# Uradni list C 332/2006

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 332 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4930. december 2006 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 332

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4930. december 2006

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Komisija |
| 2006/C 332/1 | Menjalni tečaji eura | 1 |
| 2006/C 332/2 | Objava odločb in sklepov v državah članicah o izdaji ali odvzemu operativnih licenc v skladu s členom 13(4) Uredbe Sveta (EGS) št. 2407/92 o licenciranju letalskih prevoznikov (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 332/3 | Sporočilo francoske vlade glede Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (Obvestilo o zahtevku za koncesijo za iskanje tekočih in plinastih ogljikovodikov, imenovano Concession de Muehlweg ) (
  1
  ) | 3 |
| 2006/C 332/4 | Objava vloge za spremembo na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 4 |
| 2006/C 332/5 | Enotna uporaba kombinirane nomenklature (KN) (Uvrščanje blaga) | 7 |
| 2006/C 332/6 | Obvestilo o zahtevi na podlagi člena 30 Direktive 2004/17/ES — Podaljšanje roka | 10 |
| 2006/C 332/7 | Državna pomoč — Avstrija — Državna pomoč št. C 50/2006 (prej NN 68/2006) — Državno jamstvo za BAWAG-PSK — Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  ) | 11 |
| 2006/C 332/8 | Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive Sveta 96/48/ES z dne 23. julija 1996 o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti (
  1
  ) | 30 |
| 2006/C 332/9 | Uradno obvestilo o formalnih kvalifikacijah v arhitekturi (
  1
  ) | 35 |
| 2006/C 332/0 | Dokumenti KOM, razen zakonodajnih predlogov, ki jih je sprejela Komisija | 42 |
| | Evropska investicijska banka |
| 2006/C 332/1 | Politika javnega razkritja — Načela, pravila in postopki | 45 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Komisija

2006/C 332/1

Menjalni tečaji eura

1

2006/C 332/2

Objava odločb in sklepov v državah članicah o izdaji ali odvzemu operativnih licenc v skladu s členom 13(4) Uredbe Sveta (EGS) št. 2407/92 o licenciranju letalskih prevoznikov (
  1
  )

1

2

2006/C 332/3

Sporočilo francoske vlade glede Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (Obvestilo o zahtevku za koncesijo za iskanje tekočih in plinastih ogljikovodikov, imenovano Concession de Muehlweg ) (
  1
  )

1

3

2006/C 332/4

Objava vloge za spremembo na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

4

2006/C 332/5

Enotna uporaba kombinirane nomenklature (KN) (Uvrščanje blaga)

7

2006/C 332/6

Obvestilo o zahtevi na podlagi člena 30 Direktive 2004/17/ES — Podaljšanje roka

10

2006/C 332/7

Državna pomoč — Avstrija — Državna pomoč št. C 50/2006 (prej NN 68/2006) — Državno jamstvo za BAWAG-PSK — Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  )

1

11

2006/C 332/8

Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive Sveta 96/48/ES z dne 23. julija 1996 o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti (
  1
  )

1

30

2006/C 332/9

Uradno obvestilo o formalnih kvalifikacijah v arhitekturi (
  1
  )

1

35

2006/C 332/0

Dokumenti KOM, razen zakonodajnih predlogov, ki jih je sprejela Komisija

42

Evropska investicijska banka

2006/C 332/1

Politika javnega razkritja — Načela, pravila in postopki

45

| | II   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Komisija |
| 2006/C 332/2 | Zakonodajni predlogi, ki jih je sprejela Komisija | 61 |

II   Pripravljalni akti

Komisija

2006/C 332/2

Zakonodajni predlogi, ki jih je sprejela Komisija

61

| | III   Obvestila |
| --- | --- |
| | Komisija |
| 2006/C 332/3 | Zadnja objava dokumentov COM, razen zakonodajnih predlogov in zakonodajnih predlogov, ki jih je sprejela KomisijaUL C 317, 23.12.2006 | 67 |

III   Obvestila

Komisija

2006/C 332/3

Zadnja objava dokumentov COM, razen zakonodajnih predlogov in zakonodajnih predlogov, ki jih je sprejela KomisijaUL C 317, 23.12.2006

67

| | |
| --- | --- |
| 2006/C 332/4 | Obvestilo bralcem | s3 |

2006/C 332/4

Obvestilo bralcem

Obvestilo bralcem

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Komisija

| 30.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 332/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

29. decembra 2006

(2006/C 332/01)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3170 |
| JPY | japonski jen | 156,93 |
| DKK | danska krona | 7,4560 |
| GBP | funt šterling | 0,67150 |
| SEK | švedska krona | 9,0404 |
| CHF | švicarski frank | 1,6069 |
| ISK | islandska krona | 93,13 |
| NOK | norveška krona | 8,2380 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CYP | ciprski funt | 0,5782 |
| CZK | češka krona | 27,485 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 251,77 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6972 |
| MTL | malteška lira | 0,4293 |
| PLN | poljski zlot | 3,8310 |
| RON | romunski leu | 3,3835 |
| SIT | slovenski tolar | 239,64 |
| SKK | slovaška krona | 34,435 |
| TRY | turška lira | 1,8640 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6691 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5281 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,2409 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8725 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0202 |
| KRW | južnokorejski won | 1 224,81 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,2124 |
| CNY | kitajski juan | 10,2793 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3504 |
| IDR | indonezijska rupija | 11 844,44 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6490 |
| PHP | filipinski peso | 64,546 |
| RUB | ruski rubelj | 34,6800 |
| THB | tajski bat | 46,770 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3170

JPY

japonski jen

156,93

DKK

danska krona

7,4560

GBP

funt šterling

0,67150

SEK

švedska krona

9,0404

CHF

švicarski frank

1,6069

ISK

islandska krona

93,13

NOK

norveška krona

8,2380

BGN

lev

1,9558

CYP

ciprski funt

0,5782

CZK

češka krona

27,485

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

251,77

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6972

MTL

malteška lira

0,4293

PLN

poljski zlot

3,8310

RON

romunski leu

3,3835

SIT

slovenski tolar

239,64

SKK

slovaška krona

34,435

TRY

turška lira

1,8640

AUD

avstralski dolar

1,6691

CAD

kanadski dolar

1,5281

HKD

hongkonški dolar

10,2409

NZD

novozelandski dolar

1,8725

SGD

singapurski dolar

2,0202

KRW

južnokorejski won

1 224,81

ZAR

južnoafriški rand

9,2124

CNY

kitajski juan

10,2793

HRK

hrvaška kuna

7,3504

IDR

indonezijska rupija

11 844,44

MYR

malezijski ringit

4,6490

PHP

filipinski peso

64,546

RUB

ruski rubelj

34,6800

THB

tajski bat

46,770

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 30.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 332/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 332/2

---

Objava odločb in sklepov v državah članicah o izdaji ali odvzemu operativnih licenc v skladu s členom 13(4) Uredbe Sveta (EGS) št. 2407/92 o licenciranju letalskih prevoznikov (1)
   (2)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/C 332/02)

AVSTRIJA

Izdane operativne licence

Katergorija B:   Operativne licence, vključno z omejitvami iz člena 5(7)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2407/92

| Ime letalskega prevoznika | Naslov letalskega prevoznika | Dovoljen prevoz | Odločitev velja od |
| --- | --- | --- | --- |
| AVAG AIR GmbH für Luftfahrt | A-5035 Salzburg — Flughafen |
| Innsbrucker Bundesstr. 111 |

Ime letalskega prevoznika

Naslov letalskega prevoznika

Dovoljen prevoz

Odločitev velja od

AVAG AIR GmbH für Luftfahrt

A-5035 Salzburg — Flughafen

Innsbrucker Bundesstr. 111

potniki, pošta, tovor

2.11.2006

---

(1)  UL L 240, 24.8.1992, str. 1.

(2)  Sporočeno Evropski komisiji pred 31.8.2005.

---

| 30.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 332/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 332/3

---

Sporočilo francoske vlade glede Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (1)

(Obvestilo o zahtevku za koncesijo za iskanje tekočih in plinastih ogljikovodikov, imenovano „Concession de Muehlweg“ )

(Besedilo velja za EGP)

(2006/C 332/03)

Družba Oelweg s sedežem na 6 rue du 19 mars, 67630 Scheibenhard (Francija) je 15. maja 2006 zaprosila za rudarsko koncesijo za iskanje tekočih in plinastih ogljikovodikov, imenovano „Concession de Muelhweg“, za obdobje petindvajsetih let na površini približno 5,3 kvadratnih kilometrov, ki delno pokriva departma Bas-Rhin.

Območje, ki ga pokriva koncesija, je omejeno z loki poldnevnikov in vzporednikov, ki povezujejo točke, določene v nadaljevanju z njihovimi geografskimi koordinatami, pri čemer izhodiščni poldnevnik poteka skozi Pariz.

| Točke | Zemljepisna dolžina | Zemljepisna širina |
| --- | --- | --- |
| A | 6,40 V. z. d. | 54,40 S. z. š. |
| B | 6,36 V. z. d. | 54,40 S. z. š. |
| C | 6,36 V. z. d. | 54,38 S. z. š. |
| D | 6,40 V. z. d. | 54,38 S. z. š. |

Točke

Zemljepisna dolžina

Zemljepisna širina

A

6,40 V. z. d.

54,40 S. z. š.

B

6,36 V. z. d.

54,40 S. z. š.

C

6,36 V. z. d.

54,38 S. z. š.

D

6,40 V. z. d.

54,38 S. z. š.

Vložitev zahtevkov in merila za dodelitev

Vlagatelji začetnega zahtevka in konkurenčnih zahtevkov morajo izpolnjevati pogoje iz členov 3 in 4 spremenjenega odloka 95-427 z dne 19. aprila 1995 o rudarskih pravicah (Journal officiel de République française, 22. april 1995), ki ostaja v veljavi na podlagi člena 63 odloka 2006-648 z dne 2. junija 2006 o rudarskih pravicah in pravicah podzemnega skladiščenja.

Zainteresirane družbe lahko predložijo konkurenčni zahtevek v devetdesetih dneh od dneva objave tega obvestila v skladu s postopkom, povzetim v „Obvestilu o podelitvi rudarskih pravic za ogljikovodike v Franciji“, ki je bilo objavljeno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 374 z dne 30. decembra 1994, str. 11, in določenim s spremenjenim odlokom 95-427 z dne 19. aprila 1995 o rudarskih pravicah. Konkurenčni zahtevki se naslovijo na ministra, pristojnega za rudarstvo, na spodaj navedeni naslov.

Odločitve v zvezi z začetnim zahtevkom in konkurenčnimi zahtevki se sprejmejo na podlagi meril za dodelitev rudarskih pravic, določenih v členu 5 navedenega odloka, in sicer v treh letih od datuma prejema začetnega zahtevka s strani francoskih organov in najpozneje 16. maja 2009.

Pogoji in zahteve za izvajanje dejavnosti in njeno prenehanje

Vlagatelji se sklicujejo na člena 79 in 79.1 rudarskega zakonika in spremenjeni odlok 95-696 z dne 9. maja 1995 o odprtju rudarskih del in rudniškem nadzoru (Journal officiel de la république française, 11. maj 1995).

Dodatne informacije so na voljo pri Ministrstvu za gospodarstvo, finance in industrijo (Generalni direktorat za energetiko in surovine, Direktorat za energetske in mineralne vire, Urad za rudarsko zakonodajo), 61, boulevard Vincent-Auriol, Télédoc 133, F-75703 Paris Cedex 13 [telefon: (33-1) 44 97 23 02, telefaks: (33-1) 44 97 05 70].

Zgoraj omenjene zakonske in druge določbe so na voljo na spletni strani:

http://www.legifrance.gouv.fr.

---

(1)  UL L 164, 30.6.1994.

---

| 30.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 332/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 332/4

---

Objava vloge za spremembo na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

(2006/C 332/04)

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo za spremembo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006. Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

Vloga za spremembo po členu 9 in členu 17(2)

„SIERRA MÁGINA“

ES št.: ES/PDO/105/0054

ZOP ( X ) ZGO ( )

Zahtevana(-e) sprememba(-e)

Razdelek(-ki) specifikacije:

| | Ime proizvoda |
| --- | --- |
| | Opis proizvoda |
| X | Geografsko območje |
| | Dokazilo o poreklu |
| | Metoda pridobivanja |
| | Povezava |
| | Označevanje |
| | Nacionalne zahteve |

Image

Ime proizvoda

Image

Opis proizvoda

X

Geografsko območje

Image

Dokazilo o poreklu

Image

Metoda pridobivanja

Image

Povezava

Image

Označevanje

Image

Nacionalne zahteve

Sprememba(-e):

Geografsko območje

Območje občine La Guardia de Jaén se doda, ker je večinoma homogeno s preostalim območjem zaščite porekla „Sierra Mágina“ glede na fizične značilnosti, uporabljene sorte, načine in prakse pridelave, gostoto nasadov, kemične in organoleptične značilnosti pridobljenih olj ter podobnosti postopka izdelave in pakiranja.

V razdelek „Metoda pridobivanja“ se odstavku, ki se glasi:

„Območje pridelave oljčnega olja z označbo porekla ‚Sierra Mágina‘ sestavljajo zemljišča, ki se nahajajo v okrožjih Albánchez de Úbeda, Bédmar-Garcíez, Bélmez de la Moraleda, Cabra del Santo Cristo, Cambil, Huelma, Solera, Jimena, Jódar, Torres, Mancha Real, Campillo de Arenas, Pegalajar, Larva in Cárcheles ‚(Cárchel ter Carchelejo)‘ doda naslednje: ‚La Guardia de Jaén‘“.

POSODOBLJENI POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„SIERRA MÁGINA“

ES št.: ES/PDO/105/0054

ZOP ( X ) ZGO ( )

Ta povzetek je zgolj informativne narave. Vsi zainteresirani se lahko s celotno specifikacijo seznanijo pri nacionalnih organih, navedenih v oddelku 1, ali pri Evropski komisiji (1).

1

1.   Pristojna služba v državi članici:

| Naziv: | Subdirección General de Calidad y Promoción Agroalimentaria. Dirección General de Industria Agroalimentaria y Alimentación. Secretaría General de Agricultura y Alimentación. Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- | --- |
| Naslov: | Infanta Isabel 1o E-20871 Madrid |
| Telefon: | (34) 913 47 53 94 |
| Telefaks: | (34) 913 47 54 10 |
| E-naslov: | sgcaproagro@mapya.es |

Naziv:

Subdirección General de Calidad y Promoción Agroalimentaria. Dirección General de Industria Agroalimentaria y Alimentación. Secretaría General de Agricultura y Alimentación. Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Naslov:

Infanta Isabel 1o E-20871 Madrid

o

Telefon:

(34) 913 47 53 94

Telefaks:

(34) 913 47 54 10

E-naslov:

sgcaproagro@mapya.es

2.   Vlagatelj:

| Naziv: | Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina». |
| --- | --- |
| Naslov: | Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n |
| E-23537 Bedmar (Jaén) |

Naziv:

Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina».

Naslov:

Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n

E-23537 Bedmar (Jaén)

Telefon:

(34) 953 77 20 90

Telefaks:

(34) 953 77 22 72

E-naslov:

D.O.sierra-magina@swin.net

Sestava:

proizvajalci/predelovalci ( X ) drugi ( § )

3.   Vrsta proizvoda:

Skupina 1.5 – Maščobe (surovo maslo, margarina, olje idr.)

4.   Specifikacija (povzetek zahtev iz člena 4(2))

4.1   Ime: „Sierra Mágina“

4.2   Opis: Ekstra deviško olivno olje, pridobljeno iz oliv (Olea europea L), sorte oljk Picual in Manzanillo v provinci Jaén.

Znotraj zaščitenih sort je glavna sorta Picual.

Njene značilnosti so: kislina: do največ 0,5 °; vrednost peroksidov: največ 18 K270, največ 0,20; vlažnost in nečistost: ne sme presegati 0,1 %.

270

Olja z veliko obstojnostjo, zelo aromatična in rahlo grenkega okusa. Barva se spreminja od intenzivno zelene do zlato rumene, odvisno od obdobja obiranja oliv in lege oljčnega nasada v pokrajini.

Zaščitena olja so pridobljena iz vsaj 90 % oliv sorte Picual.

4.3   Geografsko območje: Umestitev in omejitev območja: Območje gojenja leži znotraj nacionalnega parka, po katerem je olje dobilo ime. Leži v osrednjem delu južnega dela province Jaén, ki ga sestavlja šestnajst občin in obsega 64.009 ha veliko območje oljčnih nasadov, ki predstavlja 84 % skupne obdelovalne kmetijske površine.

Občine znotraj območja: Območje vključuje šestnajst občin province Jaén. To so: Albánchez de Úbeda, Bedmar-Garcíez, Bélmez de la Moraleda, Cabra del Santo Cristo, Cambil, Campillo de Arenas, Cárcheles (Cárchel y Carchelejo), Huelma, Jimena, Jódar, La Guardia de Jaén, Larva, Mancha Real, Pegalajar, Solera in Torres.

4.4   Dokazilo o poreklu: Olive, ki jih pripeljejo v stiskalnice za olje, so olive dovoljenih sort in izvirajo iz oljčnih nasadov, ki so vpisani v registru Sveta. Olje se ob spremljanju inšpektorjev Sveta stiska v stiskalnicah za olje, ki so vpisane v register in so v območju gojenja, in se skladišči pri stiskalnicah ali polnilnicah, ki so vpisane v register. Pridobljena olja se pošljejo na fizikalno-kemijske in organoleptične analize ter le tista, ki gredo skozi vse postopke preverjanja, se ustekleničijo in pošljejo na trg ter so zaščitena z označbo porekla in z etiketo na hrbtni strani, ki jo je oštevilčil Upravni svet.

4.5   Metoda pridobivanja: Ko dozorijo, se olive dovoljenih sort in iz registriranih oljčnih nasadov pazljivo oberejo, ločeno s tal in dreves; nato se prepeljejo v skladišča, ki ustrezajo določenim pogojem, da se plodovi ne pokvarijo. Olive se očistijo in operejo, da se odstranijo listje, veje, zemlja in umazanija ter se potem stiskajo za pridobivanje olja; ta postopek se konča v največ oseminštiridesetih urah. Pri pridobivanju olja se upoštevajo primerne tehnike, ki jih določa in nadzoruje Nadzorni svet. Pridobljena olja se dekantirajo, in ko se izloči kakovostno olje, se to analizira in razvrsti. Le ekstra deviška olja se zaščitijo z označbo.

4.6   Povezava: Območje Sierra Mágina je relativno kratek gorski masiv, okrog katerega so nižja gorovja in ki se razprostira po ravnini v ravni smeri od severozahoda proti jugozahodu. Nasadi oljk ležijo na v višini 850 metrov na položnejših območjih, ki obdajajo gorski masiv, tako da je podoben otoku, ki ga obdaja morje oljk. Najpogostejše prsti, ki so na tem območju, so litosoli, regosoli karbonatne prsti, kambrisoli in luvisoli, ki vsebujejo krom, podnebje ima subtropski mediteranski in mili mediteranski značaj s srednjimi letnimi temperaturami med 13 °C in 17 °C ter srednjo letno količino padavin med 400 in 800 mm. Tehnike tradicionalnega gojenja in polgojenja, obrezovanja, spremljanja nadlog in bolezni so omogočile primerne razmere za razvoj oljk z zdravimi plodovi, iz katerih se pridobivajo olja značilnih lastnosti, ki so močno povezane s svojim geografskim okoljem.

4.7   Nadzorni organ:

| Naziv: | Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina». |
| --- | --- |
| Naslov: | Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n |
| E-23537 Bedmar |

Naziv:

Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina».

Naslov:

Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n

E-23537 Bedmar

Telefon:

(34) 953 77 20 90

Telefaks:

(34) 953 77 22 72

E-naslov:

D.O.sierra-magina@swin.net

Kontrola izpolnjuje pravilo 45-011.

4.8   Označevanje: Obvezno mora biti omenjena „Sierra Mágina“. Etikete odobri Upravni svet. Etikete na hrbtni strani oštevilči in izda Svet.

4.9   Nacionalne zahteve:

| — | Zakon št. 25/1970, z dne 2. decembra, Statut o vinski trti, vinu in alkoholu. |
| --- | --- |

—

Zakon št. 25/1970, z dne 2. decembra, Statut o vinski trti, vinu in alkoholu.

| — | Odredba z dne 25. februarja 1997, na podlagi katere se potrdi Uredba o označevanju porekla „Sierra Mágina“. |
| --- | --- |

—

Odredba z dne 25. februarja 1997, na podlagi katere se potrdi Uredba o označevanju porekla „Sierra Mágina“.

---

(1)  Evropska komisija, Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja, Enota za politiko kakovosti kmetijskih proizvodov, B-1049 Bruselj.

1

---

| 30.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 332/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 332/7

---

ENOTNA UPORABA KOMBINIRANE NOMENKLATURE (KN)

(Uvrščanje blaga)

(2006/C 332/05)

Pojasnjevalne opombe, sprejete v skladu s postopkom iz člena 10(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87, z dne 23. julija 1987, o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1)

Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropskih skupnosti (2) se spremenijo, kot sledi:

Na strani 324 se vstavi naslednje besedilo:

| „8471 60 80 | Drugo
  Za monitorje pod to tarifno podštevilko se uporabljajo različne tehnologije prikazovanja, npr. tehnologija s katodno cevjo (CRT) in prikazovalnika s tekočimi kristali (LCD).
  Ti monitorji so glede na opombo 5(E) k 84. poglavju take vrste, ki se uporabljajo izključno ali zlasti v sistemih za avtomatsko obdelavo podatkov.
  Lastnosti monitorjev pod to tarifno podštevilko običajno omogočajo lažje gledanje z manjše razdalje dalj časa.
  Monitorji pod to tarifno podštevilko imajo naslednje lastnosti:






  — | sprejemajo lahko le signal iz centralne procesne enote stroja za avtomatsko obdelavo podatkov s tarifno številko 8471; |
| --- | --- | --- |

„8471 60 80

Drugo

Za monitorje pod to tarifno podštevilko se uporabljajo različne tehnologije prikazovanja, npr. tehnologija s katodno cevjo (CRT) in prikazovalnika s tekočimi kristali (LCD).

Ti monitorji so glede na opombo 5(E) k 84. poglavju take vrste, ki se uporabljajo izključno ali zlasti v sistemih za avtomatsko obdelavo podatkov.

Lastnosti monitorjev pod to tarifno podštevilko običajno omogočajo lažje gledanje z manjše razdalje dalj časa.

Monitorji pod to tarifno podštevilko imajo naslednje lastnosti:

—

sprejemajo lahko le signal iz centralne procesne enote stroja za avtomatsko obdelavo podatkov s tarifno številko 8471;

| — | običajno razmerje med širino in višino zaslona je 4:3 ali 5:4; |
| --- | --- |

—

običajno razmerje med širino in višino zaslona je 4:3 ali 5:4;

| — | pogosto so opremljeni z mehanizmi za nastavljanje nagiba in odmika ter nebleščečimi površinami; |
| --- | --- |

—

pogosto so opremljeni z mehanizmi za nastavljanje nagiba in odmika ter nebleščečimi površinami;

| — | lahko imajo vgrajena tudi največ dva zvočnika. |
| --- | --- |

—

lahko imajo vgrajena tudi največ dva zvočnika.

Monitorji s katodno cevjo, ki se uvrščajo pod to tarifno podštevilko, imajo naslednje dodatne lastnosti:

| — | opremljeni so s posebnimi spojniki, kot so spojniki SUB-D; |
| --- | --- |

—

opremljeni so s posebnimi spojniki, kot so spojniki SUB-D;

| — | največji razmak med svetlečimi točkami na zaslonu je za srednjo ločljivost 0,41 mm, z večanjem ločljivosti pa se razmak manjša. |
| --- | --- |

—

največji razmak med svetlečimi točkami na zaslonu je za srednjo ločljivost 0,41 mm, z večanjem ločljivosti pa se razmak manjša.

Monitorji pod to tarifno podštevilko, razen tistih s katodno cevjo (npr. LCD), imajo še eno dodatno lastnost: običajna diagonalna izmera zaslona je 48,5 cm (19 palcev) ali manj.

Monitorji pod to tarifno podštevilko:

| — | ne morejo biti priključeni na vir videosignala, kot je DVD-snemalnik, DVD-predvajalnik, kamera, snemalna videokamera, satelitski sprejemnik ali naprava za video igre; |
| --- | --- |

—

ne morejo biti priključeni na vir videosignala, kot je DVD-snemalnik, DVD-predvajalnik, kamera, snemalna videokamera, satelitski sprejemnik ali naprava za video igre;

| — | ne smejo imeti vgrajenih delov (npr. dekodirnika kompozitnega signala, separatorja Y/C), ki monitorju omogočajo prikazovanje slike s kompozitnega videosignala osnovnega pasu (CVBS), s kompozitnega videosignala, katerega valovna oblika ustreza televizijskim standardom, kot so NTSC, SECAM, PAL in D-MAC, ali s signala S-Video, ali delov, ki omogočajo reprodukcijo slike s sprejemanjem signalov, kot so komponentni videosignali (npr. YUV, YCBCR, YPBPR), signali serijskega digitalnega vmesnika (SDI), signali serijskega digitalnega vmesnika z veliko ločljivostjo (HD-SDI) in digitalni videosignali DV (npr. MPEG1, MEPG2, MPEG4); |
| --- | --- |

—

ne smejo imeti vgrajenih delov (npr. dekodirnika kompozitnega signala, separatorja Y/C), ki monitorju omogočajo prikazovanje slike s kompozitnega videosignala osnovnega pasu (CVBS), s kompozitnega videosignala, katerega valovna oblika ustreza televizijskim standardom, kot so NTSC, SECAM, PAL in D-MAC, ali s signala S-Video, ali delov, ki omogočajo reprodukcijo slike s sprejemanjem signalov, kot so komponentni videosignali (npr. YUV, YCBCR, YPBPR), signali serijskega digitalnega vmesnika (SDI), signali serijskega digitalnega vmesnika z veliko ločljivostjo (HD-SDI) in digitalni videosignali DV (npr. MPEG1, MEPG2, MPEG4);

| — | ne smejo biti opremljeni s sprejemnikom infrardečih signalov za sprejem signalov z enote za daljinsko krmiljenje z infrardečimi žarki; |
| --- | --- |

—

ne smejo biti opremljeni s sprejemnikom infrardečih signalov za sprejem signalov z enote za daljinsko krmiljenje z infrardečimi žarki;

| — | ne smejo imeti gumba za menjavo programov; |
| --- | --- |

—

ne smejo imeti gumba za menjavo programov;

| — | ne smejo biti opremljeni z vmesniki, kot so DVI-D, DVI-I in multimedijski vmesnik z veliko ločljivostjo (HDMI), tudi če ti vmesniki ne podpirajo šifriranja na osnovi digitalne zaščite vsebine z veliko pasovno širino (HDCP); |
| --- | --- |

—

ne smejo biti opremljeni z vmesniki, kot so DVI-D, DVI-I in multimedijski vmesnik z veliko ločljivostjo (HDMI), tudi če ti vmesniki ne podpirajo šifriranja na osnovi digitalne zaščite vsebine z veliko pasovno širino (HDCP);

| — | ne smejo biti opremljen z vmesniki za vstavne module ali druge naprave, ki omogočajo povezavo z virom videosignala ali sprejemanje televizijskih signalov; |
| --- | --- |

—

ne smejo biti opremljen z vmesniki za vstavne module ali druge naprave, ki omogočajo povezavo z virom videosignala ali sprejemanje televizijskih signalov;

| — | ne morejo biti uporabljeni v drugih sistemih (npr. sistemih za hišni kino, sistemih za video montažo, sistemih za prikazovanje v medicini ali sistemih tiskarske oz. grafične industrije za predtiskanje barvnih krtačnih odtisov), z izjemo sistemov za avtomatsko obdelavo podatkov. |
| --- | --- |

—

ne morejo biti uporabljeni v drugih sistemih (npr. sistemih za hišni kino, sistemih za video montažo, sistemih za prikazovanje v medicini ali sistemih tiskarske oz. grafične industrije za predtiskanje barvnih krtačnih odtisov), z izjemo sistemov za avtomatsko obdelavo podatkov.

Pod to tarifno podštevilko se ne uvrščajo:

| (a) | televizijski sprejemniki (tarifna številka 8528); |
| --- | --- |

(a)

televizijski sprejemniki (tarifna številka 8528);

| (b) | videomonitorji s tarifno številko 8528); |
| --- | --- |

(b)

videomonitorji s tarifno številko 8528);

| (c) | indikatorske plošče s tarifno številko 8531.“ |
| --- | --- |

(c)

indikatorske plošče s tarifno številko 8531.“

Na strani 339:

Na strani 339:

| 8528 21 14 do 8528 21 90 | Barvni
  Obstoječe besedilo se nadomesti z naslednjim:
  „Videomonitorji, ne glede na uporabo različnih tehnologij prikazovanja, kot so katodna cev (CRT), prikazovalniki s tekočimi kristali (LCD), organske svetleče diode (OLED), ali plazma, se uvrščajo pod te tarifne podštevilke, razen če je mogoče dokazati, da so take vrste, ki se uporabljajo izključno ali zlasti v sistemih za avtomatsko obdelavo podatkov.
  Lastnosti monitorjev pod temi tarifnimi podštevilkami omogočajo lažje gledanje z večje razdalje, na primer na razstavah, v televizijskih studiih, pri sistemu hišnega kina in pri videonadzornih sistemih.
  Nekateri monitorji omogočajo lažje gledanju od blizu, na primer pri merilnih, kontrolnih in medicinskih napravah, pri vzvratnem nadzoru v vozilih ali pri radionavigacijskih napravah.
  Nekateri monitorji so opremljeni s spojniki ali vmesniki, kot so Cinch/RCA, BNC, SCART, Mini DIN 4-pin/Hosiden, DVI-D, DVI-I in multimedijski vmesnik z visoko razločljivostjo (HDMI). Ti spojniki ali vmesniki omogočajo sprejem signala iz vira videosignala, kot je DVD-snemalnik, DVD-predvajalnik, kamera, snemalna videokamera, satelitski sprejemnik ali naprava za videoigre. Ti monitorji so lahko opremljeni tudi z vmesniki za stroje za avtomatsko obdelavo podatkov pod tarifno številko 8471.
  Nekateri monitorji imajo lahko vmesnike, ki omogočajo sprejem signalov iz virov, kot so registrirne blagajne, bankomati, radionavigacijske naprave, numerične upravljalne plošče ali krmilniki s pomnilnikom, ki se lahko programirajo, merilne, kontrolne in medicinske naprave iz 90. poglavja.
  Monitorji imajo lahko ločene vhode za signale R (rdeče), G (zeleno) in B (modro) ali vgrajene dele (npr. dekodirnik kompozitnega signala, separator Y/C), ki omogočajo prikazovanje slike s kompozitnega videosignala osnovnega pasu (CVBS), s kompozitnega videosignala, katerega valovna oblika ustreza standardom, kot so NTSC, SECAM, PAL in D-MAC, ali s signala S-Video, ali delov, ki omogočajo reprodukcijo slike s sprejemanjem signalov, kot so komponentni videosignali (npr. YUV, YCBCR, YPBPR), signali serijskega digitalnega vmesnika (SDI), signali serijskega digitalnega vmesnika z veliko ločljivostjo (HD-SDI) in digitalni videosignali DV (npr. MPEG1, MEPG2, MPEG4).
  Opremljeni so lahko s spojniki za sprejemanje avdiosignalov.
  Pri monitorjih, ki ne delujejo na katodno cevjo (npr. LCD in plazemski), je razmerje med širino in višino zaslona pogosto 16:9 ali 16:10.
  Pod to tarifno podštevilko niso zajeti:






  (a) | monitorji, ki se uporabljajo izključno ali zlasti v sistemih za avtomatsko obdelavo podatkov (tarifna podštevilka 8471 60 80); |
| --- | --- | --- |

8528 21 14 do 8528 21 90

Barvni

Obstoječe besedilo se nadomesti z naslednjim:

„Videomonitorji, ne glede na uporabo različnih tehnologij prikazovanja, kot so katodna cev (CRT), prikazovalniki s tekočimi kristali (LCD), organske svetleče diode (OLED), ali plazma, se uvrščajo pod te tarifne podštevilke, razen če je mogoče dokazati, da so take vrste, ki se uporabljajo izključno ali zlasti v sistemih za avtomatsko obdelavo podatkov.

Lastnosti monitorjev pod temi tarifnimi podštevilkami omogočajo lažje gledanje z večje razdalje, na primer na razstavah, v televizijskih studiih, pri sistemu hišnega kina in pri videonadzornih sistemih.

Nekateri monitorji omogočajo lažje gledanju od blizu, na primer pri merilnih, kontrolnih in medicinskih napravah, pri vzvratnem nadzoru v vozilih ali pri radionavigacijskih napravah.

Nekateri monitorji so opremljeni s spojniki ali vmesniki, kot so Cinch/RCA, BNC, SCART, Mini DIN 4-pin/Hosiden, DVI-D, DVI-I in multimedijski vmesnik z visoko razločljivostjo (HDMI). Ti spojniki ali vmesniki omogočajo sprejem signala iz vira videosignala, kot je DVD-snemalnik, DVD-predvajalnik, kamera, snemalna videokamera, satelitski sprejemnik ali naprava za videoigre. Ti monitorji so lahko opremljeni tudi z vmesniki za stroje za avtomatsko obdelavo podatkov pod tarifno številko 8471.

Nekateri monitorji imajo lahko vmesnike, ki omogočajo sprejem signalov iz virov, kot so registrirne blagajne, bankomati, radionavigacijske naprave, numerične upravljalne plošče ali krmilniki s pomnilnikom, ki se lahko programirajo, merilne, kontrolne in medicinske naprave iz 90. poglavja.

Monitorji imajo lahko ločene vhode za signale R (rdeče), G (zeleno) in B (modro) ali vgrajene dele (npr. dekodirnik kompozitnega signala, separator Y/C), ki omogočajo prikazovanje slike s kompozitnega videosignala osnovnega pasu (CVBS), s kompozitnega videosignala, katerega valovna oblika ustreza standardom, kot so NTSC, SECAM, PAL in D-MAC, ali s signala S-Video, ali delov, ki omogočajo reprodukcijo slike s sprejemanjem signalov, kot so komponentni videosignali (npr. YUV, YCBCR, YPBPR), signali serijskega digitalnega vmesnika (SDI), signali serijskega digitalnega vmesnika z veliko ločljivostjo (HD-SDI) in digitalni videosignali DV (npr. MPEG1, MEPG2, MPEG4).

B

R

B

R

Opremljeni so lahko s spojniki za sprejemanje avdiosignalov.

Pri monitorjih, ki ne delujejo na katodno cevjo (npr. LCD in plazemski), je razmerje med širino in višino zaslona pogosto 16:9 ali 16:10.

Pod to tarifno podštevilko niso zajeti:

(a)

monitorji, ki se uporabljajo izključno ali zlasti v sistemih za avtomatsko obdelavo podatkov (tarifna podštevilka 8471 60 80);

| (b) | videofoni (tarifna podštevilka 8517 19 10); |
| --- | --- |

(b)

videofoni (tarifna podštevilka 8517 19 10);

| (c) | indikatorske plošče s tarifno številko 8531.“ |
| --- | --- |

(c)

indikatorske plošče s tarifno številko 8531.“

---

(1)  UL L 256, 7. 9. 1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z uredbo Komisije (ES) št. 1549/2006 (UL L 301, 31. 10. 2006, str. 1).

1

(2)  UL C 50, 28. 2. 2006, str. 1.

2

---

| 30.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 332/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 332/10

---

Obvestilo o zahtevi na podlagi člena 30 Direktive 2004/17/ES — Podaljšanje roka

(2006/C 332/06)

Zahteva države članice

Komisija je 20. novembra 2006 prejela zahtevo na podlagi člena 30(4) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2004/17/ES (1).

Navedena zahteva Danske zadeva poštne storitve v zvezi s paketi v navedeni državi. Zahteva je bila objavljena v UL C 298 z dne 8. decembra 2006, str. 13. Prvotni rok se izteče 21. februarja 2007.

Ker morajo službe Komisije pridobiti in pregledati dodatne informacije, se v skladu z določbami tretjega stavka člena 30(6) rok, v katerem mora Komisija sprejeti odločbo o navedeni zahtevi, podaljša za en mesec.

Končni rok se zato izteče 22. marca 2007.

---

(1)  UL L 134, 30.4.2004, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1874/2004 (UL L 326, 29.10.2004, str. 17).

---

| 30.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 332/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 332/11

---

DRŽAVNA POMOČ — AVSTRIJA

Državna pomoč št. C 50/2006 (prej NN 68/2006)

Državno jamstvo za BAWAG-PSK

Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES

(Besedilo velja za EGP)

(2006/C 332/07)

Z dopisom v verodostojnem jeziku z dne 22. novembra 2006 na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Komisija uradno obvestila Avstrijo o svoji odločitvi, da začne postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z zgoraj navedenim ukrepom.

Komisija se je odločila, da ne predloži nobenih ugovorov v zvezi z nekaterimi drugimi pomočmi/ukrepi, kot je opisano v dopisu, ki sledi temu povzetku.

Zainteresirane stranke lahko predložijo svoje pripombe o ukrepu, v zvezi s katerim Komisija začenja postopek, v enem mesecu od datuma objave tega povzetka in dopisa, ki sledi, na naslednji naslov:

| European Commission [Evropska komisija] |
| --- |
| Directorate-General for Competition [Generalni direktorat za konkurenco] |
| Directorate State Aid II [Direktorat za državno pomoč II] |
| State Aid Greffe [Pisarna za državno pomoč] |
| B-1049 Bruselj |
| Številka telefaksa: (32-2) 296 12 42 |

European Commission [Evropska komisija]

Directorate-General for Competition [Generalni direktorat za konkurenco]

Directorate State Aid II [Direktorat za državno pomoč II]

State Aid Greffe [Pisarna za državno pomoč]

B-1049 Bruselj

Številka telefaksa: (32-2) 296 12 42

Te pripombe bodo poslane Avstriji. Zainteresirana stranka, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo osebnih podatkov in navede razloge za to.

BESEDILO POVZETKA

| (1) | BAWAG-PSK je skupina bančnih in finančnih podjetij, ki ne kotirajo na borzi, in je dejavna na vseh področjih finančnih storitev v Avstriji in tujini. |
| --- | --- |

(1)

BAWAG-PSK je skupina bančnih in finančnih podjetij, ki ne kotirajo na borzi, in je dejavna na vseh področjih finančnih storitev v Avstriji in tujini.

1.   OCENJEVANI UKREP

| (2) | Ocenjevani ukrep v sedanji odločitvi je državno jamstvo v znesku 900 milijonov EUR, dodeljeno BAWAG-PSK v skladu z zakonom BAWAG P.S.K Sicherungsgesetz, ki je začel veljati 8. maja 2006 (v nadaljnjem besedilu „zakon“). |
| --- | --- |

(2)

Ocenjevani ukrep v sedanji odločitvi je državno jamstvo v znesku 900 milijonov EUR, dodeljeno BAWAG-PSK v skladu z zakonom BAWAG P.S.K Sicherungsgesetz, ki je začel veljati 8. maja 2006 (v nadaljnjem besedilu „zakon“).

1.1.   Neposredni vzrok za težave, ki jih ima BAWAG-PSK

| (3) | Po mnenju Avstrije so ekonomske težave BAWAG-P.S.K. predvsem posledica dveh posebnih transakcij, „Caribbean transactions“ [karibskih transakcij] in „Refco“, ki so ju izvedli nekateri člani prejšnje uprave. Ti posebni transakciji sta bili možni zaradi nezadostnega nadzora tveganja in dejstva, da so se udeleženci namerno na mednarodni ravni izognili sedanjim nadzornim organom. |
| --- | --- |

(3)

Po mnenju Avstrije so ekonomske težave BAWAG-P.S.K. predvsem posledica dveh posebnih transakcij, „Caribbean transactions“ [karibskih transakcij] in „Refco“, ki so ju izvedli nekateri člani prejšnje uprave. Ti posebni transakciji sta bili možni zaradi nezadostnega nadzora tveganja in dejstva, da so se udeleženci namerno na mednarodni ravni izognili sedanjim nadzornim organom.

| (4) | Posledica teh dogodkov so bili popravki vrednosti, za kar je bilo treba v bilanci stanja za leto 2005 zagotoviti [...] (1) milijonov EUR. BAWAG-PSK bi lahko krila le [...] milijonov EUR z rezervami in letnim neto prihodkom. |
| --- | --- |

(4)

Posledica teh dogodkov so bili popravki vrednosti, za kar je bilo treba v bilanci stanja za leto 2005 zagotoviti [...] (1) milijonov EUR. BAWAG-PSK bi lahko krila le [...] milijonov EUR z rezervami in letnim neto prihodkom.

| (5) | Zaradi poročanja tiska so konec aprila in v začetku maja 2006 vlagatelji množično dvigovali denar s tekočih in varčevalnih računov. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi poročanja tiska so konec aprila in v začetku maja 2006 vlagatelji množično dvigovali denar s tekočih in varčevalnih računov.

1.2.   Državno jamstvo

| (6) | Brez državnega jamstva BAWAG-PSK ne bi mogla izpolniti določb o solventnosti in lastniškem kapitalu iz avstrijskega zakona o bančništvu („BWG“) ter zaključiti letnega računovodskega izkaza za leto 2005. |
| --- | --- |

(6)

Brez državnega jamstva BAWAG-PSK ne bi mogla izpolniti določb o solventnosti in lastniškem kapitalu iz avstrijskega zakona o bančništvu („BWG“) ter zaključiti letnega računovodskega izkaza za leto 2005.

| (7) | Po mnenju Avstrije je namen jamstva:






  — | stabilizirati in okrepiti položaj BAWAG P.S.K; |
| --- | --- | --- |

(7)

Po mnenju Avstrije je namen jamstva:

—

stabilizirati in okrepiti položaj BAWAG P.S.K;

| — | omogočiti pripravo bilance stanja za leto 2005; |
| --- | --- |

—

omogočiti pripravo bilance stanja za leto 2005;

| — | omogočiti začetek in nadaljevanje ukrepov prodaje; |
| --- | --- |

—

omogočiti začetek in nadaljevanje ukrepov prodaje;

| — | ohraniti delovanje BAWAG P.S.K, usmerjeno na prihodnost; |
| --- | --- |

—

ohraniti delovanje BAWAG P.S.K, usmerjeno na prihodnost;

| — | okrepiti zaupanje vlagateljev v avstrijski finančni trg. |
| --- | --- |

—

okrepiti zaupanje vlagateljev v avstrijski finančni trg.

| (8) | Jamstvo bo prenehalo veljati 60 dni po prodaji BAWAG-PSK, načeloma najpozneje 1. julija 2007. Vendar je možno podaljšanje pod nekaterimi pogoji. |
| --- | --- |

(8)

Jamstvo bo prenehalo veljati 60 dni po prodaji BAWAG-PSK, načeloma najpozneje 1. julija 2007. Vendar je možno podaljšanje pod nekaterimi pogoji.

| (9) | Pristojbina, ki jo mora plačati BAWAG-PSK, je 0,2 % letno za obdobje, ki se konča 30. junija 2007, pozneje pa 1,2 %. |
| --- | --- |

(9)

Pristojbina, ki jo mora plačati BAWAG-PSK, je 0,2 % letno za obdobje, ki se konča 30. junija 2007, pozneje pa 1,2 %.

1.3.   Načrt za prestrukturiranje

| (10) | Avstrija meni, da je glavni namen ukrepov prestrukturiranja zmanjšanje operativnega tveganja in povečanje donosnosti podjetja. |
| --- | --- |

(10)

Avstrija meni, da je glavni namen ukrepov prestrukturiranja zmanjšanje operativnega tveganja in povečanje donosnosti podjetja.

1.4.   Ukrepi za ublažitev

| (11) | Avstrija meni, da različni elementi kažejo na dejstvo, da pomoč ne bo povzročila neupravičenega izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(11)

Avstrija meni, da različni elementi kažejo na dejstvo, da pomoč ne bo povzročila neupravičenega izkrivljanja konkurence.

1.5.   Postopek prodaje

| (12) | Delničarji BAWAG-PSK so se odločili prodati do 100 % svojega deleža v banki. Postopek prodaje se je začel s podporo investicijske banke. |
| --- | --- |

(12)

Delničarji BAWAG-PSK so se odločili prodati do 100 % svojega deleža v banki. Postopek prodaje se je začel s podporo investicijske banke.

2.   OCENA

| (13) | BAWAG-PSK je podjetje v težavah glede na smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (2) (v nadaljnjem besedilu „smernice“). Jamstvo, dano BAWAG-PSK kot podjetju v težavah, bi bilo državna pomoč. Pomoč bi bila nezakonita, saj ni bila priglašena pred začetkom izvajanja. |
| --- | --- |

(13)

BAWAG-PSK je podjetje v težavah glede na smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (2) (v nadaljnjem besedilu „smernice“). Jamstvo, dano BAWAG-PSK kot podjetju v težavah, bi bilo državna pomoč. Pomoč bi bila nezakonita, saj ni bila priglašena pred začetkom izvajanja.

2.1.   Znesek pomoči

| (14) | Komisija dvomi v ustreznost analize, ki jo je izvedla Avstrija v zvezi z elementom pomoči pri jamstvu. |
| --- | --- |

(14)

Komisija dvomi v ustreznost analize, ki jo je izvedla Avstrija v zvezi z elementom pomoči pri jamstvu.

2.2.   Možna podlaga za združljivost nezakonite pomoči

| (15) | Edina teoretična podlaga za oceno združljivosti jamstva bi bila i) člen 87(3)(b) in ii) člen 87(3)(c) v smislu smernic. |
| --- | --- |

(15)

Edina teoretična podlaga za oceno združljivosti jamstva bi bila i) člen 87(3)(b) in ii) člen 87(3)(c) v smislu smernic.

2.2.1   Člen 87(3)(b)

| (16) | Vprašljivo je, ali bi huda likvidnostna kriza BAWAG-PSK lahko imela sistemske posledice za avstrijski finančni sistem in bolj široko na celotno avstrijsko gospodarstvo. |
| --- | --- |

(16)

Vprašljivo je, ali bi huda likvidnostna kriza BAWAG-PSK lahko imela sistemske posledice za avstrijski finančni sistem in bolj široko na celotno avstrijsko gospodarstvo.

2.2.2   Pomoč za reševanje

| (17) | Vprašljivo je, ali bi za jamstvo lahko menili, da je združljivo s pomočjo za reševanje. |
| --- | --- |

(17)

Vprašljivo je, ali bi za jamstvo lahko menili, da je združljivo s pomočjo za reševanje.

2.2.3   Pomoč za prestrukturiranje

| (18) | Smernice določajo tri glavne pogoje, ki morajo biti izpolnjeni, da bo pomoč za prestrukturiranje združljiva. |
| --- | --- |

(18)

Smernice določajo tri glavne pogoje, ki morajo biti izpolnjeni, da bo pomoč za prestrukturiranje združljiva.

Dolgoročna zmožnost za preživetje/načrt prestrukturiranja

| (19) | Ukrepi, o katerih se razmišlja v načrtu prestrukturiranja, morda ne bi bili zadostni za ponovno utrditev dolgoročne zmožnosti preživetja BAWAG-PSK. |
| --- | --- |

(19)

Ukrepi, o katerih se razmišlja v načrtu prestrukturiranja, morda ne bi bili zadostni za ponovno utrditev dolgoročne zmožnosti preživetja BAWAG-PSK.

Izogibanje neupravičenemu izkrivljanju konkurence

| (20) | Vprašljivo je, ali bi bile odprodaje, ki so bile pri BAWAG-P.S.K. že opravljene ali načrtovane, dovolj, da bi se izognili neupravičenemu izkrivljanju konkurence. |
| --- | --- |

(20)

Vprašljivo je, ali bi bile odprodaje, ki so bile pri BAWAG-P.S.K. že opravljene ali načrtovane, dovolj, da bi se izognili neupravičenemu izkrivljanju konkurence.

Omejitev pomoči na najnižji možen znesek

| (21) | Komisija potrebuje dodatne informacije, da bi lahko ocenila, ali prispevek BAWAG-P.S.K doseže 50 % stroškov prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(21)

Komisija potrebuje dodatne informacije, da bi lahko ocenila, ali prispevek BAWAG-P.S.K doseže 50 % stroškov prestrukturiranja.

Posebni pogoji pri odobritvi pomoči

| (22) | Komisija opozarja, da bi poleg ukrepov, sprejetih zaradi izogibanja neupravičenemu izkrivljanju konkurence, lahko določi katere koli pogoje in obveznosti, za katere meni, da so potrebni za zagotovitev, da pomoč ne bi izkrivljala konkurence v takšnem obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom. |
| --- | --- |

(22)

Komisija opozarja, da bi poleg ukrepov, sprejetih zaradi izogibanja neupravičenemu izkrivljanju konkurence, lahko določi katere koli pogoje in obveznosti, za katere meni, da so potrebni za zagotovitev, da pomoč ne bi izkrivljala konkurence v takšnem obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom.

3.   SKLEPNA UGOTOVITEV

Komisija, v skladu s postopkom iz člena 88(2) Pogodbe ES, zahteva, da Avstrija v enem mesecu od datuma prejema tega dopisa predloži svoje pripombe in pošlje vse informacije, ki bi lahko pomagale pri oceni državne pomoči, dane BAWAG-P.S.K.

V skladu s členom 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 se lahko vso nezakonito pomoč izterja od prejemnika.

BESEDILO DOPISA

„Die Kommission teilt Österreich mit, dass sie nach Prüfung der von den österreichischen Behörden zur vorerwähnten Maßnahme übermittelten Angaben beschlossen hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.

1.   VERFAHREN

| (1) | Nach dem Erscheinen von Presseberichten zu finanziellen Schwierigkeiten der Bank für Arbeit und Wirtschaft und Österreichische Postsparkasse Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚BAWAG P.S.K.‘ genannt) hat die Kommission am 5. Mai 2006 ein Auskunftsersuchen an Österreich gerichtet. |
| --- | --- |

(1)

Nach dem Erscheinen von Presseberichten zu finanziellen Schwierigkeiten der Bank für Arbeit und Wirtschaft und Österreichische Postsparkasse Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚BAWAG P.S.K.‘ genannt) hat die Kommission am 5. Mai 2006 ein Auskunftsersuchen an Österreich gerichtet.

| (2) | Am selben Tag erhielt die Kommission ein Schreiben der österreichischen Behörden mit Informationen zu einer Haftungsübernahme des Bundes zugunsten der BAWAG P.S.K. und möglichen Gründen für deren Vereinbarkeit mit dem EU Recht. |
| --- | --- |

(2)

Am selben Tag erhielt die Kommission ein Schreiben der österreichischen Behörden mit Informationen zu einer Haftungsübernahme des Bundes zugunsten der BAWAG P.S.K. und möglichen Gründen für deren Vereinbarkeit mit dem EU Recht.

| (3) | Mit Schreiben vom 30. Mai 2006 richtete die Kommission Fragen bezüglich der wirtschaftlichen Situation der BAWAG P.S.K. und deren Muttergesellschaft Österreichischer Gewerkschaftsbund (nachfolgend ‚ÖGB‘ genannt), den Vertragsbedingungen der Haftungsübernahme und deren Vereinbarkeit mit dem gemeinsamen Markt an Österreich. |
| --- | --- |

(3)

Mit Schreiben vom 30. Mai 2006 richtete die Kommission Fragen bezüglich der wirtschaftlichen Situation der BAWAG P.S.K. und deren Muttergesellschaft Österreichischer Gewerkschaftsbund (nachfolgend ‚ÖGB‘ genannt), den Vertragsbedingungen der Haftungsübernahme und deren Vereinbarkeit mit dem gemeinsamen Markt an Österreich.

| (4) | Am 27. Juni 2006 fand ein Treffen mit Österreich und Vertretern der BAWAG P.S.K. statt. Im Anschluss an das Treffen übermittelte Österreich mit Schreiben vom 18 Juli 2006, registriert am 19 Juli 2006, zusätzliche Informationen. Mit Schreiben vom 21. September 2006, registriert am 22. September 2006 übermittelte Österreich einen Umstrukturierungsplan |
| --- | --- |

(4)

Am 27. Juni 2006 fand ein Treffen mit Österreich und Vertretern der BAWAG P.S.K. statt. Im Anschluss an das Treffen übermittelte Österreich mit Schreiben vom 18 Juli 2006, registriert am 19 Juli 2006, zusätzliche Informationen. Mit Schreiben vom 21. September 2006, registriert am 22. September 2006 übermittelte Österreich einen Umstrukturierungsplan

2.   HINTERGRUND

2.1.   Beschreibung der BAWAG P.S.K.

| (5) | Die BAWAG P.S.K. ist ein nicht-börsennotierter Bank- und Finanzkonzern mit Aktivitäten in allen Bereichen der Finanzdienstleistungen in Österreich und außerhalb Österreichs. Sie betreibt das größte zentral geleitete inländische Zweigstellen-Netzwerk, sie hat 1,2 Mio. private und mehr als 60.000 Geschäftskunden. Am 31. Dezember 2005 betrug die Bilanzsumme 53 Mrd. EUR.; die eingelegten Sparguthaben beliefen sich auf ca. 18 Mrd. EUR, der größte Umfang von Sparguthaben in Österreich. |
| --- | --- |

(5)

Die BAWAG P.S.K. ist ein nicht-börsennotierter Bank- und Finanzkonzern mit Aktivitäten in allen Bereichen der Finanzdienstleistungen in Österreich und außerhalb Österreichs. Sie betreibt das größte zentral geleitete inländische Zweigstellen-Netzwerk, sie hat 1,2 Mio. private und mehr als 60.000 Geschäftskunden. Am 31. Dezember 2005 betrug die Bilanzsumme 53 Mrd. EUR.; die eingelegten Sparguthaben beliefen sich auf ca. 18 Mrd. EUR, der größte Umfang von Sparguthaben in Österreich.

| (6) | Die folgende Tabelle gibt eine Übersicht über die wichtigsten Kennzahlen der BAWAG P.S.K. im Zeitraum 2004/2005 (3):










  BAWAG P.S.K. | Bilanzsumme
  (Mrd. EUR) | Anzahl der Mitarbeiter zum Bilanzstichtag | Anzahl der Outlets | Operatives Ergebnis
  (Mio. EUR) | Jahresüberschuss
  (Mio. EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 56,3 | 6.275 | 1.847 | 280 | 138,3 |
| 2005 | 57,9 | 6.632 | 1.571 | 217 | 3,6 |

(6)

Die folgende Tabelle gibt eine Übersicht über die wichtigsten Kennzahlen der BAWAG P.S.K. im Zeitraum 2004/2005 (3):

BAWAG P.S.K.

Bilanzsumme

(Mrd. EUR)

Anzahl der Mitarbeiter zum Bilanzstichtag

Anzahl der Outlets

Operatives Ergebnis

(Mio. EUR)

Jahresüberschuss

(Mio. EUR)

2004

56,3

6.275

1.847

280

138,3

2005

57,9

6.632

1.571

217

3,6

| (7) | Die Geschichte der Bank geht zurück bis ins Jahr 1922 als die ‚Arbeiterbank‘ gegründet wurde, um Guthaben der Gewerkschaften und Konsumgenossenschaften zu verwalten. Die Bank wurde von den österreichischen Gewerkschaften nach dem zweiten Weltkrieg wiedereröffnet. Die meisten Regierungsüberweisungen und Gehaltszahlungen an Bedienstete im öffentlichen Dienst werden über die Bank ausgeführt. |
| --- | --- |

(7)

Die Geschichte der Bank geht zurück bis ins Jahr 1922 als die ‚Arbeiterbank‘ gegründet wurde, um Guthaben der Gewerkschaften und Konsumgenossenschaften zu verwalten. Die Bank wurde von den österreichischen Gewerkschaften nach dem zweiten Weltkrieg wiedereröffnet. Die meisten Regierungsüberweisungen und Gehaltszahlungen an Bedienstete im öffentlichen Dienst werden über die Bank ausgeführt.

| (8) | Aktuelle Eigentümerstruktur der BAWAG P.S.K: |
| --- | --- |

(8)

Aktuelle Eigentümerstruktur der BAWAG P.S.K:

Image

| (9) | Die Gesellschaft Anteilsverwaltung BAWAG P.S.K. Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚AVB‘ genannt) ist die alleinige Eigentümerin der BAWAG P.S.K. und hält 100 % der Geschäftsanteile. |
| --- | --- |

(9)

Die Gesellschaft Anteilsverwaltung BAWAG P.S.K. Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚AVB‘ genannt) ist die alleinige Eigentümerin der BAWAG P.S.K. und hält 100 % der Geschäftsanteile.

| (10) | Die Österreichische Gewerkschaftliche Solidarität Privatstiftung (nachfolgend ‚ÖGSP‘ genannt) hält 49 % der Anteile an der AVB. Der ÖGB ist Stifter der ÖGSP und stellt und benennt die Mitglieder des Begünstigtenrates/Solidaritätsvermögen. Ihm gehören der Präsident des ÖGB und zwei weitere vom Präsidium des ÖGB namhaft gemachte Personen an. [...] (4) |
| --- | --- |

(10)

Die Österreichische Gewerkschaftliche Solidarität Privatstiftung (nachfolgend ‚ÖGSP‘ genannt) hält 49 % der Anteile an der AVB. Der ÖGB ist Stifter der ÖGSP und stellt und benennt die Mitglieder des Begünstigtenrates/Solidaritätsvermögen. Ihm gehören der Präsident des ÖGB und zwei weitere vom Präsidium des ÖGB namhaft gemachte Personen an. [...] (4)

| (11) | Auf der Grundlage der Anlagevermögen mit Stand September 2005 hat die Österreichische National Bank (nachfolgend ‚OeNB‘ genannt) eine Rangfolge der zehn größten österreichischen Banken, die zusammen einen Marktanteil von 57 % halten, erstellt:






  Rang | Name der Bank |
| --- | --- | --- |
| 1 | Bank Austria Creditanstalt AG |
| 2 | Erste Bank AG |
| 3 | Raiffeisen Zentralbank AG |
| 4 | BAWAG (5) |
| 5 | Österreichische Kontrollbank AG |
| 6 | ÖVAG |
| 7 | RLB Oberösterreich AG |
| 8 | Postsparkasse (PSK) (5) |
| 9 | Kommunalkredit Austria AG |
| 10 | RLB Niederösterreich-Wien AG |

(11)

Auf der Grundlage der Anlagevermögen mit Stand September 2005 hat die Österreichische National Bank (nachfolgend ‚OeNB‘ genannt) eine Rangfolge der zehn größten österreichischen Banken, die zusammen einen Marktanteil von 57 % halten, erstellt:

Rang

Name der Bank

1

Bank Austria Creditanstalt AG

2

Erste Bank AG

3

Raiffeisen Zentralbank AG

4

BAWAG (5)

5

Österreichische Kontrollbank AG

6

ÖVAG

7

RLB Oberösterreich AG

8

Postsparkasse (PSK) (5)

9

Kommunalkredit Austria AG

10

RLB Niederösterreich-Wien AG

| (12) | Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in Österreich gegliedert nach Produkten waren im Jahr 2005 wie folgt:







  Geschäftsbereiche | Marktanteil |
| --- | --- | --- |
| Einlagengeschäft mit inländischen Kunden | Privatkunden | [...] |
| | Kommerzkunden | [...] |
| Kreditgeschäft mit inländischen Kunden inkl. Hypothekarkrediten | Privatkunden | [...] |
| | Kommerzkunden | [...] |
| Kreditgeschäft mit der öffentlichen Hand | | [...] |
| Kreditkartengeschäft | Debitkartengeschäft | [...] |
| | Kreditkarten | [...] |
| Leasinggeschäft | | [...] |

(12)

Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in Österreich gegliedert nach Produkten waren im Jahr 2005 wie folgt:

Geschäftsbereiche

Marktanteil

Einlagengeschäft mit inländischen Kunden

Privatkunden

[...]

Kommerzkunden

[...]

Kreditgeschäft mit inländischen Kunden inkl. Hypothekarkrediten

Privatkunden

[...]

Kommerzkunden

[...]

Kreditgeschäft mit der öffentlichen Hand

[...]

Kreditkartengeschäft

Debitkartengeschäft

[...]

Kreditkarten

[...]

Leasinggeschäft

[...]

| (13) | Kürzliche Aktivitäten der Bank schließen internationale Expansionen ein. Der Anteil des Vermögens ausländischer Zweigstellen ist von ca. [...] im Jahr 1995 auf ca. [...] und auf etwas mehr als [...] wenn Tochtergesellschaften eingeschlossen sind im Jahr 2004 gewachsen. Gegenwärtig verfügt die Bank über Tochtergesellschaften in Tschechien, der Slowakei, Slowenien, Ungarn, Malta und Lybien. [...] |
| --- | --- |

(13)

Kürzliche Aktivitäten der Bank schließen internationale Expansionen ein. Der Anteil des Vermögens ausländischer Zweigstellen ist von ca. [...] im Jahr 1995 auf ca. [...] und auf etwas mehr als [...] wenn Tochtergesellschaften eingeschlossen sind im Jahr 2004 gewachsen. Gegenwärtig verfügt die Bank über Tochtergesellschaften in Tschechien, der Slowakei, Slowenien, Ungarn, Malta und Lybien. [...]

| (14) | Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in den neuen osteuropäischen Mitgliedstaaten sind gering. |
| --- | --- |

(14)

Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in den neuen osteuropäischen Mitgliedstaaten sind gering.

3.   BESCHREIBUNG DER ZU BEURTEILENDEN MASSNAHME

| (15) | In der vorliegenden Entscheidung zu beurteilende Maßnahme handelt es sich um eine durch Gesetz geregelte Haftungsübernahme des Bundes für die BAWAG P.S.K., dem BAWAG P.S.K.-Sicherungsgesetz (nachfolgend ‚ BAWAG P.S.K-Gesetz‘ genannt), verabschiedet am 8 Mai 2006. |
| --- | --- |

(15)

In der vorliegenden Entscheidung zu beurteilende Maßnahme handelt es sich um eine durch Gesetz geregelte Haftungsübernahme des Bundes für die BAWAG P.S.K., dem BAWAG P.S.K.-Sicherungsgesetz (nachfolgend ‚ BAWAG P.S.K-Gesetz‘ genannt), verabschiedet am 8 Mai 2006.

3.1.   Der Ausgangspunkt für die Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K.

| (16) | Entsprechend Informationen von Österreich sind die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. hauptsächlich auf zwei Sondergeschäfte, die ‚Karibikgeschäfte‘ und ‚Refco‘, die durch einige Mitglieder des früheren Managements durchgeführt wurden, zurückzuführen. Möglich waren diese Sondergeschäfte durch ein unzureichendes Risikocontrolling und die bewusste Umgehung bestehender Kontrollinstanzen durch die Beteiligten. |
| --- | --- |

(16)

Entsprechend Informationen von Österreich sind die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. hauptsächlich auf zwei Sondergeschäfte, die ‚Karibikgeschäfte‘ und ‚Refco‘, die durch einige Mitglieder des früheren Managements durchgeführt wurden, zurückzuführen. Möglich waren diese Sondergeschäfte durch ein unzureichendes Risikocontrolling und die bewusste Umgehung bestehender Kontrollinstanzen durch die Beteiligten.

‚Karibikgeschäfte‘

| (17) | Die ‚Karibikgeschäfte‘ wurden im Wesentlichen zwischen 1995 und 2001 getätigt. Von 1995 bis 1998 wurden in vorerst drei Tranchen insgesamt [...] über die BAWAG International Finance, Dublin, an Gesellschaften mit Sitz auf den Cayman Islands überwiesen. Im Jahr 1998 wurde noch ein weiterer Kredit in Höhe von [...] vergeben. Im September 1998 stellte sich das Engagement so dar, dass die BAWAG P.S.K. über ihre Tochtergesellschaft in Dublin insgesamt [...] an vier Gesellschaften zum Zweck diverser Investments kreditiert hatte. Diese Beträge wurden verwendet, um in die Kursentwicklung des Yen gegen den US-Dollar zu spekulieren. Die als Deckung fungierende von dritter Seite aufgebrachte Eigenkapitaltranche und die Mittel aus den Senior-Deposit-Agreements wurden als Margin für die Spekulationen sukzessive verbraucht, weil die erwartete Kursentwicklung nicht eingetreten war. Bezüglich der bis 1998 erfolgten Finanzierungen trat auf diese Weise ein Totalverlust in Höhe der [...] ein. |
| --- | --- |

(17)

Die ‚Karibikgeschäfte‘ wurden im Wesentlichen zwischen 1995 und 2001 getätigt. Von 1995 bis 1998 wurden in vorerst drei Tranchen insgesamt [...] über die BAWAG International Finance, Dublin, an Gesellschaften mit Sitz auf den Cayman Islands überwiesen. Im Jahr 1998 wurde noch ein weiterer Kredit in Höhe von [...] vergeben. Im September 1998 stellte sich das Engagement so dar, dass die BAWAG P.S.K. über ihre Tochtergesellschaft in Dublin insgesamt [...] an vier Gesellschaften zum Zweck diverser Investments kreditiert hatte. Diese Beträge wurden verwendet, um in die Kursentwicklung des Yen gegen den US-Dollar zu spekulieren. Die als Deckung fungierende von dritter Seite aufgebrachte Eigenkapitaltranche und die Mittel aus den Senior-Deposit-Agreements wurden als Margin für die Spekulationen sukzessive verbraucht, weil die erwartete Kursentwicklung nicht eingetreten war. Bezüglich der bis 1998 erfolgten Finanzierungen trat auf diese Weise ein Totalverlust in Höhe der [...] ein.

| (18) | Bis Jahresende 1998 wurden weitere Finanzierungen über insgesamt [...] vorgenommen und 1999 Kreditengagements über ca. [...] eingegangen, die sich abermals als nicht werthaltig erwiesen. Wieder war eine erwartete Yen-Kursentwicklung nicht eingetreten; Optionen, die im Zeitverlauf deutlich gefallen waren, wurden mit sehr großem Verlust verkauft. Das Obligo per Ende 1999 betrug [...], wobei die starke Obligoausweitung zu einem großen Teil auch auf starke Verschiebungen im Wechselkursgefüge zurückzuführen war. |
| --- | --- |

(18)

Bis Jahresende 1998 wurden weitere Finanzierungen über insgesamt [...] vorgenommen und 1999 Kreditengagements über ca. [...] eingegangen, die sich abermals als nicht werthaltig erwiesen. Wieder war eine erwartete Yen-Kursentwicklung nicht eingetreten; Optionen, die im Zeitverlauf deutlich gefallen waren, wurden mit sehr großem Verlust verkauft. Das Obligo per Ende 1999 betrug [...], wobei die starke Obligoausweitung zu einem großen Teil auch auf starke Verschiebungen im Wechselkursgefüge zurückzuführen war.

| (19) | Ende 1999/Anfang 2000 wurde ein weiterer, letzter Versuch unternommen, die bis dahin erlittenen Verluste aus diesen Geschäften doch noch zu kompensieren. Es wurden weitere [...] gemeinsam mit den aus vorherigen Optionen verbliebenen [...] in Fonds veranlagt. Die Investitionen wurden wiederum in Yen-Swaps-Spekulationen unternommen und dadurch neuerlich ein Totalverlust der investierten Mittel verursacht. Ende 2000 bestand aufgrund dieser Geschäfte ein Obligo von [...]. Ab 2001 wurden die Verluste häufig umstrukturiert und durch teilweise Abschreibungen schließlich per Oktober 2005 auf [...] reduziert. |
| --- | --- |

(19)

Ende 1999/Anfang 2000 wurde ein weiterer, letzter Versuch unternommen, die bis dahin erlittenen Verluste aus diesen Geschäften doch noch zu kompensieren. Es wurden weitere [...] gemeinsam mit den aus vorherigen Optionen verbliebenen [...] in Fonds veranlagt. Die Investitionen wurden wiederum in Yen-Swaps-Spekulationen unternommen und dadurch neuerlich ein Totalverlust der investierten Mittel verursacht. Ende 2000 bestand aufgrund dieser Geschäfte ein Obligo von [...]. Ab 2001 wurden die Verluste häufig umstrukturiert und durch teilweise Abschreibungen schließlich per Oktober 2005 auf [...] reduziert.

‚Refco‘

| (20) | Die Geschäftsbeziehung der BAWAG zu Refco Group Ltd. LLC (nachfolgend ‚Refco‘ genannt) (6) begann im Jahr 1998 und dauerte bis Oktober 2005. Schwerpunkte dieser Geschäftsbeziehung waren:






  — | eine Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Zeitraum 1999 bis 2004, |
| --- | --- | --- |

(20)

Die Geschäftsbeziehung der BAWAG zu Refco Group Ltd. LLC (nachfolgend ‚Refco‘ genannt) (6) begann im Jahr 1998 und dauerte bis Oktober 2005. Schwerpunkte dieser Geschäftsbeziehung waren:

—

eine Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Zeitraum 1999 bis 2004,

| — | Finanzierungen im Rahmen eines Proceeds-Participation-Agreement, |
| --- | --- |

—

Finanzierungen im Rahmen eines Proceeds-Participation-Agreement,

| — | eine Kooperation zwischen der BAWAG P.S.K. und Refco auf mehreren Gebieten des täglichen Bank- und Wertpapiergeschäfts. |
| --- | --- |

—

eine Kooperation zwischen der BAWAG P.S.K. und Refco auf mehreren Gebieten des täglichen Bank- und Wertpapiergeschäfts.

| — | Kreditgewährungen der BAWAG P.S.K. an Refco, beginnend mit einem Kredit im Jahr 1998, der im Zusammenhang mit der Beendigung der Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Jahr 2004 rückgeführt worden war, bis zur Kreditgewährung über 350 Mio. EUR im Oktober 2005. Dazwischen gab es immer wieder Kreditgewährungen an Refco oder Refco-Gesellschaften, u. a. auch mehrere sehr kurzfristige Kredite über den Bilanzstichtag von Refco (sog. ‚Year-End Transactions‘). |
| --- | --- |

—

Kreditgewährungen der BAWAG P.S.K. an Refco, beginnend mit einem Kredit im Jahr 1998, der im Zusammenhang mit der Beendigung der Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Jahr 2004 rückgeführt worden war, bis zur Kreditgewährung über 350 Mio. EUR im Oktober 2005. Dazwischen gab es immer wieder Kreditgewährungen an Refco oder Refco-Gesellschaften, u. a. auch mehrere sehr kurzfristige Kredite über den Bilanzstichtag von Refco (sog. ‚Year-End Transactions‘).

| (21) | Der BAWAG P.S.K. war nicht bekannt, dass in den geprüften Finanzberichten und Bilanzen von Refco wesentliche Mängel enthalten waren, die schon in die 1990er Jahre zurückreichten, und zwar insbesondere Mängel, die diese Forderung von [...] betrafen, welche dem CEO von Refco, Phillip Bennett, und Gesellschaften unter seiner Kontrolle zuzuordnen war. Bennett war aufgrund dieser Mängel in den Bilanzen am 06.10.2005 von seinen Funktionen bei Refco suspendiert worden. Kurz nach der Suspendierung stellte Refco den Insolvenzantrag. |
| --- | --- |

(21)

Der BAWAG P.S.K. war nicht bekannt, dass in den geprüften Finanzberichten und Bilanzen von Refco wesentliche Mängel enthalten waren, die schon in die 1990er Jahre zurückreichten, und zwar insbesondere Mängel, die diese Forderung von [...] betrafen, welche dem CEO von Refco, Phillip Bennett, und Gesellschaften unter seiner Kontrolle zuzuordnen war. Bennett war aufgrund dieser Mängel in den Bilanzen am 06.10.2005 von seinen Funktionen bei Refco suspendiert worden. Kurz nach der Suspendierung stellte Refco den Insolvenzantrag.

| (22) | Im April 2006 wurden in den USA seitens Refco, des Creditors Committee (Ausschuss der unbesicherten Refco-Gläubiger), des Department of Justice (US-Justizministerium) und der Securities and Exchange Commission (SEC, US-Börsenaufsicht) gegen die BAWAG P.S.K. Klagen angestrengt. Im Rahmen dieser Verfahren war ein Betrag von rund [...] durch gerichtliche Verfügung gesperrt worden. |
| --- | --- |

(22)

Im April 2006 wurden in den USA seitens Refco, des Creditors Committee (Ausschuss der unbesicherten Refco-Gläubiger), des Department of Justice (US-Justizministerium) und der Securities and Exchange Commission (SEC, US-Börsenaufsicht) gegen die BAWAG P.S.K. Klagen angestrengt. Im Rahmen dieser Verfahren war ein Betrag von rund [...] durch gerichtliche Verfügung gesperrt worden.

| (23) | Aus der Beziehung mit Refco ergab sich folgende Belastung für die BAWAG P.S.K. per Ende 2005: | 350 Mio. EUR Wertberichtigungsbedarf aus einer Kreditvergabe |
| --- | --- | --- |

(23)

Aus der Beziehung mit Refco ergab sich folgende Belastung für die BAWAG P.S.K. per Ende 2005:

350 Mio. EUR Wertberichtigungsbedarf aus einer Kreditvergabe

| | [...] Verlust aus Gold-Swaps |
| --- | --- |

[...] Verlust aus Gold-Swaps

| | [...] Verlust aus dem Verkauf von Senior Secured Loans |
| --- | --- |

[...] Verlust aus dem Verkauf von Senior Secured Loans

| | [...] Wertberichtigungen sonstiger Engagements sowie |
| --- | --- |

[...] Wertberichtigungen sonstiger Engagements sowie

| | entsprechende Rechtskosten |
| --- | --- |

entsprechende Rechtskosten

| | und führten zusammen zu einem Aufwand von [...]. |
| --- | --- |

und führten zusammen zu einem Aufwand von [...].

| (24) | Diesem Komplex hinzuzurechnen ist die Rückstellung in Höhe von [...], die Anfang Mai 2006 rückwirkend für den Vergleich mit den Refco-Gläubigern gebildet werden musste. Daraus ergibt sich ein noch ausstehender Fehlbetrag aus Refco-Geschäften in Höhe von 1,0045 Mrd. EUR. |
| --- | --- |

(24)

Diesem Komplex hinzuzurechnen ist die Rückstellung in Höhe von [...], die Anfang Mai 2006 rückwirkend für den Vergleich mit den Refco-Gläubigern gebildet werden musste. Daraus ergibt sich ein noch ausstehender Fehlbetrag aus Refco-Geschäften in Höhe von 1,0045 Mrd. EUR.

Auswirkungen der ‚Karibikgeschäfte‘ und ‚Refco‘

| (25) | Im Jahr 2004 wurden Forderungen aus dem Karibikkomplex im Ausmaß von rd. [...] abgeschrieben. |
| --- | --- |

(25)

Im Jahr 2004 wurden Forderungen aus dem Karibikkomplex im Ausmaß von rd. [...] abgeschrieben.

| (26) | Zur Bewältigung der Verluste der Karibikgeschäfte in 2005 wurden liquide Mittel in Höhe von [...], Abschreibungen im Zuge der Umgründung in 2005 in Höhe von 534 Mio. EUR und weitere Wertberichtigungen im Anschluss an 2005 in Höhe von [...]. Der noch verbleibende Betrag in Höhe von [...]. EUR ist voll wertberichtigt und in die Liste der bundesverbürgbaren Forderungen aufgenommen. |
| --- | --- |

(26)

Zur Bewältigung der Verluste der Karibikgeschäfte in 2005 wurden liquide Mittel in Höhe von [...], Abschreibungen im Zuge der Umgründung in 2005 in Höhe von 534 Mio. EUR und weitere Wertberichtigungen im Anschluss an 2005 in Höhe von [...]. Der noch verbleibende Betrag in Höhe von [...]. EUR ist voll wertberichtigt und in die Liste der bundesverbürgbaren Forderungen aufgenommen.

| (27) | Im Jahr 2005 führte Refco zu Aufwendungen in Höhe von 1.004,5 Mio. EUR. Hierin enthalten ist zum einen die vollständige Wertberichtigung des im Oktober 2005 gewährten Kredits in Höhe von 350 Mio. EUR samt weiteren Wertberichtigungen und Verlusten in Höhe von insgesamt [...] sowie eine Rückstellung für Verpflichtungen aus dem Settlement in den USA, möglichem Wertberichtigungsbedarf von Veranlagungen in Fonds mit Refco-Bezug, weiteren Rechtsrisiken und hierfür anfallenden Rechtsanwaltskosten in Höhe von [...]. Des Weiteren wurden Forderungen [...] im Ausmaß von [...] wertberichtigt. |
| --- | --- |

(27)

Im Jahr 2005 führte Refco zu Aufwendungen in Höhe von 1.004,5 Mio. EUR. Hierin enthalten ist zum einen die vollständige Wertberichtigung des im Oktober 2005 gewährten Kredits in Höhe von 350 Mio. EUR samt weiteren Wertberichtigungen und Verlusten in Höhe von insgesamt [...] sowie eine Rückstellung für Verpflichtungen aus dem Settlement in den USA, möglichem Wertberichtigungsbedarf von Veranlagungen in Fonds mit Refco-Bezug, weiteren Rechtsrisiken und hierfür anfallenden Rechtsanwaltskosten in Höhe von [...]. Des Weiteren wurden Forderungen [...] im Ausmaß von [...] wertberichtigt.

| (28) | Im Oktober 2005 wurde der BAWAG P.S.K. durch die Refco-Insolvenz getroffen und zur gleichen Zeit wurden die Verluste aus den Karibikgeschäften bekannt. |
| --- | --- |

(28)

Im Oktober 2005 wurde der BAWAG P.S.K. durch die Refco-Insolvenz getroffen und zur gleichen Zeit wurden die Verluste aus den Karibikgeschäften bekannt.

| (29) | Diese Ereignisse führten zu Wertberichtigungen von [...] in der Bilanz des [...]. Die BAWAG P.S.K. konnte nur [...] durch Auflösung von Rückstellungen und das Jahresergebnis abdecken. |
| --- | --- |

(29)

Diese Ereignisse führten zu Wertberichtigungen von [...] in der Bilanz des [...]. Die BAWAG P.S.K. konnte nur [...] durch Auflösung von Rückstellungen und das Jahresergebnis abdecken.

| (30) | Gewarnt durch die Presse zogen Kunden in großem Umfang Ende April/Anfang Mai 2006 Geld von den Girokonten und Sparkonten ab. Insgesamt wurden [...], während die Einlagen auf den Sparkonten um [...] reduziert wurden. Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. verringerten sich dementsprechend. |
| --- | --- |

(30)

Gewarnt durch die Presse zogen Kunden in großem Umfang Ende April/Anfang Mai 2006 Geld von den Girokonten und Sparkonten ab. Insgesamt wurden [...], während die Einlagen auf den Sparkonten um [...] reduziert wurden. Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. verringerten sich dementsprechend.

| (31) | Gemäß Informationen Österreichs gehen die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. ausschließlich auf Sondergeschäfte (Karibikgeschäfte und Refco) und vom üblichen Bankgeschäft getrennte Geschäfte zurück, die durch zwei Mitglieder des früheren Managements der BAWAG P.S.K. in aktiver Form mit nicht immer vorheriger Unterrichtung der weiteren Vorstandsmitglieder unter weitgehender Umgehung der damals bestehenden aufsichtsrechtlichen Kontrollen durchgeführt wurden. Diese folgenschweren Sondergeschäfte waren Geschäfte, die nicht zum Treasury- oder Kapitalmarktgeschäft der Bank gehörten Das Risikocontrolling der Bank war unzureichend. |
| --- | --- |

(31)

Gemäß Informationen Österreichs gehen die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. ausschließlich auf Sondergeschäfte (Karibikgeschäfte und Refco) und vom üblichen Bankgeschäft getrennte Geschäfte zurück, die durch zwei Mitglieder des früheren Managements der BAWAG P.S.K. in aktiver Form mit nicht immer vorheriger Unterrichtung der weiteren Vorstandsmitglieder unter weitgehender Umgehung der damals bestehenden aufsichtsrechtlichen Kontrollen durchgeführt wurden. Diese folgenschweren Sondergeschäfte waren Geschäfte, die nicht zum Treasury- oder Kapitalmarktgeschäft der Bank gehörten Das Risikocontrolling der Bank war unzureichend.

3.2.   Die Haftungsübernahme des Bundes

| (32) | Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können. |
| --- | --- |

(32)

Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können.

| (33) | Die Haftungsübernahme in Höhe von 900 Mio. EUR (7) wurde am 6. Juni 2006 mit Rückwirkung zum 31. Dezember 2005 finalisiert. |
| --- | --- |

(33)

Die Haftungsübernahme in Höhe von 900 Mio. EUR (7) wurde am 6. Juni 2006 mit Rückwirkung zum 31. Dezember 2005 finalisiert.

Die Zielsetzungen der Haftungsübernahme

| (34) | Gemäß Informationen Österreichs zielt die Haftung auf Folgendes ab:






  — | Stabilisierung und Stärkung der Lage der BAWAG P.S.K.; |
| --- | --- | --- |

(34)

Gemäß Informationen Österreichs zielt die Haftung auf Folgendes ab:

—

Stabilisierung und Stärkung der Lage der BAWAG P.S.K.;

| — | Ermöglichung der Bilanzerstellung 2005; |
| --- | --- |

—

Ermöglichung der Bilanzerstellung 2005;

| — | Ermöglichung des Beginns bzw. der Fortsetzung der Verkaufsmaßnahmen; |
| --- | --- |

—

Ermöglichung des Beginns bzw. der Fortsetzung der Verkaufsmaßnahmen;

| — | Aufrechterhaltung der zukunftsorientierten Funktionsfähigkeit der BAWAG P.S.K.; |
| --- | --- |

—

Aufrechterhaltung der zukunftsorientierten Funktionsfähigkeit der BAWAG P.S.K.;

| — | Stärkung des Vertrauens der Anleger in den österreichischen Finanzplatz. |
| --- | --- |

—

Stärkung des Vertrauens der Anleger in den österreichischen Finanzplatz.

| (35) | Österreich ist der Auffassung, dass die Haftungsübernahme als eine Beihilfe zur Behebung einer beträchtlichen Störung im Wirtschaftsleben eines Mitgliedstaates notifiziert wurde. Die Insolvenz der BAWAG P.S.K. hätte Konsequenzen haben können, die weit über die Folgen bei einer anderen Bank dieser Größenordnung hinausgegangen wären. Eine Insolvenz hätte neben dem Österreichischen Gewerkschaftsbund als Eigentümer insbesondere auch den Bund betroffen






  — | als Träger der Staatsaufgabe Finanzmarktstabilität; |
| --- | --- | --- |

(35)

Österreich ist der Auffassung, dass die Haftungsübernahme als eine Beihilfe zur Behebung einer beträchtlichen Störung im Wirtschaftsleben eines Mitgliedstaates notifiziert wurde. Die Insolvenz der BAWAG P.S.K. hätte Konsequenzen haben können, die weit über die Folgen bei einer anderen Bank dieser Größenordnung hinausgegangen wären. Eine Insolvenz hätte neben dem Österreichischen Gewerkschaftsbund als Eigentümer insbesondere auch den Bund betroffen

—

als Träger der Staatsaufgabe Finanzmarktstabilität;

| — | als Kunden, sowie |
| --- | --- |

—

als Kunden, sowie

| — | aufgrund seiner früheren Stellung als Eigentümer und Haftungsträger der Österreichischen Postsparkasse. |
| --- | --- |

—

aufgrund seiner früheren Stellung als Eigentümer und Haftungsträger der Österreichischen Postsparkasse.

| (36) | Darüber hinaus hätte die Insolvenz der BAWAG P.S.K. auch Auswirkungen auf den Zahlungsverkehr und auf die Bundesbediensteten der Österreichischen Postsparkasse haben und Strukturprobleme des ländlichen Raums hervorrufen können. |
| --- | --- |

(36)

Darüber hinaus hätte die Insolvenz der BAWAG P.S.K. auch Auswirkungen auf den Zahlungsverkehr und auf die Bundesbediensteten der Österreichischen Postsparkasse haben und Strukturprobleme des ländlichen Raums hervorrufen können.

| (37) | Österreich ist der Ansicht, dass es kaum möglich ist, eine quantitative Abschätzung eventueller Konsequenzen einer Insolvenz der Bank auf die Gesamtwirtschaft vorzunehmen. Ungeachtet dessen steht jedoch zweifellos fest, dass eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. die Stabilität des Finanzplatzes Österreich gefährdet hätte. Die Schaffung von zwei Sondergesellschaften (siehe unten) würde ebenfalls die eindeutige Unterstützung der BAWAG P.S.K. von Seiten der größten Marktteilnehmer im österreichischen Finanzmarkt veranschaulichen, die bereit seien, die Stabilität des Finanzmarkts in Österreich zu sichern. |
| --- | --- |

(37)

Österreich ist der Ansicht, dass es kaum möglich ist, eine quantitative Abschätzung eventueller Konsequenzen einer Insolvenz der Bank auf die Gesamtwirtschaft vorzunehmen. Ungeachtet dessen steht jedoch zweifellos fest, dass eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. die Stabilität des Finanzplatzes Österreich gefährdet hätte. Die Schaffung von zwei Sondergesellschaften (siehe unten) würde ebenfalls die eindeutige Unterstützung der BAWAG P.S.K. von Seiten der größten Marktteilnehmer im österreichischen Finanzmarkt veranschaulichen, die bereit seien, die Stabilität des Finanzmarkts in Österreich zu sichern.

Die mit der Haftung verbundenen Bedingungen

| (38) | Die Haftung erlischt 60 Tage nach Veräußerung der BAWAG P.S.K., aber grundsätzlich nicht später als zum 1. Juli 2007. Eine Verlängerung unter bestimmten Bedingungen ist jedoch möglich. |
| --- | --- |

(38)

Die Haftung erlischt 60 Tage nach Veräußerung der BAWAG P.S.K., aber grundsätzlich nicht später als zum 1. Juli 2007. Eine Verlängerung unter bestimmten Bedingungen ist jedoch möglich.

| (39) | Das von der BAWAG P.S.K. zu zahlende Entgelt beträgt für den Zeitraum bis 30. Juni 2007 jährlich 0,2 % und anschließend 1,2 %. |
| --- | --- |

(39)

Das von der BAWAG P.S.K. zu zahlende Entgelt beträgt für den Zeitraum bis 30. Juni 2007 jährlich 0,2 % und anschließend 1,2 %.

| (40) | Die Haftung der Republik Österreich kann nur in Anspruch genommen werden, wenn kumulativ






  — | noch kein Verkauf der BAWAG P.S.K. stattgefunden hat, |
| --- | --- | --- |

(40)

Die Haftung der Republik Österreich kann nur in Anspruch genommen werden, wenn kumulativ

—

noch kein Verkauf der BAWAG P.S.K. stattgefunden hat,

| — | die BAWAG P.S.K. ihre direkten und indirekten Gesellschafter zur Zahlung sowie zur Offenlegung ihrer aktuellen Vermögensverhältnisse aufgefordert hat und |
| --- | --- |

—

die BAWAG P.S.K. ihre direkten und indirekten Gesellschafter zur Zahlung sowie zur Offenlegung ihrer aktuellen Vermögensverhältnisse aufgefordert hat und

| — | die wirtschaftliche Bedrohung der Bank (Unterschreitung der gesetzlichen Eigenmittelerfordernisse) nach wie vor gegeben ist und |
| --- | --- |

—

die wirtschaftliche Bedrohung der Bank (Unterschreitung der gesetzlichen Eigenmittelerfordernisse) nach wie vor gegeben ist und

| — | eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. (Zahlungsunfähigkeit durch Überschuldung) droht oder bereits eingetreten ist. |
| --- | --- |

—

eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. (Zahlungsunfähigkeit durch Überschuldung) droht oder bereits eingetreten ist.

| (41) | Die Inanspruchnahme der Bürgschaft ist auch dann gestattet, wenn eine Insolvenz nur deshalb droht, weil die Bürgschaft zum 01.07.2007 ausläuft; Österreich kann durch Verlängerung der Bürgschaft die Inanspruchnahme abwehren. Allerdings ist dafür ein Beschluss der Bundesregierung erforderlich. |
| --- | --- |

(41)

Die Inanspruchnahme der Bürgschaft ist auch dann gestattet, wenn eine Insolvenz nur deshalb droht, weil die Bürgschaft zum 01.07.2007 ausläuft; Österreich kann durch Verlängerung der Bürgschaft die Inanspruchnahme abwehren. Allerdings ist dafür ein Beschluss der Bundesregierung erforderlich.

| (42) | Die Haftung deckt nur Forderungen ab, die in die Bemessungsgrundlage nach § 22 Abs. 2 BWG einzurechnen sind und die gemäß der Verordnung der Finanzmarktaufsichtsbehörde (nachfolgend ‚FMA‘ genannt) über die Anlage zum Prüfungsbericht (8) eingestuft sind. |
| --- | --- |

(42)

Die Haftung deckt nur Forderungen ab, die in die Bemessungsgrundlage nach § 22 Abs. 2 BWG einzurechnen sind und die gemäß der Verordnung der Finanzmarktaufsichtsbehörde (nachfolgend ‚FMA‘ genannt) über die Anlage zum Prüfungsbericht (8) eingestuft sind.

| (43) | Die Haftung des Bundes gemäß dieser Haftungsvereinbarung, ausgenommen aus bereits erfolgten Haftungsinanspruchnahmen, erlischt mit dem Eigentumsübergang (direkt oder indirekt) der Anteile an der BAWAG P.S.K. an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz, spätestens jedoch am 01.07.2007. Die BAWAG P.S.K. hat jeden solchen Eigentumsübergang dem Bund unverzüglich unter Vorlage entsprechender Nachweise schriftlich mitzuteilen, sofern sie davon Kenntnis erhält. Wenn dies für die Durchführung des Verkaufs der Anteile an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz erforderlich ist, wird Österreich über begründetes Ersuchen der BAWAG P.S.K. die Haftung bis zu 60 Tagen nach dem Eigentumsübergang verlängern, längstens aber bis zum 30. Juni 2007. |
| --- | --- |

(43)

Die Haftung des Bundes gemäß dieser Haftungsvereinbarung, ausgenommen aus bereits erfolgten Haftungsinanspruchnahmen, erlischt mit dem Eigentumsübergang (direkt oder indirekt) der Anteile an der BAWAG P.S.K. an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz, spätestens jedoch am 01.07.2007. Die BAWAG P.S.K. hat jeden solchen Eigentumsübergang dem Bund unverzüglich unter Vorlage entsprechender Nachweise schriftlich mitzuteilen, sofern sie davon Kenntnis erhält. Wenn dies für die Durchführung des Verkaufs der Anteile an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz erforderlich ist, wird Österreich über begründetes Ersuchen der BAWAG P.S.K. die Haftung bis zu 60 Tagen nach dem Eigentumsübergang verlängern, längstens aber bis zum 30. Juni 2007.

| (44) | Österreich kann durch den Bundesminister für Finanzen (mit Zustimmung der Bundesregierung) die in dieser Vereinbarung übernommene Haftung prolongieren, falls die Voraussetzungen von § 1 Abs. 2 BAWAG P.S.K.-Gesetz vorliegen. Österreich wird eine solche Verlängerung insbesondere dann erwägen, wenn aufgrund eines Erlöschens der Haftung die nachhaltige Sanierung der BAWAG P.S.K. oder deren Verkauf gefährdet wäre. Die BAWAG P.S.K. wird an Österreich, sobald sie eine Verlängerung anstrebt, möglichst aber bis 31. März 2007, ein entsprechendes Ansuchen richten, in dem das Vorliegen der Voraussetzungen für eine Prolongierung zu begründen und zu dokumentieren ist. Sofern eine Haftungsinanspruchnahme auf eine drohende Insolvenz gestützt wird, die auf einen künftigen Wegfall der Bundeshaftung zurückzuführen ist, kann Österreich eine solche Haftungsinanspruchnahme dadurch abwenden, dass er die Haftung vor deren Ablauf prolongiert. In diesem Fall treten die Folgen einer Haftungsinanspruchnahme nicht ein. |
| --- | --- |

(44)

Österreich kann durch den Bundesminister für Finanzen (mit Zustimmung der Bundesregierung) die in dieser Vereinbarung übernommene Haftung prolongieren, falls die Voraussetzungen von § 1 Abs. 2 BAWAG P.S.K.-Gesetz vorliegen. Österreich wird eine solche Verlängerung insbesondere dann erwägen, wenn aufgrund eines Erlöschens der Haftung die nachhaltige Sanierung der BAWAG P.S.K. oder deren Verkauf gefährdet wäre. Die BAWAG P.S.K. wird an Österreich, sobald sie eine Verlängerung anstrebt, möglichst aber bis 31. März 2007, ein entsprechendes Ansuchen richten, in dem das Vorliegen der Voraussetzungen für eine Prolongierung zu begründen und zu dokumentieren ist. Sofern eine Haftungsinanspruchnahme auf eine drohende Insolvenz gestützt wird, die auf einen künftigen Wegfall der Bundeshaftung zurückzuführen ist, kann Österreich eine solche Haftungsinanspruchnahme dadurch abwenden, dass er die Haftung vor deren Ablauf prolongiert. In diesem Fall treten die Folgen einer Haftungsinanspruchnahme nicht ein.

| (45) | Eine weitere mit der Haftungsübernahme verbundene Bedingung gibt der BAWAG P.S.K. und ÖGB auf, ihre Anteile an der Österreichischen Nationalbank (‚OeNB‘) zu verkaufen. Unter Berücksichtigung der Besonderheiten einer solchen Vorgangs stellt Österreich fest, dass ein Marktpreis für diese Anteile um [...] über dem Nennwert der Aktien liegt. Mit dieser Schätzung gelangt man zu einem ‚Marktpreis‘ zwischen [...]. Der endgültige Verkaufspreis an die österreichischen Behörden beträgt [...] ([...] für die BAWAG P.S.K.). Mit dem Verkauf waren sowohl der Verzicht auf das Nominierungsrecht eines Generalrats als auch auf die Mitwirkung des gemeinsam mit der B & C Beteiligungsmanagement GmbH und der Wiener Städtische Allgemeine Versicherung AG zu nominierenden Generalsrats verbunden. Pro 1 Mio. EUR Grundkapital steht das Recht zu, einen Generalrat vorzuschlagen (§ 18 NBG). Mit dem Verkauf verzichtet die BAWAG P.S.K. auf alle Nominierungsrechte und damit auf den Zugang zu Informationen. Da gemäß § 69 NBG 90 % des Reingewinns Österreich zustehen, ist der Wert der Beteiligung neben der für die Aktionäre verbleibenden 10 %igen Rendite im Wesentlichen im Wert des Zugangs zur Information, zum direkten Zugang zum Direktorium und zum Meinungsaustausch zu sehen. Der Verkaufserlös entsprach dem Buchwert der Beteiligung. |
| --- | --- |

(45)

Eine weitere mit der Haftungsübernahme verbundene Bedingung gibt der BAWAG P.S.K. und ÖGB auf, ihre Anteile an der Österreichischen Nationalbank (‚OeNB‘) zu verkaufen. Unter Berücksichtigung der Besonderheiten einer solchen Vorgangs stellt Österreich fest, dass ein Marktpreis für diese Anteile um [...] über dem Nennwert der Aktien liegt. Mit dieser Schätzung gelangt man zu einem ‚Marktpreis‘ zwischen [...]. Der endgültige Verkaufspreis an die österreichischen Behörden beträgt [...] ([...] für die BAWAG P.S.K.). Mit dem Verkauf waren sowohl der Verzicht auf das Nominierungsrecht eines Generalrats als auch auf die Mitwirkung des gemeinsam mit der B & C Beteiligungsmanagement GmbH und der Wiener Städtische Allgemeine Versicherung AG zu nominierenden Generalsrats verbunden. Pro 1 Mio. EUR Grundkapital steht das Recht zu, einen Generalrat vorzuschlagen (§ 18 NBG). Mit dem Verkauf verzichtet die BAWAG P.S.K. auf alle Nominierungsrechte und damit auf den Zugang zu Informationen. Da gemäß § 69 NBG 90 % des Reingewinns Österreich zustehen, ist der Wert der Beteiligung neben der für die Aktionäre verbleibenden 10 %igen Rendite im Wesentlichen im Wert des Zugangs zur Information, zum direkten Zugang zum Direktorium und zum Meinungsaustausch zu sehen. Der Verkaufserlös entsprach dem Buchwert der Beteiligung.

Das Beihilfeelement der Haftungsübernahme

| (46) | Österreich legt dar, dass das Beihilfeelement der Haftungsübernahme anhand der Mitteilung der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf Staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften (9) (nachfolgend ‚Mitteilung‘ genannt) ermittelt werden muss. Die Mitteilung verleihe der Kommission einen weiten Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe. Verbindlich festgelegt werde lediglich, dass das Beihilfeelement in Bezug auf die Einzelheiten der Haftungsübernahme zu beurteilen sei. |
| --- | --- |

(46)

Österreich legt dar, dass das Beihilfeelement der Haftungsübernahme anhand der Mitteilung der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf Staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften (9) (nachfolgend ‚Mitteilung‘ genannt) ermittelt werden muss. Die Mitteilung verleihe der Kommission einen weiten Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe. Verbindlich festgelegt werde lediglich, dass das Beihilfeelement in Bezug auf die Einzelheiten der Haftungsübernahme zu beurteilen sei.

| (47) | Österreich zufolge lässt sich aus der Tatsache, dass die BAWAG P.S.K. zum Zeitpunkt der Beihilfegewährung als Unternehmen in finanziellen Schwierigkeiten einzustufen war, nicht folgern, dass das Beihilfeelement dem garantierten Betrag von 900 Mio. EUR entspricht. Vielmehr stünde der Kommission in einem solchen Fall ein Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe zu, die sie unter Beachtung der Besonderheiten und Einzelheiten der Bürgschaftsvereinbarung, insbesondere des ermittelten Risikofaktors, auszuüben habe. Die Höhe der Beihilfe sollte daher anhand der Ausfallwahrscheinlichkeit der Bürgschaft berechnet werden. Die Entscheidung der Kommission im Fall Crédit Foncier de France (nachfolgend: ‚CFF‘ genannt) (10) würde dies veranschaulichen. |
| --- | --- |

(47)

Österreich zufolge lässt sich aus der Tatsache, dass die BAWAG P.S.K. zum Zeitpunkt der Beihilfegewährung als Unternehmen in finanziellen Schwierigkeiten einzustufen war, nicht folgern, dass das Beihilfeelement dem garantierten Betrag von 900 Mio. EUR entspricht. Vielmehr stünde der Kommission in einem solchen Fall ein Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe zu, die sie unter Beachtung der Besonderheiten und Einzelheiten der Bürgschaftsvereinbarung, insbesondere des ermittelten Risikofaktors, auszuüben habe. Die Höhe der Beihilfe sollte daher anhand der Ausfallwahrscheinlichkeit der Bürgschaft berechnet werden. Die Entscheidung der Kommission im Fall Crédit Foncier de France (nachfolgend: ‚CFF‘ genannt) (10) würde dies veranschaulichen.

| (48) | In diesem Zusammenhang nimmt Österreich wie folgt Stellung:






  — | Die kurze Laufzeit der Bürgschaft und die Unwahrscheinlichkeit einer Prolongierung derselben würden das Risiko einer Inanspruchnahme stark einschränken. Insbesondere sei nach derzeitiger Planung mit hoher Wahrscheinlichkeit davon auszugehen, dass der Verkauf der BAWAG P.S.K. bis Anfang 2007 vollzogen sein werde. Die Dauer der wirtschaftlichen Wirkung der Bürgschaft werde damit tatsächlich nicht länger als acht Monate sein (von Mai bis Dezember 2006). Selbst wenn man auf die Rückwirkung zum 1. Januar 2006 abstellen würde, betrüge die Laufzeit nicht mehr als ein Jahr. Die Bürgschaft sei daher in ihrer Dauer auf das absolut erforderliche Maß begrenzt. |
| --- | --- | --- |

(48)

In diesem Zusammenhang nimmt Österreich wie folgt Stellung:

—

Die kurze Laufzeit der Bürgschaft und die Unwahrscheinlichkeit einer Prolongierung derselben würden das Risiko einer Inanspruchnahme stark einschränken. Insbesondere sei nach derzeitiger Planung mit hoher Wahrscheinlichkeit davon auszugehen, dass der Verkauf der BAWAG P.S.K. bis Anfang 2007 vollzogen sein werde. Die Dauer der wirtschaftlichen Wirkung der Bürgschaft werde damit tatsächlich nicht länger als acht Monate sein (von Mai bis Dezember 2006). Selbst wenn man auf die Rückwirkung zum 1. Januar 2006 abstellen würde, betrüge die Laufzeit nicht mehr als ein Jahr. Die Bürgschaft sei daher in ihrer Dauer auf das absolut erforderliche Maß begrenzt.

| — | Die Wahrscheinlichkeit einer Inanspruchnahme würde durch die spezifischen Modalitäten der Bürgschaft ebenfalls begrenzt. Besonders würde sich auch der Umstand, dass die Bürgschaft lediglich eine Ausfallbürgschaft sei, Risiko mindernd auswirken. Die Haftung Österreichs käme lediglich im Falle der (drohenden) Insolvenz der BAWAG P.S.K. in Frage. Eine solche Insolvenz sei aber gerade wegen und nach Gewährung der Haftungsübernahme sehr unwahrscheinlich. |
| --- | --- |

—

Die Wahrscheinlichkeit einer Inanspruchnahme würde durch die spezifischen Modalitäten der Bürgschaft ebenfalls begrenzt. Besonders würde sich auch der Umstand, dass die Bürgschaft lediglich eine Ausfallbürgschaft sei, Risiko mindernd auswirken. Die Haftung Österreichs käme lediglich im Falle der (drohenden) Insolvenz der BAWAG P.S.K. in Frage. Eine solche Insolvenz sei aber gerade wegen und nach Gewährung der Haftungsübernahme sehr unwahrscheinlich.

| — | Das allgemeine Ausfallrisiko der BAWAG P.S.K. wird als gering eingestuft, da die Marktentwicklung für den Sektor Banken in Österreich positiv eingeschätzt wird. Damit sind die wirtschaftlichen Außenbedingungen für eine Weiterexistenz der BAWAG P.S.K. gut und lassen einen Liquiditätszuwachs erwarten. Darüber hinaus habe eine deutliche Verbesserung im Hinblick auf die Kontrollmaßnahmen der Bank stattgefunden. |
| --- | --- |

—

Das allgemeine Ausfallrisiko der BAWAG P.S.K. wird als gering eingestuft, da die Marktentwicklung für den Sektor Banken in Österreich positiv eingeschätzt wird. Damit sind die wirtschaftlichen Außenbedingungen für eine Weiterexistenz der BAWAG P.S.K. gut und lassen einen Liquiditätszuwachs erwarten. Darüber hinaus habe eine deutliche Verbesserung im Hinblick auf die Kontrollmaßnahmen der Bank stattgefunden.

| (49) | Österreich hält fest, dass das Rating ‚Financial Strength Rating‘ (‚FSR‘) (11) von Moody's ein geeigneter Indikator für die finanzielle Situation der BAWAG P.S.K. sei, da das FSR ausschließlich auf die finanzielle Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung abstelle. Das FSR von ‚E+‘ der BAWAG P.S.K. entspricht einem ‚Baseline Rating‘ von B1 bis B3. Letztere Rating würde eine Ausfallwahrscheinlichkeit innerhalb eines Jahres zwischen 3,2 % und 10,5 % bedeuten. |
| --- | --- |

(49)

Österreich hält fest, dass das Rating ‚Financial Strength Rating‘ (‚FSR‘) (11) von Moody's ein geeigneter Indikator für die finanzielle Situation der BAWAG P.S.K. sei, da das FSR ausschließlich auf die finanzielle Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung abstelle. Das FSR von ‚E+‘ der BAWAG P.S.K. entspricht einem ‚Baseline Rating‘ von B1 bis B3. Letztere Rating würde eine Ausfallwahrscheinlichkeit innerhalb eines Jahres zwischen 3,2 % und 10,5 % bedeuten.

| (50) | Aufgrund der Risikomindernden Gründe und der zeitlichen Begrenzung wegen des zu erwartenden Verkaufs der Bank in naher Zukunft erscheine die Ausfallwahrscheinlichkeit von B2 als realistisch und fair. Das Beihilfeelement der Haftungsübernahme würde daher 49,1 Mio. EUR betragen. (12). |
| --- | --- |

(50)

Aufgrund der Risikomindernden Gründe und der zeitlichen Begrenzung wegen des zu erwartenden Verkaufs der Bank in naher Zukunft erscheine die Ausfallwahrscheinlichkeit von B2 als realistisch und fair. Das Beihilfeelement der Haftungsübernahme würde daher 49,1 Mio. EUR betragen. (12).

| (51) | Unter Berücksichtigung des Haftungsentgelts von 0,2 % im ersten Jahr würde das Beihilfeelement netto 47,3 Mio. EUR betragen (13). |
| --- | --- |

(51)

Unter Berücksichtigung des Haftungsentgelts von 0,2 % im ersten Jahr würde das Beihilfeelement netto 47,3 Mio. EUR betragen (13).

3.3.   Der Umstrukturierungsplan

| (52) | Österreich nimmt zur Kenntnis, dass der Hauptzweck der Umstrukturierungsmaßnahmen die Reduzierung der Betriebsrisiken und die Erhöhung der Rentabilität des Geschäftes ist. Die Strategie der BAWAG P.S.K. beinhaltet folgende wesentliche Punkte:






  — | Wiederherstellung des Kundenvertrauens in die Bank und ihr Management |
| --- | --- | --- |

(52)

Österreich nimmt zur Kenntnis, dass der Hauptzweck der Umstrukturierungsmaßnahmen die Reduzierung der Betriebsrisiken und die Erhöhung der Rentabilität des Geschäftes ist. Die Strategie der BAWAG P.S.K. beinhaltet folgende wesentliche Punkte:

—

Wiederherstellung des Kundenvertrauens in die Bank und ihr Management

| — | Rückbesinnung auf das Kerngeschäft der Bank |
| --- | --- |

—

Rückbesinnung auf das Kerngeschäft der Bank

| — | Beibehaltung und Ausbau standardisierter kostengünstiger Veranlagungs- und Kreditprodukte für das Retail-Privat- und Retail-KMU-Geschäft in Österreich und durch die Tochterbanken im benachbarten Ausland mit dem Ziel der Kundenrückgewinnung |
| --- | --- |

—

Beibehaltung und Ausbau standardisierter kostengünstiger Veranlagungs- und Kreditprodukte für das Retail-Privat- und Retail-KMU-Geschäft in Österreich und durch die Tochterbanken im benachbarten Ausland mit dem Ziel der Kundenrückgewinnung

| — | Ausbau der Zielmärkte in Zentral- und Osteuropa durch stärkere Marktpräsenz in diesen Ländern (Slowakei, Tschechische Republik, Slowenien) |
| --- | --- |

—

Ausbau der Zielmärkte in Zentral- und Osteuropa durch stärkere Marktpräsenz in diesen Ländern (Slowakei, Tschechische Republik, Slowenien)

| — | Verbesserung der Cross-Selling-Rate sowohl im Retail- als auch im Corporate-Segment |
| --- | --- |

—

Verbesserung der Cross-Selling-Rate sowohl im Retail- als auch im Corporate-Segment

| — | Nutzung des neuen Kernbanksystems, welches ab November 2006 erstmals die Servicierung ehemaliger BAWAG- und ehemaliger P.S.K.-Kunden auf einer Plattform ermöglicht, zur Intensivierung der Geschäftsverbindung mit bestehenden Kunden (Know your customer) |
| --- | --- |

—

Nutzung des neuen Kernbanksystems, welches ab November 2006 erstmals die Servicierung ehemaliger BAWAG- und ehemaliger P.S.K.-Kunden auf einer Plattform ermöglicht, zur Intensivierung der Geschäftsverbindung mit bestehenden Kunden (Know your customer)

| — | Verstärkte Pflege des Images der Bank als Preisführer und Festigung des Images der Bank als die österreichische Kundenbank |
| --- | --- |

—

Verstärkte Pflege des Images der Bank als Preisführer und Festigung des Images der Bank als die österreichische Kundenbank

| (53) | Die risikobezogene Umstrukturierung wird durch drei Maßnahmen auf Gesamtbankebene adressiert: i) Einführung eines Corporate-Governance-Kodex und einer neuen Geschäftsordnung für den Vorstand, ii) Änderungen im Risikocontrolling und Installation eines Risikovorstands und iii) Verbesserung von Rechnungsanweisungsprozessen (14) aus Risikosicht. |
| --- | --- |

(53)

Die risikobezogene Umstrukturierung wird durch drei Maßnahmen auf Gesamtbankebene adressiert: i) Einführung eines Corporate-Governance-Kodex und einer neuen Geschäftsordnung für den Vorstand, ii) Änderungen im Risikocontrolling und Installation eines Risikovorstands und iii) Verbesserung von Rechnungsanweisungsprozessen (14) aus Risikosicht.

| (54) | Die Steigerung der Profitabilität wird durch Maßnahmen auf Ebene der einzelnen Geschäftsfelder umgesetzt. Es sind im Wesentlichen Personaleinsparungen. Sie resultieren aus dem Abschluss von Großprojekten [allegro (15), Basel II], Einsparungen durch ein verbessertes Kernbankensystem, Reduktion des Overheads im Bereich der Zentrale und weiteren strukturellen Maßnahmen mit dem Ziel der Kostenreduktion. |
| --- | --- |

(54)

Die Steigerung der Profitabilität wird durch Maßnahmen auf Ebene der einzelnen Geschäftsfelder umgesetzt. Es sind im Wesentlichen Personaleinsparungen. Sie resultieren aus dem Abschluss von Großprojekten [allegro (15), Basel II], Einsparungen durch ein verbessertes Kernbankensystem, Reduktion des Overheads im Bereich der Zentrale und weiteren strukturellen Maßnahmen mit dem Ziel der Kostenreduktion.

| (55) | Die Annahmen für die Marktentwicklung lauten wie folgt (in %): | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Φ 2001-2005 | 2006 | Φ 2006–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Privatkredite (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Unternehmenskredite (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kundeneinlagen (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sichteinlagen (y-o-y ) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Spareinlagen (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Geldvermögensbildung der privaten Haushalte (Mrd. EUR) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(55)

Die Annahmen für die Marktentwicklung lauten wie folgt (in %):

2001

2002

2003

2004

2005

Φ 2001-2005

2006

Φ 2006–2010

Privatkredite (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Unternehmenskredite (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kundeneinlagen (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sichteinlagen (y-o-y )

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Spareinlagen (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Geldvermögensbildung der privaten Haushalte (Mrd. EUR)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (56) | Für den öffentlichen Sektor könnten die Kredite an Länder und Gemeinden im Prognosezeitraum durchschnittlich um [...] p. a. zunehmen. Beim Kapitalmarktgeschäft kann von einem jährlichen Volumen zwischen [...] und [...] für das Privatkunden-Neugeschäft ausgegangen werden (Nettokäufe, ohne Bewertungseffekte). Die sonstigen Wertpapiertransaktionen (festverzinsliche Schuldverschreibungen, Aktien) und damit die Dienstleistungserträge dürften in der Tendenz ebenfalls zunehmen. Schließlich wird in Osteuropa ein dynamisches Wirtschaftswachstum von rund 4,5 % p. a. erwarten; damit ist eine entsprechende Ausweitung der Bankgeschäfte verbunden. |
| --- | --- |

(56)

Für den öffentlichen Sektor könnten die Kredite an Länder und Gemeinden im Prognosezeitraum durchschnittlich um [...] p. a. zunehmen. Beim Kapitalmarktgeschäft kann von einem jährlichen Volumen zwischen [...] und [...] für das Privatkunden-Neugeschäft ausgegangen werden (Nettokäufe, ohne Bewertungseffekte). Die sonstigen Wertpapiertransaktionen (festverzinsliche Schuldverschreibungen, Aktien) und damit die Dienstleistungserträge dürften in der Tendenz ebenfalls zunehmen. Schließlich wird in Osteuropa ein dynamisches Wirtschaftswachstum von rund 4,5 % p. a. erwarten; damit ist eine entsprechende Ausweitung der Bankgeschäfte verbunden.

| (57) | Das Base-Case-Szenario lautet wie folgt:











  Gewinn und Verlustrechnung nach Handelsgesetzbuch (in Mio. EUR) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Nettozinsertrag | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Beteiligungserträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Provisionserträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Finanzergebnis | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sonstige betriebliche Erträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Betriebserträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Personalaufwand | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sachaufwand | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Abschreibungen | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sonstiger betrieblicher Aufwand | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Betriebsergebnis | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Risikovorsorge und Bewertung Wertpapiere | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Bewertung Finanzanlagen | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ergebnis der gewöhnlichen Geschäftstätigkeit | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Steuern | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Jahresüberschuss | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| RoE | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(57)

Das Base-Case-Szenario lautet wie folgt:

Gewinn und Verlustrechnung nach Handelsgesetzbuch (in Mio. EUR)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Nettozinsertrag

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Beteiligungserträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Provisionserträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Finanzergebnis

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sonstige betriebliche Erträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Betriebserträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Personalaufwand

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sachaufwand

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Abschreibungen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sonstiger betrieblicher Aufwand

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Betriebsergebnis

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Risikovorsorge und Bewertung Wertpapiere

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Bewertung Finanzanlagen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ergebnis der gewöhnlichen Geschäftstätigkeit

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Steuern

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Jahresüberschuss

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

RoE

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (58) | Das Base-Case-Szenario beinhaltet folgende wesentliche Annahmen:






  — | Going Concern |
| --- | --- | --- |

(58)

Das Base-Case-Szenario beinhaltet folgende wesentliche Annahmen:

—

Going Concern

| — | Geschäftsbetrieb ‚as usual‘ im 2. Halbjahr 2006, keine negative Beeinflussung des Geschäftsgangs durch Pressemeldungen; Maßnahmen zur Kunden- und Geschäftsrückgewinnung werden nicht konterkariert |
| --- | --- |

—

Geschäftsbetrieb ‚as usual‘ im 2. Halbjahr 2006, keine negative Beeinflussung des Geschäftsgangs durch Pressemeldungen; Maßnahmen zur Kunden- und Geschäftsrückgewinnung werden nicht konterkariert

| — | Kein Liquiditätsengpass, das heißt, das Vertrauen in die BAWAG P.S.K. ist durch Übernahme durch einen entsprechend gearteten Erwerber wiederhergestellt. |
| --- | --- |

—

Kein Liquiditätsengpass, das heißt, das Vertrauen in die BAWAG P.S.K. ist durch Übernahme durch einen entsprechend gearteten Erwerber wiederhergestellt.

| — | Die Bundesbürgschaft wird nicht in Anspruch genommen. Ein Erwerber leistet einen eigenkapitalwirksamen Zuschuss in Höhe der durch die Bundesbürgschaft aufgelösten Wertberichtigungen. Diese Wertberichtigungsdotierung ist nicht gezeigt, da davon ausgegangen wird, dass der Erwerber einen Zuschuss in die nicht gebundene Kapitalrücklage leistet, die entsprechend der Wertberichtigungsbildung aufgelöst wird, womit sich der Jahresüberschuss nicht verändert. |
| --- | --- |

—

Die Bundesbürgschaft wird nicht in Anspruch genommen. Ein Erwerber leistet einen eigenkapitalwirksamen Zuschuss in Höhe der durch die Bundesbürgschaft aufgelösten Wertberichtigungen. Diese Wertberichtigungsdotierung ist nicht gezeigt, da davon ausgegangen wird, dass der Erwerber einen Zuschuss in die nicht gebundene Kapitalrücklage leistet, die entsprechend der Wertberichtigungsbildung aufgelöst wird, womit sich der Jahresüberschuss nicht verändert.

| — | Als Zielkernkapitalquote der BAWAG P.S.K. wird [...] angesetzt, hierfür nicht benötigte Teile des Jahresergebnisses werden ausgeschüttet. |
| --- | --- |

—

Als Zielkernkapitalquote der BAWAG P.S.K. wird [...] angesetzt, hierfür nicht benötigte Teile des Jahresergebnisses werden ausgeschüttet.

| — | Hybrid- und sonstiges Tier–I-Kapital steht dem Unternehmen weiterhin in voller Höhe zur Verfügung. Die Änderung im Ausweis aufgrund von IAS 32 restated 2005 führt zu keiner Änderung der Solvabilitäts- und Eigenmittelvorschriften nach BWG. |
| --- | --- |

—

Hybrid- und sonstiges Tier–I-Kapital steht dem Unternehmen weiterhin in voller Höhe zur Verfügung. Die Änderung im Ausweis aufgrund von IAS 32 restated 2005 führt zu keiner Änderung der Solvabilitäts- und Eigenmittelvorschriften nach BWG.

| — | Die Änderung des Anstiegs der Zinskurve (vor allem am langen Ende) führte im ersten Halbjahr 2006 zu einem signifikanten Abwertungsbedarf. Hedgingstrategien sollten weitere Zinsänderungen im Wesentlichen neutralisieren. Es wird davon ausgegangen, dass auslaufende Papiere hinkünftig ausschließlich zu Marktkonditionen erworben werden. |
| --- | --- |

—

Die Änderung des Anstiegs der Zinskurve (vor allem am langen Ende) führte im ersten Halbjahr 2006 zu einem signifikanten Abwertungsbedarf. Hedgingstrategien sollten weitere Zinsänderungen im Wesentlichen neutralisieren. Es wird davon ausgegangen, dass auslaufende Papiere hinkünftig ausschließlich zu Marktkonditionen erworben werden.

| — | Umsetzung von Maßnahmen, die Personalkosten verringern. |
| --- | --- |

—

Umsetzung von Maßnahmen, die Personalkosten verringern.

| (59) | Österreich erinnert daran, dass zwei Special Purpose Vehicles (nachfolgend ‚SPV‘ genannt) von privaten Banken einerseits und Versicherungsgesellschaften andererseits gegründet worden sind, um die bankrechtliche Kernkapitalquote der BAWAG P.S.K. abzusichern. Im Rahmen der Vereinbarung haben die vier Kreditinstitute Bank Austria Creditanstalt (nachfolgend ‚BA-CA‘ genannt), Erste Bank, Österreichische Volksbanken AG (nachfolgend ‚ÖVAG‘ genannt) und Raiffeisen Zentralbank Österreich AG (nachfolgend ‚RZB‘ genannt) und die vier Versicherungsgesellschaften Allianz, Generali, Uniqa und Wiener Städtische zwei SPV gegründet, um die BAWAG P.S.K. zu unterstützen. Während BA-CA, Erste Bank und RZB jeweils [...] und ÖVAG [...] in Kapital zu einem SPV beitragen werden, werden jede der vier Versicherungsgesellschaften [...] zur zweiten Gesellschaft beitragen. Der BAWAG P.S.K. kommt die Funktion des Kontrollgesellschafters mit [...] in beiden SPV zu. Diese Vereinbarung ermöglicht es der BAWAG P.S.K. ihr anrechenbares Kapital (Tier-I-Kapital) um 450 Mio. EUR zu erhöhen. Als Gruppe erreicht die BAWAG P.S.K. somit wieder eine angemessene Kapitalquote. Um das Risiko für die teilnehmenden Banken und Versicherungsgesellschaften soviel wie möglich zu begrenzen, können die zur Verfügung gestellten Geldmittel ausschließlich in höchst eingestufte Euro-Staatsanleihen investiert werden. Österreich bestätigt, dass diesen SPV keine Staatsgarantie gewährt wird. |
| --- | --- |

(59)

Österreich erinnert daran, dass zwei Special Purpose Vehicles (nachfolgend ‚SPV‘ genannt) von privaten Banken einerseits und Versicherungsgesellschaften andererseits gegründet worden sind, um die bankrechtliche Kernkapitalquote der BAWAG P.S.K. abzusichern. Im Rahmen der Vereinbarung haben die vier Kreditinstitute Bank Austria Creditanstalt (nachfolgend ‚BA-CA‘ genannt), Erste Bank, Österreichische Volksbanken AG (nachfolgend ‚ÖVAG‘ genannt) und Raiffeisen Zentralbank Österreich AG (nachfolgend ‚RZB‘ genannt) und die vier Versicherungsgesellschaften Allianz, Generali, Uniqa und Wiener Städtische zwei SPV gegründet, um die BAWAG P.S.K. zu unterstützen. Während BA-CA, Erste Bank und RZB jeweils [...] und ÖVAG [...] in Kapital zu einem SPV beitragen werden, werden jede der vier Versicherungsgesellschaften [...] zur zweiten Gesellschaft beitragen. Der BAWAG P.S.K. kommt die Funktion des Kontrollgesellschafters mit [...] in beiden SPV zu. Diese Vereinbarung ermöglicht es der BAWAG P.S.K. ihr anrechenbares Kapital (Tier-I-Kapital) um 450 Mio. EUR zu erhöhen. Als Gruppe erreicht die BAWAG P.S.K. somit wieder eine angemessene Kapitalquote. Um das Risiko für die teilnehmenden Banken und Versicherungsgesellschaften soviel wie möglich zu begrenzen, können die zur Verfügung gestellten Geldmittel ausschließlich in höchst eingestufte Euro-Staatsanleihen investiert werden. Österreich bestätigt, dass diesen SPV keine Staatsgarantie gewährt wird.

| (60) | Schließlich wurde eine Lösung mit den Behörden der Vereinigten Staaten und mit Refco-Gläubigern verhandelt. Das mit dem U.S. Department of Justice abgeschlossene ‚Non-Prosecution Agreement‘ jedoch verweist auf einen Transaktionswert, dessen Wert noch einen Rechtsstreit in den USA auslösen kann. |
| --- | --- |

(60)

Schließlich wurde eine Lösung mit den Behörden der Vereinigten Staaten und mit Refco-Gläubigern verhandelt. Das mit dem U.S. Department of Justice abgeschlossene ‚Non-Prosecution Agreement‘ jedoch verweist auf einen Transaktionswert, dessen Wert noch einen Rechtsstreit in den USA auslösen kann.

3.4.   Gegenleistungen

| (61) | Österreich ist der Ansicht, dass verschiedene Elemente zeigen, dass unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen, die durch die Beihilfe verursacht werden, vermieden werden. Insbesondere haben, zusätzlich zum Verkauf der Anteile, die von der Bank in der OeNB gehalten wurden, andere Divestments vor kurzem stattgefunden:






  — | Bank des Frick & Co. Aktiengesellschaft (16) (Liechtenstein): Der [...] Kapitalanteil an dieser vor allem für sehr gehobene Privatkunden tätigen Bank [...] veräußert. |
| --- | --- | --- |

(61)

Österreich ist der Ansicht, dass verschiedene Elemente zeigen, dass unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen, die durch die Beihilfe verursacht werden, vermieden werden. Insbesondere haben, zusätzlich zum Verkauf der Anteile, die von der Bank in der OeNB gehalten wurden, andere Divestments vor kurzem stattgefunden:

—

Bank des Frick & Co. Aktiengesellschaft (16) (Liechtenstein): Der [...] Kapitalanteil an dieser vor allem für sehr gehobene Privatkunden tätigen Bank [...] veräußert.

| — | Verkauf einer Wiener Liegenschaft mit [...]. |
| --- | --- |

—

Verkauf einer Wiener Liegenschaft mit [...].

| (62) | Zusätzlich zu oben genannten Divestments beschloss die BAWAG P.S.K., ein Immobilieneigentum in Polen zu veräußern. |
| --- | --- |

(62)

Zusätzlich zu oben genannten Divestments beschloss die BAWAG P.S.K., ein Immobilieneigentum in Polen zu veräußern.

| (63) | Der erzeugte Reingewinn und freie Cashflow der Divestments tragen bei, das Umstrukturierungsprogramm der Bank zu finanzieren. |
| --- | --- |

(63)

Der erzeugte Reingewinn und freie Cashflow der Divestments tragen bei, das Umstrukturierungsprogramm der Bank zu finanzieren.

| (64) | Österreich ist der Ansicht, dass der ‚Bank-run‘ im Frühjahr 2006 auch eine Auswirkung auf die Bankoperationen gehabt hat. Als solches gesehen wäre dieser Bank-run, der zu verringerten Marktanteilen für die BAWAG P.S.K. führt, ähnlich wie eine Gegenleistung. |
| --- | --- |

(64)

Österreich ist der Ansicht, dass der ‚Bank-run‘ im Frühjahr 2006 auch eine Auswirkung auf die Bankoperationen gehabt hat. Als solches gesehen wäre dieser Bank-run, der zu verringerten Marktanteilen für die BAWAG P.S.K. führt, ähnlich wie eine Gegenleistung.

| (65) | Schließlich wird behauptet, dass die Hilfe für vereinbar erklärt werden sollte, weil ohne sie aufgrund des Zusammenbruchs der BAWAG P.S.K. ein stärkeres Oligopol auf dem österreichischen Bankenmarkt entstanden wäre. |
| --- | --- |

(65)

Schließlich wird behauptet, dass die Hilfe für vereinbar erklärt werden sollte, weil ohne sie aufgrund des Zusammenbruchs der BAWAG P.S.K. ein stärkeres Oligopol auf dem österreichischen Bankenmarkt entstanden wäre.

3.5.   Der Verkaufsprozess

| (66) | Die Aktionäre der BAWAG P.S.K. haben beschlossen, bis zu 100 % ihrer Anteile in der Bank zu verkaufen. Der Verkaufsprozess fing mit der Unterstützung eines Investmentbankers an. |
| --- | --- |

(66)

Die Aktionäre der BAWAG P.S.K. haben beschlossen, bis zu 100 % ihrer Anteile in der Bank zu verkaufen. Der Verkaufsprozess fing mit der Unterstützung eines Investmentbankers an.

| (67) | Ende September 2006 haben Bewerber genauere Daten über die Bank sammeln dürfen, um ihr Angebot Mitte November vorzulegen. Österreich erwartet, dass das Closing des Verkaufs deshalb spätestens Ende 2006/Anfang 2007 stattfinden könnte. |
| --- | --- |

(67)

Ende September 2006 haben Bewerber genauere Daten über die Bank sammeln dürfen, um ihr Angebot Mitte November vorzulegen. Österreich erwartet, dass das Closing des Verkaufs deshalb spätestens Ende 2006/Anfang 2007 stattfinden könnte.

| (68) | Die Verkaufsszenarien würden wie folgt lauten:











  Übersicht Verkaufsszenarien (in Mio. EUR) |
| --- | --- |
| Verkaufserlös | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Verbleibender Verkaufserlös ÖGB | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Verbleibende Forderungen an Eigentümer | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Auflösung Wertberichtigung | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Erforderlicher Eigenkapitalzuschuss | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamtinvestition des Käufers | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(68)

Die Verkaufsszenarien würden wie folgt lauten:

Übersicht Verkaufsszenarien (in Mio. EUR)

Verkaufserlös

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Verbleibender Verkaufserlös ÖGB

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Verbleibende Forderungen an Eigentümer

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Auflösung Wertberichtigung

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Erforderlicher Eigenkapitalzuschuss

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamtinvestition des Käufers

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (69) | Die obige Tabelle zeigt, dass:






  — | bei einem Verkaufspreis von [...] muss der Käufer die gesamten [...] EUR als Zuschuss leisten. Trotzdem verbleiben (zusätzlich zu den [...] Einzelwertberichtigung aus 2005) weitere [...] (17) als Forderungen an den ehemaligen Eigentümer
  .
  Insgesamt kommt auf den Käufer ein Gesamtinvestment von [...] zu. |
| --- | --- | --- |

(69)

Die obige Tabelle zeigt, dass:

—

bei einem Verkaufspreis von [...] muss der Käufer die gesamten [...] EUR als Zuschuss leisten. Trotzdem verbleiben (zusätzlich zu den [...] Einzelwertberichtigung aus 2005) weitere [...] (17) als Forderungen an den ehemaligen Eigentümer
  .
  Insgesamt kommt auf den Käufer ein Gesamtinvestment von [...] zu.

| — | erst bei einem Gesamtinvestment des Käufers von [...] können der ÖGB und seine verbundenen Unternehmen alle bei der BAWAG P.S.K. aushaftenden Kredite tilgen. |
| --- | --- |

—

erst bei einem Gesamtinvestment des Käufers von [...] können der ÖGB und seine verbundenen Unternehmen alle bei der BAWAG P.S.K. aushaftenden Kredite tilgen.

| (70) | Für Österreich hängt das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis und von der Bereitwilligkeit des Käufers ab, in zusätzliches Eigenkapital zu investieren. Jede Reduzierung der Gesamtinvestition des Käufers unter ungefähr [...] würde die Auslösung der Garantie zur Folge haben. |
| --- | --- |

(70)

Für Österreich hängt das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis und von der Bereitwilligkeit des Käufers ab, in zusätzliches Eigenkapital zu investieren. Jede Reduzierung der Gesamtinvestition des Käufers unter ungefähr [...] würde die Auslösung der Garantie zur Folge haben.

| (71) | Der Verkauf der BAWAG P.S.K. könnte schwieriger sein, solange keine Rechtssicherheit hinsichtlich der Vereinbarkeit der Haftung erzielt wird. |
| --- | --- |

(71)

Der Verkauf der BAWAG P.S.K. könnte schwieriger sein, solange keine Rechtssicherheit hinsichtlich der Vereinbarkeit der Haftung erzielt wird.

4.   WÜRDIGUNG DER MASSNAHME

4.1.   Die BAWAG P.S.K. ist ein Unternehmen in Schwierigkeiten gewesen

| (72) | Gemäß den Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Beihilfen zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten (18) (nachfolgend ‚Leitlinien‘ genannt) befindet sich ein Unternehmen in Schwierigkeiten, wenn es nicht in der Lage ist, mit eigenen finanziellen Mitteln oder Fremdmitteln, die ihm von seinen Eigentümern/ Anteilseignern oder Gläubigern zur Verfügung gestellt werden, Verluste aufzufangen, die das Unternehmen auf kurze oder mittlere Sicht so gut wie sicher in den wirtschaftlichen Untergang treiben werden, wenn der Staat nicht eingreift. |
| --- | --- |

(72)

Gemäß den Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Beihilfen zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten (18) (nachfolgend ‚Leitlinien‘ genannt) befindet sich ein Unternehmen in Schwierigkeiten, wenn es nicht in der Lage ist, mit eigenen finanziellen Mitteln oder Fremdmitteln, die ihm von seinen Eigentümern/ Anteilseignern oder Gläubigern zur Verfügung gestellt werden, Verluste aufzufangen, die das Unternehmen auf kurze oder mittlere Sicht so gut wie sicher in den wirtschaftlichen Untergang treiben werden, wenn der Staat nicht eingreift.

| (73) | Wenngleich der Gouverneur der OeNB am 28. April 2006 insbesondere erklärte, die BAWAG P.S.K. sei solvent und verfüge über ausreichende Eigenmittel zur Deckung der Risiken, ist es nach Auffassung der Kommission höchst unwahrscheinlich, dass die Bank den Abzug von Spareinlagen im Wert von [...] ohne die Bürgschaft noch viel länger überstanden hätte. |
| --- | --- |

(73)

Wenngleich der Gouverneur der OeNB am 28. April 2006 insbesondere erklärte, die BAWAG P.S.K. sei solvent und verfüge über ausreichende Eigenmittel zur Deckung der Risiken, ist es nach Auffassung der Kommission höchst unwahrscheinlich, dass die Bank den Abzug von Spareinlagen im Wert von [...] ohne die Bürgschaft noch viel länger überstanden hätte.

| (74) | Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können. |
| --- | --- |

(74)

Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können.

| (75) | Ohne die Bürgschaft hätten die Prüfer auch dem Jahresabschluss der BAWAG P.S.K. keinen uneingeschränkten Bestätigungsvermerk hinsichtlich des Grundsatzes der Unternehmensfortführung geben können. |
| --- | --- |

(75)

Ohne die Bürgschaft hätten die Prüfer auch dem Jahresabschluss der BAWAG P.S.K. keinen uneingeschränkten Bestätigungsvermerk hinsichtlich des Grundsatzes der Unternehmensfortführung geben können.

| (76) | Folglich wäre die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden. |
| --- | --- |

(76)

Folglich wäre die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden.

| (77) | Ferner wäre der ÖGB nach Auffassung der Kommission ohne Unterstützung nicht in der Lage gewesen, die Schwierigkeiten seiner Tochtergesellschaft zu bewältigen. Dass die BAWAG P.S.K. Forderungen gegen ihre Eigentümer in Höhe von [...] wertberichtigen musste, würde diese Auffassung bestätigen. |
| --- | --- |

(77)

Ferner wäre der ÖGB nach Auffassung der Kommission ohne Unterstützung nicht in der Lage gewesen, die Schwierigkeiten seiner Tochtergesellschaft zu bewältigen. Dass die BAWAG P.S.K. Forderungen gegen ihre Eigentümer in Höhe von [...] wertberichtigen musste, würde diese Auffassung bestätigen.

| (78) | Daraus ergibt sich, dass die BAWAG P.S.K. ein Unternehmen in Schwierigkeiten im Sinne der Leitlinien war (19). |
| --- | --- |

(78)

Daraus ergibt sich, dass die BAWAG P.S.K. ein Unternehmen in Schwierigkeiten im Sinne der Leitlinien war (19).

| (79) | Die österreichischen Behörden scheinen diese Auffassung zu teilen. |
| --- | --- |

(79)

Die österreichischen Behörden scheinen diese Auffassung zu teilen.

| (80) | Die Investitionen von Privatbanken und Versicherungsgesellschaften in die beiden oben genannten SPV zur Stärkung der Kapitalquoten der BAWAG P.S.K. erfolgten nicht auf einer ähnlichen Grundlage wie die staatliche Bürgschaft (20), sondern dürften schlicht Ausdruck des Bestrebens von Privatunternehmen gewesen sein, gemeinsam der ernsten Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. entgegenzuwirken. Die Investitionen von privater Seite dürften daher nicht im Widerspruch zu der Tatsache stehen, dass sich die BAWAG P.S.K. in Schwierigkeiten befand. |
| --- | --- |

(80)

Die Investitionen von Privatbanken und Versicherungsgesellschaften in die beiden oben genannten SPV zur Stärkung der Kapitalquoten der BAWAG P.S.K. erfolgten nicht auf einer ähnlichen Grundlage wie die staatliche Bürgschaft (20), sondern dürften schlicht Ausdruck des Bestrebens von Privatunternehmen gewesen sein, gemeinsam der ernsten Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. entgegenzuwirken. Die Investitionen von privater Seite dürften daher nicht im Widerspruch zu der Tatsache stehen, dass sich die BAWAG P.S.K. in Schwierigkeiten befand.

4.2.   Vorliegen einer staatlichen Beihilfe

| (81) | Um zu beurteilen, ob eine Maßnahme eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 darstellt, muss die Kommission prüfen, ob sie






  — | vom Staat oder aus staatlichen Mitteln finanziert wird, |
| --- | --- | --- |

(81)

Um zu beurteilen, ob eine Maßnahme eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 darstellt, muss die Kommission prüfen, ob sie

—

vom Staat oder aus staatlichen Mitteln finanziert wird,

| — | einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft, |
| --- | --- |

—

einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft,

| — | durch selektive Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen könnte und ob sie |
| --- | --- |

—

durch selektive Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen könnte und ob sie

| — | den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigt. |
| --- | --- |

—

den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigt.

Verwendung staatlicher Mittel

| (82) | Um als staatliche Beihilfe zu gelten, müssen die finanziellen Mittel dem Staat zurechenbar sein und direkt oder indirekt aus staatlichen Mitteln gewährt werden. |
| --- | --- |

(82)

Um als staatliche Beihilfe zu gelten, müssen die finanziellen Mittel dem Staat zurechenbar sein und direkt oder indirekt aus staatlichen Mitteln gewährt werden.

| (83) | Im anstehenden Fall erfüllt die staatliche Bürgschaft, die auf der Grundlage des Bundesgesetzes gewährt wurde, diese beiden kumulativen Bedingungen. |
| --- | --- |

(83)

Im anstehenden Fall erfüllt die staatliche Bürgschaft, die auf der Grundlage des Bundesgesetzes gewährt wurde, diese beiden kumulativen Bedingungen.

Selektivität

| (84) | Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die bestimmte Unternehmen oder Produktionszweige begünstigen, d. h. selektive Beihilfen. |
| --- | --- |

(84)

Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die bestimmte Unternehmen oder Produktionszweige begünstigen, d. h. selektive Beihilfen.

| (85) | Durch die Bürgschaft wird unmittelbar lediglich die BAWAG P.S.K. begünstigt. Demnach ist sie als selektiv einzustufen. |
| --- | --- |

(85)

Durch die Bürgschaft wird unmittelbar lediglich die BAWAG P.S.K. begünstigt. Demnach ist sie als selektiv einzustufen.

Auswirkungen auf den Handel zwischen Mitgliedstaaten und Wettbewerbsverfälschung

| (86) | Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen und den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen. |
| --- | --- |

(86)

Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen und den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen.

| (87) | Die Kommission ist im Rahmen ihrer rechtlichen Würdigung nicht zum Nachweis einer tatsächlichen Auswirkung von Beihilfen auf den Handel zwischen den Mitgliedstaaten und einer tatsächlichen Wettbewerbsverzerrung verpflichtet, sondern hat lediglich nachzuweisen, ob Beihilfen geeignet sind, diesen Handel zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen (21). Stärkt die Beihilfe eines Mitgliedstaats die Stellung eines Unternehmens gegenüber anderen Wettbewerbern im innergemeinschaftlichen Handel, muss deren Wettbewerbsfähigkeit als durch die Beihilfe beeinträchtigt angesehen werden. |
| --- | --- |

(87)

Die Kommission ist im Rahmen ihrer rechtlichen Würdigung nicht zum Nachweis einer tatsächlichen Auswirkung von Beihilfen auf den Handel zwischen den Mitgliedstaaten und einer tatsächlichen Wettbewerbsverzerrung verpflichtet, sondern hat lediglich nachzuweisen, ob Beihilfen geeignet sind, diesen Handel zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen (21). Stärkt die Beihilfe eines Mitgliedstaats die Stellung eines Unternehmens gegenüber anderen Wettbewerbern im innergemeinschaftlichen Handel, muss deren Wettbewerbsfähigkeit als durch die Beihilfe beeinträchtigt angesehen werden.

| (88) | Die Kommission erinnert daran, dass der Bankensektor seit vielen Jahren für den Wettbewerb geöffnet ist. Der Wettbewerb, der unter Umständen bereits aufgrund des im EG-Vertrag vorgesehenen freien Kapitalverkehr bestand, hat sich durch fortschreitende Liberalisierung verbessert. |
| --- | --- |

(88)

Die Kommission erinnert daran, dass der Bankensektor seit vielen Jahren für den Wettbewerb geöffnet ist. Der Wettbewerb, der unter Umständen bereits aufgrund des im EG-Vertrag vorgesehenen freien Kapitalverkehr bestand, hat sich durch fortschreitende Liberalisierung verbessert.

| (89) | Die BAWAG P.S.K. verfügt über Zweigstellen bzw. Tochtergesellschaften in verschiedenen Mitgliedstaaten, insbesondere der Tschechischen Republik, der Slowakei, Slowenien, Ungarn und Malta. Umgekehrt sind auch Banken aus anderen Mitgliedstaaten in Österreich tätig, entweder direkt über Zweigstellen bzw. Vertretungen oder indirekt durch die Kontrolle über in Österreich ansässige Banken und Finanzinstitute. |
| --- | --- |

(89)

Die BAWAG P.S.K. verfügt über Zweigstellen bzw. Tochtergesellschaften in verschiedenen Mitgliedstaaten, insbesondere der Tschechischen Republik, der Slowakei, Slowenien, Ungarn und Malta. Umgekehrt sind auch Banken aus anderen Mitgliedstaaten in Österreich tätig, entweder direkt über Zweigstellen bzw. Vertretungen oder indirekt durch die Kontrolle über in Österreich ansässige Banken und Finanzinstitute.

| (90) | Schließlich findet im Bankensektor Handel zwischen Mitgliedstaaten statt. Die Bürgschaft stärkt die BAWAG P.S.K. gegenüber anderen Bankunternehmen, mit denen sie im innergemeinschaftlichen Handel im Wettbewerb steht. Die Bürgschaft ist daher geeignet, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen. |
| --- | --- |

(90)

Schließlich findet im Bankensektor Handel zwischen Mitgliedstaaten statt. Die Bürgschaft stärkt die BAWAG P.S.K. gegenüber anderen Bankunternehmen, mit denen sie im innergemeinschaftlichen Handel im Wettbewerb steht. Die Bürgschaft ist daher geeignet, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen.

Vorliegen eines wirtschaftlichen Vorteils

| (91) | Eine staatliche Beihilfe liegt dann vor, wenn eine Maßnahme den Begünstigten einen Vorteil verschafft. |
| --- | --- |

(91)

Eine staatliche Beihilfe liegt dann vor, wenn eine Maßnahme den Begünstigten einen Vorteil verschafft.

| (92) | Gemäß Abschnitt 4.2 der genannten Mitteilung über staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften stellt eine Garantie dann keine staatliche Beihilfe dar, wenn die folgenden vier Voraussetzungen erfüllt sind: a) Der Kreditnehmer ist nicht in finanziellen Schwierigkeiten; b) der Kreditnehmer wäre grundsätzlich in der Lage, ohne Eingreifen des Staates auf den Finanzmärkten Gelder zu Marktbedingungen aufzunehmen; c) die Garantie ist an eine bestimmte Finanztransaktion geknüpft und auf einen festen Höchstbetrag beschränkt, deckt höchstens 80 % des ausstehenden Kreditbetrages oder der sonstigen finanziellen Verpflichtungen und ist von begrenzter Laufzeit; d) es wird eine marktübliche Prämie für die Garantie gezahlt. |
| --- | --- |

(92)

Gemäß Abschnitt 4.2 der genannten Mitteilung über staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften stellt eine Garantie dann keine staatliche Beihilfe dar, wenn die folgenden vier Voraussetzungen erfüllt sind: a) Der Kreditnehmer ist nicht in finanziellen Schwierigkeiten; b) der Kreditnehmer wäre grundsätzlich in der Lage, ohne Eingreifen des Staates auf den Finanzmärkten Gelder zu Marktbedingungen aufzunehmen; c) die Garantie ist an eine bestimmte Finanztransaktion geknüpft und auf einen festen Höchstbetrag beschränkt, deckt höchstens 80 % des ausstehenden Kreditbetrages oder der sonstigen finanziellen Verpflichtungen und ist von begrenzter Laufzeit; d) es wird eine marktübliche Prämie für die Garantie gezahlt.

| (93) | Nach Auffassung der Kommission ist die Voraussetzung a) im anstehenden Fall nicht erfüllt, da es sich bei der BAWAG P.S.K. um ein Unternehmen in Schwierigkeiten handelte. |
| --- | --- |

(93)

Nach Auffassung der Kommission ist die Voraussetzung a) im anstehenden Fall nicht erfüllt, da es sich bei der BAWAG P.S.K. um ein Unternehmen in Schwierigkeiten handelte.

| (94) | Die Bürgschaft dürfte der BAWAG P.S.K. einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft haben, da ihr kein Privatinvestor eine vergleichbare Bürgschaft verkauft hätte. |
| --- | --- |

(94)

Die Bürgschaft dürfte der BAWAG P.S.K. einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft haben, da ihr kein Privatinvestor eine vergleichbare Bürgschaft verkauft hätte.

| (95) | Darüber hinaus bezweifelt die Kommission, dass die Voraussetzungen b) und d) erfüllt sind. |
| --- | --- |

(95)

Darüber hinaus bezweifelt die Kommission, dass die Voraussetzungen b) und d) erfüllt sind.

Schlussfolgerung

| (96) | Die Kommission ist daher der Auffassung, dass es sich bei der Bürgschaft für die BAWAG P.S.K. als einem Unternehmen in Schwierigkeiten um eine staatliche Beihilfe handeln dürfte. |
| --- | --- |

(96)

Die Kommission ist daher der Auffassung, dass es sich bei der Bürgschaft für die BAWAG P.S.K. als einem Unternehmen in Schwierigkeiten um eine staatliche Beihilfe handeln dürfte.

| (97) | Die österreichischen Behörden scheinen ebenfalls dieser Auffassung zu sein. |
| --- | --- |

(97)

Die österreichischen Behörden scheinen ebenfalls dieser Auffassung zu sein.

4.3.   Rechtswidrigkeit einer staatlichen Beihilfe

| (98) | Die Beihilfe wurde von Österreich am 8. Mai 2006 mit Rückwirkung ab dem 31. Dezember 2005 beschlossen, d. h. vor einer Entscheidung der Kommission über ihre Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt. Aufgrund der Nichteinhaltung der Notifizierungspflicht würde es sich unbeschadet der Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt um eine gesetzeswidrige Beihilfe handeln, da die Maßnahme mit Verstoß gegen Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag durchgeführt wurde. |
| --- | --- |

(98)

Die Beihilfe wurde von Österreich am 8. Mai 2006 mit Rückwirkung ab dem 31. Dezember 2005 beschlossen, d. h. vor einer Entscheidung der Kommission über ihre Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt. Aufgrund der Nichteinhaltung der Notifizierungspflicht würde es sich unbeschadet der Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt um eine gesetzeswidrige Beihilfe handeln, da die Maßnahme mit Verstoß gegen Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag durchgeführt wurde.

4.4.   Beihilfebetrag

| (99) | Die Kommission bezweifelt, dass die von Österreich vorgenommene Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements angemessen ist. |
| --- | --- |

(99)

Die Kommission bezweifelt, dass die von Österreich vorgenommene Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements angemessen ist.

| (100) | Erstens wurde die Entscheidung in der Sache CFF erlassen, bevor die Mitteilung über Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften in Kraft trat. Zweitens kann laut dieser Mitteilung der Wert der Garantie genauso hoch sein wie der durch die Garantie effektiv gedeckte Betrag, wenn es bei Übernahme der Garantie sehr wahrscheinlich ist, dass der Kreditnehmer seinen Verpflichtungen nicht wird nachkommen können, z. B. weil er in finanziellen Schwierigkeiten ist. |
| --- | --- |

(100)

Erstens wurde die Entscheidung in der Sache CFF erlassen, bevor die Mitteilung über Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften in Kraft trat. Zweitens kann laut dieser Mitteilung der Wert der Garantie genauso hoch sein wie der durch die Garantie effektiv gedeckte Betrag, wenn es bei Übernahme der Garantie sehr wahrscheinlich ist, dass der Kreditnehmer seinen Verpflichtungen nicht wird nachkommen können, z. B. weil er in finanziellen Schwierigkeiten ist.

| (101) | Die Kommission erinnert daran, dass die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden wäre und das Risiko der Nichterfüllung der Verpflichtungen daher mit 100 % angenommen werden kann. |
| --- | --- |

(101)

Die Kommission erinnert daran, dass die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden wäre und das Risiko der Nichterfüllung der Verpflichtungen daher mit 100 % angenommen werden kann.

| (102) | Schließlich bezweifelt die Kommission, dass das von Österreich angeführte FSR ein angemessenes Bild der finanziellen Leistungsfähigkeit der BAWAG P.S-K. vermittelt; dieses Rating stellt ausschließlich auf die Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung ab, die BAWAG P.S.K. wäre ohne staatliche Unterstützung jedoch schlicht mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden. Das in der Bürgschaft enthaltene Beihilfeelement würde folglich den von Österreich angegebenen Betrag übertreffen, mit dem Nominalwert als Maximum im pessimistischen Szenario. |
| --- | --- |

(102)

Schließlich bezweifelt die Kommission, dass das von Österreich angeführte FSR ein angemessenes Bild der finanziellen Leistungsfähigkeit der BAWAG P.S-K. vermittelt; dieses Rating stellt ausschließlich auf die Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung ab, die BAWAG P.S.K. wäre ohne staatliche Unterstützung jedoch schlicht mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden. Das in der Bürgschaft enthaltene Beihilfeelement würde folglich den von Österreich angegebenen Betrag übertreffen, mit dem Nominalwert als Maximum im pessimistischen Szenario.

4.5.   Mögliche Grundlagen für die Vereinbarkeit der rechtswidrigen Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt

| (103) | Nach Auffassung der Kommission kommen beim derzeitigen Stand als theoretische Grundlagen für die Beurteilung der Vereinbarkeit der Bürgschaft mit dem Gemeinsamen Markt nur i) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b und ii) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c im Zusammenhang mit den Leitlinien in Frage. |
| --- | --- |

(103)

Nach Auffassung der Kommission kommen beim derzeitigen Stand als theoretische Grundlagen für die Beurteilung der Vereinbarkeit der Bürgschaft mit dem Gemeinsamen Markt nur i) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b und ii) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c im Zusammenhang mit den Leitlinien in Frage.

4.5.1.   Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b

| (104) | Nach Auffassung der Kommission hat Österreich nicht dargelegt, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. systemische Auswirkungen auf das österreichische Finanzsystem und, in weiterem Sinne, auf die gesamte österreichische Volkswirtschaft gehabt hätte. |
| --- | --- |

(104)

Nach Auffassung der Kommission hat Österreich nicht dargelegt, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. systemische Auswirkungen auf das österreichische Finanzsystem und, in weiterem Sinne, auf die gesamte österreichische Volkswirtschaft gehabt hätte.

| (105) | Beispielsweise dürften nach Ansicht der Kommission die Einlagen auf mindestens 95 % der Sparkonten weniger als 20.000 EUR betragen haben und wären somit im Fall der Krise der BAWAG P.S.K. über die gesetzliche Einlagensicherung abgedeckt gewesen. |
| --- | --- |

(105)

Beispielsweise dürften nach Ansicht der Kommission die Einlagen auf mindestens 95 % der Sparkonten weniger als 20.000 EUR betragen haben und wären somit im Fall der Krise der BAWAG P.S.K. über die gesetzliche Einlagensicherung abgedeckt gewesen.

| (106) | Im Juni 2006 erklärte die OeNB, das österreichische Bankensystem habe sich im Verlauf des Jahres 2005 trotz der Probleme der BAWAG P.S.K. und der Hypo Alpe-Adria Bank positiv entwickelt. Die Krisenresistenz der österreichischen Banken spiegele sich besonders in der hohen Eigenmittelausstattung (12,7 %) im ersten Quartal 2006 wieder. Auch zeigten Belastungstests die hohe Schockresistenz des Bankensystems. Allgemein sei das österreichische Bankensystem zurzeit in gutem Zustand. |
| --- | --- |

(106)

Im Juni 2006 erklärte die OeNB, das österreichische Bankensystem habe sich im Verlauf des Jahres 2005 trotz der Probleme der BAWAG P.S.K. und der Hypo Alpe-Adria Bank positiv entwickelt. Die Krisenresistenz der österreichischen Banken spiegele sich besonders in der hohen Eigenmittelausstattung (12,7 %) im ersten Quartal 2006 wieder. Auch zeigten Belastungstests die hohe Schockresistenz des Bankensystems. Allgemein sei das österreichische Bankensystem zurzeit in gutem Zustand.

| (107) | Die Kommission hat Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b immer sehr restriktiv angewandt. Letztmals wurde er in den 80er Jahren angewandt, als die griechische Volkswirtschaft nach dem EU-Beitritt mit ernsthaften Ungleichgewichten kämpfte und die Gemeinschaft selbst zur Behebung der Probleme spezielle Ausnahmemaßnahmen genehmigt hatte (22). |
| --- | --- |

(107)

Die Kommission hat Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b immer sehr restriktiv angewandt. Letztmals wurde er in den 80er Jahren angewandt, als die griechische Volkswirtschaft nach dem EU-Beitritt mit ernsthaften Ungleichgewichten kämpfte und die Gemeinschaft selbst zur Behebung der Probleme spezielle Ausnahmemaßnahmen genehmigt hatte (22).

| (108) | Die Kommission ist im Prinzip der Auffassung, dass Beihilfen mit nur einem Begünstigten nicht geeignet sind, Situationen zu beheben, auf die der zweite Teil von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b ausgerichtet ist. Im Fall Crédit Lyonnais
   (23)
  , als die Beihilfemaßnahmen einen Wert von rund 20 Mrd. EUR hatten (24), handelte es sich der Kommission zufolge nicht ‚um eine Beihilfe zur Behebung einer schwerwiegenden wirtschaftlichen Störung, da die Beihilfe darauf abzielt[e], die Schwierigkeiten eines einzigen Begünstigten, des Crédit Lyonnais, und nicht des gesamten Wirtschaftszweigs zu beheben.‘ Die Beihilfe wurde entsprechend nicht nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b, sondern auf der Grundlage von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c als Umstrukturierungsbeihilfe genehmigt, die mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist. |
| --- | --- |

(108)

Die Kommission ist im Prinzip der Auffassung, dass Beihilfen mit nur einem Begünstigten nicht geeignet sind, Situationen zu beheben, auf die der zweite Teil von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b ausgerichtet ist. Im Fall Crédit Lyonnais
   (23)
  , als die Beihilfemaßnahmen einen Wert von rund 20 Mrd. EUR hatten (24), handelte es sich der Kommission zufolge nicht ‚um eine Beihilfe zur Behebung einer schwerwiegenden wirtschaftlichen Störung, da die Beihilfe darauf abzielt[e], die Schwierigkeiten eines einzigen Begünstigten, des Crédit Lyonnais, und nicht des gesamten Wirtschaftszweigs zu beheben.‘ Die Beihilfe wurde entsprechend nicht nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b, sondern auf der Grundlage von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c als Umstrukturierungsbeihilfe genehmigt, die mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist.

| (109) | Die Kommission bezweifelt aus diesen Gründen, dass Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b auf den anstehenden Fall angewendet werden kann. |
| --- | --- |

(109)

Die Kommission bezweifelt aus diesen Gründen, dass Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b auf den anstehenden Fall angewendet werden kann.

4.5.2.   Rettungsbeihilfen

| (110) | Den Leitlinien zufolge ist eine Rettungsbeihilfe ihrem Wesen nach eine vorübergehende, reversible Unterstützungsmaßnahme, die das Unternehmen so lange über Wasser halten soll, bis ein Umstrukturierungs- oder Liquidationsplan erstellt worden ist. Nach Randnummer 15 der Leitlinien darf die Laufzeit sechs Monate nicht übersteigen. |
| --- | --- |

(110)

Den Leitlinien zufolge ist eine Rettungsbeihilfe ihrem Wesen nach eine vorübergehende, reversible Unterstützungsmaßnahme, die das Unternehmen so lange über Wasser halten soll, bis ein Umstrukturierungs- oder Liquidationsplan erstellt worden ist. Nach Randnummer 15 der Leitlinien darf die Laufzeit sechs Monate nicht übersteigen.

| (111) | Zwar wurde die Bürgschaft am 8. Mai 2006 eingeräumt (und läuft im Prinzip bis zum Verkauf der BAWAG P.S.K. bzw. bis Juli 2007), doch ist sie nach Auffassung der Kommission effektiv und rückwirkend am 31. Dezember 2005 in Kraft getreten. Ihre Laufzeit überschreitet bereits den in den Leitlinien festgesetzten Höchstzeitraum von sechs Monaten. |
| --- | --- |

(111)

Zwar wurde die Bürgschaft am 8. Mai 2006 eingeräumt (und läuft im Prinzip bis zum Verkauf der BAWAG P.S.K. bzw. bis Juli 2007), doch ist sie nach Auffassung der Kommission effektiv und rückwirkend am 31. Dezember 2005 in Kraft getreten. Ihre Laufzeit überschreitet bereits den in den Leitlinien festgesetzten Höchstzeitraum von sechs Monaten.

| (112) | Die Kommission bezweifelt daher, dass die Bürgschaft gemäß den Leitlinien als Rettungsbeihilfe und mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar angesehen werden kann. |
| --- | --- |

(112)

Die Kommission bezweifelt daher, dass die Bürgschaft gemäß den Leitlinien als Rettungsbeihilfe und mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar angesehen werden kann.

4.5.3.   Umstrukturierungsbeihilfen

| (113) | Die Leitlinien geben die Voraussetzungen vor, die Umstrukturierungsbeihilfen erfüllen müssen, um mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar zu sein: |
| --- | --- |

(113)

Die Leitlinien geben die Voraussetzungen vor, die Umstrukturierungsbeihilfen erfüllen müssen, um mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar zu sein:

Wiederherstellung der langfristigen Rentabilität/Umstrukturierungsplan (Randnummern 34 bis 37 der Leitlinien)

| (114) | Die Kommission muss detailliert prüfen ob die im Umstrukturierungsplan erwogenen Maßnahmen ausreichen würden, um die langfristige Rentabilität der BAWAG P.S.K. wieder herzustellen. |
| --- | --- |

(114)

Die Kommission muss detailliert prüfen ob die im Umstrukturierungsplan erwogenen Maßnahmen ausreichen würden, um die langfristige Rentabilität der BAWAG P.S.K. wieder herzustellen.

| (115) | Erstens geht aus dem Umstrukturierungsplan eindeutig hervor, dass das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis abhängen. Wie die oben beschriebenen Verkaufsszenarien zeigen, müsste der potenzielle Erwerber insgesamt mindestens rund [...] investieren, um die langfristige Rentabilität der Bank ohne weitere staatliche Unterstützung wieder herzustellen. Laut Umstrukturierungsplan würde es ein Gesamtinvestment unterhalb dieses Schwellenwerts dem ÖGB und seinen verbundenen Unternehmen (25) nicht gestatten, die Kredite zu tilgen; auch wäre der Erwerber in diesem Fall nicht in der Lage, die erforderlichen Eigenkapitalerhöhungen durchzuführen. Die Kommission bezweifelt, dass der für die BAWAG P.S.K. erzielbare Verkaufspreis diese von Österreich ermittelte Mindesthöhe erreichen würde. |
| --- | --- |

(115)

Erstens geht aus dem Umstrukturierungsplan eindeutig hervor, dass das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis abhängen. Wie die oben beschriebenen Verkaufsszenarien zeigen, müsste der potenzielle Erwerber insgesamt mindestens rund [...] investieren, um die langfristige Rentabilität der Bank ohne weitere staatliche Unterstützung wieder herzustellen. Laut Umstrukturierungsplan würde es ein Gesamtinvestment unterhalb dieses Schwellenwerts dem ÖGB und seinen verbundenen Unternehmen (25) nicht gestatten, die Kredite zu tilgen; auch wäre der Erwerber in diesem Fall nicht in der Lage, die erforderlichen Eigenkapitalerhöhungen durchzuführen. Die Kommission bezweifelt, dass der für die BAWAG P.S.K. erzielbare Verkaufspreis diese von Österreich ermittelte Mindesthöhe erreichen würde.

| (116) | Zweitens können der BAWAG P.S.K. aufgrund des massiven Abzugs von Spareinlagen im Frühjahr und der Verschlechterung ihres Ratings (26) und somit höheren Refinanzierungskosten noch weitere Schwierigkeiten entstehen. Diese Aspekte würden sich erst auf den Jahresabschluss 2006 auswirken. Werbekampagnen neueren Datums, die z. B. auf hohen Erträgen für Sparbücher aufbauen, könnten die Rentabilität der Bank ebenfalls beeinflussen. Für 2006 könnten daraus zu verbuchende Verluste entstehen. Aus kürzlich erschienenen Presseberichten geht hervor, dass die BAWAG P.S.K. 2006 Verluste in Höhe von 20 Mio. EUR erleiden könnte. |
| --- | --- |

(116)

Zweitens können der BAWAG P.S.K. aufgrund des massiven Abzugs von Spareinlagen im Frühjahr und der Verschlechterung ihres Ratings (26) und somit höheren Refinanzierungskosten noch weitere Schwierigkeiten entstehen. Diese Aspekte würden sich erst auf den Jahresabschluss 2006 auswirken. Werbekampagnen neueren Datums, die z. B. auf hohen Erträgen für Sparbücher aufbauen, könnten die Rentabilität der Bank ebenfalls beeinflussen. Für 2006 könnten daraus zu verbuchende Verluste entstehen. Aus kürzlich erschienenen Presseberichten geht hervor, dass die BAWAG P.S.K. 2006 Verluste in Höhe von 20 Mio. EUR erleiden könnte.

| (117) | Den Leitlinien zufolge muss der Umstrukturierungsplan verschiedene Szenarien enthalten, die eine optimistische, eine pessimistische und eine mittlere Hypothese widerspiegeln. Von den österreichischen Behörden wurde jedoch lediglich ein Base-Case-Szenario vorgelegt, das den Angaben entspricht, die Morgan Stanley im Informationsmemorandum den potenziellen Interessenten offen legte. Diese Businessplanung wurde im Hinblick auf den Verkauf der Bank erstellt. Die Kommission ist gegenwärtig nicht vollständig überzeugt, dass die der Businessplanung zugrunde liegenden Annahmen die Voraussetzungen des Base-Case-Szenarios in einem Umstrukturierungsplan erfüllen. Beispielsweise steigen die Nettozinseinnahmen im Zeitraum 2006-2011 um [...], während die Risikovorsorge im gleichen Zeitraum um [...] abnimmt und die Personalkosten um nur [...] steigen. Bisher hat Österreich keine Sensitivitätsanalysen vorgelegt. Die Kommission erwartet, dass zwei noch vorzulegende Szenarien, von denen eines einer optimistischen Hypothese und das andere einer pessimistischen Hypothese entspricht, die Stabilität und Durchführbarkeit des Umstrukturierungsplans belegen werden. |
| --- | --- |

(117)

Den Leitlinien zufolge muss der Umstrukturierungsplan verschiedene Szenarien enthalten, die eine optimistische, eine pessimistische und eine mittlere Hypothese widerspiegeln. Von den österreichischen Behörden wurde jedoch lediglich ein Base-Case-Szenario vorgelegt, das den Angaben entspricht, die Morgan Stanley im Informationsmemorandum den potenziellen Interessenten offen legte. Diese Businessplanung wurde im Hinblick auf den Verkauf der Bank erstellt. Die Kommission ist gegenwärtig nicht vollständig überzeugt, dass die der Businessplanung zugrunde liegenden Annahmen die Voraussetzungen des Base-Case-Szenarios in einem Umstrukturierungsplan erfüllen. Beispielsweise steigen die Nettozinseinnahmen im Zeitraum 2006-2011 um [...], während die Risikovorsorge im gleichen Zeitraum um [...] abnimmt und die Personalkosten um nur [...] steigen. Bisher hat Österreich keine Sensitivitätsanalysen vorgelegt. Die Kommission erwartet, dass zwei noch vorzulegende Szenarien, von denen eines einer optimistischen Hypothese und das andere einer pessimistischen Hypothese entspricht, die Stabilität und Durchführbarkeit des Umstrukturierungsplans belegen werden.

| (118) | Drittens wurden einige Risiken im Businessplan nicht berücksichtigt, insbesondere:






  — | Klagen in den USA: Nach derzeitigem Stand ist nicht davon auszugehen, dass weitere angedrohte Klagen (mit teilweise substanziellen Forderungen) von Seiten der Kläger Erfolg versprechend geführt werden können. Für gewisse Unsicherheiten (Vergleiche im Vorfeld einer möglichen Klageführung) wurde im Rahmen der Rückstellung für Refco im Jahresabschluss 2005 vorgesorgt. Es ist auch nicht ausgeschlossen, dass einzelne Geschädigte keine Zahlungen aus den durch den Vergleich mit dem Gläubigerausschuss zur Verfügung stehenden Mitteln erhalten wollen. In diesem Fall könnten solche Geschädigte gegen die BAWAG P.S.K. klagen, der Gläubigerausschuss hätte die anteiligen Gelder an die BAWAG P.S.K. zu refundieren, jedoch kann nicht ausgeschlossen werden, dass die effektiv zu leistende Zahlung den Refundierungsbetrag übersteigt. |
| --- | --- | --- |

(118)

Drittens wurden einige Risiken im Businessplan nicht berücksichtigt, insbesondere:

—

Klagen in den USA: Nach derzeitigem Stand ist nicht davon auszugehen, dass weitere angedrohte Klagen (mit teilweise substanziellen Forderungen) von Seiten der Kläger Erfolg versprechend geführt werden können. Für gewisse Unsicherheiten (Vergleiche im Vorfeld einer möglichen Klageführung) wurde im Rahmen der Rückstellung für Refco im Jahresabschluss 2005 vorgesorgt. Es ist auch nicht ausgeschlossen, dass einzelne Geschädigte keine Zahlungen aus den durch den Vergleich mit dem Gläubigerausschuss zur Verfügung stehenden Mitteln erhalten wollen. In diesem Fall könnten solche Geschädigte gegen die BAWAG P.S.K. klagen, der Gläubigerausschuss hätte die anteiligen Gelder an die BAWAG P.S.K. zu refundieren, jedoch kann nicht ausgeschlossen werden, dass die effektiv zu leistende Zahlung den Refundierungsbetrag übersteigt.

| — | Nichterfüllung der Verpflichtungen der Aktionäre der BAWAG P.S.K. gegenüber den US-Gläubigern — hier trifft die BAWAG P.S.K. eine Subsidiaritätshaftung. |
| --- | --- |

—

Nichterfüllung der Verpflichtungen der Aktionäre der BAWAG P.S.K. gegenüber den US-Gläubigern — hier trifft die BAWAG P.S.K. eine Subsidiaritätshaftung.

Nach Auffassung der Kommission müssten zur Aufstellung eines umfassenden Umstrukturierungsplans auch diese Risiken bewertet werden.

| (119) | Ein weiteres spezifisches Risiko, das mit dem österreichischen Bankensektor allgemein zusammenhängt, wie das in den Informationen der BAWAG P.S.K. zum Jahresabschluss 2005 erwähnte Gerichtsurteil zu den Zinsgleitklauseln, könnte sich für die geschwächte BAWAG P.S.K. nachteilig auswirken. Dieses Risiko scheint jedoch keinen Eingang in den Businessplan gefunden zu haben. |
| --- | --- |

(119)

Ein weiteres spezifisches Risiko, das mit dem österreichischen Bankensektor allgemein zusammenhängt, wie das in den Informationen der BAWAG P.S.K. zum Jahresabschluss 2005 erwähnte Gerichtsurteil zu den Zinsgleitklauseln, könnte sich für die geschwächte BAWAG P.S.K. nachteilig auswirken. Dieses Risiko scheint jedoch keinen Eingang in den Businessplan gefunden zu haben.

Vermeidung unzumutbarer Wettbewerbsverfälschungen (Randnummern 38 bis 42 der Leitlinien)

| (120) | Die Kommission bezweifelt, dass die von der BAWAG P.S.K. bereits durchgeführten oder geplanten Desinvestitionen ausreichen könnten, um unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen zu vermeiden. |
| --- | --- |

(120)

Die Kommission bezweifelt, dass die von der BAWAG P.S.K. bereits durchgeführten oder geplanten Desinvestitionen ausreichen könnten, um unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen zu vermeiden.

| (121) | Im Kerngeschäft der Bank, wo es durch die Bürgschaft zur Verfälschung des Wettbewerbs gekommen ist, wurden keine Ausgleichsmaßnahmen vorgeschlagen. Die Kommission bezweifelt, dass weitere Ausgleichsmaßnahmen den Gesamtwert der BAWAG P.S.K. und damit auch die Chance, den zur Schuldenbedienung erforderlichen Kaufpreis zu erzielen, verringern würden. Vielmehr würde der erforderliche Kaufpreis durch die Veräußerung weiterer Vermögenswerte schlicht um die erzielten Veräußerungserlöse sinken. Die Ausgleichsmaßnahmen müssen im Verhältnis zum Beihilfebetrag stehen und werden daher stark von der Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements abhängen. |
| --- | --- |

(121)

Im Kerngeschäft der Bank, wo es durch die Bürgschaft zur Verfälschung des Wettbewerbs gekommen ist, wurden keine Ausgleichsmaßnahmen vorgeschlagen. Die Kommission bezweifelt, dass weitere Ausgleichsmaßnahmen den Gesamtwert der BAWAG P.S.K. und damit auch die Chance, den zur Schuldenbedienung erforderlichen Kaufpreis zu erzielen, verringern würden. Vielmehr würde der erforderliche Kaufpreis durch die Veräußerung weiterer Vermögenswerte schlicht um die erzielten Veräußerungserlöse sinken. Die Ausgleichsmaßnahmen müssen im Verhältnis zum Beihilfebetrag stehen und werden daher stark von der Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements abhängen.

| (122) | Ferner ist der ‚Bank-Run‘ vom Frühjahr 2006 nicht unbedingt mit einer Ausgleichsmaßnahme im Sinne der Leitlinien vergleichbar. |
| --- | --- |

(122)

Ferner ist der ‚Bank-Run‘ vom Frühjahr 2006 nicht unbedingt mit einer Ausgleichsmaßnahme im Sinne der Leitlinien vergleichbar.

| (123) | Schließlich bezweifelt die Kommission, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. zu einem engeren Oligopol auf den österreichischen Bankenmärkten geführt hätte, nicht zuletzt da die Aktivitäten der Bank von einem neuen Akteur auf diesen Märkten übernommen werden hätten können. |
| --- | --- |

(123)

Schließlich bezweifelt die Kommission, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. zu einem engeren Oligopol auf den österreichischen Bankenmärkten geführt hätte, nicht zuletzt da die Aktivitäten der Bank von einem neuen Akteur auf diesen Märkten übernommen werden hätten können.

Begrenzung der Beihilfe auf das erforderliche Mindestmaß (Randnummern 43 bis 45 der Leitlinien)

| (124) | Für große Unternehmen wie die BAWAG P.S.K. sollte der Eigenbeitrag des Unternehmens den Leitlinien zufolge 50 % der Umstrukturierungskosten erreichen. |
| --- | --- |

(124)

Für große Unternehmen wie die BAWAG P.S.K. sollte der Eigenbeitrag des Unternehmens den Leitlinien zufolge 50 % der Umstrukturierungskosten erreichen.

| (125) | Von Österreich vorgelegten Informationen zufolge belaufen sich die Umstrukturierungskosten auf [...] und werden zu 100 % von der BAWAG P.S.K. selbst sowie den derzeitigen und künftigen Eigentümern getragen. Nach Auffassung der Kommission wäre der Wert der Bürgschaft bis zum Verkaufsdatum zu berücksichtigen. Ferner würde sich der Beitrag des Staates bedeutend erhöhen, läge der Kaufpreis unterhalb von [...] (und somit die Bürgschaft in Anspruch genommen). |
| --- | --- |

(125)

Von Österreich vorgelegten Informationen zufolge belaufen sich die Umstrukturierungskosten auf [...] und werden zu 100 % von der BAWAG P.S.K. selbst sowie den derzeitigen und künftigen Eigentümern getragen. Nach Auffassung der Kommission wäre der Wert der Bürgschaft bis zum Verkaufsdatum zu berücksichtigen. Ferner würde sich der Beitrag des Staates bedeutend erhöhen, läge der Kaufpreis unterhalb von [...] (und somit die Bürgschaft in Anspruch genommen).

| (126) | Um zu beurteilen, ob der Beitrag der BAWAG P.S.K. 50 % der Umstrukturierungskosten erreicht, benötigt die Kommission weitere Informationen. |
| --- | --- |

(126)

Um zu beurteilen, ob der Beitrag der BAWAG P.S.K. 50 % der Umstrukturierungskosten erreicht, benötigt die Kommission weitere Informationen.

Besondere Bedingungen, an die die Genehmigung einer Beihilfe geknüpft wird (Randnummer 46 der Leitlinien)

| (127) | Die Kommission erinnert daran, dass sie — zusätzlich zu den Maßnahmen zur Vermeidung unzumutbarer Wettbewerbsverfälschungen — die Bedingungen und Auflagen vorschreiben kann, die sie für notwendig hält, damit der Wettbewerb nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verfälscht wird. |
| --- | --- |

(127)

Die Kommission erinnert daran, dass sie — zusätzlich zu den Maßnahmen zur Vermeidung unzumutbarer Wettbewerbsverfälschungen — die Bedingungen und Auflagen vorschreiben kann, die sie für notwendig hält, damit der Wettbewerb nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verfälscht wird.

5.   SCHLUSSFOLGERUNGEN

Auf der Grundlage der vorangehenden Würdigung der Maßnahme fordert die Kommission Österreich im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens seine Stellungnahme abzugeben und alle für die Würdigung der Haftungsübernahme des Bundes zugunsten der BAWAG P.S.K. sachdienlichen Informationen zu übermitteln

Die österreichischen Behörden werden gebeten, dem Beihilfeempfänger unmittelbar eine Kopie dieses Schreibens zuzuleiten.

Die Kommission teilt Österreich mit, dass sie interessierte Parteien durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften von der Beihilfe in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie Interessierte in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt und die EFTA-Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle interessierten Parteien werden aufgefordert, innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung ihre Stellungnahme abzugeben.“

---

(1)  Zaupne informacije

1

(2)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

2

(3)

3

Quelle: Informationsbroschüre über den Jahresabschluss 2005 der BAWAG P.S.K. Gruppe

(4)  Betriebsgeheimnis

4

(5)  BAWAG. und P.S.K. fusionierten im Oktober 2005

5

(6)  Größten Termin- und Rohstoffhändler der USA

6

(7)  Exklusive Stundungszinsen im Fall der Haftungsinanspruchnahme

7

(8)  BGBl. II Nr. 305/2005, in Teil IV Z 14 lit. c und lit. d.

8

(9)  ABl. C 71 vom 11.03.2000, S. 14.

9

(10)  2001/89/EC Entscheidung der Kommission vom 23. Juni 1999 in Verbindung zu Bank Crédit Foncier de France (ABl. L 34 vom 03.2.2001, S. 36).

10

(11)  Das Rating FSR stellt Moody's Auffassung über die intrinsische Sicherheit und Bonität der Bank ab, die von sich aus gewisse externe Kreditrisiken und Kredit-Unterstützungselemente ausschließen, die von Moody's Rating von Bankeinlagen erfasst werden.

11

(12)  900 Mio. EUR x 5,457 % = 49,1 Mio. EUR

12

(13)  49,1Mio.EUR — (900x0,2 %) = 47,3 Mio. EUR

13

(14)  Prozesse, die dazu führen, dass Rechnungen bezahlt werden.

14

(15)  allegro war ein Projekt zur Einführung eines neuen Kernbankensystems. Unter Kernbankensystem wird das IT-System verstanden, auf dem eine Vielzahl von Bankapplikationen laufen.

15

(16)  Bilanzsumme von rd. CHF 425 Mio.; Reingewinn in Höhe von rd. CHF 3,7 Mio. (2005).

16

(17)  Weder wertberichtigt noch durch Garantie abgedeckt.

17

(18)  ABl. C 244 vom 1.10.2004, S. 2.

18

(19)  Die Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. waren zu umfassend, als dass sie von der Gruppe, der die BAWAG P.S.K. angehört, bewältigt werden hätten können. Weder der ÖGB noch die AVB wären ohne staatliche Unterstützung in der Lage gewesen, die BAWAG P.S.K. umzustrukturieren.

19

(20)  Insbesondere tragen die Investoren ein geringeres Risiko als der Staat durch seine Bürgschaft.

20

(21)  Siehe u. a. Urteil des Gerichtshofs in der Rechtssache C-372/97 Italien/Kommission, Slg. 2004, S. I-3679, Randnr. 44.

21

(22)  Entscheidung der Kommission vom 7. Oktober 1987 betreffend das Gesetz 1386/1983 über Industriebeihilfen der griechischen Regierung (ABl. L 76 vom 22.3.1988, S. 18).

22

(23)  Entscheidung 98/490/EG der Kommission vom 20.5.1998 (ABl. L 221 vom 8.8.1998, S. 28).

23

(24)  Im Jahr 1995 genehmigte die Kommission erste staatliche Beihilfen, die auf einen Höchstbetrag von 8 Mrd. EUR geschätzt werden (Entscheidung 95/547/EG der Kommission vom 26. Juli 1995, ABl. L 308 vom 21.12.1995, S. 92). 1996 wurden Beihilfen in Höhe von 0,6 Mrd. EUR genehmigt (Entscheidung der Kommission in der Sache N 692/96, ABl. C 390 vom 24.12.1996, S. 7). Schließlich wurden 1998 weitere Beihilfen genehmigt, mit einem Wert von zwischen 8 und 15 Mrd. EUR (Entscheidung 98/490/EG der Kommission vom 20. Mai 1998, ABl. L 221 vom 8.8.1998, S. 92).

24

(25)  Ausgenommen die nicht von der ÖGSP und der ÖVV aufgenommenen Kredite.

25

(26)  Das Rating der BAWAG P.S.K. durch Moody verschlechterte sich für alle kurz- und langfristigen Einlagen und Forderungen von A2 auf A3, das Financial Strength Rating auf E+.

26

---

| 30.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 332/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 332/30

---

Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive Sveta 96/48/ES z dne 23. julija 1996 o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti

(Besedilo velja za EGP)

(Objava naslovov in sklicev harmoniziranih standardov po direktivi)

(2006/C 332/08)

| ESO (1) | Sklic in naslov harmoniziranega standarda
  (in referenčni dokument) | Referenca za nadomestni standard | Datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti nadomestnega standarda
  Opomba 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN ISO 3095:2005
  Železniške naprave – Akustika – Merjenje hrupa, ki ga oddajajo tirna vozila (ISO 3095:2005) | – | |
| CEN | EN ISO 3381:2005
  Železniške naprave – Akustika – Merjenje hrupa v tirnih vozilih (ISO 3381:2005) | – | |
| CEN | EN 12663:2000
  Železniške naprave – Konstrukcijske zahteve za vagonske koše železniških vozil | – | |
| CEN | EN 13129-1:2002
  Železniške naprave – Klimatske naprave v železniških vozilih za daljinski promet – 1. del: Parametri za določevanje udobja | – | |
| CEN | EN 13129-2:2004
  Železniške naprave – Klimatske naprave v železniških vozilih za daljinski promet – 2. del: Preskusi | – | |
| CEN | EN 13230-1:2002
  Železniške naprave – Zgornji ustroj – Betonski pragi in kretniški betonski pragi – 1. del: Splošne zahteve | – | |
| CEN | EN 13232-4:2005
  Železniške naprave – Zgornji ustroj – Kretnice in križišča – 4. del: Postavljalna naprava in kontrola lege ostrice | – | |
| CEN | EN 13232-5:2005
  Železniške naprave – Zgornji ustroj – Kretnice in križišča – 5. del: Kretnice | – | |
| CEN | EN 13232-6:2005
  Železniške naprave – Zgornji ustroj – Kretnice in križišča – 6. del: Kretniška srca | – | |
| CEN | EN 13232-7:2006
  Železniške naprave – Zgornji ustroj – Kretnice in križišča – 7. del: Kretniška srca s premičnimi deli | – | |
| CEN | EN 13232-9:2006
  Železniške naprave – Zgornji ustroj – Kretnice in križišča – 9. del: Kretniški sklopi | – | |
| CEN | EN 13260:2003
  Železniške naprave – Kolesne dvojice in podstavni vozički – Kolesne dvojice – Zahtevane lastnosti proizvoda | – | |
| CEN | EN 13262:2004
  Železniške aplikacije – Kolesne dvojice in podstavni vozički- Kolesa – Zahtevane lastnosti proizvoda | – | |
| CEN | EN 13272:2001
  Železniške naprave – Električna razsvetljava v železniških vozilih za javne prevozne sisteme | – | |
| CEN | EN 13481-1:2002
  Železniške naprave – Zgornji ustroj – Zahteve za izdelavo pritrdilnih sistemov – 1. del: Definicije | – | |
| EN 13481-1:2002/A1:2006 | Opomba 3 | 28.2.2007 |
| CEN | EN 13481-2:2002
  Železniške naprave – Zgornji ustroj – Zahteve za izdelavo pritrdilnih sistemov – 2. del: Pritrdilni sistemi za betonske prage | – | |
| EN 13481-2:2002/A1:2006 | Opomba 3 | 28.2.2007 |
| CEN | EN 13481-5:2002
  Železniške naprave – Zgornji ustroj – Zahteve za izdelavo pritrdilnih sistemov – 5. del: Pritrdilni sistemi za tir na ploščah | – | |
| EN 13481-5:2002/A1:2006 | Opomba 3 | 28.2.2007 |
| CEN | EN 13674-1:2003
  Železniške naprave– Zgornji ustroj – Tirnica – 1. del: Vignolove tirnice z maso 46kg/m in več | – | |
| CEN | EN 13674-2:2006
  Železniške naprave – Zgornji ustroj – Tirnice – 2. del: Tirnice za kretnice in križišča, ki se uporabljajo skupaj z Vignolovo tirnico mase 46 kg/m ali več | – | |
| CEN | EN 13674-3:2006
  Železniške naprave – Zgornji ustroj – Tirnice – 3. del: Tirnična vodila | – | |
| CEN | EN 13715:2006
  Železniške naprave – Kolesne dvojice in podstavni vozički – Kolesa – Profil tekalne površine | – | |
| CEN | EN 13848-1:2003
  Železniške naprave – Zgornji ustroj – Kvaliteta tirne geometrije – 1. del: Karakteristike tirne geometrije | – | |
| CEN | EN 14067-4:2005
  Železniške naprave – Aerodinamika – 4. del: Zahteve in preskusni postopki pri aerodinamiki na odprti progi | – | |
| CEN | EN 14067-5:2006
  Železniške naprave – Aerodinamika – 5. del: Zahteve in preskusni postopki pri aerodinamiki v predorih | – | |
| CEN | EN 14363:2005
  Železniške naprave – Preskušanje za sprejemljivost voznih lastnosti železniških vozil – Preskušanje lastnosti med vožnjo in preskusi vozila, ki stoji | – | |
| CEN | EN 14531-1:2005
  Železniške naprave – Metode za izračune zavornih poti, poti za kontrolo hitrosti in zavarovanj stoječih vozil – 1. del: Splošni algoritmi | – | |
| CEN | EN 14535-1:2005
  Železniške naprave – Kolutne zavore za železniška vozila – 1. del: Kolutne zavore (diski), namontirane na osi s hladnim ali vročim postopkom. Mere in zahteve, ki se nanašajo na kakovost | – | |
| CEN | EN 14601:2005
  Železniške naprave – Ravne in kotne zaporne pipe za zavorne in glavne zračne vode | – | |
| CEN | EN 14752:2005
  Železniške naprave – Vrata in zapiralni sistemi na železniških potniških vozilih | – | |
| CEN | EN 14813-1:2006
  Železniške naprave – Klimatske naprave v vozniških kabinah – 1. del: Parametri za določevanje udobja | – | |
| CEN | EN 14813-2:2006
  Železniške naprave – Klimatske naprave v vozniških kabinah – 2. del: Preskusi | – | |
| CENELEC | EN 50119:2001
  Železniške aplikacije –Stacionarne naprave -Nadzemni kontaktni vodniki (za električno vleko); vozni vod | NE OBSTAJA | |
| CENELEC | EN 50121-1:2000
  Železniške aplikacije – Elektromagnetna združljivost – 1. del: Splošno | NE OBSTAJA | |
| CENELEC | EN 50121-2:2000
  Železniške aplikacije – Elektromagnetna združljivost – 2. del: Emisije celotnega železniškega sistema v okolje | NE OBSTAJA | |
| CENELEC | EN 50121-3-1:2000
  Železniške aplikacije – Elektromagnetna združljivost – 3-1. del: Vozna sredstva – Vlak in celotno vozilo | NE OBSTAJA | |
| CENELEC | EN 50121-3-2:2000
  Železniške aplikacije – Elektromagnetna združljivost – 3-2. del: Vozna sredstva – Aparati | NE OBSTAJA | |
| CENELEC | EN 50121-4:2000
  Železniške aplikacije – Elektromagnetna združljivost – 4. del: Emisije in odpornost signalnih in telekomunikacijskih aparatov | NE OBSTAJA | |
| CENELEC | EN 50121-5:2000
  Železniške aplikacije – Elektromagnetna združljivost – 5. del: Emisije in odpornost instalacij in aparatov za stalno elektroenergetsko napajanje | NE OBSTAJA | |
| CENELEC | EN 50122-1:1997
  Železniške aplikacije – Stalne instalacije –1. del: Zaščitne določbe v zvezi z električno varnostjo in ozemljitvijo | NE OBSTAJA | |
| CENELEC | EN 50124-1:2001
  Železniške aplikacije – Uskladitev izolacije – 1. del: Osnovne zahteve – Izolacijske in plazilne razdalje zavso električno in elektronsko opremo | NE OBSTAJA | |
| Dopolnilo A1:2003 k standardu EN 50124-1:2001 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.10.2006) |
| Dopolnilo A2:2005 k standardu EN 50124-1:2001 | Opomba 3 | 1.5.2008 |
| CENELEC | EN 50124-2:2001
  Železniške aplikacije – Uskladitev izolacije –2. del: Prenapetosti in pripadajoča zaščita | NE OBSTAJA | |
| CENELEC | EN 50125-1:1999
  Železniške aplikacije – Okoljski pogoji za opremo – 1. del: Oprema na voznih sredstvih | NE OBSTAJA | |
| CENELEC | EN 50125-3:2003
  Železniške aplikacije – Okoljski pogoji za opremo – 3. del: Oprema za signalizacijo in telekomunikacije | NE OBSTAJA | |
| CENELEC | EN 50126-1:1999
  Železniške naprave – Specifikacija in prikaz zanesljivosti, vzdrževalnosti in varnosti (RAMS) – 1. del: Osnovne zahteve in splošni proces | NE OBSTAJA | |
| CENELEC | EN 50128:2001
  Železniške aplikacije – Komunikacijski, signalni in obdelovalni (procesni) sistemi –Programska oprema za krmiljenje in zaščito železniških sistemov | NE OBSTAJA | |
| CENELEC | EN 50129:2003
  Železniške aplikacije – Komunikacijski, signalni in obdelovalni (procesni) sistemi – Varnost v zvezi z elektronskimi signalnimi sistemi | NE OBSTAJA | |
| CENELEC | EN 50149:2001
  Železniške aplikacije – Stacionarne naprave – Električna vleka – Ožlebljeni kontaktni vodniki iz bakra in bakrenih zlitin | NE OBSTAJA | |
| CENELEC | EN 50155:2001
  Železniške aplikacije – Elektronska oprema na voznih sredstvih | NE OBSTAJA | |
| Dopolnilo A1:2002 k standardu EN 50155:2001 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.9.2005) |
| CENELEC | EN 50159-1:2001
  Železniške aplikacije – Komunikacijski, signalni in obdelovalni (procesni) sistemi – 1. del: Varnost v zvezi s komunikacijami v zaprtih prenosnih (transmisijskih) sistemih | NE OBSTAJA | |
| CENELEC | EN 50159-2:2001
  Železniške aplikacije – Komunikacijski, signalni in obdelovalni (procesni) sistemi – 2. del: Varnost v zvezi s komunikacijami v odprtih prenosnih (transmisijskih) sistemih | NE OBSTAJA | |
| CENELEC | EN 50163:2004
  Železniške naprave –Napajalne napetosti sistemov električne vleke | NE OBSTAJA | |
| CENELEC | EN 50206-1:1998
  Železniške aplikacije – Železniška vozna sredstva – Pantografi (Tokovni odjemniki): Značilnosti in preskusi – 1. del: Pantografi za vozila na glavnih progah | NE OBSTAJA | |
| CENELEC | EN 50238:2003
  Železniške aplikacije – Združljivost med voznimi sredstvi in sistemi za prepoznavanje vlakov | NE OBSTAJA | |
| CENELEC | EN 50317:2002
  Železniške aplikacije – Sistemi tokovnih odjemnikov – Zahteve za meritve in ocenjevanje dinamične interakcije med pantografom (tokovnim odjemnikom) in (nadzemnim) kontaktnim vodom | NE OBSTAJA | |
| Dopolnilo A1:2004 k standardu EN 50317:2002 | Opomba 3 | 1.10.2007 |
| CENELEC | EN 50367:2006
  Železniške naprave – Sistemi za odjem toka – Tehnicni kriteriji za interaktivnost med odjemnikom toka in kontaktnim vodnikom (za doseganje prostega dostopa) | NE OBSTAJA | |
| CENELEC | EN 50388:2005
  Železniške naprave – Napajanje in železniška vozila – Tehnična merila za koordinacijo med napajanjem (postajo) in železniškimi vozili za dosego interoperabilnosti | NE OBSTAJA | |

ESO (1)

Sklic in naslov harmoniziranega standarda

(in referenčni dokument)

Referenca za nadomestni standard

Datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti nadomestnega standarda

Opomba 1

CEN

EN ISO 3095:2005

Železniške naprave – Akustika – Merjenje hrupa, ki ga oddajajo tirna vozila (ISO 3095:2005)

–

CEN

EN ISO 3381:2005

Železniške naprave – Akustika – Merjenje hrupa v tirnih vozilih (ISO 3381:2005)

–

CEN

EN 12663:2000

Železniške naprave – Konstrukcijske zahteve za vagonske koše železniških vozil

–

CEN

EN 13129-1:2002

Železniške naprave – Klimatske naprave v železniških vozilih za daljinski promet – 1. del: Parametri za določevanje udobja

–

CEN

EN 13129-2:2004

Železniške naprave – Klimatske naprave v železniških vozilih za daljinski promet – 2. del: Preskusi

–

CEN

EN 13230-1:2002

Železniške naprave – Zgornji ustroj – Betonski pragi in kretniški betonski pragi – 1. del: Splošne zahteve

–

CEN

EN 13232-4:2005

Železniške naprave – Zgornji ustroj – Kretnice in križišča – 4. del: Postavljalna naprava in kontrola lege ostrice

–

CEN

EN 13232-5:2005

Železniške naprave – Zgornji ustroj – Kretnice in križišča – 5. del: Kretnice

–

CEN

EN 13232-6:2005

Železniške naprave – Zgornji ustroj – Kretnice in križišča – 6. del: Kretniška srca

–

CEN

EN 13232-7:2006

Železniške naprave – Zgornji ustroj – Kretnice in križišča – 7. del: Kretniška srca s premičnimi deli

–

CEN

EN 13232-9:2006

Železniške naprave – Zgornji ustroj – Kretnice in križišča – 9. del: Kretniški sklopi

–

CEN

EN 13260:2003

Železniške naprave – Kolesne dvojice in podstavni vozički – Kolesne dvojice – Zahtevane lastnosti proizvoda

–

CEN

EN 13262:2004

Železniške aplikacije – Kolesne dvojice in podstavni vozički- Kolesa – Zahtevane lastnosti proizvoda

–

CEN

EN 13272:2001

Železniške naprave – Električna razsvetljava v železniških vozilih za javne prevozne sisteme

–

CEN

EN 13481-1:2002

Železniške naprave – Zgornji ustroj – Zahteve za izdelavo pritrdilnih sistemov – 1. del: Definicije

–

EN 13481-1:2002/A1:2006

Opomba 3

28.2.2007

CEN

EN 13481-2:2002

Železniške naprave – Zgornji ustroj – Zahteve za izdelavo pritrdilnih sistemov – 2. del: Pritrdilni sistemi za betonske prage

–

EN 13481-2:2002/A1:2006

Opomba 3

28.2.2007

CEN

EN 13481-5:2002

Železniške naprave – Zgornji ustroj – Zahteve za izdelavo pritrdilnih sistemov – 5. del: Pritrdilni sistemi za tir na ploščah

–

EN 13481-5:2002/A1:2006

Opomba 3

28.2.2007

CEN

EN 13674-1:2003

Železniške naprave– Zgornji ustroj – Tirnica – 1. del: Vignolove tirnice z maso 46kg/m in več

–

CEN

EN 13674-2:2006

Železniške naprave – Zgornji ustroj – Tirnice – 2. del: Tirnice za kretnice in križišča, ki se uporabljajo skupaj z Vignolovo tirnico mase 46 kg/m ali več

–

CEN

EN 13674-3:2006

Železniške naprave – Zgornji ustroj – Tirnice – 3. del: Tirnična vodila

–

CEN

EN 13715:2006

Železniške naprave – Kolesne dvojice in podstavni vozički – Kolesa – Profil tekalne površine

–

CEN

EN 13848-1:2003

Železniške naprave – Zgornji ustroj – Kvaliteta tirne geometrije – 1. del: Karakteristike tirne geometrije

–

CEN

EN 14067-4:2005

Železniške naprave – Aerodinamika – 4. del: Zahteve in preskusni postopki pri aerodinamiki na odprti progi

–

CEN

EN 14067-5:2006

Železniške naprave – Aerodinamika – 5. del: Zahteve in preskusni postopki pri aerodinamiki v predorih

–

CEN

EN 14363:2005

Železniške naprave – Preskušanje za sprejemljivost voznih lastnosti železniških vozil – Preskušanje lastnosti med vožnjo in preskusi vozila, ki stoji

–

CEN

EN 14531-1:2005

Železniške naprave – Metode za izračune zavornih poti, poti za kontrolo hitrosti in zavarovanj stoječih vozil – 1. del: Splošni algoritmi

–

CEN

EN 14535-1:2005

Železniške naprave – Kolutne zavore za železniška vozila – 1. del: Kolutne zavore (diski), namontirane na osi s hladnim ali vročim postopkom. Mere in zahteve, ki se nanašajo na kakovost

–

CEN

EN 14601:2005

Železniške naprave – Ravne in kotne zaporne pipe za zavorne in glavne zračne vode

–

CEN

EN 14752:2005

Železniške naprave – Vrata in zapiralni sistemi na železniških potniških vozilih

–

CEN

EN 14813-1:2006

Železniške naprave – Klimatske naprave v vozniških kabinah – 1. del: Parametri za določevanje udobja

–

CEN

EN 14813-2:2006

Železniške naprave – Klimatske naprave v vozniških kabinah – 2. del: Preskusi

–

CENELEC

EN 50119:2001

Železniške aplikacije –Stacionarne naprave -Nadzemni kontaktni vodniki (za električno vleko); vozni vod

NE OBSTAJA

CENELEC

EN 50121-1:2000

Železniške aplikacije – Elektromagnetna združljivost – 1. del: Splošno

NE OBSTAJA

CENELEC

EN 50121-2:2000

Železniške aplikacije – Elektromagnetna združljivost – 2. del: Emisije celotnega železniškega sistema v okolje

NE OBSTAJA

CENELEC

EN 50121-3-1:2000

Železniške aplikacije – Elektromagnetna združljivost – 3-1. del: Vozna sredstva – Vlak in celotno vozilo

NE OBSTAJA

CENELEC

EN 50121-3-2:2000

Železniške aplikacije – Elektromagnetna združljivost – 3-2. del: Vozna sredstva – Aparati

NE OBSTAJA

CENELEC

EN 50121-4:2000

Železniške aplikacije – Elektromagnetna združljivost – 4. del: Emisije in odpornost signalnih in telekomunikacijskih aparatov

NE OBSTAJA

CENELEC

EN 50121-5:2000

Železniške aplikacije – Elektromagnetna združljivost – 5. del: Emisije in odpornost instalacij in aparatov za stalno elektroenergetsko napajanje

NE OBSTAJA

CENELEC

EN 50122-1:1997

Železniške aplikacije – Stalne instalacije –1. del: Zaščitne določbe v zvezi z električno varnostjo in ozemljitvijo

NE OBSTAJA

CENELEC

EN 50124-1:2001

Železniške aplikacije – Uskladitev izolacije – 1. del: Osnovne zahteve – Izolacijske in plazilne razdalje zavso električno in elektronsko opremo

NE OBSTAJA

Dopolnilo A1:2003 k standardu EN 50124-1:2001

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.10.2006)

Dopolnilo A2:2005 k standardu EN 50124-1:2001

Opomba 3

1.5.2008

CENELEC

EN 50124-2:2001

Železniške aplikacije – Uskladitev izolacije –2. del: Prenapetosti in pripadajoča zaščita

NE OBSTAJA

CENELEC

EN 50125-1:1999

Železniške aplikacije – Okoljski pogoji za opremo – 1. del: Oprema na voznih sredstvih

NE OBSTAJA

CENELEC

EN 50125-3:2003

Železniške aplikacije – Okoljski pogoji za opremo – 3. del: Oprema za signalizacijo in telekomunikacije

NE OBSTAJA

CENELEC

EN 50126-1:1999

Železniške naprave – Specifikacija in prikaz zanesljivosti, vzdrževalnosti in varnosti (RAMS) – 1. del: Osnovne zahteve in splošni proces

NE OBSTAJA

CENELEC

EN 50128:2001

Železniške aplikacije – Komunikacijski, signalni in obdelovalni (procesni) sistemi –Programska oprema za krmiljenje in zaščito železniških sistemov

NE OBSTAJA

CENELEC

EN 50129:2003

Železniške aplikacije – Komunikacijski, signalni in obdelovalni (procesni) sistemi – Varnost v zvezi z elektronskimi signalnimi sistemi

NE OBSTAJA

CENELEC

EN 50149:2001

Železniške aplikacije – Stacionarne naprave – Električna vleka – Ožlebljeni kontaktni vodniki iz bakra in bakrenih zlitin

NE OBSTAJA

CENELEC

EN 50155:2001

Železniške aplikacije – Elektronska oprema na voznih sredstvih

NE OBSTAJA

Dopolnilo A1:2002 k standardu EN 50155:2001

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.9.2005)

CENELEC

EN 50159-1:2001

Železniške aplikacije – Komunikacijski, signalni in obdelovalni (procesni) sistemi – 1. del: Varnost v zvezi s komunikacijami v zaprtih prenosnih (transmisijskih) sistemih

NE OBSTAJA

CENELEC

EN 50159-2:2001

Železniške aplikacije – Komunikacijski, signalni in obdelovalni (procesni) sistemi – 2. del: Varnost v zvezi s komunikacijami v odprtih prenosnih (transmisijskih) sistemih

NE OBSTAJA

CENELEC

EN 50163:2004

Železniške naprave –Napajalne napetosti sistemov električne vleke

NE OBSTAJA

CENELEC

EN 50206-1:1998

Železniške aplikacije – Železniška vozna sredstva – Pantografi (Tokovni odjemniki): Značilnosti in preskusi – 1. del: Pantografi za vozila na glavnih progah

NE OBSTAJA

CENELEC

EN 50238:2003

Železniške aplikacije – Združljivost med voznimi sredstvi in sistemi za prepoznavanje vlakov

NE OBSTAJA

CENELEC

EN 50317:2002

Železniške aplikacije – Sistemi tokovnih odjemnikov – Zahteve za meritve in ocenjevanje dinamične interakcije med pantografom (tokovnim odjemnikom) in (nadzemnim) kontaktnim vodom

NE OBSTAJA

Dopolnilo A1:2004 k standardu EN 50317:2002

Opomba 3

1.10.2007

CENELEC

EN 50367:2006

Železniške naprave – Sistemi za odjem toka – Tehnicni kriteriji za interaktivnost med odjemnikom toka in kontaktnim vodnikom (za doseganje prostega dostopa)

NE OBSTAJA

CENELEC

EN 50388:2005

Železniške naprave – Napajanje in železniška vozila – Tehnična merila za koordinacijo med napajanjem (postajo) in železniškimi vozili za dosego interoperabilnosti

NE OBSTAJA

| Opomba 1 | Običajno bo datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti, datum preklica („dow“), ki ga določi Evropska organizacija za standardizacijo, vendar je treba opozoriti uporabnike teh standardov na dejstvo, da je v nekaterih izjemnih primerih to lahko drugače. |
| --- | --- |

Opomba 1

Običajno bo datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti, datum preklica („dow“), ki ga določi Evropska organizacija za standardizacijo, vendar je treba opozoriti uporabnike teh standardov na dejstvo, da je v nekaterih izjemnih primerih to lahko drugače.

| Opomba 3 | V primeru sprememb je referenčni standard EN CCCCC:YYYY, njegove morebitne prejšnje spremembe in nove citirane spremembe. Nadomestni standard (stolpec 3) zato sestoji iz EN CCCCC:YYYY in njegovih morebitnih predhodnih sprememb, vendar brez nove citirane spremembe. Na določen datum za nadomestni standard preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz direktive. |
| --- | --- |

Opomba 3

V primeru sprememb je referenčni standard EN CCCCC:YYYY, njegove morebitne prejšnje spremembe in nove citirane spremembe. Nadomestni standard (stolpec 3) zato sestoji iz EN CCCCC:YYYY in njegovih morebitnih predhodnih sprememb, vendar brez nove citirane spremembe. Na določen datum za nadomestni standard preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz direktive.

OPOMBA:

| — | Katere koli informacije o razpoložljivosti standardov nudijo evropske organizacije za standardizacijo ali nacionalne organizacije za standarde, katerih seznam je priložen k Direktivi 98/34/ES (2) Evropskega parlamenta in Sveta, spremenjene z Direktivo 98/48/ES (3). |
| --- | --- |

—

Katere koli informacije o razpoložljivosti standardov nudijo evropske organizacije za standardizacijo ali nacionalne organizacije za standarde, katerih seznam je priložen k Direktivi 98/34/ES (2) Evropskega parlamenta in Sveta, spremenjene z Direktivo 98/48/ES (3).

| — | Objava sklicev v Uradnem listu Evropske unije ne pomeni, da so standardi na voljo v vseh jezikih Skupnosti. |
| --- | --- |

—

Objava sklicev v Uradnem listu Evropske unije ne pomeni, da so standardi na voljo v vseh jezikih Skupnosti.

| — | Ta seznam nadomešča vse predhodne sezname, objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Posodobitev tega seznama zagotavlja Komisija. |
| --- | --- |

—

Ta seznam nadomešča vse predhodne sezname, objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Posodobitev tega seznama zagotavlja Komisija.

Več informacij o harmoniziranih standardih najdete na internetu na:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Evropske organizacije za standarde:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Bruselj, tel. (32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Bruselj, tel. (32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Bruselj, tel. (32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Bruselj, tel. (32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel. (33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel. (33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  UL L 204, 21.7.1998, str. 37.

(3)  UL L 217, 5.8.1998, str. 18.

---

| 30.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 332/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 332/35

---

Uradno obvestilo o formalnih kvalifikacijah v arhitekturi

(Besedilo velja za EGP)

(2006/C 332/09)

Direktiva Sveta 85/384/EGS z dne 10. junija 1985 o vzajemnem priznavanju diplom, spričeval in drugih dokazil o formalnih kvalifikacijah v arhitekturi, skupaj z ukrepi za učinkovito uresničevanje pravice do ustanavljanja podjetij in svobode opravljanja storitev in zlasti člen 7 Direktive ter Direktiva 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij in zlasti člen 21(7) Direktive določata, da države članice Komisijo uradno obvestijo o zakonih in drugih predpisih, ki jih sprejmejo v zvezi s podeljevanjem diplom, spričeval in drugih dokazil o formalnih kvalifikacijah, ki jih zajemata ti direktivi. Komisija ustrezno sporočilo objavi v Uradnem listu Evropske unije in v njem navede nazive, ki so jih države članice sprejele za svoje diplome, spričevala in druga dokazila o izobrazbi oziroma za ustrezno poklicno kvalifikacijo.

Portugalska je uradno obvestila o novih nazivih, ki naj se dodajo na seznam diplom, spričeval in drugih dokazil o formalnih kvalifikacijah v arhitekturi, določenih v Direktivi 85/384/EGS in Prilogi V.7.1 k Direktivi 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij.

Sporočilo Komisije 2005/C 135/05 na podlagi člena 7 Direktive 85/384/EGS (1) ter Priloga V.7.1. k Direktivi 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij se dopolnita z naslednjim besedilom:

| | Za Portugalsko se v seznam nazivov diplom in organov, ki diplome izdajo, doda naslednje:






  — | Portugal: „Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo“ — Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- | --- |

Za Portugalsko se v seznam nazivov diplom in organov, ki diplome izdajo, doda naslednje:

—

Portugal: „Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo“ — Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa

Ustrezne tabele iz Priloge V.7.1 Direktive 2005/36/ES se zato glasijo:

5.7.1   Dokazila o formalnih kvalifikacijah za arhitekte, priznanih v skladu s členom 46

| Država | Dokazila o formalnih kvalifikacijah | Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah | Potrdilo, priloženo dokazilom o kvalifikacijah | Referenčno študijsko leto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | 1. | Architect/Architecte |

Država

Dokazila o formalnih kvalifikacijah

Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah

Potrdilo, priloženo dokazilom o kvalifikacijah

Referenčno študijsko leto

België/Belgique/Belgien

1.

Architect/Architecte

| 1. | Nationale hogescholen voor architectuur |
| --- | --- |

1.

Nationale hogescholen voor architectuur

1988/1989

| 2. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

2.

Architect/Architecte

| 2. | Hogere-architectuur-instituten |
| --- | --- |

2.

Hogere-architectuur-instituten

| 3. | Architect |
| --- | --- |

3.

Architect

| 3. | Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt |
| --- | --- |

3.

Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt

| 4. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

4.

Architect/Architecte

| 4. | Koninklijke Academies voor Schone Kunsten |
| --- | --- |

4.

Koninklijke Academies voor Schone Kunsten

| 5. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

5.

Architect/Architecte

| 5. | Sint-Lucasscholen |
| --- | --- |

5.

Sint-Lucasscholen

| 6. | Burgelijke ingenieur-architect |
| --- | --- |

6.

Burgelijke ingenieur-architect

| 6. | Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten |
| --- | --- |

6.

Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten

| 6. | „Faculté Polytechnique“ van Mons |
| --- | --- |

6.

„Faculté Polytechnique“ van Mons

| 1. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

1.

Architecte/Architect

| 1. | Écoles nationales supérieures d'architecture |
| --- | --- |

1.

Écoles nationales supérieures d'architecture

| 2. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

2.

Architecte/Architect

| 2. | Instituts supérieurs d'architecture |
| --- | --- |

2.

Instituts supérieurs d'architecture

| 3. | Architect |
| --- | --- |

3.

Architect

| 3. | École provinciale supérieure d'architecture de Hasselt |
| --- | --- |

3.

École provinciale supérieure d'architecture de Hasselt

| 4. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

4.

Architecte/Architect

| 4. | Académies royales des Beaux-Arts |
| --- | --- |

4.

Académies royales des Beaux-Arts

| 5. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

5.

Architecte/Architect

| 5. | Écoles Saint-Luc |
| --- | --- |

5.

Écoles Saint-Luc

| 6. | Ingénieur-civil–architecte |
| --- | --- |

6.

Ingénieur-civil–architecte

| 6. | Facultés des sciences appliquées des universités |
| --- | --- |

6.

Facultés des sciences appliquées des universités

| 6. | Faculté polytechnique de Mons |
| --- | --- |

6.

Faculté polytechnique de Mons

Danmark

Arkitekt cand. arch.

| — | Kunstakademiets Arkitektskole i København |
| --- | --- |

—

Kunstakademiets Arkitektskole i København

| — | Arkitektskolen i Århus |
| --- | --- |

—

Arkitektskolen i Århus

1988/1989

Deutschland

Diplom-Ingenieur,

Diplom-Ingenieur Univ.

Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Hochschulen für bildende Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für bildende Künste

| — | Hochschulen für Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für Künste

1988/1989

Diplom-Ingenieur,

Diplom-Ingenieur FH

| — | Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) (2) |
| --- | --- |

—

Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) (2)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen

Eλλάς

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα — Μηχανικού

| — | Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών |
| --- | --- |

—

Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών

| — | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

Βεβαίωση που χορηγεί το Τεχνικό Επιμελητήριο Ελλάδας (ΤΕΕ) και η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

1988/1989

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα — Μηχανικού

Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

2003/2004

España

Título oficial de arquitecto

Rectores de las universidades enumeradas a continuación:

| — | Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès;

| — | Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid;

| — | Universidad politécnica de Las Palmas, escuela técnica superior de arquitectura de Las Palmas; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Las Palmas, escuela técnica superior de arquitectura de Las Palmas;

| — | Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia;

| — | Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla; |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla;

| — | Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid; |
| --- | --- |

—

Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid;

| — | Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña; |
| --- | --- |

—

Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña;

| — | Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián; |
| --- | --- |

—

Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián;

| — | Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona; |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona;

1988/1989

| — | Universidad de Alcalá de Henares, escuela politécnica de Alcalá de Henares; |
| --- | --- |

—

Universidad de Alcalá de Henares, escuela politécnica de Alcalá de Henares;

1999/2000

| — | Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada; |
| --- | --- |

—

Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada;

1999/2000

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante; |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante;

1997/1998

| — | Universidad Europea de Madrid; |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid;

1998/1999

| — | Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona; |
| --- | --- |

—

Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona;

1999/2000

| — | Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle; |
| --- | --- |

—

Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle;

1998/1999

| — | Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia. |
| --- | --- |

—

Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia.

1999/2000

| — | Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada |
| --- | --- |

—

Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada

1994/1995

France

| 1. | Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale |
| --- | --- |

1.

Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale

| 1. | Le ministre chargé de l'architecture |
| --- | --- |

1.

Le ministre chargé de l'architecture

1988/1989

| 2. | Diplôme d'architecte ESA |
| --- | --- |

2.

Diplôme d'architecte ESA

| 2. | École spéciale d'architecture de Paris |
| --- | --- |

2.

École spéciale d'architecture de Paris

| 3. | Diplôme d'architecte ENSAIS |
| --- | --- |

3.

Diplôme d'architecte ENSAIS

| 3. | École nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture |
| --- | --- |

3.

École nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture

Ireland

| 1. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI) |
| --- | --- |

1.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI)

| 1. | National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin |
| --- | --- |

1.

National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin

1988/1989

| 2. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.) |
| --- | --- |

2.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.)

| 2. | Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin |
| --- | --- |

2.

Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin

(Previously, until 2002 — Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch)

(College of Technology, Bolton Street, Dublin)

| 3. | Certificate of associateship (ARIAI) |
| --- | --- |

3.

Certificate of associateship (ARIAI)

| 3. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

3.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 4. | Certificate of membership (MRIAI) |
| --- | --- |

4.

Certificate of membership (MRIAI)

| 4. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

4.

Royal Institute of Architects of Ireland

Italia

Laurea in architettura

| — | Università di Camerino |
| --- | --- |

—

Università di Camerino

| — | Università di Catania — Sede di Siracusa |
| --- | --- |

—

Università di Catania — Sede di Siracusa

| — | Università di Chieti |
| --- | --- |

—

Università di Chieti

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Parma |
| --- | --- |

—

Università di Parma

| — | Università di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università di Reggio Calabria

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

| — | Universtià di Roma III |
| --- | --- |

—

Universtià di Roma III

| — | Università di Trieste |
| --- | --- |

—

Università di Trieste

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Istituto universitario di architettura di Venezia |
| --- | --- |

—

Istituto universitario di architettura di Venezia

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1988/1989

Laurea in ingegneria edile — architettura

| — | Università dell'Aquilla |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquilla

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1998/1999

Laurea specialistica in ingegneria edile — architettura

| — | Università dell'Aquilla |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquilla

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

| — | Università di Ancona |
| --- | --- |

—

Università di Ancona

| — | Università di Basilicata — Potenza |
| --- | --- |

—

Università di Basilicata — Potenza

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma — Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma — Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

2003/2004

| — | Laurea specialistica quinquennale in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma „La Sapienza“

Diploma di abilitazione all'esercizio indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1998/1999

| — | Laurea specialistica quinquennale in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

1999/2000

| — | Laurea specialistica quinquennale in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Università di Roma III |
| --- | --- |

—

Università di Roma III

Diploma di abilitazione all'esercizio indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

2003/2004

| — | Laurea specialistica in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica in Architettura

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

2004/2005

Nederland

| 1. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur |
| --- | --- |

1.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur

| 1. | Technische Universiteit te Delft |
| --- | --- |

1.

Technische Universiteit te Delft

Verklaring van de Stichting Bureau Architectenregister die bevestigt dat de opleiding voldoet aan de normen van artikel 46

1988/1989

| 2. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek |
| --- | --- |

2.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek

| 2. | Technische Universiteit te Eindhoven |
| --- | --- |

2.

Technische Universiteit te Eindhoven

| 3. | Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:






  — | de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam |
| --- | --- | --- |

3.

Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:

—

de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam

| — | de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam

| — | de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg

| — | de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem |
| --- | --- |

—

de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem

| — | de Rijkshogeschool Groningen te Groningen |
| --- | --- |

—

de Rijkshogeschool Groningen te Groningen

| — | de Hogeschool Maastricht te Maastricht |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Maastricht te Maastricht

Österreich

| 1. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

1.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 1. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz) |
| --- | --- |

1.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz)

1998/1999

| 2. | Dilplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

2.

Dilplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 2. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

2.

Technische Universität Wien

| 3. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

3.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 3. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

3.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck)

| 4. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

4.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 4. | Hochschule für Angewandte Kunst in Wien |
| --- | --- |

4.

Hochschule für Angewandte Kunst in Wien

| 5. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

5.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 5. | Akademie der Bildenden Künste in Wien |
| --- | --- |

5.

Akademie der Bildenden Künste in Wien

| 6. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

6.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 6. | Hochschule für künstlerishe und industrielle Gestaltung in Linz |
| --- | --- |

6.

Hochschule für künstlerishe und industrielle Gestaltung in Linz

Portugal

Carta de curso de licenciatura em Arquitectura

Para os cursos iniciados a partir do ano académico de 1991/1992

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade técnica de Lisboa

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto

| — | Escola Superior Artística do Porto |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto

1988/1989

1991/1992

Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1991/1992

Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo

| — | Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

Escola Superior Gallaecia

| — | Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa

2002/2003

1998/1999

Suomi/Finland

Arkkitehdin tutkinto/Arkitektexamen

| — | Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki) |
| --- | --- |

—

Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki)

| — | Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola

| — | Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet

1998/1999

Sverige

Arkitektexamen

Chalmers Tekniska Högskola AB

Kungliga Tekniska Högskolan

Lunds Universitet

1998/1999

United Kingdom

| 1. | Diplomas in architecture |
| --- | --- |

1.

Diplomas in architecture

| 1. | — | Universities |
| --- | --- | --- |

1.

—

Universities

| — | Colleges of Art |
| --- | --- |

—

Colleges of Art

| — | Schools of Art |
| --- | --- |

—

Schools of Art

Certificate of architectural education, issued by the Architects Registration Board

The diploma and degree courses in architecture of the universities, schools and colleges of art should have met the requisite threshold standards as laid down in Article 46 of this Directive and in Criteria for validation published by the Validation Panel of the Royal Institute of British Architects and the Architects Registration Board

EU nationals who possess the Royal Institute of British Architects Part I and Part II certificates, which are recognised by ARB as the competent authority, are eligible. Also EU nationals who do not possess the ARB-recognised Part I and Part II certificates will be eligible for the Certificate of Architectural Education if they can satisfy the Board that their standard and length of education has met the requisite threshold standards of Article 46 of this Directive and of the Criteria for validation

1988/1989

| 2. | Degrees in architecture |
| --- | --- |

2.

Degrees in architecture

| 2. | Universities |
| --- | --- |

2.

Universities

| 3. | Final examination |
| --- | --- |

3.

Final examination

| 3. | Architectural Association |
| --- | --- |

3.

Architectural Association

| 4. | Examination in architecture |
| --- | --- |

4.

Examination in architecture

| 4. | Royal College of Art |
| --- | --- |

4.

Royal College of Art

| 5. | Examination Part II |
| --- | --- |

5.

Examination Part II

| 5. | Royal Institute of British Architects |
| --- | --- |

5.

Royal Institute of British Architects

---

(1)  Sporočilo Komisije 2005/C 135/05, 2.6.2005, UL C 135, 2.6.2005, str. 5., ki ga dopolnjujeta Sporočili z dne 6. januarja 2006 (2006/C 3/12) in 24. junija 2006 (2006/C 148/11).

(2)  Diese Diplome sind je nach Dauer der durch sie abgeschlossenen Ausbildung gemäß Artikel 47 Absatz 1 anzuerkennen.

---

| 30.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 332/42 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 332/42

---

Dokumenti KOM, razen zakonodajnih predlogov, ki jih je sprejela Komisija

(2006/C 332/10)

| Dokument | Del | Datum | Naslov |
| --- | --- | --- | --- |
| KOM(2006) 389 | | 14.7.2006 | Sporočilo Komisije: Akcijski program za spodbujanje raziskav in analiz vprašanj, povezanih z Evropsko ekonomsko in monetarno unijo |
| KOM(2006) 400 | | 17.7.2006 | Zelena knjiga o navzkrižju zakonov v zvezi z zakonskim premoženjskim razmerjem zakoncev, ki obravnava zlasti vprašanje sodne pristojnosti in vzajemnega priznavanja |
| KOM(2006) 474 | | 1.9.2006 | Zelena knjiga o tehnologijah za odkrivanje pri delu organov kazenskega pregona, carinskih organov in drugih varnostnih organov |
| KOM(2006) 490 | | 13.9.2006 | Sporočilo Komisije: Letno poročilo šestih evropskih koordinatorjev o napredku nekaterih projektov vseevropskega prometnega omrežja |
| KOM(2006) 519 | | 20.9.2006 | Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Boljše usposabljanje za varnejšo hrano |
| KOM(2006) 231 | | 22.9.2006 | Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Tematska strategija za varstvo tal |
| KOM(2006) 550 | | 25.9.2006 | Poročilo Komisije Svetu: Protidampinškega postopka glede uvoza kompaktnih diskov za snemanje (CD+/–R) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Hongkonga in Malezije |
| KOM(2006) 551 | | 25.9.2006 | Sporočilo Komisije: Letno poročilo o izvajanju Uredbe Sveta (ES) 866/2004 z dne 29. aprila 2004 in razmerah, ki izvirajo iz njene uporabe |
| KOM(2006) 549 | | 26.9.2006 | Sporočilo Komisije: Poročilo o spremljanju napredka Bolgarije in Romunije pri pripravah na članstvo v EU |
| KOM(2006) 552 | | 26.9.2006 | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o Mednarodnem zdravstvenem pravilniku |
| KOM(2006) 558 | | 29.9.2006 | Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva |
| KOM(2006) 568 | | 3.10.2006 | Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o ohranitvi stanj nevzajemnosti v nekaterih tretjih državah na področju izvzetja iz vizumske obveznosti v skladu s členom 1(5) Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 851/2005 glede mehanizma vzajemnosti |
| KOM(2006) 567 | | 4.10.2006 | Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Globalna Evropa: Konkurenca v Svetu: Prispevek k strategiji EU za gospodarsko rast in delovna mesta |
| KOM(2006) 583 | | 6.10.2006 | Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o aktiviranju javnega in zasebnega financiranja za svetovni dostop do podnebju prijaznih, dostopnih in varnih energetskih storitev: Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije |
| KOM(2006) 563 | | 12.10.2006 | Sporočilo Komisije: Poročilo o Mednarodnem skladu za Irsko v skladu s členom 5 Uredbe Sveta (ES) št. 177/2005 |
| KOM(2006) 574 | | 12.10.2006 | Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Dolgoročna vzdržnost javnih financ v EU |
| KOM(2006) 589 | | 12.10.2006 | Sporočilo Komisije Evropskemu Svetu (neuradno srečanje v Lahtiju – Finska, 20. oktobra 2006) Inovacijam prijazna, sodobna Evropa |
| KOM(2006) 590 | | 12.10.2006 | Sporočilo Komisije Evropskemu Svetu: Zunanji odnosi na področju energetike – od načel k dejanjem |
| KOM(2006) 593 | | 16.10.2006 | Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o ukrepih držav članic za spodbujanje prostovoljnega neplačljivega darovanja tkiv in celic |
| KOM(2006) 592 | | 17.10.2006 | Sporočilo Komisije Svetu: Ocena Sklada za evro-sredozemske naložbe in partnerstvo (FEMIP) ter prihodnje možnosti |
| KOM(2006) 597 | | 17.10.2006 | Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o aktivnostih Evropskih skupnosti v zvezi z najemanjem in dajanjem posojilv letu 2005 |
| KOM(2006) 595 | | 18.10.2006 | Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o uporabi Poštne direktive (Direktiva 97/67/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2002/39/ES) |
| KOM(2006) 596 | | 18.10.2006 | Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Možnostna študija o vplivu dokončnega oblikovanja notranjega trga poštnih storitev v letu 2009 na univerzalno storitev |
| KOM(2006) 612 | | 18.10.2006 | Sporočilo Komisije Evropski razvojni sklad (ERS): Ocena obveznosti, plačil in prispevkov držav članic za proračunski leti 2006 in 2007 ter napovedi obveznosti in plačil za obdobje od 2008 do 2011 |
| KOM(2006) 601 | | 20.10.2006 | Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Strategija za Afriko: Regionalno politično partnerstvo EU za mir, varnost in razvoj v Afriškem rogu |
| KOM(2006) 614 | | 23.10.2006 | Sporočilo Komisije: Izobraževanje odraslih: Za učenje ni nikoli prepozno |
| KOM(2006) 611 | | 24.10.2006 | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu Ocena izvajanja programa IDABC |
| KOM(2006) 617 | | 24.10.2006 | Priporočilo Komisije Svetu o odobritvi Sporazuma o sodelovanju na področju miroljubne uporabe jedrske energije med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo (EURATOM) in Vlado Republike Kazahstan |
| KOM(2006) 618 | | 24.10.2006 | Zelena knjiga o izboljšanju učinkovitosti izvrševanja sodnih odločb v Evropski uniji: Zaplemba bančnih računov |
| KOM(2006) 625 | | 24.10.2006 | Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Strategija EU za podporo državam članicam pri zmanjševanju škode zaradi uživanja alkohola |
| KOM(2006) 629 | | 24.10.2006 | Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zakonodajni in delovni program Komisije za leto 2007 |
| KOM(2006) 626 | | 25.10.2006 | Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izvajanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi |
| KOM(2006) 638 | | 27.10.2006 | Poročilo Komisije: 17. letno poročilo o izvajanju strukturnih skladov (2005) |
| KOM(2006) 639 | | 27.10.2006 | Poročilo Komisije: Povezanost med direktivo o strateški okoljski presoji in skladi skupnosti |
| KOM(2006) 648 | | 27.10.2006 | Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Evropska unija, Hongkong in Macao: možnosti za sodelovanje v obdobju 2007–2013 |
| KOM(2006) 660 | | 6.11.2006 | Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Poročilo o napredku za obdobje 2000 do 2005 o izvajanju direktiv o interoperabilnosti (96/48/ES za železniški sistem za visoke hitrosti in 2001/16/ES za železniški sistem za konvencionalne hitrosti) |
| KOM(2006) 661 | | 6.11.2006 | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Sporočilo o izvajanju večletnega Programa Skupnosti za spodbujanje varnejše uporabe interneta in novih spletnih tehnologij (Varnejši Internet plus) |
| KOM(2006) 663 | | 6.11.2006 | Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Končna ocena izvajanja večletnega akcijskega načrta Skupnosti za pospeševanje varnejše uporabe interneta s preprečevanjem nezakonitih in škodljivih vsebin v globalnih omrežjih |

Dokument

Del

Datum

Naslov

KOM(2006) 389

14.7.2006

Sporočilo Komisije: Akcijski program za spodbujanje raziskav in analiz vprašanj, povezanih z Evropsko ekonomsko in monetarno unijo

KOM(2006) 400

17.7.2006

Zelena knjiga o navzkrižju zakonov v zvezi z zakonskim premoženjskim razmerjem zakoncev, ki obravnava zlasti vprašanje sodne pristojnosti in vzajemnega priznavanja

KOM(2006) 474

1.9.2006

Zelena knjiga o tehnologijah za odkrivanje pri delu organov kazenskega pregona, carinskih organov in drugih varnostnih organov

KOM(2006) 490

13.9.2006

Sporočilo Komisije: Letno poročilo šestih evropskih koordinatorjev o napredku nekaterih projektov vseevropskega prometnega omrežja

KOM(2006) 519

20.9.2006

Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Boljše usposabljanje za varnejšo hrano

KOM(2006) 231

22.9.2006

Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Tematska strategija za varstvo tal

KOM(2006) 550

25.9.2006

Poročilo Komisije Svetu: Protidampinškega postopka glede uvoza kompaktnih diskov za snemanje (CD+/–R) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Hongkonga in Malezije

KOM(2006) 551

25.9.2006

Sporočilo Komisije: Letno poročilo o izvajanju Uredbe Sveta (ES) 866/2004 z dne 29. aprila 2004 in razmerah, ki izvirajo iz njene uporabe

KOM(2006) 549

26.9.2006

Sporočilo Komisije: Poročilo o spremljanju napredka Bolgarije in Romunije pri pripravah na članstvo v EU

KOM(2006) 552

26.9.2006

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o Mednarodnem zdravstvenem pravilniku

KOM(2006) 558

29.9.2006

Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva

KOM(2006) 568

3.10.2006

Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o ohranitvi stanj nevzajemnosti v nekaterih tretjih državah na področju izvzetja iz vizumske obveznosti v skladu s členom 1(5) Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 851/2005 glede mehanizma vzajemnosti

KOM(2006) 567

4.10.2006

Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Globalna Evropa: Konkurenca v Svetu: Prispevek k strategiji EU za gospodarsko rast in delovna mesta

KOM(2006) 583

6.10.2006

Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o aktiviranju javnega in zasebnega financiranja za svetovni dostop do podnebju prijaznih, dostopnih in varnih energetskih storitev: Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije

KOM(2006) 563

12.10.2006

Sporočilo Komisije: Poročilo o Mednarodnem skladu za Irsko v skladu s členom 5 Uredbe Sveta (ES) št. 177/2005

KOM(2006) 574

12.10.2006

Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Dolgoročna vzdržnost javnih financ v EU

KOM(2006) 589

12.10.2006

Sporočilo Komisije Evropskemu Svetu (neuradno srečanje v Lahtiju – Finska, 20. oktobra 2006) Inovacijam prijazna, sodobna Evropa

KOM(2006) 590

12.10.2006

Sporočilo Komisije Evropskemu Svetu: Zunanji odnosi na področju energetike – od načel k dejanjem

KOM(2006) 593

16.10.2006

Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o ukrepih držav članic za spodbujanje prostovoljnega neplačljivega darovanja tkiv in celic

KOM(2006) 592

17.10.2006

Sporočilo Komisije Svetu: Ocena Sklada za evro-sredozemske naložbe in partnerstvo (FEMIP) ter prihodnje možnosti

KOM(2006) 597

17.10.2006

Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o aktivnostih Evropskih skupnosti v zvezi z najemanjem in dajanjem posojilv letu 2005

KOM(2006) 595

18.10.2006

Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o uporabi Poštne direktive (Direktiva 97/67/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2002/39/ES)

KOM(2006) 596

18.10.2006

Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Možnostna študija o vplivu dokončnega oblikovanja notranjega trga poštnih storitev v letu 2009 na univerzalno storitev

KOM(2006) 612

18.10.2006

Sporočilo Komisije Evropski razvojni sklad (ERS): Ocena obveznosti, plačil in prispevkov držav članic za proračunski leti 2006 in 2007 ter napovedi obveznosti in plačil za obdobje od 2008 do 2011

KOM(2006) 601

20.10.2006

Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Strategija za Afriko: Regionalno politično partnerstvo EU za mir, varnost in razvoj v Afriškem rogu

KOM(2006) 614

23.10.2006

Sporočilo Komisije: Izobraževanje odraslih: Za učenje ni nikoli prepozno

KOM(2006) 611

24.10.2006

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu Ocena izvajanja programa IDABC

KOM(2006) 617

24.10.2006

Priporočilo Komisije Svetu o odobritvi Sporazuma o sodelovanju na področju miroljubne uporabe jedrske energije med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo (EURATOM) in Vlado Republike Kazahstan

KOM(2006) 618

24.10.2006

Zelena knjiga o izboljšanju učinkovitosti izvrševanja sodnih odločb v Evropski uniji: Zaplemba bančnih računov

KOM(2006) 625

24.10.2006

Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Strategija EU za podporo državam članicam pri zmanjševanju škode zaradi uživanja alkohola

KOM(2006) 629

24.10.2006

Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zakonodajni in delovni program Komisije za leto 2007

KOM(2006) 626

25.10.2006

Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izvajanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi

KOM(2006) 638

27.10.2006

Poročilo Komisije: 17. letno poročilo o izvajanju strukturnih skladov (2005)

KOM(2006) 639

27.10.2006

Poročilo Komisije: Povezanost med direktivo o strateški okoljski presoji in skladi skupnosti

KOM(2006) 648

27.10.2006

Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Evropska unija, Hongkong in Macao: možnosti za sodelovanje v obdobju 2007–2013

KOM(2006) 660

6.11.2006

Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Poročilo o napredku za obdobje 2000 do 2005 o izvajanju direktiv o interoperabilnosti (96/48/ES za železniški sistem za visoke hitrosti in 2001/16/ES za železniški sistem za konvencionalne hitrosti)

KOM(2006) 661

6.11.2006

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Sporočilo o izvajanju večletnega Programa Skupnosti za spodbujanje varnejše uporabe interneta in novih spletnih tehnologij (Varnejši Internet plus)

KOM(2006) 663

6.11.2006

Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Končna ocena izvajanja večletnega akcijskega načrta Skupnosti za pospeševanje varnejše uporabe interneta s preprečevanjem nezakonitih in škodljivih vsebin v globalnih omrežjih

Ti dokumenti so dosegljivi na EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

Evropska investicijska banka

| 30.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 332/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 332/45

---

POLITIKA JAVNEGA RAZKRITJA

Načela, pravila in postopki

(2006/C 332/11)

UVOD

Pregled politike javnega razkritja

| 1. | Evropska investicijska banka (EIB) je v celoti zavezana k odprtosti in preglednosti, kot je določeno v njeni „Politiki preglednosti“ („Transparency Policy“), objavljeni v juniju 2004 (www.eib.org/publications/publication.asp?publ=152). |
| --- | --- |

1.

Evropska investicijska banka (EIB) je v celoti zavezana k odprtosti in preglednosti, kot je določeno v njeni „Politiki preglednosti“ („Transparency Policy“), objavljeni v juniju 2004 (www.eib.org/publications/publication.asp?publ=152).

| 2. | Po opravljenem javnem posvetovanju je sedanjo politiko javnega razkritja EIB odobril Svet direktorjev EIB 28. marca 2006 in jo objavil v Uradnem listu Evropske unije
   (1). Ta nadomešča prejšnjo politiko obveščanja Banke, ki jo je ta objavila leta 2002 z naslovom „Javni dostop do informacij“ („Public Access to Information“)s priloženim „Pravilnikom o javnem dostopu do dokumentov“ („Rules on Public Access to Documents“). „Politika javnega razkritja“ je na voljo v vseh uradnih jezikih Evropske unije v elektronski obliki na spletni strani EIB in v tiskani različici. |
| --- | --- |

2.

Po opravljenem javnem posvetovanju je sedanjo politiko javnega razkritja EIB odobril Svet direktorjev EIB 28. marca 2006 in jo objavil v Uradnem listu Evropske unije
   (1). Ta nadomešča prejšnjo politiko obveščanja Banke, ki jo je ta objavila leta 2002 z naslovom „Javni dostop do informacij“ („Public Access to Information“)s priloženim „Pravilnikom o javnem dostopu do dokumentov“ („Rules on Public Access to Documents“). „Politika javnega razkritja“ je na voljo v vseh uradnih jezikih Evropske unije v elektronski obliki na spletni strani EIB in v tiskani različici.

| 3. | Banka razume svojo politiko javnega razkritja kot orodje, ki se razvija in prilagaja glede na stalen proces notranjega vrednotenja in ocenjevanja kakovosti in se odziva na komentarje javnosti. Formalni pregledi politike razkritja se opravljajo vsaka tri leta. EIB ima na svoji spletni strani tudi poseben poštni nabiralnik (infopol@eib.org), kamor sprejema komentarje skozi vse leto. |
| --- | --- |

3.

Banka razume svojo politiko javnega razkritja kot orodje, ki se razvija in prilagaja glede na stalen proces notranjega vrednotenja in ocenjevanja kakovosti in se odziva na komentarje javnosti. Formalni pregledi politike razkritja se opravljajo vsaka tri leta. EIB ima na svoji spletni strani tudi poseben poštni nabiralnik (infopol@eib.org), kamor sprejema komentarje skozi vse leto.

| 4. | Poleg tega EIB nenehno pregleduje pravne in regulatorne zahteve v zvezi z razkritjem, ki veljajo za mednarodne kapitalske trge, ter njihovo vplivanje na politiko javnega razkritja. |
| --- | --- |

4.

Poleg tega EIB nenehno pregleduje pravne in regulatorne zahteve v zvezi z razkritjem, ki veljajo za mednarodne kapitalske trge, ter njihovo vplivanje na politiko javnega razkritja.

| 5. | Politika javnega razkritja je ena od politik in kodeksov, sestavljenih z namenom pokrivati vse vidike dejavnosti EIB. Posebej pomembne pri preučevanju politike razkritja so usmeritve, ki zadevajo preglednost, okoljska in socialna vprašanja, družbeno odgovornost ter upravljanje, med drugim tudi na področju boja proti korupciji in goljufiji. Najdemo jih lahko na spletni strani EIB. |
| --- | --- |

5.

Politika javnega razkritja je ena od politik in kodeksov, sestavljenih z namenom pokrivati vse vidike dejavnosti EIB. Posebej pomembne pri preučevanju politike razkritja so usmeritve, ki zadevajo preglednost, okoljska in socialna vprašanja, družbeno odgovornost ter upravljanje, med drugim tudi na področju boja proti korupciji in goljufiji. Najdemo jih lahko na spletni strani EIB.

Okvir politike

| 6. | EIB je organ Evropske unije. Njegov Statut opredeljuje vlogo Banke, obseg dejavnosti in strukture upravljanja in je v obliki Protokola priložen k Rimski pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti. Statut opredeljuje države članice EU kot delničarke EIB. Države članice imenujejo predstavnike v glavnih organih, ki sprejemajo odločitve Banke, in sicer: Svet guvernerjev, Svet direktorjev in Upravni odbor. Prek vlad držav članic EU je Banka odgovorna državljanom Unije. |
| --- | --- |

6.

EIB je organ Evropske unije. Njegov Statut opredeljuje vlogo Banke, obseg dejavnosti in strukture upravljanja in je v obliki Protokola priložen k Rimski pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti. Statut opredeljuje države članice EU kot delničarke EIB. Države članice imenujejo predstavnike v glavnih organih, ki sprejemajo odločitve Banke, in sicer: Svet guvernerjev, Svet direktorjev in Upravni odbor. Prek vlad držav članic EU je Banka odgovorna državljanom Unije.

| 7. | Banka ima obsežno nadzorno in računovodsko strukturo z neodvisnim Revizijskim odborom, ki ga imenuje Svet guvernerjev in ki Svetu tudi neposredno poroča, pa tudi mednarodne zunanje revizorje ter notranje službe za revizijo in ocenjevanje v okviru glavnega inšpektorata. Pooblaščenec za varovanje zakonitosti poslovanja Skupine EIB skrbi za to, da Banka upošteva notranje zakonske predpise, veljavne pravilnike, kodekse ravnanja in poklicne standarde, da bi se izognila nevarnostim zaradi napak, ki jih pri uresničevanju svojih obveznosti (2) zagrešijo Banka, njeni organi odločanja ali zaposleni. |
| --- | --- |

7.

Banka ima obsežno nadzorno in računovodsko strukturo z neodvisnim Revizijskim odborom, ki ga imenuje Svet guvernerjev in ki Svetu tudi neposredno poroča, pa tudi mednarodne zunanje revizorje ter notranje službe za revizijo in ocenjevanje v okviru glavnega inšpektorata. Pooblaščenec za varovanje zakonitosti poslovanja Skupine EIB skrbi za to, da Banka upošteva notranje zakonske predpise, veljavne pravilnike, kodekse ravnanja in poklicne standarde, da bi se izognila nevarnostim zaradi napak, ki jih pri uresničevanju svojih obveznosti (2) zagrešijo Banka, njeni organi odločanja ali zaposleni.

| 8. | EIB ravna na podlagi političnih odločitev. Evropski svet voditeljev držav ali vlad in Svet ministrov EU pogosto zahtevata, naj Banka podpre nove politike in pobude EU. Svet guvernerjev Banke prilagaja posojilno politiko EIB novim kreditnim smernicam in odpira nova področja dejavnosti, ki Banki omogočajo uveljavljanje politik EU. |
| --- | --- |

8.

EIB ravna na podlagi političnih odločitev. Evropski svet voditeljev držav ali vlad in Svet ministrov EU pogosto zahtevata, naj Banka podpre nove politike in pobude EU. Svet guvernerjev Banke prilagaja posojilno politiko EIB novim kreditnim smernicam in odpira nova področja dejavnosti, ki Banki omogočajo uveljavljanje politik EU.

| 9. | EIB ima tesne institucionalne in operativne stike z Evropsko komisijo. Komisija v skladu s Statutom EIB imenuje svojega člana v Svet direktorjev Banke. Vse vloge za posojila se predložijo Komisiji, ki izda mnenje o skladnosti naložbe s politikami EU, preden to financiranje odobri Svet direktorjev EIB. |
| --- | --- |

9.

EIB ima tesne institucionalne in operativne stike z Evropsko komisijo. Komisija v skladu s Statutom EIB imenuje svojega člana v Svet direktorjev Banke. Vse vloge za posojila se predložijo Komisiji, ki izda mnenje o skladnosti naložbe s politikami EU, preden to financiranje odobri Svet direktorjev EIB.

| 10. | Banka je tudi tesno povezana z drugimi institucijami EU. Vzdržuje reden dialog z Evropskim parlamentom glede dejavnosti v podporo ciljem EU. Ta dialog obsega širok razpon, od naslavljanja plenarnih zasedanj do obveščanja odborov in posameznih poslancev Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

10.

Banka je tudi tesno povezana z drugimi institucijami EU. Vzdržuje reden dialog z Evropskim parlamentom glede dejavnosti v podporo ciljem EU. Ta dialog obsega širok razpon, od naslavljanja plenarnih zasedanj do obveščanja odborov in posameznih poslancev Evropskega parlamenta.

| 11. | Poleg tega si Banka prizadeva za tesnejše stike z Ekonomsko-socialnim odborom EU, ki deluje kot posrednik med institucijami EU in civilno družbo. Kot del institucionalnega okvira EU sodi Banka v pristojnost Sodišča Evropskih skupnosti, medtem ko Računsko sodišče preverja uporabo sredstev EU, s katerimi Banka upravlja. EIB ima sklenjen sporazum z Uradom OLAF (Evropski urad za boj proti goljufijam) in je v pristojnosti Evropskega varuha človekovih pravic. |
| --- | --- |

11.

Poleg tega si Banka prizadeva za tesnejše stike z Ekonomsko-socialnim odborom EU, ki deluje kot posrednik med institucijami EU in civilno družbo. Kot del institucionalnega okvira EU sodi Banka v pristojnost Sodišča Evropskih skupnosti, medtem ko Računsko sodišče preverja uporabo sredstev EU, s katerimi Banka upravlja. EIB ima sklenjen sporazum z Uradom OLAF (Evropski urad za boj proti goljufijam) in je v pristojnosti Evropskega varuha človekovih pravic.

| 12. | Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti in Statut EIB dajeta Banki operativno in finančno avtonomijo, ki ji omogoča učinkovito delovanje v vlogi finančne institucije. EIB je pomemben partner v finančnem sektorju, zlasti ko najema posojila na kapitalskih trgih in financira projekte. Tesno sodeluje tudi z mednarodnimi finančnimi institucijami (IFI) in multilateralnimi razvojnimi bankami (MDB), zlasti pri poslovanju v okviru razvojne pomoči in politik zunanjega sodelovanja EU. |
| --- | --- |

12.

Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti in Statut EIB dajeta Banki operativno in finančno avtonomijo, ki ji omogoča učinkovito delovanje v vlogi finančne institucije. EIB je pomemben partner v finančnem sektorju, zlasti ko najema posojila na kapitalskih trgih in financira projekte. Tesno sodeluje tudi z mednarodnimi finančnimi institucijami (IFI) in multilateralnimi razvojnimi bankami (MDB), zlasti pri poslovanju v okviru razvojne pomoči in politik zunanjega sodelovanja EU.

| 13. | Banka zagotavlja, da so njene dejavnosti skladne s politikami in zakoni EU. V državah, kjer slednji ne veljajo, Banka pri opravljanju svojih dejavnosti uporablja politike in zakone EU kot najboljšo referenco. Pri svojem vsakodnevnem poslovanju Banka upošteva tudi standarde in prakso, uveljavljeno v bančni in finančni skupnosti, predvsem na področjih, ki niso neposredno zajeta v zakonodaji EU. |
| --- | --- |

13.

Banka zagotavlja, da so njene dejavnosti skladne s politikami in zakoni EU. V državah, kjer slednji ne veljajo, Banka pri opravljanju svojih dejavnosti uporablja politike in zakone EU kot najboljšo referenco. Pri svojem vsakodnevnem poslovanju Banka upošteva tudi standarde in prakso, uveljavljeno v bančni in finančni skupnosti, predvsem na področjih, ki niso neposredno zajeta v zakonodaji EU.

POLITIKA

Cilji politike in pravni okvir

Preglednost

| 14. | Boljša preglednost njenih institucij in organov je ključna politika Evropske unije, namenjena zbližanju z javnostjo, ki ji služijo, kakor tudi krepitvi njihove vloge pri izboljšanju evropske socialne in ekonomske kohezije ter trajnostnem razvoju. |
| --- | --- |

14.

Boljša preglednost njenih institucij in organov je ključna politika Evropske unije, namenjena zbližanju z javnostjo, ki ji služijo, kakor tudi krepitvi njihove vloge pri izboljšanju evropske socialne in ekonomske kohezije ter trajnostnem razvoju.

| 15. | Kot organ EU je EIB zavezana doseganju najvišje možne stopnje preglednosti pri vseh njenih dejavnostih. Politika javnega razkritja pomeni bistveno referenco pri izvajanju njene politike preglednosti. Uredba (ES) št. 1049/2001 (3) o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, je ključna referenca za politiko razkritja banke (4). |
| --- | --- |

15.

Kot organ EU je EIB zavezana doseganju najvišje možne stopnje preglednosti pri vseh njenih dejavnostih. Politika javnega razkritja pomeni bistveno referenco pri izvajanju njene politike preglednosti. Uredba (ES) št. 1049/2001 (3) o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, je ključna referenca za politiko razkritja banke (4).

| 16. | EIB kot javna ustanova meni, da njena odprtost in preglednost sprejemanja odločitev, način delovanja in izvajanja politike EU, krepijo njeno verodostojnost in odgovornost do državljanov Evrope. |
| --- | --- |

16.

EIB kot javna ustanova meni, da njena odprtost in preglednost sprejemanja odločitev, način delovanja in izvajanja politike EU, krepijo njeno verodostojnost in odgovornost do državljanov Evrope.

| 17. | Odprtost in preglednost prispevata tudi k večji učinkovitosti in trajnosti poslovanja Banke, saj zmanjšujeta nevarnost podkupovanja in krepita odnose zaposlenih z zunanjimi partnerji. |
| --- | --- |

17.

Odprtost in preglednost prispevata tudi k večji učinkovitosti in trajnosti poslovanja Banke, saj zmanjšujeta nevarnost podkupovanja in krepita odnose zaposlenih z zunanjimi partnerji.

Razkritje informacij

| 18. | Politika razkritja odraža zavezanost Banke, da upošteva politične pobude EU o preglednosti in javnem razkritju informacij. |
| --- | --- |

18.

Politika razkritja odraža zavezanost Banke, da upošteva politične pobude EU o preglednosti in javnem razkritju informacij.

| 19. | Politika razkritja deluje tudi v okviru, vzpostavljenem na ravni EU na področju človekovih pravic, demokracije in pravne države v tistih državah in regijah, v katerih Banka posluje. Kar zadeva okoljska vprašanja, se ravna po zakonih in uredbah EU, skupaj s tistimi na področju presoje vpliva projektov, ki jih financira, da se lažje sooči z izzivi trajnostnega razvoja. Banka pri svojih finančnih poslih upošteva pravice, interese in odgovornosti partnerjev pri doseganju trajnostnih rezultatov. |
| --- | --- |

19.

Politika razkritja deluje tudi v okviru, vzpostavljenem na ravni EU na področju človekovih pravic, demokracije in pravne države v tistih državah in regijah, v katerih Banka posluje. Kar zadeva okoljska vprašanja, se ravna po zakonih in uredbah EU, skupaj s tistimi na področju presoje vpliva projektov, ki jih financira, da se lažje sooči z izzivi trajnostnega razvoja. Banka pri svojih finančnih poslih upošteva pravice, interese in odgovornosti partnerjev pri doseganju trajnostnih rezultatov.

| 20. | EIB bo prav tako spoštovala vsebino, cilje in določbe Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti („Aarhuška uredba“). |
| --- | --- |

20.

EIB bo prav tako spoštovala vsebino, cilje in določbe Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti („Aarhuška uredba“).

| 21. | EIB je v celoti zavezana k preglednosti kapitalskih trgov. Njene zahteve in omejitve glede razkritja se spreminjajo v odvisnosti od pravne in zakonske ureditve trgov, na katerih trži svoje vrednostne papirje. Banka se izogiba selektivnemu razkritju, ker želi vsem svojim strankam zagotoviti enakopraven dostop do informacij. |
| --- | --- |

21.

EIB je v celoti zavezana k preglednosti kapitalskih trgov. Njene zahteve in omejitve glede razkritja se spreminjajo v odvisnosti od pravne in zakonske ureditve trgov, na katerih trži svoje vrednostne papirje. Banka se izogiba selektivnemu razkritju, ker želi vsem svojim strankam zagotoviti enakopraven dostop do informacij.

Načela politike

Domneva razkritja

| 22. | Politika razkritja EIB temelji na domnevi razkritja informacij v skladu z zakonodajo EU, zakonodajo držav članic EU in mednarodno sprejetimi načeli. Vse informacije, ki jih Banka hrani, se lahko na zahtevo razkrijejo, razen če obstaja nek obvezujoč razlog proti razkritju. Ker EIB posluje kot banka, obstajajo nekatere omejitve glede informacij, ki jih razkriva (v nadaljevanju glej „Omejitve“). |
| --- | --- |

22.

Politika razkritja EIB temelji na domnevi razkritja informacij v skladu z zakonodajo EU, zakonodajo držav članic EU in mednarodno sprejetimi načeli. Vse informacije, ki jih Banka hrani, se lahko na zahtevo razkrijejo, razen če obstaja nek obvezujoč razlog proti razkritju. Ker EIB posluje kot banka, obstajajo nekatere omejitve glede informacij, ki jih razkriva (v nadaljevanju glej „Omejitve“).

| 23. | Vsak predstavnik javnosti ima pravico zahtevati in prejeti informacije od EIB. Banka pri preučevanju zahtev po informacijah ne razlikuje ali omogoča posebnega privilegiranega dostopa do informacij. Uporablja enakopravno obravnavo zahtevkov javnosti, ne glede na to, ali so jih vložili državljani, pravne osebe, ali posebne interesne skupine. |
| --- | --- |

23.

Vsak predstavnik javnosti ima pravico zahtevati in prejeti informacije od EIB. Banka pri preučevanju zahtev po informacijah ne razlikuje ali omogoča posebnega privilegiranega dostopa do informacij. Uporablja enakopravno obravnavo zahtevkov javnosti, ne glede na to, ali so jih vložili državljani, pravne osebe, ali posebne interesne skupine.

| 24. | Da bi izboljšala dostopnost informacij, si Banka prizadeva za takšno jezikovno ureditev, ki ustreza potrebam javnosti. Statutarni dokumenti EIB so na voljo v vseh uradnih jezikih EU. Drugi ključni dokumenti, ki so posebej pomembni za javnost, kot na primer „Kodeksi ravnanja“, so tudi objavljeni v vseh uradnih jezikih EU, ostali pa so na voljo vsaj v angleškem, francoskem in nemškem jeziku. Prevajanje v druge jezike je smotrno, kadar se izkaže, da za posamezen dokument obstaja širok interes. EIB od zaposlenih zahteva, da morajo povsod, kjer je to možno, zagotoviti, da bodo državljani, ki Banki pošljejo dopis v enem od jezikov EU, prejeli odgovor v istem jeziku. |
| --- | --- |

24.

Da bi izboljšala dostopnost informacij, si Banka prizadeva za takšno jezikovno ureditev, ki ustreza potrebam javnosti. Statutarni dokumenti EIB so na voljo v vseh uradnih jezikih EU. Drugi ključni dokumenti, ki so posebej pomembni za javnost, kot na primer „Kodeksi ravnanja“, so tudi objavljeni v vseh uradnih jezikih EU, ostali pa so na voljo vsaj v angleškem, francoskem in nemškem jeziku. Prevajanje v druge jezike je smotrno, kadar se izkaže, da za posamezen dokument obstaja širok interes. EIB od zaposlenih zahteva, da morajo povsod, kjer je to možno, zagotoviti, da bodo državljani, ki Banki pošljejo dopis v enem od jezikov EU, prejeli odgovor v istem jeziku.

Omejitve

| 25. | Medtem ko je Banka zavezana k politiki razkritja in preglednosti, je obenem dolžna spoštovati poslovno skrivnost skladno z evropskimi zakoni, zlasti s členom 287 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (5) ter z zakonodajo o varovanju osebnih podatkov. Nacionalne uredbe in standardi bančnega sektorja, ki urejajo poslovne pogodbe in tržno dejavnost, se lahko uporabljajo tudi za EIB. Torej obstajajo določene omejitve glede razkritja informacij. |
| --- | --- |

25.

Medtem ko je Banka zavezana k politiki razkritja in preglednosti, je obenem dolžna spoštovati poslovno skrivnost skladno z evropskimi zakoni, zlasti s členom 287 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (5) ter z zakonodajo o varovanju osebnih podatkov. Nacionalne uredbe in standardi bančnega sektorja, ki urejajo poslovne pogodbe in tržno dejavnost, se lahko uporabljajo tudi za EIB. Torej obstajajo določene omejitve glede razkritja informacij.

| 26. | Dostop se zavrne, če bi razkritje ogrozilo:






  — | javne interese na področju mednarodnih odnosov ali finančno, monetarno ali ekonomsko politiko EU, njenih ustanov in organov ali katere od držav članic, |
| --- | --- | --- |

26.

Dostop se zavrne, če bi razkritje ogrozilo:

—

javne interese na področju mednarodnih odnosov ali finančno, monetarno ali ekonomsko politiko EU, njenih ustanov in organov ali katere od držav članic,

| — | zasebnost in dostojanstvo posameznika, zlasti v skladu z zakonodajo EU na področju varovanja osebnih podatkov. |
| --- | --- |

—

zasebnost in dostojanstvo posameznika, zlasti v skladu z zakonodajo EU na področju varovanja osebnih podatkov.

| 27. | Razen v primeru prevladujočega interesa javnosti se dostop do informacij zavrne, če bi njihovo razkritje ogrozilo:






  — | sodne postopke in pravno svetovanje, |
| --- | --- | --- |

27.

Razen v primeru prevladujočega interesa javnosti se dostop do informacij zavrne, če bi njihovo razkritje ogrozilo:

—

sodne postopke in pravno svetovanje,

| — | namen inšpekcij, preiskav in revizij, |
| --- | --- |

—

namen inšpekcij, preiskav in revizij,

| — | poslovne interese fizičnih ali pravnih oseb, vključno z intelektualno lastnino, |
| --- | --- |

—

poslovne interese fizičnih ali pravnih oseb, vključno z intelektualno lastnino,

| — | neoporečnost notranjih postopkov odločanja v Banki. |
| --- | --- |

—

neoporečnost notranjih postopkov odločanja v Banki.

| 28. | Informacije, ki so običajno del zaupnega razmerja Banke z njenimi poslovnimi partnerji, vključujejo zahtevke predlagateljev projektov za financiranje, informacije o cenah posojil in pogodbe o financiranju. Banka ne nasprotuje temu, da predlagatelji projektov, posojilojemalci ali druge pristojne osebe dajejo na voljo informacije o njihovih razmerjih in dogovorih z EIB. |
| --- | --- |

28.

Informacije, ki so običajno del zaupnega razmerja Banke z njenimi poslovnimi partnerji, vključujejo zahtevke predlagateljev projektov za financiranje, informacije o cenah posojil in pogodbe o financiranju. Banka ne nasprotuje temu, da predlagatelji projektov, posojilojemalci ali druge pristojne osebe dajejo na voljo informacije o njihovih razmerjih in dogovorih z EIB.

| 29. | Poslovni partnerji se seznanijo s politiko javnega razkritja EIB že v zgodnji fazi razprave. |
| --- | --- |

29.

Poslovni partnerji se seznanijo s politiko javnega razkritja EIB že v zgodnji fazi razprave.

| 30. | Predlog Upravnega odbora Svetu direktorjev za financiranje projekta se ne objavi, dokler ga ne odobri Svet direktorjev.






  — | Pri projektih v javnem sektorju se predlog Upravnega odbora lahko razkrije na zahtevo. Odbor se lahko odloči, da finančnega predloga ne bo razkril v primeru komercialno občutljivih zadev. |
| --- | --- | --- |

30.

Predlog Upravnega odbora Svetu direktorjev za financiranje projekta se ne objavi, dokler ga ne odobri Svet direktorjev.

—

Pri projektih v javnem sektorju se predlog Upravnega odbora lahko razkrije na zahtevo. Odbor se lahko odloči, da finančnega predloga ne bo razkril v primeru komercialno občutljivih zadev.

| — | Pri projektih v zasebnem sektorju se informacije, ki so jih partnerji Banke v zasebnem sektorju označili kot zaupne, ne razkrijejo. |
| --- | --- |

—

Pri projektih v zasebnem sektorju se informacije, ki so jih partnerji Banke v zasebnem sektorju označili kot zaupne, ne razkrijejo.

| 31. | Vsi projekti v javnem sektorju so vključeni v Seznam projektov na spletni strani Banke, preden jih potrdi Odbor, tako kot tudi vsi projekti v zasebnem sektorju, če je bil mednarodni razpis za zbiranje ponudb objavljen v Uradnem listu Evropske unije in/ali je bil predmet presoje vplivov na okolje (EIA).
  Vendar nekateri projekti zasebnega sektorja niso objavljeni pred potrditvijo Odbora in v nekaterih primerih ne pred podpisom posojilne pogodbe, da se zavarujejo upravičeni komercialni interesi. |
| --- | --- |

31.

Vsi projekti v javnem sektorju so vključeni v Seznam projektov na spletni strani Banke, preden jih potrdi Odbor, tako kot tudi vsi projekti v zasebnem sektorju, če je bil mednarodni razpis za zbiranje ponudb objavljen v Uradnem listu Evropske unije in/ali je bil predmet presoje vplivov na okolje (EIA).

Vendar nekateri projekti zasebnega sektorja niso objavljeni pred potrditvijo Odbora in v nekaterih primerih ne pred podpisom posojilne pogodbe, da se zavarujejo upravičeni komercialni interesi.

| 32. | Med omejitve sodijo tudi podatki o dodelitvah lokalnih bank v podporo naložbam njihovih lastnih strank v okviru globalnih posojilnih dogovorov z EIB. Te informacije sodijo v pristojnost posredniške banke kot del običajnih poslovnih odnosov med banko in njenimi strankami (6). Vendar EIB ne nasprotuje temu, da posredniška banka da na voljo informacije o svojih razmerjih z EIB. |
| --- | --- |

32.

Med omejitve sodijo tudi podatki o dodelitvah lokalnih bank v podporo naložbam njihovih lastnih strank v okviru globalnih posojilnih dogovorov z EIB. Te informacije sodijo v pristojnost posredniške banke kot del običajnih poslovnih odnosov med banko in njenimi strankami (6). Vendar EIB ne nasprotuje temu, da posredniška banka da na voljo informacije o svojih razmerjih z EIB.

| 33. | Kar zadeva posojilne posle, je razkritje omejeno za zasebne izdaje zaradi varovanja zaupnosti. Banka razkrije nekatere zbirne informacije o dejavnostih investitorjev in sekundarnega trga. Zaupnih informacij o individualnih investitorjih ali bankah ni dovoljeno razkrivati. Banka si bo kljub temu prizadevala spodbujati preglednost povsod, kjer bo to mogoče. |
| --- | --- |

33.

Kar zadeva posojilne posle, je razkritje omejeno za zasebne izdaje zaradi varovanja zaupnosti. Banka razkrije nekatere zbirne informacije o dejavnostih investitorjev in sekundarnega trga. Zaupnih informacij o individualnih investitorjih ali bankah ni dovoljeno razkrivati. Banka si bo kljub temu prizadevala spodbujati preglednost povsod, kjer bo to mogoče.

| 34. | Kar zadeva dokumente tretjih oseb, se bo Banka posvetovala s tako tretjo osebo, da bo ocenila, ali so informacije v dokumentu zaupne, razen če je povsem razvidno, da dokument bo oziroma ne bo razkrit. |
| --- | --- |

34.

Kar zadeva dokumente tretjih oseb, se bo Banka posvetovala s tako tretjo osebo, da bo ocenila, ali so informacije v dokumentu zaupne, razen če je povsem razvidno, da dokument bo oziroma ne bo razkrit.

| 35. | Omejitve razkritja zaradi zavarovanja integritete notranjega postopka sprejemanja odločitev v Banki morajo omogočiti iskreno in odprto notranjo izmenjavo mnenj in ocen. Dokumenti, ki vsebujejo mnenja za notranjo uporabo kot del odločitev in predhodnih posvetovanj, kot so na primer obvestilo o predhodnih informacijah (7), predlog za odobritev ocene, prošnja za mnenje Evropske komisije ali držav članic EU ter predlog za sklenitev poslov, niso za razkritje. To velja tudi za zapisnik Upravnega odbora ali Sveta direktorjev in guvernerjev. |
| --- | --- |

35.

Omejitve razkritja zaradi zavarovanja integritete notranjega postopka sprejemanja odločitev v Banki morajo omogočiti iskreno in odprto notranjo izmenjavo mnenj in ocen. Dokumenti, ki vsebujejo mnenja za notranjo uporabo kot del odločitev in predhodnih posvetovanj, kot so na primer obvestilo o predhodnih informacijah (7), predlog za odobritev ocene, prošnja za mnenje Evropske komisije ali držav članic EU ter predlog za sklenitev poslov, niso za razkritje. To velja tudi za zapisnik Upravnega odbora ali Sveta direktorjev in guvernerjev.

| 36. | Če so samo deli zahtevanega dokumenta zajeti v zgoraj navedene omejitve, so informacije iz preostalih delov lahko objavljene. |
| --- | --- |

36.

Če so samo deli zahtevanega dokumenta zajeti v zgoraj navedene omejitve, so informacije iz preostalih delov lahko objavljene.

| 37. | Omejitve veljajo samo za obdobje, v katerem je varovanje utemeljeno zaradi vsebine dokumenta. Izjeme lahko veljajo v obdobju, ki ni daljše od 30 let. Če se dokumenti, ki sodijo med izjeme, nanašajo na zasebnost, komercialne interese ali integriteto notranjega postopka sprejemanja odločitev v Banki, se lahko izjeme po potrebi uporabljajo tudi po izteku tega obdobja. |
| --- | --- |

37.

Omejitve veljajo samo za obdobje, v katerem je varovanje utemeljeno zaradi vsebine dokumenta. Izjeme lahko veljajo v obdobju, ki ni daljše od 30 let. Če se dokumenti, ki sodijo med izjeme, nanašajo na zasebnost, komercialne interese ali integriteto notranjega postopka sprejemanja odločitev v Banki, se lahko izjeme po potrebi uporabljajo tudi po izteku tega obdobja.

Evropski investicijski sklad

| 38. | Splošna načela politike javnega razkritja veljajo za Skupino EIB kot celoto, ki zajema EIB in Evropski investicijski sklad (EIF) (www.eif.org). EIF je naložbeni sklad Skupine in garancijsko gonilo za mala in srednje velika podjetja. Specifična pravila o dostopu javnosti do dokumentov EIF so sestavljena in objavljena ločeno. |
| --- | --- |

38.

Splošna načela politike javnega razkritja veljajo za Skupino EIB kot celoto, ki zajema EIB in Evropski investicijski sklad (EIF) (www.eif.org). EIF je naložbeni sklad Skupine in garancijsko gonilo za mala in srednje velika podjetja. Specifična pravila o dostopu javnosti do dokumentov EIF so sestavljena in objavljena ločeno.

Odgovornost, izvajanje in ocenjevanje

| 39. | Politika razkritja je predmet stalnega notranjega vrednotenja in ocenjevanja kakovosti pod vodstvom Upravnega odbora Banke. |
| --- | --- |

39.

Politika razkritja je predmet stalnega notranjega vrednotenja in ocenjevanja kakovosti pod vodstvom Upravnega odbora Banke.

| 40. | Ker sta podpora zaposlenih in njihova zavzetost nepogrešljivi za uspešno izvajanje politike razkritja informacij, Banka prireja predavanja za osveščanje zaposlenih o vprašanjih preglednosti in razkritja, dialoga s strankami, družbene odgovornosti Banke in drugih s tem povezanih vprašanj. |
| --- | --- |

40.

Ker sta podpora zaposlenih in njihova zavzetost nepogrešljivi za uspešno izvajanje politike razkritja informacij, Banka prireja predavanja za osveščanje zaposlenih o vprašanjih preglednosti in razkritja, dialoga s strankami, družbene odgovornosti Banke in drugih s tem povezanih vprašanj.

| 41. | Formalni pregledi politike razkritja se opravijo vsaka tri leta. EIB ima v ta namen na svoji spletni strani poseben poštni nabiralnik (infopol@eib.org), kamor skozi vse leto sprejema komentarje. |
| --- | --- |

41.

Formalni pregledi politike razkritja se opravijo vsaka tri leta. EIB ima v ta namen na svoji spletni strani poseben poštni nabiralnik (infopol@eib.org), kamor skozi vse leto sprejema komentarje.

| 42. | Javnost lahko spremlja, do katere stopnje je EIB uspelo uresničiti cilje na področjih, kot so preglednost in razkritje v strateškem Poslovnem načrtu (COP) (www.eib.org/about/objective/) ter v drugih ključnih dokumentih, kot so Letno poročilo EIB in zlasti Letno poročilo o družbeni odgovornosti. |
| --- | --- |

42.

Javnost lahko spremlja, do katere stopnje je EIB uspelo uresničiti cilje na področjih, kot so preglednost in razkritje v strateškem Poslovnem načrtu (COP) (www.eib.org/about/objective/) ter v drugih ključnih dokumentih, kot so Letno poročilo EIB in zlasti Letno poročilo o družbeni odgovornosti.

| 43. | Banka je vzpostavila pritožbeni mehanizem, opisan v poglavju „Določbe glede pritožb“ (glej § 106–108). |
| --- | --- |

43.

Banka je vzpostavila pritožbeni mehanizem, opisan v poglavju „Določbe glede pritožb“ (glej § 106–108).

| 44. | Banka vzdržuje tesne stike z drugimi EU in mednarodnimi institucijami in organi ter izmenjuje poglede na novosti glede politike in prakse razkritja. Banka vprašanja preglednosti in razkritja obravnava tudi v tekočem dialogu s civilno družbo. |
| --- | --- |

44.

Banka vzdržuje tesne stike z drugimi EU in mednarodnimi institucijami in organi ter izmenjuje poglede na novosti glede politike in prakse razkritja. Banka vprašanja preglednosti in razkritja obravnava tudi v tekočem dialogu s civilno družbo.

Objava in razkritje podatkov

| 45. | To poglavje je osredotočeno na informacije s treh področij dejavnosti Banke:






  — | politika, strategija in postopek sprejemanja odločitev, |
| --- | --- | --- |

45.

To poglavje je osredotočeno na informacije s treh področij dejavnosti Banke:

—

politika, strategija in postopek sprejemanja odločitev,

| — | dajanje posojil, |
| --- | --- |

—

dajanje posojil,

| — | najemanje posojil. |
| --- | --- |

—

najemanje posojil.

| 46. | V rubrikah o dajanju in najemanju posojil je navedeno razlikovanje med rutinskim širjenjem informacij in razkritjem na podlagi zahteve. Rubrika o politiki, strategiji in postopku sprejemanja odločitev našteva ključne dokumente, ki se vsi po vrsti razkrivajo rutinsko in se nanašajo na politiko Banke glede javnega posvetovanja o določeni politiki. |
| --- | --- |

46.

V rubrikah o dajanju in najemanju posojil je navedeno razlikovanje med rutinskim širjenjem informacij in razkritjem na podlagi zahteve. Rubrika o politiki, strategiji in postopku sprejemanja odločitev našteva ključne dokumente, ki se vsi po vrsti razkrivajo rutinsko in se nanašajo na politiko Banke glede javnega posvetovanja o določeni politiki.

Informacije o politiki, strategiji in postopku sprejemanja odločitev

Statutarni in drugi ključni dokumenti

Politike in strategije

| 47. | Statut EIB („EIB's Statutes“) — opredeljuje institucionalni, pravni in upravljalski okvir dejavnosti Banke. |
| --- | --- |

47.

Statut EIB („EIB's Statutes“) — opredeljuje institucionalni, pravni in upravljalski okvir dejavnosti Banke.

| 48. | Poslovnik („Rules of Procedure“) — za organe odločanja v Banki, njen Revizijski odbor in zaposlene. |
| --- | --- |

48.

Poslovnik („Rules of Procedure“) — za organe odločanja v Banki, njen Revizijski odbor in zaposlene.

| 49. | Letno poročilo Skupine EIB („EIB Group Annual Report“) sestoji iz treh ločenih delov:






  — | Finančno poročilo Skupine EIB („EIB Group Financial Report“) — predstavlja finančne izkaze Skupine EIB, Investicijskega sklada pomoči Cotonou, Skrbniškega sklada FEMIP in EIF skupaj z ustreznimi obrazložitvenimi prilogami (8), |
| --- | --- | --- |

49.

Letno poročilo Skupine EIB („EIB Group Annual Report“) sestoji iz treh ločenih delov:

—

Finančno poročilo Skupine EIB („EIB Group Financial Report“) — predstavlja finančne izkaze Skupine EIB, Investicijskega sklada pomoči Cotonou, Skrbniškega sklada FEMIP in EIF skupaj z ustreznimi obrazložitvenimi prilogami (8),

| — | Poročilo o dejavnosti Skupine EIB („EIB Group Activity Report“) — osvetljuje ključne dejavnosti Skupine v prejšnjem finančnem letu in obete za prihodnost, |
| --- | --- |

—

Poročilo o dejavnosti Skupine EIB („EIB Group Activity Report“) — osvetljuje ključne dejavnosti Skupine v prejšnjem finančnem letu in obete za prihodnost,

| — | Statistično poročilo („Statistical Report“) — podaja seznam financiranih projektov in posojil, ki jih je EIB najela ter seznam projektov EIF. Vsebuje tudi skupne tabele za referenčno leto in za zadnjih pet let. |
| --- | --- |

—

Statistično poročilo („Statistical Report“) — podaja seznam financiranih projektov in posojil, ki jih je EIB najela ter seznam projektov EIF. Vsebuje tudi skupne tabele za referenčno leto in za zadnjih pet let.

| 50. | Strateški Poslovni načrt (COP) („Corporate Operational Plan [COP]“) — določa operativne prednosti in opredeljuje srednjeročno politiko v luči ciljev, ki so jih Banki naložili njeni guvernerji. Zajema triletno obdobje in se objavi vsako leto, zato da se vanj vnesejo nova pooblastila, usmeritve EU politike in spremembe ekonomskega ozračja. Je nekakšna primerjalna podlaga, na kateri sloni ocena uspešnosti, objavljena v letnih poročilih EIB. |
| --- | --- |

50.

Strateški Poslovni načrt (COP) („Corporate Operational Plan [COP]“) — določa operativne prednosti in opredeljuje srednjeročno politiko v luči ciljev, ki so jih Banki naložili njeni guvernerji. Zajema triletno obdobje in se objavi vsako leto, zato da se vanj vnesejo nova pooblastila, usmeritve EU politike in spremembe ekonomskega ozračja. Je nekakšna primerjalna podlaga, na kateri sloni ocena uspešnosti, objavljena v letnih poročilih EIB.

| 51. | Za novo strategijo Skupine EIB („Towards a New Strategy for the EIB Group“) — dokument, ki ga je junija 2005 odobril Svet guvernerjev, opisuje splošne usmeritve glede prihodnje strategije Skupine EIB. Odločitve o uresničevanju elementov strategije so vključene v tekočem Poslovnem načrtu. |
| --- | --- |

51.

Za novo strategijo Skupine EIB („Towards a New Strategy for the EIB Group“) — dokument, ki ga je junija 2005 odobril Svet guvernerjev, opisuje splošne usmeritve glede prihodnje strategije Skupine EIB. Odločitve o uresničevanju elementov strategije so vključene v tekočem Poslovnem načrtu.

| 52. | EIB Informacije („EIB Information“) — izhajajo trikrat letno in prinašajo informacije o novostih v EIB. |
| --- | --- |

52.

EIB Informacije („EIB Information“) — izhajajo trikrat letno in prinašajo informacije o novostih v EIB.

Preglednost, upravljanje in družbena odgovornost

| 53. | Politika preglednosti („Transparency Policy“) — preglednost je eden glavnih strateških poslovnih ciljev Banke in odseva njeno vlogo banke, ki jo poganja politika EU. Politika je razložena v dokumentu „Preglednost — poročilo in predlogi“ (junij 2004) („Transparency — Report and Proposals [June 2004]“) in zajema upravljanje družb, etiko in nagrajevanje; finančno poročanje, nadzor in ocenjevanje; ter bančne dejavnosti. |
| --- | --- |

53.

Politika preglednosti („Transparency Policy“) — preglednost je eden glavnih strateških poslovnih ciljev Banke in odseva njeno vlogo banke, ki jo poganja politika EU. Politika je razložena v dokumentu „Preglednost — poročilo in predlogi“ (junij 2004) („Transparency — Report and Proposals [June 2004]“) in zajema upravljanje družb, etiko in nagrajevanje; finančno poročanje, nadzor in ocenjevanje; ter bančne dejavnosti.

| 54. | Izjava o upravljanju („Statement on Governance“) — razloži usmerjevalna načela upravljanja v Banki. Obravnava organe odločanja in nadzora; strokovno znanje in izkušnje, etiko in nasprotje interesov; nagrajevanje in druge ugodnosti; zunanje nadzorne strukture; finančne izkaze in informacije o obvladovanju tveganja; nadzor upravljanja; upoštevanje predpisov, notranji revizijski in nadzorni okvir; izvajanje in spremljanje strategije ter preglednost. |
| --- | --- |

54.

Izjava o upravljanju („Statement on Governance“) — razloži usmerjevalna načela upravljanja v Banki. Obravnava organe odločanja in nadzora; strokovno znanje in izkušnje, etiko in nasprotje interesov; nagrajevanje in druge ugodnosti; zunanje nadzorne strukture; finančne izkaze in informacije o obvladovanju tveganja; nadzor upravljanja; upoštevanje predpisov, notranji revizijski in nadzorni okvir; izvajanje in spremljanje strategije ter preglednost.

| 55. | Izjava o družbeni odgovornosti Banke (CSR) („Statement on Corporate Social Responsibility [CSR]“) — razloži izjavo o širših načelih CSR skupaj z zavezanostjo za njihovo uresničevanje. Ta tvori osnovo za vzpostavitev podrobnih smernic in za prihodnje poročanje. Poleg tega izjava opisuje načela, ki vodijo EIB pri vključevanju socialnih in okoljevarstvenih vprašanj v njene poslovne operacije (v nadaljevanju glej tudi Poročilo o družbeni odgovornosti). |
| --- | --- |

55.

Izjava o družbeni odgovornosti Banke (CSR) („Statement on Corporate Social Responsibility [CSR]“) — razloži izjavo o širših načelih CSR skupaj z zavezanostjo za njihovo uresničevanje. Ta tvori osnovo za vzpostavitev podrobnih smernic in za prihodnje poročanje. Poleg tega izjava opisuje načela, ki vodijo EIB pri vključevanju socialnih in okoljevarstvenih vprašanj v njene poslovne operacije (v nadaljevanju glej tudi Poročilo o družbeni odgovornosti).

| 56. | Poročilo o družbeni odgovornosti („Corporate Responsibility Report“) — prva izdaja (2006) zajema vprašanja etike in upravljanja, preglednosti in odgovornosti, odgovornega financiranja ter sledi, ki jih Banka pušča v družbi. Vsebuje informacije o okoljevarstvenih dejavnostih EIB, ki so bile prej predstavljene v okoljevarstvenem poročilu Banke. |
| --- | --- |

56.

Poročilo o družbeni odgovornosti („Corporate Responsibility Report“) — prva izdaja (2006) zajema vprašanja etike in upravljanja, preglednosti in odgovornosti, odgovornega financiranja ter sledi, ki jih Banka pušča v družbi. Vsebuje informacije o okoljevarstvenih dejavnostih EIB, ki so bile prej predstavljene v okoljevarstvenem poročilu Banke.

| 57. | Politika javnega razkritja („Public Disclosure Policy“) — sedanja politika (2006) vzpostavlja načela in pravila za razkritje informacij. Politika temelji na načelih razkritja informacij, razen če obstaja obvezujoč razlog proti njihovemu razkritju. Vsebuje tudi postopke obravnavanja zahtevkov za informacije in pritožbene mehanizme za prosilce. |
| --- | --- |

57.

Politika javnega razkritja („Public Disclosure Policy“) — sedanja politika (2006) vzpostavlja načela in pravila za razkritje informacij. Politika temelji na načelih razkritja informacij, razen če obstaja obvezujoč razlog proti njihovemu razkritju. Vsebuje tudi postopke obravnavanja zahtevkov za informacije in pritožbene mehanizme za prosilce.

| 58. | Smernice za boj proti korupciji in goljufijam („Guidelines on Fighing Corruption and Fraud“) — povezujejo glavne elemente sedanjega pristopa Banke na podlagi bančnih Kodeksov ravnanja, Vodnika za naročanje ter internih smernic in listin skupaj s pogoji, ki jih vsebujejo njene pogodbe o financiranju. |
| --- | --- |

58.

Smernice za boj proti korupciji in goljufijam („Guidelines on Fighing Corruption and Fraud“) — povezujejo glavne elemente sedanjega pristopa Banke na podlagi bančnih Kodeksov ravnanja, Vodnika za naročanje ter internih smernic in listin skupaj s pogoji, ki jih vsebujejo njene pogodbe o financiranju.

Trajnostni razvoj

| 59. | Okoljska in socialna politika, strategija in postopki — „Okoljska izjava“ („Environmental Statement“) in „Okoljski postopki“ („Environmental Procedures“) zajemata načela politike in interne smernice, standarde, postopke in organizacijo na področju okolja ter opisujeta, kako EIB ocenjuje okoljske in socialne vidike projektov, ki se potegujejo za sredstva, kateri pravni okvir uporablja — odvisno od ozemlja, na katerem se projekt izvaja — ter odgovornost predlagateljev projekta z ozirom na okoljska vprašanja, med drugim zahteve po ohranjanju narave. |
| --- | --- |

59.

Okoljska in socialna politika, strategija in postopki — „Okoljska izjava“ („Environmental Statement“) in „Okoljski postopki“ („Environmental Procedures“) zajemata načela politike in interne smernice, standarde, postopke in organizacijo na področju okolja ter opisujeta, kako EIB ocenjuje okoljske in socialne vidike projektov, ki se potegujejo za sredstva, kateri pravni okvir uporablja — odvisno od ozemlja, na katerem se projekt izvaja — ter odgovornost predlagateljev projekta z ozirom na okoljska vprašanja, med drugim zahteve po ohranjanju narave.

| 60. | Družbena ocena projektov v razvijajočih se državah: Pristop evropske investicijske banke („Social Assessment of Projects in Developing Countries: The Approach of the European Investment Bank“) — oriše obstoječo prakso EIB družbene ocene projektov v razvijajočih se deželah za uveljavitev trajnostnega razvoja. Dokument odraža vedno večjo pomembnost socialnih vprašanj v tem kontekstu in pojasni namen Banke, da postopno oblikuje aktivnejši pristop z upoštevanjem družbene blaginje in s težiščem na razvijajočih se deželah. |
| --- | --- |

60.

Družbena ocena projektov v razvijajočih se državah: Pristop evropske investicijske banke („Social Assessment of Projects in Developing Countries: The Approach of the European Investment Bank“) — oriše obstoječo prakso EIB družbene ocene projektov v razvijajočih se deželah za uveljavitev trajnostnega razvoja. Dokument odraža vedno večjo pomembnost socialnih vprašanj v tem kontekstu in pojasni namen Banke, da postopno oblikuje aktivnejši pristop z upoštevanjem družbene blaginje in s težiščem na razvijajočih se deželah.

| 61. | Okvir za ocenjevanje razvojnih učinkov projektov investicijskih skladov („Development Impact Assessment Framework of Investment Facility Projects“) — prikaže načine za lažje ocenjevanje, kako poslovanje investicijskega sklada pomoči (IF) (9) prispevajo k ciljem Partnerskega sporazuma AKP-EU iz Cotonouja. Osredotoča se na: finančni, ekonomski, družbeni, okoljevarstveni in upravljalski prispevek k strategiji IF in k razvojnim ciljem tisočletja za oceno razvojnih učinkov posameznih projektov. |
| --- | --- |

61.

Okvir za ocenjevanje razvojnih učinkov projektov investicijskih skladov („Development Impact Assessment Framework of Investment Facility Projects“) — prikaže načine za lažje ocenjevanje, kako poslovanje investicijskega sklada pomoči (IF) (9) prispevajo k ciljem Partnerskega sporazuma AKP-EU iz Cotonouja. Osredotoča se na: finančni, ekonomski, družbeni, okoljevarstveni in upravljalski prispevek k strategiji IF in k razvojnim ciljem tisočletja za oceno razvojnih učinkov posameznih projektov.

Postopek sprejemanja odločitev

Kodeksi ravnanja

| 62. | Banka na svoji spletni strani objavlja vse Kodekse ravnanja, ki se uporabljajo za Svet direktorjev, Upravni odbor, Revizijski odbor in zaposlene v EIB:






  — | Kodeks ravnanja za člane Revizijskega odbora EIB („Code of Conduct for the Members of the Audit Committee of the EIB“) |
| --- | --- | --- |

62.

Banka na svoji spletni strani objavlja vse Kodekse ravnanja, ki se uporabljajo za Svet direktorjev, Upravni odbor, Revizijski odbor in zaposlene v EIB:

—

Kodeks ravnanja za člane Revizijskega odbora EIB („Code of Conduct for the Members of the Audit Committee of the EIB“)

| — | Kodeks ravnanja za člane Upravnega odbora EIB („Code of Conduct for the Members of the Management Committee of the EIB“) |
| --- | --- |

—

Kodeks ravnanja za člane Upravnega odbora EIB („Code of Conduct for the Members of the Management Committee of the EIB“)

| — | Kodeks ravnanja za člane Sveta direktorjev EIB („Code of Conduct for the Members of the Board of Directors of the EIB“) |
| --- | --- |

—

Kodeks ravnanja za člane Sveta direktorjev EIB („Code of Conduct for the Members of the Board of Directors of the EIB“)

| — | Kodeks ravnanja zaposlenih („Staff Code of Conduct“). |
| --- | --- |

—

Kodeks ravnanja zaposlenih („Staff Code of Conduct“).

| 63. | Banka objavlja tudi podrobne informacije o nagrajevanju in drugih ugodnostih, ki veljajo za člane organov odločanja, nadzorne organe in zaposlene. |
| --- | --- |

63.

Banka objavlja tudi podrobne informacije o nagrajevanju in drugih ugodnostih, ki veljajo za člane organov odločanja, nadzorne organe in zaposlene.

| 64. | Poleg tega objavlja še naslednje dokumente:






  — | Letni koledar sestankov Sveta direktorjev. |
| --- | --- | --- |

64.

Poleg tega objavlja še naslednje dokumente:

—

Letni koledar sestankov Sveta direktorjev.

| — | Osebne izjave članov Sveta direktorjev: člani Sveta direktorjev podpišejo osebno izjavo o drugih funkcijah ali položajih, ki jih zasedajo. Razkrijejo se tudi podatki o vzdržanih glasovih v primeru nasprotja interesov. |
| --- | --- |

—

Osebne izjave članov Sveta direktorjev: člani Sveta direktorjev podpišejo osebno izjavo o drugih funkcijah ali položajih, ki jih zasedajo. Razkrijejo se tudi podatki o vzdržanih glasovih v primeru nasprotja interesov.

| — | Osebne izjave članov Upravnega odbora: člani Upravnega odbora podpišejo izjavo o finančnih interesih, podobno tisti, ki velja za člane Evropske komisije. |
| --- | --- |

—

Osebne izjave članov Upravnega odbora: člani Upravnega odbora podpišejo izjavo o finančnih interesih, podobno tisti, ki velja za člane Evropske komisije.

| — | Govori in izjave vodstvenih delavcev. |
| --- | --- |

—

Govori in izjave vodstvenih delavcev.

Javni posvet o politikah

| 65. | EIB bo odprla nove javne razprave o izbranih politikah, pretežno na svoji spletni strani (Politika preglednosti, junij 2004) („Transparency Policy“]. |
| --- | --- |

65.

EIB bo odprla nove javne razprave o izbranih politikah, pretežno na svoji spletni strani (Politika preglednosti, junij 2004) („Transparency Policy“].

Informacije, povezane s posojilnimi posli

Rutinska objava

Publikacije, povezane s projektnim ciklusom

| 66. | Smernice glede upravičenosti („Eligibility Guidelines“) — razlagajo pravno podlago, v okviru katere EIB financira projekte v državah članicah Evropske unije. Njene posojilne dejavnosti zunaj EU izhajajo iz ločenih pooblastil EU kot dela politike zunanjega sodelovanja Unije in razvojne pomoči. |
| --- | --- |

66.

Smernice glede upravičenosti („Eligibility Guidelines“) — razlagajo pravno podlago, v okviru katere EIB financira projekte v državah članicah Evropske unije. Njene posojilne dejavnosti zunaj EU izhajajo iz ločenih pooblastil EU kot dela politike zunanjega sodelovanja Unije in razvojne pomoči.

| 67. | Projektni ciklus v EIB („Project Cycle at the EIB“) — opisuje mehanizme odločanja v Banki v povezavi s projekti, ki jih financira. Ponuja tudi pregled postopkov standardnega ocenjevanja in spremljanja, prilagojenih specifičnim lastnostim posameznega projekta, ki se poteguje za posojilo. |
| --- | --- |

67.

Projektni ciklus v EIB („Project Cycle at the EIB“) — opisuje mehanizme odločanja v Banki v povezavi s projekti, ki jih financira. Ponuja tudi pregled postopkov standardnega ocenjevanja in spremljanja, prilagojenih specifičnim lastnostim posameznega projekta, ki se poteguje za posojilo.

| 68. | Vodnik za naročanje („Guide to Procurement“) — predlagateljem in njihovim dobaviteljem nudi informacije o politiki EIB, veljavnem pravnem okviru in dogovorih, ki jih je treba skleniti za naročanje potrebnih del, blaga in storitev v projektih, ki jih financira Banka. Podrobno opisuje tudi na eni strani vlogo EIB in na drugi vlogo predlagateljev projektov. |
| --- | --- |

68.

Vodnik za naročanje („Guide to Procurement“) — predlagateljem in njihovim dobaviteljem nudi informacije o politiki EIB, veljavnem pravnem okviru in dogovorih, ki jih je treba skleniti za naročanje potrebnih del, blaga in storitev v projektih, ki jih financira Banka. Podrobno opisuje tudi na eni strani vlogo EIB in na drugi vlogo predlagateljev projektov.

| 69. | Statistično poročilo („Statistical Report“) — objavljeno je kot III. del Letnega poročila EIB in prinaša obsežen sklop podatkov o projektih, ki jih financira Banka. Vanj so vključeni seznami podpisanih finančnih pogodb po državah in statistični razrez po državah, regijah, ciljih EU in sektorjih. |
| --- | --- |

69.

Statistično poročilo („Statistical Report“) — objavljeno je kot III. del Letnega poročila EIB in prinaša obsežen sklop podatkov o projektih, ki jih financira Banka. Vanj so vključeni seznami podpisanih finančnih pogodb po državah in statistični razrez po državah, regijah, ciljih EU in sektorjih.

Seznam projektov (v pripravi)

| 70. | Banka na svoji spletni strani objavlja predhodna obvestila o projektih, ki jih namerava financirati, v obliki Seznama projektov z ustreznimi povzetki projektov. Projekti se vključijo v seznam, preden jih obravnava Svet direktorjev EIB, razen če obvezujoči razlogi terjajo njihovo poznejšo objavo (glej tudi poglavje „Omejitve“, § 25–37). |
| --- | --- |

70.

Banka na svoji spletni strani objavlja predhodna obvestila o projektih, ki jih namerava financirati, v obliki Seznama projektov z ustreznimi povzetki projektov. Projekti se vključijo v seznam, preden jih obravnava Svet direktorjev EIB, razen če obvezujoči razlogi terjajo njihovo poznejšo objavo (glej tudi poglavje „Omejitve“, § 25–37).

| 71. | „Sprožilec“ za objavo povzetka projektov je takrat, ko Banka prosi za mnenje zadevne države članice/držav članic in Evropske komisije, kot zahteva člen 21 Statuta EIB. To se šteje kot najprimernejši trenutek za prvo javno izjavo, da je Banka dovolj napredovala v pogajanjih s predlagateljem projekta, da lahko predlog za posojilo pošlje Svetu direktorjev v potrditev. |
| --- | --- |

71.

„Sprožilec“ za objavo povzetka projektov je takrat, ko Banka prosi za mnenje zadevne države članice/držav članic in Evropske komisije, kot zahteva člen 21 Statuta EIB. To se šteje kot najprimernejši trenutek za prvo javno izjavo, da je Banka dovolj napredovala v pogajanjih s predlagateljem projekta, da lahko predlog za posojilo pošlje Svetu direktorjev v potrditev.

Povzetki projektov

| 72. | Povzetki projektov vsebujejo ime projekta, predlagatelja projekta ali finančnega posrednika (za globalna posojila), kraj projekta, v katero panogo sodi, opis projekta, njegov(e) cilj(e), okoljske in po potrebi družbene vidike, podatke o naročilih, predlog za sredstva EIB, celoten strošek projekta in njegov status z opombo, ali se projekt „ocenjuje“, „je odobren“ ali „podpisan“. Po potrebi se navedejo povezave na informacije o presoji vplivov na okolje (EIA) in obvestilo o naročilu. |
| --- | --- |

72.

Povzetki projektov vsebujejo ime projekta, predlagatelja projekta ali finančnega posrednika (za globalna posojila), kraj projekta, v katero panogo sodi, opis projekta, njegov(e) cilj(e), okoljske in po potrebi družbene vidike, podatke o naročilih, predlog za sredstva EIB, celoten strošek projekta in njegov status z opombo, ali se projekt „ocenjuje“, „je odobren“ ali „podpisan“. Po potrebi se navedejo povezave na informacije o presoji vplivov na okolje (EIA) in obvestilo o naročilu.

| 73. | Povzetek projekta naj vsebuje bodisi elektronsko verzijo ali povezavo na ne-tehnični povzetek (NTS) posamezne presoje EIA, zunaj EU pa ekvivalent NTS skupaj z izjavo o vplivih na okolje (EIS). EIB uslužbenci si prizadevajo izpolniti vse specifične zahtevke za informacije o vprašanjih in dokumentih, povezanih z EIA/EIS. EIB predlagatelje spodbuja, naj te informacije razkrijejo na svoji spletni strani. |
| --- | --- |

73.

Povzetek projekta naj vsebuje bodisi elektronsko verzijo ali povezavo na ne-tehnični povzetek (NTS) posamezne presoje EIA, zunaj EU pa ekvivalent NTS skupaj z izjavo o vplivih na okolje (EIS). EIB uslužbenci si prizadevajo izpolniti vse specifične zahtevke za informacije o vprašanjih in dokumentih, povezanih z EIA/EIS. EIB predlagatelje spodbuja, naj te informacije razkrijejo na svoji spletni strani.

| 74. | Po podpisu projekti ostanejo na seznamu do njihove objave v Letnem poročilu Banke. |
| --- | --- |

74.

Po podpisu projekti ostanejo na seznamu do njihove objave v Letnem poročilu Banke.

Presoja vplivov projektov na okolje

Politika EIB za formalni postopek, splošno znan kot „presoja vplivov na okolje“ (EIA), je povzeta v njeni okoljski izjavi (2004).

Banka zahteva, da morajo vsi projekti, neodvisno od lokacije, upoštevati zahteve (načela in prakso) Direktive Evropske unije EIA (Direktiva 85/337/EGS, kakor je bila spremenjena z direktivama 97/11/ES in 2003/35/ES) v smislu zahtev in cilja ter oblike formalne EIA.

Direktiva EIA opisuje, za katere kategorije projektov je potrebna EIA, kakšne postopke je treba opraviti in kakšna mora biti vsebina presoje. Člen 5(1) Direktive zahteva, da predlagatelj projekta pristojnemu organu posreduje informacije o vplivih projekta na okolje. Te informacije so opredeljene v Prilogi IV Direktive in med drugim vsebujejo ne-tehnični povzetek (NTS). V skladu s členoma 6 in 9 Direktive so država gostiteljica in njeni organi dolžni poskrbeti, da bo „zadevna javnost“ obveščena in bo izrazila mnenje o predlaganem projektu. Predstavniki Banke preverijo, če so te zahteve izpolnjene, svoje ugotovitve pa vključijo v poročilo za Svet direktorjev EIB.

Za vse projekte, ki terjajo EIA, Banka vnese NTS (ali povezave, kjer jih je možno najti) na seznam projektov. Za projekte zunaj EU, v državah pristopnicah in državah kandidatkah se objavi izjava o vplivu na okolje (Environmental Impact Statement, EIS). Banka te dokumente pregleda, da zagotovi ustrezno upoštevanje verjetnih vplivov na okolje in da predlagani ukrepi za ublažitev in odškodnino ter načrti za upravljanje okolja, povezani z njihovim izvajanjem, izpolnjujejo zahteve Banke.

Banka uveljavlja dobro prakso EIA z ustreznimi razpravami s predlagatelji in drugimi stranmi in zato, da zagotovi, da projekt izpolnjuje okoljske standarde EIB.

Globalna posojila

| 75. | Globalni posojilni posli so objavljeni v seznamu projektov na spletni strani Banke. Poleg tega Banka na zahtevo objavi tudi skupne podatke o globalnem financiranju posojil z razdelitvijo po državah in panogah. |
| --- | --- |

75.

Globalni posojilni posli so objavljeni v seznamu projektov na spletni strani Banke. Poleg tega Banka na zahtevo objavi tudi skupne podatke o globalnem financiranju posojil z razdelitvijo po državah in panogah.

Ocenjevalna poročila

| 76. | Dejavnosti ocenjevanja poslov v Oddelku glavnega inšpektorja izvaja posebna skupina za ocenjevanje poslov, ki je neodvisna od operativnih direktoratov. Ta skupina pripravi naknadne tematske, panožne in regionalne ocene/ocene finančnih poslov EIB po državah, te pa so nato objavljene na spletni strani, ko je o njih že razpravljal Svet direktorjev. Objavi se tudi letno „Poročilo o pregledu ocene poslovanja“ („Operations Evaluation Overview Report“). |
| --- | --- |

76.

Dejavnosti ocenjevanja poslov v Oddelku glavnega inšpektorja izvaja posebna skupina za ocenjevanje poslov, ki je neodvisna od operativnih direktoratov. Ta skupina pripravi naknadne tematske, panožne in regionalne ocene/ocene finančnih poslov EIB po državah, te pa so nato objavljene na spletni strani, ko je o njih že razpravljal Svet direktorjev. Objavi se tudi letno „Poročilo o pregledu ocene poslovanja“ („Operations Evaluation Overview Report“).

Aktualno-informativni sestanki

| 77. | Če nek projekt vzbudi močan interes javnosti, EIB na svoji spletni strani objavi aktualno poročilo o tem projektu („Topical Project Brief“). |
| --- | --- |

77.

Če nek projekt vzbudi močan interes javnosti, EIB na svoji spletni strani objavi aktualno poročilo o tem projektu („Topical Project Brief“).

Izjave za tisk

| 78. | EIB objavi izjave za tisk o zanimivih projektih, običajno v času podpisovanja posojila. |
| --- | --- |

78.

EIB objavi izjave za tisk o zanimivih projektih, običajno v času podpisovanja posojila.

Razkritje na zahtevo

| 79. | Poleg rutinske objave povzetkov projektov posreduje Banka dodatne informacije, povezane s projektom:






  — | „Predlog Upravnega odbora Svetu direktorjev“ za financiranje projektov:






  — | Za projekte v javnem sektorju se predlog razkrije, razen če se Svet odloči, da ga v komercialno občutljivih primerih ne bo razkril. |
| --- | --- | --- | --- |

79.

Poleg rutinske objave povzetkov projektov posreduje Banka dodatne informacije, povezane s projektom:

—

„Predlog Upravnega odbora Svetu direktorjev“ za financiranje projektov:

—

Za projekte v javnem sektorju se predlog razkrije, razen če se Svet odloči, da ga v komercialno občutljivih primerih ne bo razkril.

| — | Za projekte v zasebnem sektorju se v predlogu razkrijejo informacije, ki jih zasebni partner Banke ni opredelil kot zaupne. |
| --- | --- |

—

Za projekte v zasebnem sektorju se v predlogu razkrijejo informacije, ki jih zasebni partner Banke ni opredelil kot zaupne.

| — | Informacije iz poročil Banke o presoji vplivov na okolje in družbo. |
| --- | --- |

—

Informacije iz poročil Banke o presoji vplivov na okolje in družbo.

| — | Informacije iz poročil Banke o poslovnih potovanjih. |
| --- | --- |

—

Informacije iz poročil Banke o poslovnih potovanjih.

Projektna dokumentacija

Pri vsakem projektu se ustvari edinstvena zbirka dokumentacije in korespondence. V življenjskem ciklusu projekta lahko razločimo nekatere ključne stopnje, ko so bistvene informacije že zbrane in ocenjene.

Postopek ocenjevanja Banke lahko ustvari naslednje dokumente, ki igrajo bistveno vlogo v postopkih internega sprejemanja odločitev:

| — | predhodno informativno obvestilo, |
| --- | --- |

—

predhodno informativno obvestilo,

| — | predlog za odobritev ocene, |
| --- | --- |

—

predlog za odobritev ocene,

| — | prošnja za mnenje Evropske komisije in držav(-e) članic(-e) EU, |
| --- | --- |

—

prošnja za mnenje Evropske komisije in držav(-e) članic(-e) EU,

| — | mnenje Evropske komisije, |
| --- | --- |

—

mnenje Evropske komisije,

| — | mnenje držav(-e) članic(-e), |
| --- | --- |

—

mnenje držav(-e) članic(-e),

| — | predlog za sklenitev posla, skupaj z mnenji različnih služb EIB, |
| --- | --- |

—

predlog za sklenitev posla, skupaj z mnenji različnih služb EIB,

| — | predlog Upravnega odbora Svetu direktorjev za financiranje projekta, |
| --- | --- |

—

predlog Upravnega odbora Svetu direktorjev za financiranje projekta,

| — | formalna prošnja predlagatelja projekta za finančna sredstva, |
| --- | --- |

—

formalna prošnja predlagatelja projekta za finančna sredstva,

| — | pogodba o financiranju. |
| --- | --- |

—

pogodba o financiranju.

Informacije, povezane s posli najemanja posojil

Rutinska objava

| 80. | Informacije o pristopu EIB glede najemanja posojil so predstavljene v strateškem načrtu poslovanja Banke, v katerem je naveden tudi predviden obseg financiranja. |
| --- | --- |

80.

Informacije o pristopu EIB glede najemanja posojil so predstavljene v strateškem načrtu poslovanja Banke, v katerem je naveden tudi predviden obseg financiranja.

| 81. | EIB mora upoštevati zakone na trgih, na katerih ponuja svoje vrednostne papirje. Splošna zahteva v jurisdikcijah, v katerih EIB posluje, je nediskriminacija pri objavi informacij o finančnih dejanjih, ki bi nekaterim lahko prinesla neupravičeno konkurenčno prednost pri trgovanju. EIB si bo na splošno prizadevala hkrati objaviti informacije o teh zadevah prek ustreznih odobrenih regulatornih poti, pa tudi na svoji spletni strani. Rutinske informacije o najemanju posojil EIB objavljajo tudi finančni posredniki. |
| --- | --- |

81.

EIB mora upoštevati zakone na trgih, na katerih ponuja svoje vrednostne papirje. Splošna zahteva v jurisdikcijah, v katerih EIB posluje, je nediskriminacija pri objavi informacij o finančnih dejanjih, ki bi nekaterim lahko prinesla neupravičeno konkurenčno prednost pri trgovanju. EIB si bo na splošno prizadevala hkrati objaviti informacije o teh zadevah prek ustreznih odobrenih regulatornih poti, pa tudi na svoji spletni strani. Rutinske informacije o najemanju posojil EIB objavljajo tudi finančni posredniki.

| 82. | Glavna sredstva informacij o najemanju posojil so med drugim:






  — | Glavne službe za finančno obveščanje, zlasti Bloomberg in Reuters, spletna stran Banke in služba za informacije o regulativi nudijo obsežne informacije o dejavnostih EIB na kapitalskih trgih. |
| --- | --- | --- |

82.

Glavna sredstva informacij o najemanju posojil so med drugim:

—

Glavne službe za finančno obveščanje, zlasti Bloomberg in Reuters, spletna stran Banke in služba za informacije o regulativi nudijo obsežne informacije o dejavnostih EIB na kapitalskih trgih.

| — | Povezava na kapitalske trge na spletni strani Banke je usmerjena v dejavnosti najemanja posojil Banke. Te spletne strani posredujejo profil EIB kot posojilojemalca in obvestila o glavnih vidikih dejavnosti v vlogi posojilojemalke, s tabelami izdaj in povezavami na okrožnice in programe izdaje dolžniških vrednostnih papirjev. |
| --- | --- |

—

Povezava na kapitalske trge na spletni strani Banke je usmerjena v dejavnosti najemanja posojil Banke. Te spletne strani posredujejo profil EIB kot posojilojemalca in obvestila o glavnih vidikih dejavnosti v vlogi posojilojemalke, s tabelami izdaj in povezavami na okrožnice in programe izdaje dolžniških vrednostnih papirjev.

| — | Registri regulative, ki so na voljo javnosti. |
| --- | --- |

—

Registri regulative, ki so na voljo javnosti.

| — | Letno poročilo Skupine EIB vsebuje Finančno poročilo, ki prikazuje letni pregled dejavnosti najemanja posojil, zakladništva in uravnavanja likvidnosti. Med dokumenti v Letnem poročilu je tudi priloga o statistiki, ki vsebuje seznam poslov z obveznicami, opravljenih na kapitalskih trgih. |
| --- | --- |

—

Letno poročilo Skupine EIB vsebuje Finančno poročilo, ki prikazuje letni pregled dejavnosti najemanja posojil, zakladništva in uravnavanja likvidnosti. Med dokumenti v Letnem poročilu je tudi priloga o statistiki, ki vsebuje seznam poslov z obveznicami, opravljenih na kapitalskih trgih.

| — | Predstavitveni dokumenti. |
| --- | --- |

—

Predstavitveni dokumenti.

| — | Periodične novice za vlagatelje. |
| --- | --- |

—

Periodične novice za vlagatelje.

| — | Izjave za tisk o dejavnostih najemanja posojil, ki so zanimive za objavo, ali pomenijo odgovor na zahtevo po razkritju informacij. |
| --- | --- |

—

Izjave za tisk o dejavnostih najemanja posojil, ki so zanimive za objavo, ali pomenijo odgovor na zahtevo po razkritju informacij.

| — | Drugo specializirano informacijsko gradivo o dejavnostih Banke na kapitalskih trgih. |
| --- | --- |

—

Drugo specializirano informacijsko gradivo o dejavnostih Banke na kapitalskih trgih.

| 83. | EIB ima tudi neposredne stike s segmenti vlagateljske skupnosti na sestankih (vključno s predstavitvami na terenu, telekonferencami in konferencami). |
| --- | --- |

83.

EIB ima tudi neposredne stike s segmenti vlagateljske skupnosti na sestankih (vključno s predstavitvami na terenu, telekonferencami in konferencami).

| 84. | Poizvedbe glede dejavnosti Banke na kapitalskih trgih je treba nasloviti na Oddelek za odnose z vlagatelji (Investor Relations Division, investor.relations@eib.org). |
| --- | --- |

84.

Poizvedbe glede dejavnosti Banke na kapitalskih trgih je treba nasloviti na Oddelek za odnose z vlagatelji (Investor Relations Division, investor.relations@eib.org).

Razkritje na zahtevo

| 85. | Dokumentacija o javnih izdajah obveznic (okrožnice, prospekti in/ali programi) je razpoložljiva na zahtevo. |
| --- | --- |

85.

Dokumentacija o javnih izdajah obveznic (okrožnice, prospekti in/ali programi) je razpoložljiva na zahtevo.

Postopek za obravnavanje zahtevkov za podatke

| 86. | Postopki Banke pri obravnavanju zahtevkov javnosti za informacije so naslednji: |
| --- | --- |

86.

Postopki Banke pri obravnavanju zahtevkov javnosti za informacije so naslednji:

Vloge (zahtevki)

| 87. | Vloge za dostop je možno predložiti v pisni obliki ali ustno. Nasloviti jih je treba na Oddelek EIB za komunikacije & informacije (Communication & Information Department), ali na info@eib.org. Možno jih je nasloviti tudi na zunanje urade Banke, ki jih nato posredujejo v Oddelke za komunikacije & informacije na sedežu v Luxembourgu. |
| --- | --- |

87.

Vloge za dostop je možno predložiti v pisni obliki ali ustno. Nasloviti jih je treba na Oddelek EIB za komunikacije & informacije (Communication & Information Department), ali na info@eib.org. Možno jih je nasloviti tudi na zunanje urade Banke, ki jih nato posredujejo v Oddelke za komunikacije & informacije na sedežu v Luxembourgu.

| 88. | Prosilcu ni treba navesti razlogov za svojo prošnjo. |
| --- | --- |

88.

Prosilcu ni treba navesti razlogov za svojo prošnjo.

Obravnavanje vlog

| 89. | Vlogo običajno obravnava služba EIB za obveščanje (Infodesk) in nanjo nemudoma odgovori, vsekakor pa najpozneje v 20 delovnih dneh po prejetju. |
| --- | --- |

89.

Vlogo običajno obravnava služba EIB za obveščanje (Infodesk) in nanjo nemudoma odgovori, vsekakor pa najpozneje v 20 delovnih dneh po prejetju.

| 90. | Če vloga ni dovolj natančna, ali če iz nje ni mogoče določiti, za kateri dokument ali informacijo gre, zaposleni EIB vlagatelja prosi, naj prošnjo dopolni. |
| --- | --- |

90.

Če vloga ni dovolj natančna, ali če iz nje ni mogoče določiti, za kateri dokument ali informacijo gre, zaposleni EIB vlagatelja prosi, naj prošnjo dopolni.

| 91. | Če je zahtevek naslovljen na napačno osebo v Banki, ga mora zaposleni, ki ga je prejel, nemudoma poslati pristojnemu oddelku. |
| --- | --- |

91.

Če je zahtevek naslovljen na napačno osebo v Banki, ga mora zaposleni, ki ga je prejel, nemudoma poslati pristojnemu oddelku.

| 92. | Če je ustni zahtevek za informacije preveč zapleten ali zahteven za obravnavo, član kolektiva prosilca povabi, naj prošnjo sestavi v pisni obliki. |
| --- | --- |

92.

Če je ustni zahtevek za informacije preveč zapleten ali zahteven za obravnavo, član kolektiva prosilca povabi, naj prošnjo sestavi v pisni obliki.

| 93. | Če so bile informacije že objavljene, ne glede na to, ali jih je objavila Banka ali tretja oseba, zaposleni EIB prosilca obvesti, kje lahko zahtevane informacije pridobi. |
| --- | --- |

93.

Če so bile informacije že objavljene, ne glede na to, ali jih je objavila Banka ali tretja oseba, zaposleni EIB prosilca obvesti, kje lahko zahtevane informacije pridobi.

| 94. | Če zaradi zapletenosti zastavljenih vprašanj ni mogoče poslati odgovora v predpisanem roku, zaposleni korespondenta nemudoma obvestijo o tem, vsekakor pa najpozneje v 10 delovnih dneh po prejetju. V potrdilu je treba navesti naziv oddelka in člana kolektiva, ki pripravlja odgovor. |
| --- | --- |

94.

Če zaradi zapletenosti zastavljenih vprašanj ni mogoče poslati odgovora v predpisanem roku, zaposleni korespondenta nemudoma obvestijo o tem, vsekakor pa najpozneje v 10 delovnih dneh po prejetju. V potrdilu je treba navesti naziv oddelka in člana kolektiva, ki pripravlja odgovor.

| 95. | Odgovor na zapleten zahtevek se pošlje najpozneje 40 delovnih dni po prejetju. |
| --- | --- |

95.

Odgovor na zapleten zahtevek se pošlje najpozneje 40 delovnih dni po prejetju.

| 96. | Če zaposleni zahtevanih informacij zaradi zaupnosti ne morejo razkriti, bodisi v celoti ali delno, morajo navesti razloge, zaradi katerih teh informacij ni možno posredovati in obvestiti prosilca o pravici do dodatno obrazložene prošnje (glej spodaj). |
| --- | --- |

96.

Če zaposleni zahtevanih informacij zaradi zaupnosti ne morejo razkriti, bodisi v celoti ali delno, morajo navesti razloge, zaradi katerih teh informacij ni možno posredovati in obvestiti prosilca o pravici do dodatno obrazložene prošnje (glej spodaj).

| 97. | Informacije se zagotovijo v obstoječi verziji in formatu, ali po možnosti v formatu, ki ustreza specifičnim potrebam prosilca. |
| --- | --- |

97.

Informacije se zagotovijo v obstoječi verziji in formatu, ali po možnosti v formatu, ki ustreza specifičnim potrebam prosilca.

| 98. | Zaposleni zagotovijo, da predstavniki javnosti, ki pišejo Banki v enem od uradnih jezikov EU, po možnosti prejmejo odgovor v istem jeziku. |
| --- | --- |

98.

Zaposleni zagotovijo, da predstavniki javnosti, ki pišejo Banki v enem od uradnih jezikov EU, po možnosti prejmejo odgovor v istem jeziku.

| 99. | Prosilec bo morda moral plačati takso za kritje stroškov, ki so nastali pri posredovanju zahtevanih dokumentov. |
| --- | --- |

99.

Prosilec bo morda moral plačati takso za kritje stroškov, ki so nastali pri posredovanju zahtevanih dokumentov.

| 100. | Zaposleni ne pošiljajo odgovorov nobeni zunanji stranki, če zadevnih oseb niso obvestili o tem. |
| --- | --- |

100.

Zaposleni ne pošiljajo odgovorov nobeni zunanji stranki, če zadevnih oseb niso obvestili o tem.

| 101. | Banka si pridržuje pravico zavrniti obravnavo vloge, če je ta očitno nerazumna. |
| --- | --- |

101.

Banka si pridržuje pravico zavrniti obravnavo vloge, če je ta očitno nerazumna.

Dodatno obrazložene prošnje

| 102. | V primeru celotne ali delne zavrnitve, ali če Banka na vlogo ne odgovori v predpisanem roku, lahko prosilec v 20 delovnih dneh po prejetju odgovora od Banke vloži dodatno obrazloženo prošnjo. |
| --- | --- |

102.

V primeru celotne ali delne zavrnitve, ali če Banka na vlogo ne odgovori v predpisanem roku, lahko prosilec v 20 delovnih dneh po prejetju odgovora od Banke vloži dodatno obrazloženo prošnjo.

| 103. | Banka slednjo obravnava kakor hitro je mogoče in v vsakem primeru najpozneje v 15 delovnih dneh po prejetju. V izjemnih primerih, na primer če se vloga nanaša na zelo kompleksen dokument ali vprašanje, se ta rok lahko podaljša še za 15 delovnih dni, če je bil prosilec o tem vnaprej obveščen in če so navedeni razlogi za podaljšanje. |
| --- | --- |

103.

Banka slednjo obravnava kakor hitro je mogoče in v vsakem primeru najpozneje v 15 delovnih dneh po prejetju. V izjemnih primerih, na primer če se vloga nanaša na zelo kompleksen dokument ali vprašanje, se ta rok lahko podaljša še za 15 delovnih dni, če je bil prosilec o tem vnaprej obveščen in če so navedeni razlogi za podaljšanje.

Pritožba

| 104. | V primeru celotne ali delne zavrnitve, ki sledi dodatno obrazloženi prošnji, Banka prosilca obvesti o pravnih sredstvih, ki jih ima na voljo, namreč vložitev pritožbe, kot je spodaj opisano v poglavju „Določbe za pritožbo“. |
| --- | --- |

104.

V primeru celotne ali delne zavrnitve, ki sledi dodatno obrazloženi prošnji, Banka prosilca obvesti o pravnih sredstvih, ki jih ima na voljo, namreč vložitev pritožbe, kot je spodaj opisano v poglavju „Določbe za pritožbo“.

| 105. | Določbe za pritožbo se uporabljajo tudi, če Banka ne odgovori v predpisanem roku, ali če prosilec meni, da odgovor ni zadovoljiv. |
| --- | --- |

105.

Določbe za pritožbo se uporabljajo tudi, če Banka ne odgovori v predpisanem roku, ali če prosilec meni, da odgovor ni zadovoljiv.

Določbe glede pritožb

| 106. | Predstavniki javnosti, ki menijo, da zaposleni EIB zahtevka za informacije niso obravnavali v skladu s standardi in postopki, ki jih je Banka formalno sprejela, lahko vložijo formalno pritožbo pri Generalnem sekretarju EIB. Pritožbo je treba sestaviti v pisni obliki v 20 delovnih dneh od datuma dopisa, ki je predmet pritožbe. Banka nemudoma potrdi prejem pritožbe, odgovor Generalnega sekretarja pa je treba posredovati najpozneje v 20 delovnih dneh od prejema pritožbe. |
| --- | --- |

106.

Predstavniki javnosti, ki menijo, da zaposleni EIB zahtevka za informacije niso obravnavali v skladu s standardi in postopki, ki jih je Banka formalno sprejela, lahko vložijo formalno pritožbo pri Generalnem sekretarju EIB. Pritožbo je treba sestaviti v pisni obliki v 20 delovnih dneh od datuma dopisa, ki je predmet pritožbe. Banka nemudoma potrdi prejem pritožbe, odgovor Generalnega sekretarja pa je treba posredovati najpozneje v 20 delovnih dneh od prejema pritožbe.

| 107. | V skladu s členom 195 Pogodbe o EU lahko državljani EU ali katera koli fizična ali pravna oseba, ki prebiva ali ima sedež v državi članici EU, svojo pritožbo naslovijo tudi na Evropskega varuha človekovih pravic (10). Ombudsman je bil ustanovljen za preučitev pritožb o nezadovoljivem delovanju institucij in organov EU in poroča Evropskemu parlamentu. |
| --- | --- |

107.

V skladu s členom 195 Pogodbe o EU lahko državljani EU ali katera koli fizična ali pravna oseba, ki prebiva ali ima sedež v državi članici EU, svojo pritožbo naslovijo tudi na Evropskega varuha človekovih pravic (10). Ombudsman je bil ustanovljen za preučitev pritožb o nezadovoljivem delovanju institucij in organov EU in poroča Evropskemu parlamentu.

| 108. | V primerih, ko se državljani ali rezidenti iz držav izven EU želijo pritožiti zaradi nerazkritja informacij EIB in če teh primerov ni obravnaval Evropski varuh človekovih pravic, je možno pritožbo nasloviti na glavnega inšpektorja Banke (11). Pri opravljanju svojih nalog glavni inšpektor deluje neodvisno od uprave Banke. Njegova poročila se pošljejo neodvisnemu Revizijskemu odboru EIB in sočasno tudi upravi. |
| --- | --- |

108.

V primerih, ko se državljani ali rezidenti iz držav izven EU želijo pritožiti zaradi nerazkritja informacij EIB in če teh primerov ni obravnaval Evropski varuh človekovih pravic, je možno pritožbo nasloviti na glavnega inšpektorja Banke (11). Pri opravljanju svojih nalog glavni inšpektor deluje neodvisno od uprave Banke. Njegova poročila se pošljejo neodvisnemu Revizijskemu odboru EIB in sočasno tudi upravi.

Image

Viri informacij

| 109. | EIB dokumente v javni domeni je možno prosto reproducirati, če:






  — | sta navedena vir in datum publikacije, |
| --- | --- | --- |

109.

EIB dokumente v javni domeni je možno prosto reproducirati, če:

—

sta navedena vir in datum publikacije,

| — | informacije niso spremenjene, |
| --- | --- |

—

informacije niso spremenjene,

| — | informacije niso namenjene za komercialno uporabo (za kar je potrebna odobritev EIB), |
| --- | --- |

—

informacije niso namenjene za komercialno uporabo (za kar je potrebna odobritev EIB),

| — | se spoštujejo pravice tretjih oseb glede avtorskih pravic. |
| --- | --- |

—

se spoštujejo pravice tretjih oseb glede avtorskih pravic.

| 110. | Nekateri statutarni dokumenti in odločitve Banke so objavljeni v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

110.

Nekateri statutarni dokumenti in odločitve Banke so objavljeni v Uradnem listu Evropske unije.

Spletna stran

| 111. | Spletna stran EIB je glavna platforma za razkritje informacij javnosti o vlogi in dejavnostih Banke. To je glavni uradni vir informacij o Banki. |
| --- | --- |

111.

Spletna stran EIB je glavna platforma za razkritje informacij javnosti o vlogi in dejavnostih Banke. To je glavni uradni vir informacij o Banki.

| 112. | Vsa dokumentacija, ki jo objavlja EIB, se pošilja bodisi po pošti ali je navedena na njeni spletni strani. Spletna stran vsebuje celoten razpon informacij o upravljanju Banke in njeni preglednosti, strukturi odločanja, kakor tudi informacije o njeni dejavnosti dajanja in najemanja posojil za projekte. |
| --- | --- |

112.

Vsa dokumentacija, ki jo objavlja EIB, se pošilja bodisi po pošti ali je navedena na njeni spletni strani. Spletna stran vsebuje celoten razpon informacij o upravljanju Banke in njeni preglednosti, strukturi odločanja, kakor tudi informacije o njeni dejavnosti dajanja in najemanja posojil za projekte.

| 113. | Banka je zavezana politiki nenehnega izboljševanja vsebin in možnosti, ki jih ponuja spletna stran, da bi pospešila in olajšala dostop do svojih informacij. Spletna stran je trenutno na voljo v angleškem, francoskem in nemškem jeziku. |
| --- | --- |

113.

Banka je zavezana politiki nenehnega izboljševanja vsebin in možnosti, ki jih ponuja spletna stran, da bi pospešila in olajšala dostop do svojih informacij. Spletna stran je trenutno na voljo v angleškem, francoskem in nemškem jeziku.

| 114. | Podstrani spletne strani Banke poudarjajo posebne cilje dejavnosti dajanja in najemanja posojil ali drugih sektorjev dejavnosti EIB. Podstrani običajno pokrivajo dejavnosti EIB na naslednjih področjih:






  — | Pristopne države |
| --- | --- | --- |

114.

Podstrani spletne strani Banke poudarjajo posebne cilje dejavnosti dajanja in najemanja posojil ali drugih sektorjev dejavnosti EIB. Podstrani običajno pokrivajo dejavnosti EIB na naslednjih področjih:

—

Pristopne države

| — | Sredozemske partnerske države |
| --- | --- |

—

Sredozemske partnerske države

| — | Afriške, karibske in pacifiške države |
| --- | --- |

—

Afriške, karibske in pacifiške države

| — | Ekonomska in socialna kohezija |
| --- | --- |

—

Ekonomska in socialna kohezija

| — | JASPERS |
| --- | --- |

—

JASPERS

| — | Nova pobuda 2010 |
| --- | --- |

—

Nova pobuda 2010

| — | Človeški kapital |
| --- | --- |

—

Človeški kapital

| — | Omrežja TEN |
| --- | --- |

—

Omrežja TEN

| — | Okolje |
| --- | --- |

—

Okolje

| — | Kapitalski trgi |
| --- | --- |

—

Kapitalski trgi

| — | Zaposlitev — o trenutnih možnostih zaposlovanja v EIB |
| --- | --- |

—

Zaposlitev — o trenutnih možnostih zaposlovanja v EIB

| — | Ekonomske in finančne študije — s povezavo do objavljenih raziskav. |
| --- | --- |

—

Ekonomske in finančne študije — s povezavo do objavljenih raziskav.

| 115. | Spletna stran EIB je dostopna tudi preko strežnika Evropske unije (http://www.europa.eu) in je vključena v številne javne spletne strani na temo evropskih zadev, kakor tudi v glavne internetne iskalnike. |
| --- | --- |

115.

Spletna stran EIB je dostopna tudi preko strežnika Evropske unije (http://www.europa.eu) in je vključena v številne javne spletne strani na temo evropskih zadev, kakor tudi v glavne internetne iskalnike.

Služba za obveščanje (InfoDesk)

| 116. | Na InfoDesk (info@eib.org) je možno nasloviti vse prošnje za informacije in dokumente ali druge zahtevke v zvezi z vlogo in dejavnostmi EIB. Osebje v službi za obveščanje InfoDesk je dosegljivo tudi po telefonu — kontaktne številke so navedene spodaj. |
| --- | --- |

116.

Na InfoDesk (info@eib.org) je možno nasloviti vse prošnje za informacije in dokumente ali druge zahtevke v zvezi z vlogo in dejavnostmi EIB. Osebje v službi za obveščanje InfoDesk je dosegljivo tudi po telefonu — kontaktne številke so navedene spodaj.

Odnosi s tiskom in drugimi sredstvi obveščanja

| 117. | Na splošno Odsek za odnose z mediji pri Oddelku za komuniciranje in obveščanje vodi odnose z mediji. Odsek za odnose z investitorji pri Oddelku za kapitalske trge vodi odnose s tiskom, specializiranim za kapitalske trge. |
| --- | --- |

117.

Na splošno Odsek za odnose z mediji pri Oddelku za komuniciranje in obveščanje vodi odnose z mediji. Odsek za odnose z investitorji pri Oddelku za kapitalske trge vodi odnose s tiskom, specializiranim za kapitalske trge.

| 118. | Tiskovne dejavnosti zajemajo zlasti:






  — | tiskovne konference, ki jih organizira Banka, med drugim letne tiskovne konference v Luxembourgu in Bruslju (februarja), kjer se predstavijo rezultati Banke v prejšnjem finančnem letu in po potrebi tudi tiskovne konference po letnem srečanju Sveta guvernerjev (v juniju), |
| --- | --- | --- |

118.

Tiskovne dejavnosti zajemajo zlasti:

—

tiskovne konference, ki jih organizira Banka, med drugim letne tiskovne konference v Luxembourgu in Bruslju (februarja), kjer se predstavijo rezultati Banke v prejšnjem finančnem letu in po potrebi tudi tiskovne konference po letnem srečanju Sveta guvernerjev (v juniju),

| — | stike s tiskom, ki obsegajo vse od kratkih informacij in intervjujev do sestankov za podrobnejše obveščanje, |
| --- | --- |

—

stike s tiskom, ki obsegajo vse od kratkih informacij in intervjujev do sestankov za podrobnejše obveščanje,

| — | izjave za tisk, pretežno v primerih podpisov zanimivih posojil. Druge teme vključujejo posojilne posle visokega profila, nove politične pobude EU, ki zadevajo Banko in sestanki z organi odločanja v EIB in vodstvenimi kadri. Izjave za tisk se objavijo na spletni strani EIB in posredujejo osebam, ki so na seznamu prejemnikov izjav za tisk, |
| --- | --- |

—

izjave za tisk, pretežno v primerih podpisov zanimivih posojil. Druge teme vključujejo posojilne posle visokega profila, nove politične pobude EU, ki zadevajo Banko in sestanki z organi odločanja v EIB in vodstvenimi kadri. Izjave za tisk se objavijo na spletni strani EIB in posredujejo osebam, ki so na seznamu prejemnikov izjav za tisk,

| — | članke za specializirane publikacije, |
| --- | --- |

—

članke za specializirane publikacije,

| — | oglase, namenjeni podjetjem in potrebam trga — v omejenem obsegu. |
| --- | --- |

—

oglase, namenjeni podjetjem in potrebam trga — v omejenem obsegu.

Odnosi s civilno družbo

| 119. | Vloga Enote za civilno družbo v Oddelku za komuniciranje in obveščanje je voditi odnose z javnostjo, kar vključuje stike z nevladnimi organizacijami (NVO) in drugimi organizacijami civilne družbe (CSO). Enota ima vlogo posrednika s civilno družbo, zlasti pri usklajevanju odgovorov na poizvedbe in zahtevke za informacije in pri organizaciji srečanj in delavnic z zainteresiranimi organizacijami. Njene dejavnosti obsegajo: |
| --- | --- |

119.

Vloga Enote za civilno družbo v Oddelku za komuniciranje in obveščanje je voditi odnose z javnostjo, kar vključuje stike z nevladnimi organizacijami (NVO) in drugimi organizacijami civilne družbe (CSO). Enota ima vlogo posrednika s civilno družbo, zlasti pri usklajevanju odgovorov na poizvedbe in zahtevke za informacije in pri organizaciji srečanj in delavnic z zainteresiranimi organizacijami. Njene dejavnosti obsegajo:

| 120. | Redne delavnice: EIB organizira delavnice za CSO o vprašanjih skupnega interesa, načeloma dvakrat letno in sicer pretežno v okviru regije, bodisi znotraj ali zunaj EU. CSO so o delavnicah obveščene z oglaševanjem na spletni strani Banke in prek ciljne pošte. Dnevni red teh delavnic se oblikuje v sodelovanju z zainteresiranimi CSO. |
| --- | --- |

120.

Redne delavnice: EIB organizira delavnice za CSO o vprašanjih skupnega interesa, načeloma dvakrat letno in sicer pretežno v okviru regije, bodisi znotraj ali zunaj EU. CSO so o delavnicah obveščene z oglaševanjem na spletni strani Banke in prek ciljne pošte. Dnevni red teh delavnic se oblikuje v sodelovanju z zainteresiranimi CSO.

| 121. | Lokalne in regionalne kontakte: osebje Banke si dopisuje in sestaja z lokalnimi CSO, zlasti če obstaja poseben interes med lokalnim prebivalstvom za projekte, ki jih financira EIB. Po potrebi se operativno osebje tudi udeleži teh sestankov, Enota za civilno družbo pa ima vlogo koordinatorja in moderatorja sestankov. |
| --- | --- |

121.

Lokalne in regionalne kontakte: osebje Banke si dopisuje in sestaja z lokalnimi CSO, zlasti če obstaja poseben interes med lokalnim prebivalstvom za projekte, ki jih financira EIB. Po potrebi se operativno osebje tudi udeleži teh sestankov, Enota za civilno družbo pa ima vlogo koordinatorja in moderatorja sestankov.

| 122. | Druge dogodke: osebje EIB se udeležuje tudi dogodkov v organizaciji CSO. |
| --- | --- |

122.

Druge dogodke: osebje EIB se udeležuje tudi dogodkov v organizaciji CSO.

Konference in razstave

| 123. | Ključne dejavnosti:






  — | Govori in izjave vodstvenih delavcev so objavljeni na spletni strani EIB. |
| --- | --- | --- |

123.

Ključne dejavnosti:

—

Govori in izjave vodstvenih delavcev so objavljeni na spletni strani EIB.

| — | Banka organizira številne zunanje konference in dogodke, udeležuje pa se tudi konferenc in dogodkov v organizaciji tretjih oseb. |
| --- | --- |

—

Banka organizira številne zunanje konference in dogodke, udeležuje pa se tudi konferenc in dogodkov v organizaciji tretjih oseb.

| — | Letni Forum EIB in druge občasne konference združujejo strokovnjake na razpravah o pomembnih evropskih vprašanjih. |
| --- | --- |

—

Letni Forum EIB in druge občasne konference združujejo strokovnjake na razpravah o pomembnih evropskih vprašanjih.

| — | EIB vodi seminarje, okrogle mize in delavnice v sodelovanju s partnerji o temah, ki zanimajo vse udeležence, zlasti poslovne partnerje. |
| --- | --- |

—

EIB vodi seminarje, okrogle mize in delavnice v sodelovanju s partnerji o temah, ki zanimajo vse udeležence, zlasti poslovne partnerje.

| — | Uslužbenci EIB se udeležujejo zunanjih dogodkov, kjer spodbujajo strokovne razprave o temah, ki so v interesu Banke. |
| --- | --- |

—

Uslužbenci EIB se udeležujejo zunanjih dogodkov, kjer spodbujajo strokovne razprave o temah, ki so v interesu Banke.

| — | Uslužbenci EIB pripravljajo predstavitve za obiskovalce, ki izkažejo politični, strokovni ali akademski interes za vlogo in dejavnosti Banke. |
| --- | --- |

—

Uslužbenci EIB pripravljajo predstavitve za obiskovalce, ki izkažejo politični, strokovni ali akademski interes za vlogo in dejavnosti Banke.

| — | EIB je pogosto prisotna na večjih konferencah, sejmih in razstavah, ki so v njenem posebnem interesu, zlasti na tistih, ki so namenjene vzpostavitvi in poglabljanju odnosov na primer z bančnim sektorjem, javnimi in zasebnimi ekonomskimi subjekti, civilno družbo in mediji, pa tudi na zaposlovalnih sejmih, ki predstavljajo priložnost za vzpostavitev stikov s potencialnimi iskalci zaposlitve. |
| --- | --- |

—

EIB je pogosto prisotna na večjih konferencah, sejmih in razstavah, ki so v njenem posebnem interesu, zlasti na tistih, ki so namenjene vzpostavitvi in poglabljanju odnosov na primer z bančnim sektorjem, javnimi in zasebnimi ekonomskimi subjekti, civilno družbo in mediji, pa tudi na zaposlovalnih sejmih, ki predstavljajo priložnost za vzpostavitev stikov s potencialnimi iskalci zaposlitve.

Avdio-vizualni materiali in knjižnična ponudba

| 124. | Materiali in pripomočki, ki jih Banka daje na voljo, so:






  — | Video filmi, ki razlagajo vlogo in dejavnosti EIB, so brezplačno na voljo na standardnem VHS PAL ter BETACAM standardu za profesionalno uporabo. |
| --- | --- | --- |

124.

Materiali in pripomočki, ki jih Banka daje na voljo, so:

—

Video filmi, ki razlagajo vlogo in dejavnosti EIB, so brezplačno na voljo na standardnem VHS PAL ter BETACAM standardu za profesionalno uporabo.

| — | EIB ima manjšo filmsko knjižnico za profesionalno uporabo z „dosjeji“ filmskega gradiva, ki prikazuje različne vidike dejavnosti EIB in njeno strukturo odločanja. |
| --- | --- |

—

EIB ima manjšo filmsko knjižnico za profesionalno uporabo z „dosjeji“ filmskega gradiva, ki prikazuje različne vidike dejavnosti EIB in njeno strukturo odločanja.

| — | EIB ima majhno fotografsko knjižnico o dejavnostih EIB in o osebnostih, ki so na voljo za vpogled tretjim osebam na njihovo zahtevo. |
| --- | --- |

—

EIB ima majhno fotografsko knjižnico o dejavnostih EIB in o osebnostih, ki so na voljo za vpogled tretjim osebam na njihovo zahtevo.

| — | EIB lahko zagotovi omejen dostop do svoje knjižnične ponudbe. Ta je pretežno omejena na elemente, kot so inventar uradnih besedil EIB in na bibliografski izbor del o EIB. Uporaba knjižničnega gradiva je možna s predhodnim dogovorom in odvisno od razpoložljivega osebja. |
| --- | --- |

—

EIB lahko zagotovi omejen dostop do svoje knjižnične ponudbe. Ta je pretežno omejena na elemente, kot so inventar uradnih besedil EIB in na bibliografski izbor del o EIB. Uporaba knjižničnega gradiva je možna s predhodnim dogovorom in odvisno od razpoložljivega osebja.

Zgodovinski arhiv EIB

| 125. | EIB uveljavlja politiko ukinitve zaupnosti. Dokumente zgodovinske vrednosti bo postopoma izločila iz arhiva in jih dala na voljo zainteresiranim predstavnikom javnosti. Zgodovinski arhiv Banke se skupaj z arhivi drugih evropskih institucj in organov hrani v Univerzitetnem inštitutu v Firencah. |
| --- | --- |

125.

EIB uveljavlja politiko ukinitve zaupnosti. Dokumente zgodovinske vrednosti bo postopoma izločila iz arhiva in jih dala na voljo zainteresiranim predstavnikom javnosti. Zgodovinski arhiv Banke se skupaj z arhivi drugih evropskih institucj in organov hrani v Univerzitetnem inštitutu v Firencah.

Kontakti

Spletna stran

| Tel. (352) 43 79 31 19 |
| --- |
| Telefaks (352) 43 79 31 88 |
| Elektronski naslov: webmaster@eib.org |

Tel. (352) 43 79 31 19

Telefaks (352) 43 79 31 88

Elektronski naslov: webmaster@eib.org

InfoDesk

| Tel. (352) 43 79 31 00 |
| --- |
| Telefaks (352) 43 79 31 99 |
| Elektronski naslov: info@eib.org |

Tel. (352) 43 79 31 00

Telefaks (352) 43 79 31 99

Elektronski naslov: info@eib.org

Poštni predal, namenjen politiki medsebojnega obveščanja in objavljanja

Elektronski naslov: infopol@eib.org

Odnosi z investitorji

| Tel. (352) 43 79 62 59 |
| --- |
| Telefaks (352) 43 79 62 97 |
| Elektronski naslov: investor.relations@eib.org |

Tel. (352) 43 79 62 59

Telefaks (352) 43 79 62 97

Elektronski naslov: investor.relations@eib.org

Media desk

| Tel. (352) 43 79 21 00 |
| --- |
| Telefaks (352) 43 79 21 99 |
| Elektronski naslov: press@eib.org |

Tel. (352) 43 79 21 00

Telefaks (352) 43 79 21 99

Elektronski naslov: press@eib.org

Enota za civilno družbo

| Tel. (352) 43 79 31 35 |
| --- |
| Telefaks (352) 43 79 31 91 |
| Elektronski naslov: info@eib.org |

Tel. (352) 43 79 31 35

Telefaks (352) 43 79 31 91

Elektronski naslov: info@eib.org

Kontaktni podatki o zunanjih uradih Banke so objavljeni na njeni spletni strani.

---

(1)  UL C 332, 30.12.2006, str. 45.

(2)  Pooblaščenec za varovanje zakonitosti poslovanja ne obravnava pritožb javnosti. Glede določb v zvezi s pritožbami glej § 106–108.

(3)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

(4)  Tri zakonodajne ustanove EU so od drugih institucij in organov Unije zahtevale sprejetje pravil o dostopu javnosti do dokumentov, da bi se upoštevala načela in omejitve, zapisane v uredbi.

(5)  Člen 287: „Člani institucij Skupnosti, člani odborov in uradniki ter uslužbenci Skupnosti tudi po prenehanju opravljanja svojih dolžnosti ne smejo razkrivati informacij, za katere velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti, zlasti informacij o podjetjih, njihovih poslovnih odnosih ali sestavinah stroškov.“

(6)  EIB nima pogodbenega razmerja s končnimi prejemniki globalnih posojil. Posredniška banka je poslovni partner upravičenca, nosi komercialno tveganje projekta in podpiše pogodbo o financiranju.

(7)  Obvestilo o predhodnih informacijah je kratek dokument iz začetne faze, ki Upravni odbor Banke in njene službe obvešča o možnem novem poslu.

(8)  Konsolidirani finančni izkazi EIB in Skupine EIB so vključeni v Finančno poročilo Skupine EIB. Konsolidirani finančni izkazi so sestavljeni v skladu z Mednarodnimi standardi finančnega poročanja (MSRP). Nekonsolidirani računi EIB so sestavljeni v skladu z Direktivo Evropskega Sveta 86/635/EGS o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij.

Finančno poročilo EIB vsebuje obširne informacije o kreditnem, operativnem in upravljanju tveganj.

Banka objavlja tudi polletne konsolidirane račune (nerevidirane).

(9)  Investicijski sklad pomoči (Investment Facility, IF) je ključni finančni inštrument partnerskega sporazuma iz Cotonouja, ki se je začel izvajati 2. junija 2003. IF je prisoten v vseh gospodarskih panogah in podpira naložbe subjektov iz zasebno in komercialno vodenega javnega sektorja, med drugim v ekonomsko in tehnološko infrastrukturo, ki zasebnemu sektorju prinaša nujno potreben prihodek.

(10)  Na podlagi izkušenj Evropski varuh človekovih pravic ljudem priporoča, naj izkoristijo vse uveljavljene postopke evropske institucije ali organa, kot je EIB, preden nanj naslovijo pritožbo.

(11)  Kot je opredeljeno v „Izjavi o vodenju Banke“, glavni inšpektor zagotavlja neodvisen priziv za proučitev pritožb, za katere varuh človekovih pravic meni, da presegajo njegovo pristojnost. Pripravljajo se pogoji za izvajanje mehanizma pritožbe na glavnega inšpektorja.

---

II Pripravljalni akti

Komisija

| 30.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 332/61 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 332/61

---

Zakonodajni predlogi, ki jih je sprejela Komisija

(2006/C 332/12)

| Dokument | Del | Datum | Naslov |
| --- | --- | --- | --- |
| KOM(2006) 479 | | 5.9.2006 | Izvajanje lizbonskega programa Skupnosti; Predlog: Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje |
| KOM(2006) 507 | | 12.9.2006 | Predlog: Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 92/49/EGS in direktiv 2002/83/ES, 2004/39/ES, 2005/68/ES in 2006/48/ES glede postopkovnih pravil in ocenjevalnih meril za oceno varnega in skrbnega poslovanja pri pridobitvah in zvišanju imetništva delnic v finančnem sektorju |
| KOM(2006) 493 | | 13.9.2006 | Predlog: Sklep Sveta v zvezi s predlogom za spremembo Priloge I h Konvenciji o čezmejnih učinkih industrijskih nesreč Unece |
| KOM(2006) 505 | | 18.9.2006 | Predlog: Sklep Sveta o sklenitvi sporazuma v obliki izmenjave pisem glede začasne uporabe Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o ribolovu v mavretanskih ribolovnih območjih ter Protokola o ribolovnih možnostih in finančnem prispevku, ki se uporablja za obdobje od 1. avgusta 2006 do 31. julija 2008 |
| KOM(2006) 506 | | 18.9.2006 | Predlog: Uredba Sveta o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo |
| KOM(2006) 489 | | 20.9.2006 | Predlog: Uredba Sveta o spremembi uredb Sveta (EGS) št. 404/93, (ES) št. 1782/2003 in (ES) št. 247/2006 v zvezi s sektorjem banan |
| KOM(2006) 232 | | 22.9.2006 | Predlog: Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za varstvo tal in spremembi Direktive 2004/35/ES |
| KOM(2006) 553 | | 25.9.2006 | Predlog: Sklep Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Norveško glede prilagoditev trgovinskih preferencialov za sir na podlagi člena 19 Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru |
| KOM(2006) 554 | | 28.9.2006 | Predlog: Uredba Sveta o določitvi ribolovnih možnosti za ribiška plovila Skupnosti za določene staleže globokomorskih rib za leti 2007 in 2008 |
| KOM(2006) 555 | | 28.9.2006 | Predlog: Odločba Sveta o dovoljenju Združenemu kraljestvu, da uvede posebni ukrep z odstopanjem od člena 21(1)(a) Direktive 77/388/EGS o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih |
| KOM(2006) 556 | | 28.9.2006 | Predlog: Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o označevanju naprav za upravljanje ter kontrolnih in opozorilnih svetilk za dvo- ali trikolesna motorna vozila |
| KOM(2006) 560 | | 28.9.2006 | Predlog: Uredba Sveta o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz etanolaminov s poreklom iz Združenih držav Amerike |
| KOM(2006) 557 | | 29.9.2006 | Predlog: Odločba Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Direktive Sveta 68/89/EGS o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s klasifikacijo neobdelanega lesa |
| KOM(2006) 565 | | 2.10.2006 | Predlog: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 577/98 o organizaciji vzorčne raziskave delovne sile v Skupnosti |
| KOM(2006) 569 | | 5.10.2006 | Predlog: Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture |
| KOM(2006) 570 | | 5.10.2006 | Predlog: Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o naknadnem opremljanju težkih tovornih vozil, registriranih v Skupnosti, z ogledali |
| KOM(2006) 573 | | 5.10.2006 | Predlog: Sklep Sveta o sklenitvi dvostranskih sporazumov o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih predpisov ter predpisov o storitvah informacijske družbe med Evropsko skupnostjo in Republiko Bolgarijo, Evropsko skupnostjo in Romunijo |
| KOM(2006) 580 | | 5.10.2006 | Predlog: Sklep Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Republiko Islandijo o trgovinskih preferencialih za kmetijske proizvode na podlagi člena 19 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru |
| KOM(2006) 581 | | 5.10.2006 | Predlog: Sklep Sveta o sklenitvi Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme |
| KOM(2006) 577 | | 6.10.2006 | Predlog: Sklep Sveta o spremembi Sklepa 2004/793/ES o zaključku posvetovanj z Republiko Togo po členu 96 Sporazuma iz Cotonouja |
| KOM(2006) 578 | | 6.10.2006 | Predlog: Sklep Sveta o sklenitvi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo, ki jo zastopa Komisija, in Vlado Republike Koreje na področju raziskav fuzijske energije s strani Komisije |
| KOM(2006) 586 | | 6.10.2006 | Predlog: Sklep Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Vlado Japonske o skupnem izvajanju dejavnosti širšega pristopa na področju raziskav fuzijske energije s strani Komisije |
| KOM(2006) 509 | | 9.10.2006 | Predlog: Odločba Sveta o začasni prepovedi uporabe in prodaje gensko spremenjene koruze (Zea mays L. linija MON 810) v Avstriji v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno) |
| KOM(2006) 510 | | 9.10.2006 | Predlog: Odločba Sveta o začasni prepovedi uporabe in prodaje gensko spremenjene koruze (Zea mays L. linija T25) v Avstriji v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno) |
| KOM(2006) 579 | | 9.10.2006 | Predlog: Sklep Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Moldaviji |
| KOM(2006) 582 | | 9.10.2006 | Predlog: Uredba Sveta o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 769/2002 o uvozu kumarina s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz kumarina, poslanega iz Indonezije ali Malezije, ne glede na to, ali je deklariran kot s poreklom iz Indonezije ali Malezije ali ne |
| KOM(2006) 585 | | 10.10.2006 | Predlog: Uredba Sveta o zaključku pregleda glede novega izvoznika v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 428/2005 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz sintetičnih rezanih vlaken iz poliestra s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske |
| KOM(2006) 584 | | 11.10.2006 | Predlog: Uredba Sveta o zaključku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz dvokoles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske |
| KOM(2006) 564 | | 12.10.2006 | Predlog: Uredba Sveta o finančnih prispevkih Skupnosti v Mednarodni sklad za Irsko (2007–2010) |
| KOM(2006) 587 | | 13.10.2006 | Predlog: Uredba Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 2371/2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike |
| KOM(2006) 607 | | 13.10.2006 | Predlog: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. .../... o prehranskih in zdravstvenih podatkih o živilih |
| KOM(2006) 598 | | 17.10.2006 | Predlog: Uredba Sveta o uvozu nekaterih jeklenih izdelkov s poreklom iz Ukrajine |
| KOM(2006) 602 | | 17.10.2006 | Predlog: Sklep Sveta o določitvi stališča, ki ga je treba sprejeti v imenu Evropske skupnosti glede predloga o spremembi Kjotskega protokola k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja |
| KOM(2006) 594 | | 18.10.2006 | Predlog: Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 97/67/ES glede popolnega izoblikovanja notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti |
| KOM(2006) 599 | | 18.10.2006 | Predlog: Sklep Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov |
| KOM(2006) 604 | | 18.10.2006 | Predlog: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega tehnološkega inštituta |
| KOM(2006) 605 | | 19.10.2006 | Predlog: Direktiva Sveta o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev za določene prelevmane, carine, davke in druge ukrepe |
| KOM(2006) 608 | | 20.10.2006 | Predlog: Odločba Sveta o stališču Skupnosti glede Sklepa št. 1/2006 Skupnega veterinarskega odbora, ustanovljenega s sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi, o spremembah dodatkov 1, 2, 3, 4, 5, 6 in 10 k Prilogi 11 |
| KOM(2006) 609 | | 23.10.2006 | Predlog: Uredba Sveta o ukrepih za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo v območju upravljanja Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika |
| KOM(2006) 613 | | 24.10.2006 | Predlog: Sklep Sveta o sklenitvi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Azerbajdžansko republiko na drugi strani, ki razširja določbe Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju na dvostransko trgovino s tekstilom, ob upoštevanju izteka veljavnosti dvostranskega sporazuma o tekstilu |
| KOM(2006) 615 | | 24.10.2006 | Predlog: Sklep Sveta o sklenitvi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani, ki razširja določbe Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju na dvostransko trgovino s tekstilom, ob upoštevanju izteka veljavnosti dvostranskega sporazuma o tekstilu |
| KOM(2006) 616 | | 24.10.2006 | Predlog: Uredba Sveta o dajatve prosti obravnavi določenih farmacevtskih aktivnih snovi, ki imajo pri Svetovni zdravstveni organizaciji „mednarodno nezaščiteno ime“ (INN), in določenih izdelkov, ki se uporabljajo pri proizvodnji gotovih farmacevtskih izdelkov, ter o spremembi Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87 |
| KOM(2006) 621 | | 24.10.2006 | Predlog: Sklep Sveta o udeležbi Skupnosti v povečanju kapitala Evropskega investicijskega sklada |
| KOM(2006) 623 | | 24.10.2006 | Predlog: Sklep Sveta o stališču, ki ga sprejmejo Skupnosti in njihove države članice v okviru Sveta za sodelovanje, ustanovljenega s Sporazumom o partnerstvu in sodelovanju o vzpostavitvi partnerstva med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Gruzija na drugi strani, glede sprejetja Priporočila o izvajanju akcijskega načrta EU-Gruzija |
| KOM(2006) 640 | | 24.10.2006 | Predlog: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe xxx/2006 o zdravilih za pediatrično uporabo, ki spreminja Uredbo (EGP) št. 1768/92, Direktivo 2001/20/ES, Direktivo 2001/83/ES in Uredbo (ES) št. 726/2004 |
| KOM(2006) 645 | | 24.10.2006 | Predlog: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3922/91 o uskladitvi tehničnih predpisov in upravnih postopkov na področju civilnega letalstva |
| KOM(2006) 646 | | 24.10.2006 | Predlog: Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2006/.../ES o tehničnih zahtevah za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh |
| KOM(2006) 619 | 1 | 25.10.2006 | Predlog: Sklep Sveta o podpisu in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Malezije o nekaterih vidikih zračnega prevoza |
| KOM(2006) 619 | 2 | 25.10.2006 | Predlog: Sklep Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Malezije o nekaterih vidikih zračnega prevoza |
| KOM(2006) 622 | | 25.10.2006 | Predlog: Uredba Sveta o trgovini z nekaterimi jeklenimi izdelki med Skupnostjo in Ukrajino |
| KOM(2006) 624 | | 25.10.2006 | Predlog: Uredba Sveta o trgovini z nekaterimi jeklenimi izdelki med Skupnostjo in Republiko Kazahstan |
| KOM(2006) 627 | | 25.10.2006 | Predlog: Sklep Sveta o stališču, ki ga sprejmejo Skupnosti in njihove države članice v okviru Sveta za sodelovanje, ustanovljenega s Sporazumom o partnerstvu in sodelovanju o vzpostavitvi partnerstva med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Armenijo na drugi strani, glede sprejetja Priporočila o izvajanju akcijskega načrta EU-Armenija |
| KOM(2006) 630 | | 25.10.2006 | Predlog: Uredba Sveta o trgovini z nekaterimi jeklenimi izdelki med Evropsko skupnostjo in Rusko federacijo |
| KOM(2006) 634 | | 26.10.2006 | Predlog: Uredba Sveta o zaključku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov za uvoz silicija s poreklom iz Ruske federacije |
| KOM(2006) 636 | | 26.10.2006 | Predlog: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o prepovedi izvoza in varnem skladiščenju kovinskega živega srebra |
| KOM(2006) 637 | | 26.10.2006 | Predlog: Sklep Sveta o stališču, ki ga sprejmejo Skupnosti in njihove države članice v okviru Sveta za sodelovanje, ustanovljenega s Sporazumom o partnerstvu in sodelovanju o vzpostavitvi partnerstva med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Azerbajdžansko republiko na drugi strani, glede sprejetja Priporočila o izvajanju akcijskega načrta EU-Azerbajdžan |
| KOM(2006) 650 | | 27.10.2006 | Predlog: Uredba Sveta o izvajanju 10. Evropskega razvojnega sklada |
| KOM(2006) 659 | | 27.10.2006 | Predlog: Sklep Sveta o sprejetju stališča Skupnosti znotraj generalnega sveta Svetovne trgovinske organizacije o pristopu Socialistične republike Vietnam k Svetovni trgovinski organizaciji |
| KOM(2006) 644 | | 31.10.2006 | Predlog: Odločba Sveta o stališču Skupnosti v zvezi s sklepom Generalnega sveta STO o začasni uporabi mehanizma preglednosti za regionalne trgovinske sporazume |
| KOM(2006) 647 | | 31.10.2006 | Predlog: Uredba Sveta (ES, EURATOM) o prilagoditvi lestvice za službena potovanja uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti v Bolgarijo in Romunijo od 1. januarja 2007 |
| KOM(2006) 656 | | 31.10.2006 | Predlog: Sklep Sveta o imenovanju posebnega koordinatorja Pakta stabilnosti za jugovzhodno Evropo |
| KOM(2006) 651 | | 3.11.2006 | Predlog: Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o vidnem polju in brisalcih vetrobranskega stekla za kmetijske ali gozdarske traktorje na kolesih (Kodificirana različica) |
| KOM(2006) 652 | | 3.11.2006 | Predlog: Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah za uporabo delovne opreme delavcev pri delu |
| KOM(2006) 657 | | 6.11.2006 | Predlog: Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu delavcev v primeru plačilne nesposobnosti delodajalca (Kodificirana različica) |
| KOM(2006) 662 | | 6.11.2006 | Predlog: Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o določenih sestavnih delih in značilnostih kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih |
| KOM(2006) 665 | | 8.11.2006 | Predlog: Odločba Sveta o sklenitvi v imenu Evropske skupnosti Okvirnega sporazuma o večstranskem jedrsko-okoljskem programu v ruski federaciji in Protokola k okvirnemu sporazumu o večstranskem jedrsko-okoljskem programu v Ruski federaciji v zvezi z zahtevki, sodnimi postopki in odškodninami |
| KOM(2006) 667 | | 8.11.2006 | Predlog: Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o največji konstrukcijsko določeni hitrosti in ploščadi za tovor kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (kodificirana različica) |
| KOM(2006) 668 | | 8.11.2006 | Predlog: Uredba Sveta (ES, Euratom) o prilagoditvi prejemkov iz dela, pokojnin uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti ter ponderjev, ki se pri tem uporabljajo, z začetkom veljavnosti 1. julija 2006 |
| KOM(2006) 669 | | 8.11.2006 | Predlog: Direktiva Sveta o določitvi minimalnih pogojev za zaščito prašičev (Kodificirana različica) |
| KOM(2006) 677 | | 8.11.2006 | Predlog: Uredba Sveta o prilagoditvi Uredbe (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, Uredbe (ES) št. 318/2006 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja in Uredbe (ES) št. 320/2006 o ustanovitvi začasne sheme za prestrukturiranje industrije sladkorja v Skupnosti zaradi pristopa Bolgarije in Romunije k Evropski uniji |
| KOM(2006) 680 | | 8.11.2006 | Predlog: Uredba Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 234/2004 o nekaterih omejevalnih ukrepih proti Liberiji in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1030/2003 |

Dokument

Del

Datum

Naslov

KOM(2006) 479

5.9.2006

Izvajanje lizbonskega programa Skupnosti; Predlog: Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje

KOM(2006) 507

12.9.2006

Predlog: Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 92/49/EGS in direktiv 2002/83/ES, 2004/39/ES, 2005/68/ES in 2006/48/ES glede postopkovnih pravil in ocenjevalnih meril za oceno varnega in skrbnega poslovanja pri pridobitvah in zvišanju imetništva delnic v finančnem sektorju

KOM(2006) 493

13.9.2006

Predlog: Sklep Sveta v zvezi s predlogom za spremembo Priloge I h Konvenciji o čezmejnih učinkih industrijskih nesreč Unece

KOM(2006) 505

18.9.2006

Predlog: Sklep Sveta o sklenitvi sporazuma v obliki izmenjave pisem glede začasne uporabe Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o ribolovu v mavretanskih ribolovnih območjih ter Protokola o ribolovnih možnostih in finančnem prispevku, ki se uporablja za obdobje od 1. avgusta 2006 do 31. julija 2008

KOM(2006) 506

18.9.2006

Predlog: Uredba Sveta o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo

KOM(2006) 489

20.9.2006

Predlog: Uredba Sveta o spremembi uredb Sveta (EGS) št. 404/93, (ES) št. 1782/2003 in (ES) št. 247/2006 v zvezi s sektorjem banan

KOM(2006) 232

22.9.2006

Predlog: Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za varstvo tal in spremembi Direktive 2004/35/ES

KOM(2006) 553

25.9.2006

Predlog: Sklep Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Norveško glede prilagoditev trgovinskih preferencialov za sir na podlagi člena 19 Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru

KOM(2006) 554

28.9.2006

Predlog: Uredba Sveta o določitvi ribolovnih možnosti za ribiška plovila Skupnosti za določene staleže globokomorskih rib za leti 2007 in 2008

KOM(2006) 555

28.9.2006

Predlog: Odločba Sveta o dovoljenju Združenemu kraljestvu, da uvede posebni ukrep z odstopanjem od člena 21(1)(a) Direktive 77/388/EGS o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih

KOM(2006) 556

28.9.2006

Predlog: Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o označevanju naprav za upravljanje ter kontrolnih in opozorilnih svetilk za dvo- ali trikolesna motorna vozila

KOM(2006) 560

28.9.2006

Predlog: Uredba Sveta o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz etanolaminov s poreklom iz Združenih držav Amerike

KOM(2006) 557

29.9.2006

Predlog: Odločba Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Direktive Sveta 68/89/EGS o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s klasifikacijo neobdelanega lesa

KOM(2006) 565

2.10.2006

Predlog: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 577/98 o organizaciji vzorčne raziskave delovne sile v Skupnosti

KOM(2006) 569

5.10.2006

Predlog: Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture

KOM(2006) 570

5.10.2006

Predlog: Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o naknadnem opremljanju težkih tovornih vozil, registriranih v Skupnosti, z ogledali

KOM(2006) 573

5.10.2006

Predlog: Sklep Sveta o sklenitvi dvostranskih sporazumov o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih predpisov ter predpisov o storitvah informacijske družbe med Evropsko skupnostjo in Republiko Bolgarijo, Evropsko skupnostjo in Romunijo

KOM(2006) 580

5.10.2006

Predlog: Sklep Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Republiko Islandijo o trgovinskih preferencialih za kmetijske proizvode na podlagi člena 19 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru

KOM(2006) 581

5.10.2006

Predlog: Sklep Sveta o sklenitvi Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme

KOM(2006) 577

6.10.2006

Predlog: Sklep Sveta o spremembi Sklepa 2004/793/ES o zaključku posvetovanj z Republiko Togo po členu 96 Sporazuma iz Cotonouja

KOM(2006) 578

6.10.2006

Predlog: Sklep Sveta o sklenitvi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo, ki jo zastopa Komisija, in Vlado Republike Koreje na področju raziskav fuzijske energije s strani Komisije

KOM(2006) 586

6.10.2006

Predlog: Sklep Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Vlado Japonske o skupnem izvajanju dejavnosti širšega pristopa na področju raziskav fuzijske energije s strani Komisije

KOM(2006) 509

9.10.2006

Predlog: Odločba Sveta o začasni prepovedi uporabe in prodaje gensko spremenjene koruze (Zea mays L. linija MON 810) v Avstriji v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

KOM(2006) 510

9.10.2006

Predlog: Odločba Sveta o začasni prepovedi uporabe in prodaje gensko spremenjene koruze (Zea mays L. linija T25) v Avstriji v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

KOM(2006) 579

9.10.2006

Predlog: Sklep Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Moldaviji

KOM(2006) 582

9.10.2006

Predlog: Uredba Sveta o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 769/2002 o uvozu kumarina s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz kumarina, poslanega iz Indonezije ali Malezije, ne glede na to, ali je deklariran kot s poreklom iz Indonezije ali Malezije ali ne

KOM(2006) 585

10.10.2006

Predlog: Uredba Sveta o zaključku pregleda glede novega izvoznika v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 428/2005 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz sintetičnih rezanih vlaken iz poliestra s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske

KOM(2006) 584

11.10.2006

Predlog: Uredba Sveta o zaključku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz dvokoles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

KOM(2006) 564

12.10.2006

Predlog: Uredba Sveta o finančnih prispevkih Skupnosti v Mednarodni sklad za Irsko (2007–2010)

KOM(2006) 587

13.10.2006

Predlog: Uredba Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 2371/2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike

KOM(2006) 607

13.10.2006

Predlog: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. .../... o prehranskih in zdravstvenih podatkih o živilih

KOM(2006) 598

17.10.2006

Predlog: Uredba Sveta o uvozu nekaterih jeklenih izdelkov s poreklom iz Ukrajine

KOM(2006) 602

17.10.2006

Predlog: Sklep Sveta o določitvi stališča, ki ga je treba sprejeti v imenu Evropske skupnosti glede predloga o spremembi Kjotskega protokola k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja

KOM(2006) 594

18.10.2006

Predlog: Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 97/67/ES glede popolnega izoblikovanja notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti

KOM(2006) 599

18.10.2006

Predlog: Sklep Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov

KOM(2006) 604

18.10.2006

Predlog: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega tehnološkega inštituta

KOM(2006) 605

19.10.2006

Predlog: Direktiva Sveta o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev za določene prelevmane, carine, davke in druge ukrepe

KOM(2006) 608

20.10.2006

Predlog: Odločba Sveta o stališču Skupnosti glede Sklepa št. 1/2006 Skupnega veterinarskega odbora, ustanovljenega s sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi, o spremembah dodatkov 1, 2, 3, 4, 5, 6 in 10 k Prilogi 11

KOM(2006) 609

23.10.2006

Predlog: Uredba Sveta o ukrepih za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo v območju upravljanja Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika

KOM(2006) 613

24.10.2006

Predlog: Sklep Sveta o sklenitvi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Azerbajdžansko republiko na drugi strani, ki razširja določbe Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju na dvostransko trgovino s tekstilom, ob upoštevanju izteka veljavnosti dvostranskega sporazuma o tekstilu

KOM(2006) 615

24.10.2006

Predlog: Sklep Sveta o sklenitvi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani, ki razširja določbe Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju na dvostransko trgovino s tekstilom, ob upoštevanju izteka veljavnosti dvostranskega sporazuma o tekstilu

KOM(2006) 616

24.10.2006

Predlog: Uredba Sveta o dajatve prosti obravnavi določenih farmacevtskih aktivnih snovi, ki imajo pri Svetovni zdravstveni organizaciji „mednarodno nezaščiteno ime“ (INN), in določenih izdelkov, ki se uporabljajo pri proizvodnji gotovih farmacevtskih izdelkov, ter o spremembi Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87

KOM(2006) 621

24.10.2006

Predlog: Sklep Sveta o udeležbi Skupnosti v povečanju kapitala Evropskega investicijskega sklada

KOM(2006) 623

24.10.2006

Predlog: Sklep Sveta o stališču, ki ga sprejmejo Skupnosti in njihove države članice v okviru Sveta za sodelovanje, ustanovljenega s Sporazumom o partnerstvu in sodelovanju o vzpostavitvi partnerstva med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Gruzija na drugi strani, glede sprejetja Priporočila o izvajanju akcijskega načrta EU-Gruzija

KOM(2006) 640

24.10.2006

Predlog: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe xxx/2006 o zdravilih za pediatrično uporabo, ki spreminja Uredbo (EGP) št. 1768/92, Direktivo 2001/20/ES, Direktivo 2001/83/ES in Uredbo (ES) št. 726/2004

KOM(2006) 645

24.10.2006

Predlog: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3922/91 o uskladitvi tehničnih predpisov in upravnih postopkov na področju civilnega letalstva

KOM(2006) 646

24.10.2006

Predlog: Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2006/.../ES o tehničnih zahtevah za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh

KOM(2006) 619

1

25.10.2006

Predlog: Sklep Sveta o podpisu in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Malezije o nekaterih vidikih zračnega prevoza

KOM(2006) 619

2

25.10.2006

Predlog: Sklep Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Malezije o nekaterih vidikih zračnega prevoza

KOM(2006) 622

25.10.2006

Predlog: Uredba Sveta o trgovini z nekaterimi jeklenimi izdelki med Skupnostjo in Ukrajino

KOM(2006) 624

25.10.2006

Predlog: Uredba Sveta o trgovini z nekaterimi jeklenimi izdelki med Skupnostjo in Republiko Kazahstan

KOM(2006) 627

25.10.2006

Predlog: Sklep Sveta o stališču, ki ga sprejmejo Skupnosti in njihove države članice v okviru Sveta za sodelovanje, ustanovljenega s Sporazumom o partnerstvu in sodelovanju o vzpostavitvi partnerstva med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Armenijo na drugi strani, glede sprejetja Priporočila o izvajanju akcijskega načrta EU-Armenija

KOM(2006) 630

25.10.2006

Predlog: Uredba Sveta o trgovini z nekaterimi jeklenimi izdelki med Evropsko skupnostjo in Rusko federacijo

KOM(2006) 634

26.10.2006

Predlog: Uredba Sveta o zaključku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov za uvoz silicija s poreklom iz Ruske federacije

KOM(2006) 636

26.10.2006

Predlog: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o prepovedi izvoza in varnem skladiščenju kovinskega živega srebra

KOM(2006) 637

26.10.2006

Predlog: Sklep Sveta o stališču, ki ga sprejmejo Skupnosti in njihove države članice v okviru Sveta za sodelovanje, ustanovljenega s Sporazumom o partnerstvu in sodelovanju o vzpostavitvi partnerstva med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Azerbajdžansko republiko na drugi strani, glede sprejetja Priporočila o izvajanju akcijskega načrta EU-Azerbajdžan

KOM(2006) 650

27.10.2006

Predlog: Uredba Sveta o izvajanju 10. Evropskega razvojnega sklada

KOM(2006) 659

27.10.2006

Predlog: Sklep Sveta o sprejetju stališča Skupnosti znotraj generalnega sveta Svetovne trgovinske organizacije o pristopu Socialistične republike Vietnam k Svetovni trgovinski organizaciji

KOM(2006) 644

31.10.2006

Predlog: Odločba Sveta o stališču Skupnosti v zvezi s sklepom Generalnega sveta STO o začasni uporabi mehanizma preglednosti za regionalne trgovinske sporazume

KOM(2006) 647

31.10.2006

Predlog: Uredba Sveta (ES, EURATOM) o prilagoditvi lestvice za službena potovanja uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti v Bolgarijo in Romunijo od 1. januarja 2007

KOM(2006) 656

31.10.2006

Predlog: Sklep Sveta o imenovanju posebnega koordinatorja Pakta stabilnosti za jugovzhodno Evropo

KOM(2006) 651

3.11.2006

Predlog: Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o vidnem polju in brisalcih vetrobranskega stekla za kmetijske ali gozdarske traktorje na kolesih (Kodificirana različica)

KOM(2006) 652

3.11.2006

Predlog: Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah za uporabo delovne opreme delavcev pri delu

KOM(2006) 657

6.11.2006

Predlog: Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu delavcev v primeru plačilne nesposobnosti delodajalca (Kodificirana različica)

KOM(2006) 662

6.11.2006

Predlog: Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o določenih sestavnih delih in značilnostih kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih

KOM(2006) 665

8.11.2006

Predlog: Odločba Sveta o sklenitvi v imenu Evropske skupnosti Okvirnega sporazuma o večstranskem jedrsko-okoljskem programu v ruski federaciji in Protokola k okvirnemu sporazumu o večstranskem jedrsko-okoljskem programu v Ruski federaciji v zvezi z zahtevki, sodnimi postopki in odškodninami

KOM(2006) 667

8.11.2006

Predlog: Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o največji konstrukcijsko določeni hitrosti in ploščadi za tovor kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (kodificirana različica)

KOM(2006) 668

8.11.2006

Predlog: Uredba Sveta (ES, Euratom) o prilagoditvi prejemkov iz dela, pokojnin uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti ter ponderjev, ki se pri tem uporabljajo, z začetkom veljavnosti 1. julija 2006

KOM(2006) 669

8.11.2006

Predlog: Direktiva Sveta o določitvi minimalnih pogojev za zaščito prašičev (Kodificirana različica)

KOM(2006) 677

8.11.2006

Predlog: Uredba Sveta o prilagoditvi Uredbe (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, Uredbe (ES) št. 318/2006 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja in Uredbe (ES) št. 320/2006 o ustanovitvi začasne sheme za prestrukturiranje industrije sladkorja v Skupnosti zaradi pristopa Bolgarije in Romunije k Evropski uniji

KOM(2006) 680

8.11.2006

Predlog: Uredba Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 234/2004 o nekaterih omejevalnih ukrepih proti Liberiji in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1030/2003

Ti dokumenti so dosegljivi na EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

III Obvestila

Komisija

| 30.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 332/67 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 332/67

---

Zadnja objava dokumentov COM, razen zakonodajnih predlogov in zakonodajnih predlogov, ki jih je sprejela Komisija

(2006/C 332/13)

UL C 317, 23.12.2006

Pregled prejšnjih objav:

UL C 303, 13.12.2006

UL C 225, 19.9.2006

UL C 184, 8.8.2006

UL C 176, 28.7.2006

UL C 151, 29.6.2006

UL C 130, 3.6.2006

---

30.12.2006

| 30.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 332/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 332/s3

---

OBVESTILO BRALCEM

S 1. januarjem 2007 se bo spremenila struktura Uradnega lista, in sicer bo razvrstitev objavljenih aktov preglednejša, pri čemer pa bo ohranjena potrebna kontinuiteta.

Novo strukturo, s primeri, ki ponazarjajo uporabo razvrstitve aktov, lahko najdete na spletišču EUR-Lex na naslovu:

http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm

---