētu pasākumu veikšanai iestādes veido sinerģiju ar citām starptautiskām organizācijām, kurām ir tādi paši mērķi, un kā stimulu un sviru pēc iespējas izmantot jaunos finanšu instrumentus, ko piedāvā finanšu plāns 2007.—2013. gadam; |
| --- | --- |

36.

ierosina formulēt ieteikumus tikai attiecībā uz pašu būtiskāko, proti, prasīt, lai konkrētu pasākumu veikšanai iestādes veido sinerģiju ar citām starptautiskām organizācijām, kurām ir tādi paši mērķi, un kā stimulu un sviru pēc iespējas izmantot jaunos finanšu instrumentus, ko piedāvā finanšu plāns 2007.—2013. gadam;

| 37. | iesaka Komisijai, Padomei un dalībvalstīm sekmēt to, lai visās konfliktu skarto valstu skolas un mācību programmās tiktu nodrošināta izglītība par mieru, cilvēka cieņu un dzimumu līdztiesību, kas palīdzētu šajās valstīs, kā arī miera uzturēšanas un miera iedibināšanas spēkos un norīkoto ES un citu starptautisku palīdzības organizāciju personāla vidū veidot mieru mīlošu attieksmi un informētību par sieviešu tiesībām; ierosina šajā projektā iesaistīt vietējās sieviešu organizācijas, māšu apvienības, jaunatnes nometņu audzinātājus un skolotājus; |
| --- | --- |

37.

iesaka Komisijai, Padomei un dalībvalstīm sekmēt to, lai visās konfliktu skarto valstu skolas un mācību programmās tiktu nodrošināta izglītība par mieru, cilvēka cieņu un dzimumu līdztiesību, kas palīdzētu šajās valstīs, kā arī miera uzturēšanas un miera iedibināšanas spēkos un norīkoto ES un citu starptautisku palīdzības organizāciju personāla vidū veidot mieru mīlošu attieksmi un informētību par sieviešu tiesībām; ierosina šajā projektā iesaistīt vietējās sieviešu organizācijas, māšu apvienības, jaunatnes nometņu audzinātājus un skolotājus;

| 38. | aicina Komisiju ziņot Parlamentam par 2003. gada vadlīniju par bērniem un bruņotiem konfliktiem izpildi; |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju ziņot Parlamentam par 2003. gada vadlīniju par bērniem un bruņotiem konfliktiem izpildi;

| 39. | iesaka dalībvalstīm paplašināt programmas, kas paredzētas, lai uzņemtu Eiropas Savienībā bērnus un pusaudžus no konfliktu skartajiem reģioniem un pasargātu viņus no dzīves, kurā valda vardarbība un bezcerība, kas savukārt izraisa vardarbību, tostarp pret sievietēm; prasa, lai Padome aicina dalībvalstis atvieglot šādu jauniešu uzņemšanu, to neapgrūtinot ar nevajadzīgiem šķēršļiem; mudina panākt vienošanos ar tranzītvalstīm, lai tās netraucētu šādu humanitāru programmu īstenošanu; |
| --- | --- |

39.

iesaka dalībvalstīm paplašināt programmas, kas paredzētas, lai uzņemtu Eiropas Savienībā bērnus un pusaudžus no konfliktu skartajiem reģioniem un pasargātu viņus no dzīves, kurā valda vardarbība un bezcerība, kas savukārt izraisa vardarbību, tostarp pret sievietēm; prasa, lai Padome aicina dalībvalstis atvieglot šādu jauniešu uzņemšanu, to neapgrūtinot ar nevajadzīgiem šķēršļiem; mudina panākt vienošanos ar tranzītvalstīm, lai tās netraucētu šādu humanitāru programmu īstenošanu;

| 40. | prasa, lai Komisija atbalsta miera iniciatīvas, ko aizsākušas sieviešu apvienības, it īpaši vairākkultūru, pārrobežu un reģionālās sadarbības iniciatīvas, sniedzot konflikta atrisināšanā un miera veidošanā iesaistītajām organizācijām politisku, tehnisku un finansiālu palīdzību; mudina Padomi nodrošināt šo iniciatīvu politisko tālākvirzību attiecīgo valstu lēmējiestādēs; mudina Eiropas Parlamentu un it īpaši tā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteju veidot apvienotās komitejas, kurās darbotos sievietes no šādām apvienībām un Eiropas Parlamenta deputātes un kuras nodarbotos ar konflikta zonām aktuāliem jautājumiem; |
| --- | --- |

40.

prasa, lai Komisija atbalsta miera iniciatīvas, ko aizsākušas sieviešu apvienības, it īpaši vairākkultūru, pārrobežu un reģionālās sadarbības iniciatīvas, sniedzot konflikta atrisināšanā un miera veidošanā iesaistītajām organizācijām politisku, tehnisku un finansiālu palīdzību; mudina Padomi nodrošināt šo iniciatīvu politisko tālākvirzību attiecīgo valstu lēmējiestādēs; mudina Eiropas Parlamentu un it īpaši tā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteju veidot apvienotās komitejas, kurās darbotos sievietes no šādām apvienībām un Eiropas Parlamenta deputātes un kuras nodarbotos ar konflikta zonām aktuāliem jautājumiem;

| 41. | aicina Komisiju un citus donorus piešķirt resursus, lai atbalstītu pilsoniskās sabiedrības organizāciju, it īpaši vietējo sieviešu grupu, kuras iesaistītas nevardarbīgā konfliktu risināšanā, spēju palielināšanu, kā arī sniegt tehnisku palīdzību un atbalstīt arodizglītību; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju un citus donorus piešķirt resursus, lai atbalstītu pilsoniskās sabiedrības organizāciju, it īpaši vietējo sieviešu grupu, kuras iesaistītas nevardarbīgā konfliktu risināšanā, spēju palielināšanu, kā arī sniegt tehnisku palīdzību un atbalstīt arodizglītību;

| 42. | uzskata, ka 2007.—2013. gada finanšu plānā Komisijai noteikti jāsaglabā Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību institūts kā specifisks instruments; atgādina, ka tas ir ļāvis sekmīgi izmantot specifiskus, ar sieviešu tiesībām saistītus uzaicinājumus uz konkursu un budžeta pozīcijas bez saskaņošanas ar attiecīgo valstu valdībām; aicina Komisiju nodrošināt, lai stabilitātes instrumentā, kas paredzēts konfliktu risināšanai, tiktu iekļauts dzimumu līdztiesības aspekts, kas ļautu risināt sieviešu problēmas konfliktu zonās; |
| --- | --- |

42.

uzskata, ka 2007.—2013. gada finanšu plānā Komisijai noteikti jāsaglabā Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību institūts kā specifisks instruments; atgādina, ka tas ir ļāvis sekmīgi izmantot specifiskus, ar sieviešu tiesībām saistītus uzaicinājumus uz konkursu un budžeta pozīcijas bez saskaņošanas ar attiecīgo valstu valdībām; aicina Komisiju nodrošināt, lai stabilitātes instrumentā, kas paredzēts konfliktu risināšanai, tiktu iekļauts dzimumu līdztiesības aspekts, kas ļautu risināt sieviešu problēmas konfliktu zonās;

| 43. | prasa, lai dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana tiktu pārredzami un pārbaudāmi ietverta visos finanšu instrumentos, īpaši pirmspievienošanās instrumentā, Eiropas kaimiņattiecību politikā un attīstības un ekonomiskās sadarbības instrumentā (DCECI) un stabilitātes instrumentā un lai tas ir asociācijas līgumu noslēgšanas priekšnoteikumu neatņemama sastāvdaļa; |
| --- | --- |

43.

prasa, lai dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana tiktu pārredzami un pārbaudāmi ietverta visos finanšu instrumentos, īpaši pirmspievienošanās instrumentā, Eiropas kaimiņattiecību politikā un attīstības un ekonomiskās sadarbības instrumentā (DCECI) un stabilitātes instrumentā un lai tas ir asociācijas līgumu noslēgšanas priekšnoteikumu neatņemama sastāvdaļa;

| 44. | uzsver, ka valstu stratēģiskie plāni un rīcības plāni var būt lielisks dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanas mehānisms, ja vien abām pusēm piemīt politiskā griba; prasa, lai visās EDAP darbībās tiktu ņemti vērā ANO Rezolūcijas Nr. 1325 (2000) un Eiropas Parlamenta 2000. gada 30. novembra rezolūcijas ieteikumi, kā arī lai katru gadu Eiropas Parlamentam tiktu iesniegts ziņojums; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka valstu stratēģiskie plāni un rīcības plāni var būt lielisks dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanas mehānisms, ja vien abām pusēm piemīt politiskā griba; prasa, lai visās EDAP darbībās tiktu ņemti vērā ANO Rezolūcijas Nr. 1325 (2000) un Eiropas Parlamenta 2000. gada 30. novembra rezolūcijas ieteikumi, kā arī lai katru gadu Eiropas Parlamentam tiktu iesniegts ziņojums;

| 45. | prasa aizsargāt tiesības uz reproduktīvo veselību un lai Komisija to uzskata par prioritāti sadarbības pasākumos, it īpaši sadarbojoties ar konfliktu skartiem reģioniem, un lai šī prioritāte tiktu atspoguļota tās budžeta pozīcijās; |
| --- | --- |

45.

prasa aizsargāt tiesības uz reproduktīvo veselību un lai Komisija to uzskata par prioritāti sadarbības pasākumos, it īpaši sadarbojoties ar konfliktu skartiem reģioniem, un lai šī prioritāte tiktu atspoguļota tās budžeta pozīcijās;

| 46. | uzsver vajadzību labāk kontrolēt pārtikas, apģērbu un veselības aprūpes priekšmetu, piemēram, higiēnisko dvieļu, sadali ārkārtas operāciju laikā un aicina starptautiskās humānās palīdzības aģentūras atbalstīt drošības pasākumus bēgļu nometnēs, lai samazinātu pret sievietēm un meitenēm vērstas vardarbības un seksuālās vardarbības risku, izveidot reproduktīvās veselības programmas bēgļu nometnēs un nodrošināt, ka visas sievietes un meitenes, kuras ir tikušas izvarotas, nekavējoties var saņemt pēctraumas profilaksi; |
| --- | --- |

46.

uzsver vajadzību labāk kontrolēt pārtikas, apģērbu un veselības aprūpes priekšmetu, piemēram, higiēnisko dvieļu, sadali ārkārtas operāciju laikā un aicina starptautiskās humānās palīdzības aģentūras atbalstīt drošības pasākumus bēgļu nometnēs, lai samazinātu pret sievietēm un meitenēm vērstas vardarbības un seksuālās vardarbības risku, izveidot reproduktīvās veselības programmas bēgļu nometnēs un nodrošināt, ka visas sievietes un meitenes, kuras ir tikušas izvarotas, nekavējoties var saņemt pēctraumas profilaksi;

| 47. | iesaka Eiropas Parlamentam, Eiropas Padomei, NATO, visām kompetentajām ANO struktūrām, tostarp Sieviešu attīstības fondam (UNIFEM) un EDSO, kā arī citām starptautiskām iestādēm, kas darbojas šajā jomā, sākt sadarbību, lai izveidotu ar dzimumu saistītus rādītājus, ko varētu izmantot, vērtējot konfliktus, iekļaut jaunajos ārpolitikas un attīstības instrumentos un izmantot agrīnās brīdināšanas vajadzībām; |
| --- | --- |

47.

iesaka Eiropas Parlamentam, Eiropas Padomei, NATO, visām kompetentajām ANO struktūrām, tostarp Sieviešu attīstības fondam (UNIFEM) un EDSO, kā arī citām starptautiskām iestādēm, kas darbojas šajā jomā, sākt sadarbību, lai izveidotu ar dzimumu saistītus rādītājus, ko varētu izmantot, vērtējot konfliktus, iekļaut jaunajos ārpolitikas un attīstības instrumentos un izmantot agrīnās brīdināšanas vajadzībām;

| 48. | uzskata, ka valstīs, kas atgūstas no konfliktsituācijas, sieviešu līdzdalībai visos sociālās, ekonomiskās un politiskās dzīves līmeņos vajadzētu būt vienlīdzīgai ar vīriešu līdzdalību; apzinās, ka ar šīm kvotām nav iespējams uzreiz panākt sieviešu un vīriešu vienādu pārstāvību, jo jāņem vērā kultūras un sociālās attīstības īpatnības minētajās valstīs; tāpēc prasa Komisijai savos rīcības plānos Rezolūcijas Nr. 1325 (2000) īstenošanai sekmēt sieviešu līdzdalības līmeņa palielināšanu, kā arī raudzīties, lai sieviešu pārstāvība arvien palielinātos, un ziņot par rezultātiem Eiropas Parlamentam; |
| --- | --- |

48.

uzskata, ka valstīs, kas atgūstas no konfliktsituācijas, sieviešu līdzdalībai visos sociālās, ekonomiskās un politiskās dzīves līmeņos vajadzētu būt vienlīdzīgai ar vīriešu līdzdalību; apzinās, ka ar šīm kvotām nav iespējams uzreiz panākt sieviešu un vīriešu vienādu pārstāvību, jo jāņem vērā kultūras un sociālās attīstības īpatnības minētajās valstīs; tāpēc prasa Komisijai savos rīcības plānos Rezolūcijas Nr. 1325 (2000) īstenošanai sekmēt sieviešu līdzdalības līmeņa palielināšanu, kā arī raudzīties, lai sieviešu pārstāvība arvien palielinātos, un ziņot par rezultātiem Eiropas Parlamentam;

| 49. | atbalsta nolīgumos ar trešām valstīm paredzēto cilvēktiesību klauzulu pienācīgu īstenošanu un starptautisko humanitāro tiesību aktu un attiecīgo starptautisko nolīgumu principu īstenošanu, īpaši ņemot vērā sieviešu tiesības un vajadzības; |
| --- | --- |

49.

atbalsta nolīgumos ar trešām valstīm paredzēto cilvēktiesību klauzulu pienācīgu īstenošanu un starptautisko humanitāro tiesību aktu un attiecīgo starptautisko nolīgumu principu īstenošanu, īpaši ņemot vērā sieviešu tiesības un vajadzības;

| 50. | uzskata, ka, padarot ES Rīcības kodeksu attiecībā uz ieroču eksportu par juridiski saistošu, varētu būtiskā mērā mazināt sieviešu ciešanas, samazinot bruņotu konfliktu skaitu pasaulē; |
| --- | --- |

50.

uzskata, ka, padarot ES Rīcības kodeksu attiecībā uz ieroču eksportu par juridiski saistošu, varētu būtiskā mērā mazināt sieviešu ciešanas, samazinot bruņotu konfliktu skaitu pasaulē;

| 51. | iesaka Parlamentam pievērsties sieviešu izdarīto teroristisko pašnāvību problēmai, uzsākt šī jautājuma pētīšanu un noslēgumā rīkot konferenci, kurā piedalās ne tikai speciālisti, bet arī cilvēki no attiecīgajām valstīm, kuri pārzina ar dzimumu saistīto problemātiku, un islāma reliģiskie līderi; |
| --- | --- |

51.

iesaka Parlamentam pievērsties sieviešu izdarīto teroristisko pašnāvību problēmai, uzsākt šī jautājuma pētīšanu un noslēgumā rīkot konferenci, kurā piedalās ne tikai speciālisti, bet arī cilvēki no attiecīgajām valstīm, kuri pārzina ar dzimumu saistīto problemātiku, un islāma reliģiskie līderi;

*

- *

| 52. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu, pievienošanās sarunvalstu un kandidātvalstu valdībām. |
| --- | --- |

52.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu, pievienošanās sarunvalstu un kandidātvalstu valdībām.

---

(1)  OV C 228, 13.8.2001., 186. lpp.

(2)  ANO Ģenerālās Asamblejas rezolūcija 48/104.

(3)  ANO Ģenerālās Asamblejas rezolūcija 3318 (XXIX).

(4)  ANO Ģenerālās Asamblejas rezolūcija 3319 (XXIX).

(5)  ANO Ģenerālās Asamblejas rezolūcija 37/63.

---