# Eiropas Savienības C 297E/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 297E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 7. decembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 297E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 7. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Eiropas Parlaments |
| | Pirmdiena, 2006. gada 15. maijs |
| 2006/C 297E/1 | PROTOKOLS | 1 |
| SĒDES NORISE | 1 |
| Sesijas atsākšana | 1 |
| Piemiņas brīdis | 1 |
| Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana | 1 |
| Dokumentu iesniegšana | 1 |
| Lūgumraksti | 7 |
| Parlamenta sastāvs | 8 |
| Politisko grupu sastāvs | 9 |
| Pieprasījums aizstāvēt deputāta imunitāti | 9 |
| Finansiālo interešu deklarācija | 9 |
| Padomes nosūtītie nolīgumu teksti | 9 |
| Koplēmuma procedūrā pieņemto tiesību aktu parakstīšana | 9 |
| Darba kārtība | 10 |
| Svinīga sēde — Bolīvija | 11 |
| Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem | 11 |
| Likumdevēja vēl neizlemto tiesību aktu priekšlikumu izvērtēšanas rezultāts (debates) | 11 |
| Uzturvērtības un veselīguma norādes uz pārtikas produktiem ***II — Vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošana pārtikai ***II (debates) | 12 |
| Eiropas zušu krājumu atjaunošana * (debates) | 12 |
| EK un Marokas partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē * (debates) | 13 |
| Nākamās sēdes darba kārtība | 13 |
| Sēdes slēgšana | 13 |
| APMEKLĒJUMU REĢISTRS | 14 |
| | Otrdiena, 2006. gada 16. maijs |
| 2006/C 297E/2 | PROTOKOLS | 16 |
| SĒDES NORISE | 16 |
| Sēdes atklāšana | 16 |
| Dokumentu iesniegšana | 16 |
| Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (paziņošana par iesniegtajiem rezolūcijas priekšlikumiem) | 16 |
| Komisijas ieguldījums 2006. gada jūnija Eiropadomē (debates) | 17 |
| Kravu autopārvadājumu sistēmas ekoloģisko īpašību uzlabošana (Marco Polo II) ***I (debates) | 17 |
| Darba kārtība | 18 |
| Politisko grupu sastāvs | 18 |
| Balsošanas laiks | 18 |
| Rīsu importēšanas režīms * (Reglamenta 131. pants) (balsošana) | 18 |
| Atbalsts šķiedras linu un kaņepju apstrādei * (Reglamenta 131. pants) (balsošana) | 18 |
| Nolīgums starp EK un Albānijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem * (Reglamenta 131. pants) (balsošana) | 19 |
| Nolīgums starp EK un Serbiju un Melnkalni par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem * (Reglamenta 131. pants) (balsošana) | 19 |
| Nolīgums starp EK un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem * (Reglamenta 131. pants) (balsošana) | 19 |
| Nolīgums starp EK un Rumāniju par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem * (Reglamenta 131. pants) (balsošana) | 19 |
| Nolīgums starp EK un Moldovas Republiku par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem * (Reglamenta 131. pants) (balsošana) | 20 |
| Nolīgums starp EK un Marokas Karalisti par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem * (Reglamenta 131. pants) (balsošana) | 20 |
| Protokola pagarināšana nolīgumam ar Santomi un Prinsipi par zveju * (Reglamenta 131. pants) (balsošana) | 20 |
| EK un Angolas zvejas nolīgums * (Reglamenta 131. pants) (balsošana) | 20 |
| Pakalpojumu sniegšanas vieta (PVN) * (Reglamenta 131. pants) (balsošana) | 21 |
| Pieprasījums atcelt Tobias Pflüger imunitāti (Reglamenta 131. pants) (balsošana) | 21 |
| Uzturvērtības un veselīguma norādes uz pārtikas produktiem ***II (balsošana) | 21 |
| Vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošana pārtikai ***II (balsošana) | 21 |
| Eiropas zušu krājumu atjaunošana * (balsošana) | 22 |
| EK un Marokas partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē * (balsošana) | 22 |
| Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzība (2003., 2004. g.) (balsošana) | 22 |
| Tiesību aktu labāka izstrāde: subsidiaritātes principa piemērošana (2004. g) (balsošana) | 22 |
| Svinīga sēde — Palestīnas pašpārvalde | 23 |
| Balsošanas laiks (turpinājums) | 23 |
| Spēkā esošo iekšējā tirgus tiesību aktu ieviešana, sekas un ietekme (balsošana) | 23 |
| Normatīvās vides vienkāršošanas stratēģija (balsošana) | 23 |
| Likumdevēja vēl neizlemto tiesību aktu priekšlikumu izvērtēšanas rezultāts (balsošana) | 23 |
| Balsojumu skaidrojumi | 24 |
| Balsojumu labojumi un nodomi balsot | 24 |
| Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana | 25 |
| Bulgārijas un Rumānijas progresa ziņojums ceļā uz pievienošanos (debates) | 25 |
| Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai) | 26 |
| Komiteju un delegāciju sastāvs | 27 |
| Konkrētu pārnēsājamu sūkļveida encefalopātu profilakses, kontroles un izskaušanas noteikumi ***I (debates) | 27 |
| Eiropas standartizācijas finansējums ***I (debates) | 27 |
| Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšana * (debates) | 27 |
| Valsts finanses Ekonomikas un monetārajā savienībā (debates) | 28 |
| Nākamās sēdes darba kārtība | 28 |
| Sēdes slēgšana | 28 |
| APMEKLĒJUMU REĢISTRS | 29 |
| I PIELIKUMS | 31 |
| II PIELIKUMS | 39 |
| PIEŅEMTIE TEKSTI | 66 |
| P6_TA(2006)0186Rīsu importēšanas režīms *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1785/2003 attiecībā uz rīsu importēšanas režīmu (KOM(2006)0098 — C6-0085/2006 — 2006/0028 (CNS)) | 66 |
| P6_TA(2006)0187Atbalsts šķiedras linu un kaņepju apstrādei *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1673/2000 attiecībā uz atbalstu šķiedras linu un kaņepju apstrādei un Regulu (EK) Nr. 1782/2003 attiecībā uz kaņepēm, par kurām var pretendēt uz atbalstu saskaņā ar vienreizējo maksājumu shēmu (KOM(2006)0125 — C6-0119/2006 — 2006/0043(CNS)) | 66 |
| P6_TA(2006)0188EK un Albānijas nolīgums par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (KOM(2005)0349 — C6-0113/2006 — 2005/0143(CNS)) | 67 |
| P6_TA(2006)0189EK un Serbijas un Melnkalnes nolīgums par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Serbiju un Melnkalni par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (KOM(2005)0353 — C6-0114/2006 — 2005/0141(CNS)) | 67 |
| P6_TA(2006)0190EK un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas nolīgums par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (KOM(2005)0355 — C6-0115/2006 — 2005/0146(CNS)) | 68 |
| P6_TA(2006)0191EK un Rumānijas nolīgums par konkrētiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Rumāniju par konkrētiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (KOM(2005)0369 — C6-0116/2006 — 2005/0148(CNS)) | 68 |
| P6_TA(2006)0192EK un Moldovas nolīgums par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam noslēgt nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Moldovas Republiku par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (KOM(2005)0371 — C6-0117/2006 — 2005/0151(CNS)) | 69 |
| P6_TA(2006)0193EK un Marokas nolīgums par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (KOM(2005)0393 — C6-0118/2006 — 2005/0161(CNS)) | 69 |
| P6_TA(2006)0194Protokols nolīgumam ar Santomi un Prinsipi par zveju *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par nolīguma noslēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā, ar ko no 2005. gada 1. jūnija līdz 2006. gada 31. maijam pagarina spēkā esamības termiņu protokolam, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālā kompensācija, kas paredzēta Eiropas Ekonomikas kopienas un Santomes un Prinsipi Demokrātiskās Republikas valdības nolīgumā par zveju pie Santomes un Prinsipi krastiem (KOM(2005)0630 — C6-0045/2006 — 2005/0249(CNS)) | 70 |
| P6_TA(2006)0195EK un Angolas zvejas nolīgums *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko denonsē Eiropas Ekonomikas kopienas un Angolas Tautas Republikas valdības Nolīgumu par zveju Angolas piekrastē un atkāpjas no Regulas (EK) 2792/1999 (KOM(2005)0677 — C6-0035/2006 — 2005/0262(CNS)) | 72 |
| P6_TA(2006)0196Pakalpojumu sniegšanas vieta (PVN) *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu Nr. 77/388/EEK attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas vietu (KOM(2005)0334 — C6-0322/2005 — 2003/0329(CNS)) | 72 |
| P6_TA(2006)0197Pieprasījums atcelt Tobias Pflüger imunitātiEiropas Parlamenta lēmums par pieprasījumu atcelt Tobias Pflüger imunitāti (2006/2030(IMM)) | 74 |
| P6_TA(2006)0198Uzturvērtības un veselīguma norādes uz pārtikas produktiem ***IIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem (9858/3/2005 — C6-0018/2006 — 2003/0165(COD)) | 75 |
| P6_TC2-COD(2003)0165Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2006. gada 16. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem | 76 |
| PIELIKUMSUZTURVĒRTĪBAS NORĀDES UN NOSACĪJUMI, KO TĀM PIEMĒRO | 95 |
| P6_TA(2006)0199Vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošana pārtikai ***IIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai (9857/3/2005 — C6-0017/2006 — 2003/0262(COD)) | 98 |
| P6_TC2-COD(2003)0262Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2006. gada 16. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006 par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai | 98 |
| I PIELIKUMSVITAMĪNI UN MINERĀLVIELAS, KO DRĪKST PIEVIENOT PĀRTIKAS PRODUKTIEM | 109 |
| II PIELIKUMSVITAMĪNU PREPARĀTI UN MINERĀLVIELAS, KO DRĪKST PIEVIENOT PĀRTIKAS PRODUKTIEM | 109 |
| III PIELIKUMSVIELAS, KURU LIETOŠANA PĀRTIKAS PRODUKTOS IR AIZLIEGTA, IEROBEŽOTA VAI UZ KURAS PĀRBAUDA KOPIENAS IESTĀDES | 112 |
| P6_TA(2006)0200Eiropas zušu krājumu atjaunošana *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka pasākumus Eiropas zušu krājumu atjaunošanai (KOM(2005)0472 — C6-0326/2005 — 2005/0201(CNS)) | 113 |
| P6_TA(2006)0201Partnerattiecību nolīgums starp EK un Maroku zivsaimniecības jomā *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti (KOM(2005)0692 — C6-0040/2006 — 2005/0280(CNS)) | 119 |
| P6_TA(2006)0202Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzība (2003. un 2004. gads)Eiropas Parlamenta rezolūcija par Komisijas 21. un 22. gada pārskatu par Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzību (2003. un 2004. gads) (2005/2150(INI)) | 122 |
| P6_TA(2006)0203Tiesību aktu labāka izstrāde 2004. gadāEiropas Parlamenta rezolūcija par tiesību aktu labāku izstrādi 2004. gadā un subsidiaritātes principa piemērošanu: 12. gada ziņojums (2005/2055(INI)) | 128 |
| P6_TA(2006)0204Pašreiz spēkā esošo iekšējā tirgus tiesību aktu ieviešana, sekas un ietekmeEiropas Parlamenta rezolūcija par pašreiz spēkā esošo iekšējā tirgus tiesību aktu ieviešanu, sekām un ietekmi (2004/2224(INI)) | 132 |
| P6_TA(2006)0205Normatīvās vides vienkāršošanas stratēģijaEiropas Parlamenta rezolūcija par normatīvās vides vienkāršošanas stratēģiju (2006/2006(INI)) | 136 |
| P6_TA(2006)0206Likumdevēja vēl neizlemto tiesību aktu priekšlikumu izvērtēšanas rezultātsEiropas Parlamenta rezolūcija par likumdevēja vēl neizlemto tiesību aktu priekšlikumu izvērtēšanas rezultātu (2005/2214(INI)) | 140 |
| | Trešdiena, 2006. gada 17. maijs |
| 2006/C 297E/3 | PROTOKOLS | 144 |
| SĒDES NORISE | 144 |
| Sēdes atklāšana | 144 |
| Priekšsēdētāja paziņojums | 144 |
| Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību — Iestāžu nolīguma slēgšana par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (debates) | 144 |
| Balsošanas laiks | 145 |
| Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšana (Reglamenta 131. pants) (balsošana) | 145 |
| Pievienošanās Ženēvas aktam par [rūpniecisko] dizainparaugu starptautisko reģistrāciju * (Reglamenta 131. pants) (balsošana) | 145 |
| Pasākumi, lai stātos spēkā pievienošanās Ženēvas aktam par [rūpniecisko] dizainparaugu starptautisko reģistrāciju * (Reglamenta 131. pants) (balsošana) | 146 |
| Iestāžu nolīguma slēgšana par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (balsošana) | 146 |
| Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (balsošana) | 146 |
| Svinīga sēde — Grieķija | 147 |
| Balsošanas laiks (turpinājums) | 147 |
| Kravu autopārvadājumu sistēmas ekoloģisko īpašību uzlabošana (Marco Polo II) ***I (balsošana) | 147 |
| Konkrētu pārnēsājamu sūkļveida encefalopātu profilakses, kontroles un izskaušanas noteikumi ***I (balsošana) | 147 |
| Eiropas standartizācijas finansējums ***I (balsošana) | 147 |
| Valsts finanses Ekonomikas un monetārajā savienībā (balsošana) | 148 |
| Balsojumu skaidrojumi | 148 |
| Balsojumu labojumi un nodomi balsot | 148 |
| Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana | 149 |
| Cilvēktiesības pasaulē 2005. gadā, ES politika (debates) | 149 |
| Attīstības un ekonomiskās sadarbības finansēšanas instruments ***I — Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments ***I — Stabilitātes instruments ***I — Pirmspievienošanās atbalsta instruments (IPA) * (debates) | 150 |
| Jautājumu laiks (jautājumi Padomei) | 151 |
| Enerģētikas kopienas līguma noslēgšana *** — Dienvidaustrumeiropas Enerģētikas kopienas līgums (debates) | 151 |
| Komisijas gada politikas stratēģija (2007. gada budžets) (debates) | 152 |
| Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā — Kopienas stratēģijas pamatnostādnes no 2007. līdz 2013. gadam (debates) | 152 |
| Nākamās sēdes darba kārtība | 153 |
| Sēdes slēgšana | 153 |
| APMEKLĒJUMU REĢISTRS | 154 |
| I PIELIKUMS | 156 |
| II PIELIKUMS | 162 |
| PIEŅEMTIE TEKSTI | 180 |
| P6_TA(2006)0207Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšanaEiropas Parlamenta lēmums par Padomes ieteikumu par Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšanu (C6-0071/2006 — 2006/0801(CNS)) | 180 |
| P6_TA(2006)0208Pievienošanās Ženēvas aktam *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko apstiprina Eiropas Kopienas pievienošanos Hāgas vienošanās par [rūpniecisko] dizainparaugu starptautisko reģistrāciju Ženēvas aktam, kurš pieņemts 1999. gada 2. jūlijā (KOM(2005)0687 — C6-0061/2006 — 2005/0273(CNS)) | 180 |
| P6_TA(2006)0209Pasākumi, lai stātos spēkā pievienošanās Ženēvas aktam *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 6/2002 un (EK) Nr. 40/94, lai nodrošinātu, ka stājas spēkā Eiropas Kopienas pievienošanās Hāgas vienošanās par [rūpniecisko] dizainparaugu starptautisko reģistrāciju Ženēvas aktam (KOM(2005)0689 — C6-0058/2006 — 2005/0274(CNS)) | 181 |
| P6_TA(2006)0210Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldībuEiropas Parlamenta lēmums par Iestāžu nolīguma slēgšanu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2004/2099(ACI) — 2006/2028(ACI)) | 182 |
| PIELIKUMS | 185 |
| I PIELIKUMS | 196 |
| II PIELIKUMSIESTĀŽU DARBĪBA BUDŽETA JOMĀ | 196 |
| III PIELIKUMSIZDEVUMU KLASIFIKĀCIJA | 198 |
| IV PIELIKUMSZVEJNIECĪBAS NOLĪGUMU IZDEVUMU FINANSĒŠANA | 199 |
| DEKLARĀCIJAS | 199 |
| P6_TA(2006)0211Kravu pārvadājumu sistēmas vides snieguma uzlabošana (Marco Polo II) ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido otro Marco Polo programmu Kopienas finansiālās palīdzības piešķiršanai, lai uzlabotu kravu autopārvadājumu sistēmas ekoloģiskās īpašības (Marco Polo II) (KOM(2004)0478 — C6-0088/2004 — 2004/0157(COD)) | 202 |
| P6_TC1-COD(2004)0157Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 17. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006, ar ko izveido otro Marco Polo programmu Kopienas finansiālās palīdzības piešķiršanai, lai uzlabotu kravu autopārvadājumu sistēmas ekoloģiskās īpašības (Marco Polo II), un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1382/2003 | 203 |
| I PIELIKUMSFINANSĒŠANAS NOTEIKUMI UN PRASĪBAS SASKAŅĀ AR 5. PANTA 2. PUNKTU | 211 |
| II PIELIKUMSPALĪGINFRASTRUKTŪRAS FINANSĒŠANAS NOSACĪJUMI SASKAŅĀ AR 2. PANTA C) APAKŠPUNKTU UN 5. PANTA 2. PUNKTU | 218 |
| P6_TA(2006)0212Konkrētu pārnēsājamu sūkļveida encefalopātiju profilakse, kontrole un izskaušana ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, kas nosaka noteikumus par konkrētu pārnēsājamu, sūkļveidīgu encefalopātu profilaksi, kontroli un izskaušanu (KOM(2004)0775 — C6-0223/2004 — 2004/0270B(COD)) | 218 |
| P6_TC1-COD(2004)0270BEiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 17. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, kas nosaka noteikumus par konkrētu pārnēsājamu, sūkļveidīgu encefalopātu profilaksi, kontroli un izskaušanu | 219 |
| P6_TA(2006)0213Eiropas standartizācijas finansējums ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas standartizācijas finansējumu (KOM(2005)0377 — C6-0252/2005 — 2005/0157(COD)) | 227 |
| P6_TC1-COD(2005)0157Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 17. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2006/EK par Eiropas standartizācijas finansējumu | 228 |
| P6_TA(2006)0214Valsts finanses Ekonomikas un monetārajā savienībā (EMS)Eiropas Parlamenta rezolūcija par valsts finansēm Ekonomikas un monetārajā savienībā (EMS) (2005/2166 (INI)) | 233 |
| | Ceturtdiena, 2006. gada 18. maijs |
| 2006/C 297E/4 | PROTOKOLS | 237 |
| SĒDES NORISE | 237 |
| Sēdes atklāšana | 237 |
| Dokumentu iesniegšana | 237 |
| Apropriāciju pārvietojumi | 237 |
| Dabas katastrofas — lauksaimniecības aspekti — Dabas katastrofas — reģionālās attīstības aspekti — Dabas katastrofas — vides aspekti — Eiropas Savienības Solidaritātes fonds ***I (debates) | 238 |
| Balsošanas laiks | 239 |
| Budžeta grozījuma Nr. 2/2006 projekts (Reglamenta 131. pants) (balsošana) | 239 |
| Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā — Kopienas stratēģijas pamatnostādnes no 2007. līdz 2013. gadam (Reglamenta 131. pants) (balsošana) | 239 |
| Attīstības un ekonomiskās sadarbības finansēšanas instruments ***I (balsošana) | 239 |
| Eiropas Savienības Solidaritātes fonds ***I (balsošana) | 239 |
| Enerģētikas kopienas līguma noslēgšana *** (balsošana) | 240 |
| Cilvēktiesības pasaulē 2005. gadā, ES politika (balsošana) | 240 |
| Komisijas gada politikas stratēģija (2007. gada budžets) (balsošana) | 240 |
| Dabas katastrofas — lauksaimniecības aspekti (balsošana) | 240 |
| Dabas katastrofas — reģionālās attīstības aspekti (balsošana) | 241 |
| Dabas katastrofas — vides aspekti (balsošana) | 241 |
| Dienvidaustrumeiropas Enerģētikas kopienas līgums (balsošana) | 241 |
| Balsojumu skaidrojumi | 241 |
| Balsojumu labojumi un nodomi balsot | 241 |
| Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana | 242 |
| Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (debates) | 243 |
| Nepāla | 243 |
| Šrilanka | 243 |
| Taivāna | 243 |
| Darba kārtība | 243 |
| Parlamenta sastāvs | 244 |
| Politisko grupu sastāvs | 244 |
| Komiteju un delegāciju sastāvs | 244 |
| Balsošanas laiks | 244 |
| Nepāla (balsošana) | 244 |
| Šrilanka (balsošana) | 245 |
| Taivāna (balsošana) | 245 |
| Balsojumu labojumi un nodomi balsot | 245 |
| Lēmumi par atsevišķiem dokumentiem | 246 |
| Rakstiskas deklarācijas, kas ir iekļautas reģistrā (Reglamenta 116. pants) | 248 |
| Sēdē pieņemto tekstu nosūtīšana | 248 |
| Nākamo sēžu datumi | 249 |
| Sesijas pārtraukšana | 249 |
| APMEKLĒJUMU REĢISTRS | 250 |
| I PIELIKUMS | 252 |
| II PIELIKUMS | 266 |
| PIEŅEMTIE TEKSTI | 305 |
| P6_TA(2006)0215Budžeta grozījuma Nr. 2/2006 projektsEiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Savienības 2006. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2006 projektu, III iedaļa — Komisija (8513/2006 — C6-0127/2006 — 2006/2098(BUD)) | 305 |
| P6_TA(2006)0216Sagatavošana piekrišanas procedūrai par Kopienas stratēģijas pamatnostādnēm no 2007. līdz 2013. gadamEiropas Parlamenta rezolūcija par sagatavošanu piekrišanas procedūrai par Kopienas stratēģijas pamatnostādnēm no 2007. līdz 2013. gadam (Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā) (2006/2086(INI) | 306 |
| P6_TA(2006)0217Attīstības un ekonomiskās sadarbības finansēšanas instruments ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par attīstības sadarbības un ekonomiskās sadarbības finansēšanas instrumenta izveidi (KOM(2004)0629 — C6-0128/2004 — 2004/0220(COD)) | 312 |
| P6_TC1-COD(2004)0220Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 18. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006 par sadarbības attīstības jomā finansēšanas instrumenta izveidi | 313 |
| P6_TA(2006)0218Solidaritātes fonds ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (KOM(2005)0108 — C6-0093/2005 — 2005/0033(COD)) | 331 |
| P6_TC1-COD(2005)0033Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 18. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu | 331 |
| P6_TA(2006)0219Enerģijas kopienas līguma parakstīšana ***Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Enerģijas kopienas līguma parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā (13886/1/2005 — KOM(2005)0435 — C6-0435/2005 — 2005/0178(AVC)) | 340 |
| P6_TA(2006)0220Ikgadējais ziņojums par cilvēktiesībām pasaulē 2005. gadā un ES politika šajā jomāEiropas Parlamenta rezolūcija par ikgadējo ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē 2005. gadā un ES politiku šajā jomā (2005/2203(INI)) | 341 |
| P6_TA(2006)0221Komisijas gada politikas stratēģija (2007. gada budžets)Eiropas Parlamenta rezolūcija par 2007. gada budžetu — Komisijas gada politikas stratēģijas ziņojums (2006/2020(BUD)) | 357 |
| P6_TA(2006)0222Dabas katastrofas — lauksaimniecības aspektiEiropas Parlamenta rezolūcija par dabas katastrofām (ugunsgrēkiem, sausuma periodiem, plūdiem) — lauksaimniecības aspekti (2005/2195(INI)) | 363 |
| P6_TA(2006)0223Dabas katastrofas — reģionālās attīstības aspektiEiropas Parlamenta rezolūcija par dabas katastrofām (ugunsgrēkiem, sausumu un plūdiem) — reģionālās attīstības aspekti (2005/2193(INI)) | 369 |
| P6_TA(2006)0224Dabas katastrofas — vides aspektiEiropas Parlamenta rezolūcija par dabas katastrofām (ugunsgrēki, sausums un plūdi) — vides aspekti (2005/2192(INI)) | 375 |
| P6_TA(2006)0225Līgums, ar kuru izveido Enerģētikas kopienuEiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Kopienas līguma noslēgšanu, ar kuru izveido Enerģētikas kopienu | 379 |
| P6_TA(2006)0226NepālaEiropas Parlamenta rezolūcija par Nepālu | 381 |
| P6_TA(2006)0227ŠrilankaEiropas Parlamenta rezolūcija par situāciju Šrilankā | 384 |
| P6_TA(2006)0228TaivanaEiropas Parlamenta rezolūcija par Taivanu | 387 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Eiropas Parlaments

Pirmdiena, 2006. gada 15. maijs

2006/C 297E/1

PROTOKOLS

1

SĒDES NORISE

1

Sesijas atsākšana

1

Piemiņas brīdis

1

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

1

Dokumentu iesniegšana

1

Lūgumraksti

7

Parlamenta sastāvs

8

Politisko grupu sastāvs

9

Pieprasījums aizstāvēt deputāta imunitāti

9

Finansiālo interešu deklarācija

9

Padomes nosūtītie nolīgumu teksti

9

Koplēmuma procedūrā pieņemto tiesību aktu parakstīšana

9

Darba kārtība

10

Svinīga sēde — Bolīvija

11

Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem

11

Likumdevēja vēl neizlemto tiesību aktu priekšlikumu izvērtēšanas rezultāts (debates)

11

Uzturvērtības un veselīguma norādes uz pārtikas produktiem ***II — Vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošana pārtikai ***II (debates)

12

Eiropas zušu krājumu atjaunošana * (debates)

12

EK un Marokas partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē * (debates)

13

Nākamās sēdes darba kārtība

13

Sēdes slēgšana

13

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

14

Otrdiena, 2006. gada 16. maijs

2006/C 297E/2

PROTOKOLS

16

SĒDES NORISE

16

Sēdes atklāšana

16

Dokumentu iesniegšana

16

Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (paziņošana par iesniegtajiem rezolūcijas priekšlikumiem)

16

Komisijas ieguldījums 2006. gada jūnija Eiropadomē (debates)

17

Kravu autopārvadājumu sistēmas ekoloģisko īpašību uzlabošana (Marco Polo II) ***I (debates)

17

Darba kārtība

18

Politisko grupu sastāvs

18

Balsošanas laiks

18

Rīsu importēšanas režīms * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

18

Atbalsts šķiedras linu un kaņepju apstrādei * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

18

Nolīgums starp EK un Albānijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

19

Nolīgums starp EK un Serbiju un Melnkalni par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

19

Nolīgums starp EK un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

19

Nolīgums starp EK un Rumāniju par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

19

Nolīgums starp EK un Moldovas Republiku par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

20

Nolīgums starp EK un Marokas Karalisti par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

20

Protokola pagarināšana nolīgumam ar Santomi un Prinsipi par zveju * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

20

EK un Angolas zvejas nolīgums * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

20

Pakalpojumu sniegšanas vieta (PVN) * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

21

Pieprasījums atcelt Tobias Pflüger imunitāti (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

21

Uzturvērtības un veselīguma norādes uz pārtikas produktiem ***II (balsošana)

21

Vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošana pārtikai ***II (balsošana)

21

Eiropas zušu krājumu atjaunošana * (balsošana)

22

EK un Marokas partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē * (balsošana)

22

Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzība (2003., 2004. g.) (balsošana)

22

Tiesību aktu labāka izstrāde: subsidiaritātes principa piemērošana (2004. g) (balsošana)

22

Svinīga sēde — Palestīnas pašpārvalde

23

Balsošanas laiks (turpinājums)

23

Spēkā esošo iekšējā tirgus tiesību aktu ieviešana, sekas un ietekme (balsošana)

23

Normatīvās vides vienkāršošanas stratēģija (balsošana)

23

Likumdevēja vēl neizlemto tiesību aktu priekšlikumu izvērtēšanas rezultāts (balsošana)

23

Balsojumu skaidrojumi

24

Balsojumu labojumi un nodomi balsot

24

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

25

Bulgārijas un Rumānijas progresa ziņojums ceļā uz pievienošanos (debates)

25

Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai)

26

Komiteju un delegāciju sastāvs

27

Konkrētu pārnēsājamu sūkļveida encefalopātu profilakses, kontroles un izskaušanas noteikumi ***I (debates)

27

Eiropas standartizācijas finansējums ***I (debates)

27

Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšana * (debates)

27

Valsts finanses Ekonomikas un monetārajā savienībā (debates)

28

Nākamās sēdes darba kārtība

28

Sēdes slēgšana

28

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

29

I PIELIKUMS

31

II PIELIKUMS

39

PIEŅEMTIE TEKSTI

66

P6_TA(2006)0186Rīsu importēšanas režīms *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1785/2003 attiecībā uz rīsu importēšanas režīmu (KOM(2006)0098 — C6-0085/2006 — 2006/0028 (CNS))

66

P6_TA(2006)0187Atbalsts šķiedras linu un kaņepju apstrādei *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1673/2000 attiecībā uz atbalstu šķiedras linu un kaņepju apstrādei un Regulu (EK) Nr. 1782/2003 attiecībā uz kaņepēm, par kurām var pretendēt uz atbalstu saskaņā ar vienreizējo maksājumu shēmu (KOM(2006)0125 — C6-0119/2006 — 2006/0043(CNS))

66

P6_TA(2006)0188EK un Albānijas nolīgums par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (KOM(2005)0349 — C6-0113/2006 — 2005/0143(CNS))

67

P6_TA(2006)0189EK un Serbijas un Melnkalnes nolīgums par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Serbiju un Melnkalni par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (KOM(2005)0353 — C6-0114/2006 — 2005/0141(CNS))

67

P6_TA(2006)0190EK un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas nolīgums par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (KOM(2005)0355 — C6-0115/2006 — 2005/0146(CNS))

68

P6_TA(2006)0191EK un Rumānijas nolīgums par konkrētiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Rumāniju par konkrētiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (KOM(2005)0369 — C6-0116/2006 — 2005/0148(CNS))

68

P6_TA(2006)0192EK un Moldovas nolīgums par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam noslēgt nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Moldovas Republiku par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (KOM(2005)0371 — C6-0117/2006 — 2005/0151(CNS))

69

P6_TA(2006)0193EK un Marokas nolīgums par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (KOM(2005)0393 — C6-0118/2006 — 2005/0161(CNS))

69

P6_TA(2006)0194Protokols nolīgumam ar Santomi un Prinsipi par zveju *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par nolīguma noslēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā, ar ko no 2005. gada 1. jūnija līdz 2006. gada 31. maijam pagarina spēkā esamības termiņu protokolam, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālā kompensācija, kas paredzēta Eiropas Ekonomikas kopienas un Santomes un Prinsipi Demokrātiskās Republikas valdības nolīgumā par zveju pie Santomes un Prinsipi krastiem (KOM(2005)0630 — C6-0045/2006 — 2005/0249(CNS))

70

P6_TA(2006)0195EK un Angolas zvejas nolīgums *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko denonsē Eiropas Ekonomikas kopienas un Angolas Tautas Republikas valdības Nolīgumu par zveju Angolas piekrastē un atkāpjas no Regulas (EK) 2792/1999 (KOM(2005)0677 — C6-0035/2006 — 2005/0262(CNS))

72

P6_TA(2006)0196Pakalpojumu sniegšanas vieta (PVN) *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu Nr. 77/388/EEK attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas vietu (KOM(2005)0334 — C6-0322/2005 — 2003/0329(CNS))

72

P6_TA(2006)0197Pieprasījums atcelt Tobias Pflüger imunitātiEiropas Parlamenta lēmums par pieprasījumu atcelt Tobias Pflüger imunitāti (2006/2030(IMM))

Tobias Pflüger

Tobias Pflüger

74

P6_TA(2006)0198Uzturvērtības un veselīguma norādes uz pārtikas produktiem ***IIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem (9858/3/2005 — C6-0018/2006 — 2003/0165(COD))

75

P6_TC2-COD(2003)0165Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2006. gada 16. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem

Nr. .../2006

76

PIELIKUMSUZTURVĒRTĪBAS NORĀDES UN NOSACĪJUMI, KO TĀM PIEMĒRO

95

P6_TA(2006)0199Vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošana pārtikai ***IIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai (9857/3/2005 — C6-0017/2006 — 2003/0262(COD))

98

P6_TC2-COD(2003)0262Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2006. gada 16. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006 par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai

(EK) Nr. .../2006

98

I PIELIKUMSVITAMĪNI UN MINERĀLVIELAS, KO DRĪKST PIEVIENOT PĀRTIKAS PRODUKTIEM

109

II PIELIKUMSVITAMĪNU PREPARĀTI UN MINERĀLVIELAS, KO DRĪKST PIEVIENOT PĀRTIKAS PRODUKTIEM

109

III PIELIKUMSVIELAS, KURU LIETOŠANA PĀRTIKAS PRODUKTOS IR AIZLIEGTA, IEROBEŽOTA VAI UZ KURAS PĀRBAUDA KOPIENAS IESTĀDES

112

P6_TA(2006)0200Eiropas zušu krājumu atjaunošana *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka pasākumus Eiropas zušu krājumu atjaunošanai (KOM(2005)0472 — C6-0326/2005 — 2005/0201(CNS))

113

P6_TA(2006)0201Partnerattiecību nolīgums starp EK un Maroku zivsaimniecības jomā *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti (KOM(2005)0692 — C6-0040/2006 — 2005/0280(CNS))

119

P6_TA(2006)0202Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzība (2003. un 2004. gads)Eiropas Parlamenta rezolūcija par Komisijas 21. un 22. gada pārskatu par Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzību (2003. un 2004. gads) (2005/2150(INI))

122

P6_TA(2006)0203Tiesību aktu labāka izstrāde 2004. gadāEiropas Parlamenta rezolūcija par tiesību aktu labāku izstrādi 2004. gadā un subsidiaritātes principa piemērošanu: 12. gada ziņojums (2005/2055(INI))

128

P6_TA(2006)0204Pašreiz spēkā esošo iekšējā tirgus tiesību aktu ieviešana, sekas un ietekmeEiropas Parlamenta rezolūcija par pašreiz spēkā esošo iekšējā tirgus tiesību aktu ieviešanu, sekām un ietekmi (2004/2224(INI))

132

P6_TA(2006)0205Normatīvās vides vienkāršošanas stratēģijaEiropas Parlamenta rezolūcija par normatīvās vides vienkāršošanas stratēģiju (2006/2006(INI))

136

P6_TA(2006)0206Likumdevēja vēl neizlemto tiesību aktu priekšlikumu izvērtēšanas rezultātsEiropas Parlamenta rezolūcija par likumdevēja vēl neizlemto tiesību aktu priekšlikumu izvērtēšanas rezultātu (2005/2214(INI))

140

Trešdiena, 2006. gada 17. maijs

2006/C 297E/3

PROTOKOLS

144

SĒDES NORISE

144

Sēdes atklāšana

144

Priekšsēdētāja paziņojums

144

Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību — Iestāžu nolīguma slēgšana par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (debates)

144

Balsošanas laiks

145

Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšana (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

145

Pievienošanās Ženēvas aktam par [rūpniecisko] dizainparaugu starptautisko reģistrāciju * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

145

Pasākumi, lai stātos spēkā pievienošanās Ženēvas aktam par [rūpniecisko] dizainparaugu starptautisko reģistrāciju * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

146

Iestāžu nolīguma slēgšana par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (balsošana)

146

Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (balsošana)

146

Svinīga sēde — Grieķija

147

Balsošanas laiks (turpinājums)

147

Kravu autopārvadājumu sistēmas ekoloģisko īpašību uzlabošana (Marco Polo II) ***I (balsošana)

147

Konkrētu pārnēsājamu sūkļveida encefalopātu profilakses, kontroles un izskaušanas noteikumi ***I (balsošana)

147

Eiropas standartizācijas finansējums ***I (balsošana)

147

Valsts finanses Ekonomikas un monetārajā savienībā (balsošana)

148

Balsojumu skaidrojumi

148

Balsojumu labojumi un nodomi balsot

148

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

149

Cilvēktiesības pasaulē 2005. gadā, ES politika (debates)

149

Attīstības un ekonomiskās sadarbības finansēšanas instruments ***I — Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments ***I — Stabilitātes instruments ***I — Pirmspievienošanās atbalsta instruments (IPA) * (debates)

150

Jautājumu laiks (jautājumi Padomei)

151

Enerģētikas kopienas līguma noslēgšana *** — Dienvidaustrumeiropas Enerģētikas kopienas līgums (debates)

151

Komisijas gada politikas stratēģija (2007. gada budžets) (debates)

152

Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā — Kopienas stratēģijas pamatnostādnes no 2007. līdz 2013. gadam (debates)

152

Nākamās sēdes darba kārtība

153

Sēdes slēgšana

153

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

154

I PIELIKUMS

156

II PIELIKUMS

162

PIEŅEMTIE TEKSTI

180

P6_TA(2006)0207Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšanaEiropas Parlamenta lēmums par Padomes ieteikumu par Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšanu (C6-0071/2006 — 2006/0801(CNS))

180

P6_TA(2006)0208Pievienošanās Ženēvas aktam *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko apstiprina Eiropas Kopienas pievienošanos Hāgas vienošanās par [rūpniecisko] dizainparaugu starptautisko reģistrāciju Ženēvas aktam, kurš pieņemts 1999. gada 2. jūlijā (KOM(2005)0687 — C6-0061/2006 — 2005/0273(CNS))

180

P6_TA(2006)0209Pasākumi, lai stātos spēkā pievienošanās Ženēvas aktam *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 6/2002 un (EK) Nr. 40/94, lai nodrošinātu, ka stājas spēkā Eiropas Kopienas pievienošanās Hāgas vienošanās par [rūpniecisko] dizainparaugu starptautisko reģistrāciju Ženēvas aktam (KOM(2005)0689 — C6-0058/2006 — 2005/0274(CNS))

181

P6_TA(2006)0210Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldībuEiropas Parlamenta lēmums par Iestāžu nolīguma slēgšanu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2004/2099(ACI) — 2006/2028(ACI))

182

PIELIKUMS

185

I PIELIKUMS

196

II PIELIKUMSIESTĀŽU DARBĪBA BUDŽETA JOMĀ

196

III PIELIKUMSIZDEVUMU KLASIFIKĀCIJA

198

IV PIELIKUMSZVEJNIECĪBAS NOLĪGUMU IZDEVUMU FINANSĒŠANA

199

DEKLARĀCIJAS

199

P6_TA(2006)0211Kravu pārvadājumu sistēmas vides snieguma uzlabošana (Marco Polo II) ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido otro Marco Polo programmu Kopienas finansiālās palīdzības piešķiršanai, lai uzlabotu kravu autopārvadājumu sistēmas ekoloģiskās īpašības (Marco Polo II) (KOM(2004)0478 — C6-0088/2004 — 2004/0157(COD))

202

P6_TC1-COD(2004)0157Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 17. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006, ar ko izveido otro Marco Polo programmu Kopienas finansiālās palīdzības piešķiršanai, lai uzlabotu kravu autopārvadājumu sistēmas ekoloģiskās īpašības (Marco Polo II), un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1382/2003

203

I PIELIKUMSFINANSĒŠANAS NOTEIKUMI UN PRASĪBAS SASKAŅĀ AR 5. PANTA 2. PUNKTU

211

II PIELIKUMSPALĪGINFRASTRUKTŪRAS FINANSĒŠANAS NOSACĪJUMI SASKAŅĀ AR 2. PANTA C) APAKŠPUNKTU UN 5. PANTA 2. PUNKTU

218

P6_TA(2006)0212Konkrētu pārnēsājamu sūkļveida encefalopātiju profilakse, kontrole un izskaušana ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, kas nosaka noteikumus par konkrētu pārnēsājamu, sūkļveidīgu encefalopātu profilaksi, kontroli un izskaušanu (KOM(2004)0775 — C6-0223/2004 — 2004/0270B(COD))

218

P6_TC1-COD(2004)0270BEiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 17. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, kas nosaka noteikumus par konkrētu pārnēsājamu, sūkļveidīgu encefalopātu profilaksi, kontroli un izskaušanu

(EK) Nr. .../2006

219

P6_TA(2006)0213Eiropas standartizācijas finansējums ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas standartizācijas finansējumu (KOM(2005)0377 — C6-0252/2005 — 2005/0157(COD))

227

P6_TC1-COD(2005)0157Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 17. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2006/EK par Eiropas standartizācijas finansējumu

2006

EK

228

P6_TA(2006)0214Valsts finanses Ekonomikas un monetārajā savienībā (EMS)Eiropas Parlamenta rezolūcija par valsts finansēm Ekonomikas un monetārajā savienībā (EMS) (2005/2166 (INI))

233

Ceturtdiena, 2006. gada 18. maijs

2006/C 297E/4

PROTOKOLS

237

SĒDES NORISE

237

Sēdes atklāšana

237

Dokumentu iesniegšana

237

Apropriāciju pārvietojumi

237

Dabas katastrofas — lauksaimniecības aspekti — Dabas katastrofas — reģionālās attīstības aspekti — Dabas katastrofas — vides aspekti — Eiropas Savienības Solidaritātes fonds ***I (debates)

238

Balsošanas laiks

239

Budžeta grozījuma Nr. 2/2006 projekts (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

239

Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā — Kopienas stratēģijas pamatnostādnes no 2007. līdz 2013. gadam (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

239

Attīstības un ekonomiskās sadarbības finansēšanas instruments ***I (balsošana)

239

Eiropas Savienības Solidaritātes fonds ***I (balsošana)

239

Enerģētikas kopienas līguma noslēgšana *** (balsošana)

240

Cilvēktiesības pasaulē 2005. gadā, ES politika (balsošana)

240

Komisijas gada politikas stratēģija (2007. gada budžets) (balsošana)

240

Dabas katastrofas — lauksaimniecības aspekti (balsošana)

240

Dabas katastrofas — reģionālās attīstības aspekti (balsošana)

241

Dabas katastrofas — vides aspekti (balsošana)

241

Dienvidaustrumeiropas Enerģētikas kopienas līgums (balsošana)

241

Balsojumu skaidrojumi

241

Balsojumu labojumi un nodomi balsot

241

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

242

Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (debates)

243

Nepāla

243

Šrilanka

243

Taivāna

243

Darba kārtība

243

Parlamenta sastāvs

244

Politisko grupu sastāvs

244

Komiteju un delegāciju sastāvs

244

Balsošanas laiks

244

Nepāla (balsošana)

244

Šrilanka (balsošana)

245

Taivāna (balsošana)

245

Balsojumu labojumi un nodomi balsot

245

Lēmumi par atsevišķiem dokumentiem

246

Rakstiskas deklarācijas, kas ir iekļautas reģistrā (Reglamenta 116. pants)

248

Sēdē pieņemto tekstu nosūtīšana

248

Nākamo sēžu datumi

249

Sesijas pārtraukšana

249

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

250

I PIELIKUMS

252

II PIELIKUMS

266

PIEŅEMTIE TEKSTI

305

P6_TA(2006)0215Budžeta grozījuma Nr. 2/2006 projektsEiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Savienības 2006. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2006 projektu, III iedaļa — Komisija (8513/2006 — C6-0127/2006 — 2006/2098(BUD))

305

P6_TA(2006)0216Sagatavošana piekrišanas procedūrai par Kopienas stratēģijas pamatnostādnēm no 2007. līdz 2013. gadamEiropas Parlamenta rezolūcija par sagatavošanu piekrišanas procedūrai par Kopienas stratēģijas pamatnostādnēm no 2007. līdz 2013. gadam (Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā) (2006/2086(INI)

306

P6_TA(2006)0217Attīstības un ekonomiskās sadarbības finansēšanas instruments ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par attīstības sadarbības un ekonomiskās sadarbības finansēšanas instrumenta izveidi (KOM(2004)0629 — C6-0128/2004 — 2004/0220(COD))

312

P6_TC1-COD(2004)0220Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 18. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006 par sadarbības attīstības jomā finansēšanas instrumenta izveidi

2006

(EK) Nr. .../2006

sadarbības attīstības jomā

313

P6_TA(2006)0218Solidaritātes fonds ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (KOM(2005)0108 — C6-0093/2005 — 2005/0033(COD))

331

P6_TC1-COD(2005)0033Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 18. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu

(EK) Nr. .../2006,

331

P6_TA(2006)0219Enerģijas kopienas līguma parakstīšana ***Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Enerģijas kopienas līguma parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā (13886/1/2005 — KOM(2005)0435 — C6-0435/2005 — 2005/0178(AVC))

340

P6_TA(2006)0220Ikgadējais ziņojums par cilvēktiesībām pasaulē 2005. gadā un ES politika šajā jomāEiropas Parlamenta rezolūcija par ikgadējo ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē 2005. gadā un ES politiku šajā jomā (2005/2203(INI))

341

P6_TA(2006)0221Komisijas gada politikas stratēģija (2007. gada budžets)Eiropas Parlamenta rezolūcija par 2007. gada budžetu — Komisijas gada politikas stratēģijas ziņojums (2006/2020(BUD))

357

P6_TA(2006)0222Dabas katastrofas — lauksaimniecības aspektiEiropas Parlamenta rezolūcija par dabas katastrofām (ugunsgrēkiem, sausuma periodiem, plūdiem) — lauksaimniecības aspekti (2005/2195(INI))

363

P6_TA(2006)0223Dabas katastrofas — reģionālās attīstības aspektiEiropas Parlamenta rezolūcija par dabas katastrofām (ugunsgrēkiem, sausumu un plūdiem) — reģionālās attīstības aspekti (2005/2193(INI))

369

P6_TA(2006)0224Dabas katastrofas — vides aspektiEiropas Parlamenta rezolūcija par dabas katastrofām (ugunsgrēki, sausums un plūdi) — vides aspekti (2005/2192(INI))

375

P6_TA(2006)0225Līgums, ar kuru izveido Enerģētikas kopienuEiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Kopienas līguma noslēgšanu, ar kuru izveido Enerģētikas kopienu

379

P6_TA(2006)0226NepālaEiropas Parlamenta rezolūcija par Nepālu

381

P6_TA(2006)0227ŠrilankaEiropas Parlamenta rezolūcija par situāciju Šrilankā

384

P6_TA(2006)0228TaivanaEiropas Parlamenta rezolūcija par Taivanu

387

---

| | |
| --- | --- |
| 2006/C 297E/5 | | s18 |

2006/C 297E/5

s18

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Eiropas Parlaments

Pirmdiena, 2006. gada 15. maijs

| 7.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 297/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 297/1

---

PROTOKOLS

(2006/C 297 E/01)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Josep BORRELL FONTELLES

Priekšsēdētājs

1.   Sesijas atsākšana

Sēde tika atklāta plkst. 17.00.

2.   Piemiņas brīdis

Priekšsēdētājs Parlamenta vārdā godināja 2006. gada 10. maijā mirušā Rolandas Pavilionis piemiņu.

Parlaments ievēroja vienas minūtes klusuma brīdi.

3.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Jean-Louis Bourlanges un Michael Gahler informēja, ka viņi bija klāt 27.04.2006. sēdē, bet viņu vārdu apmeklējumu reģistrā nav.

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

4.   Dokumentu iesniegšana

Tika iesniegti turpmāk minētie dokumenti.

| 1. | Padome un Komisija






  — | Grozīts priekšlikums Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz Protokolu pret migrantu nelikumīgu ievešanu pa zemes, jūras un gaisa ceļiem, kurš papildina Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību (COM(2005)0503 [01] — C6-0129/2006 — 2003/0196(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | FEMM |

1.

Padome un Komisija

—

Grozīts priekšlikums Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz Protokolu pret migrantu nelikumīgu ievešanu pa zemes, jūras un gaisa ceļiem, kurš papildina Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību (COM(2005)0503 [01] — C6-0129/2006 — 2003/0196(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

LIBE

atzinums

:

FEMM

| — | Grozīts priekšlikums Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz Protokolu par cilvēku tirdzniecības, jo sevišķi tirdzniecības ar sievietēm un bērniem, novēršanu, apkarošanu un sodīšanu par to, kurš papildina Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību (COM(2005)0503 [02] — C6-0130/2006 — 2003/0197(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | FEMM |

—

Grozīts priekšlikums Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz Protokolu par cilvēku tirdzniecības, jo sevišķi tirdzniecības ar sievietēm un bērniem, novēršanu, apkarošanu un sodīšanu par to, kurš papildina Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību (COM(2005)0503 [02] — C6-0130/2006 — 2003/0197(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

LIBE

atzinums

:

FEMM

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (COM(2006)0099 — C6-0132/2006 — 2006/0039(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | INTA, CONT, ECON, REGI |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (COM(2006)0099 — C6-0132/2006 — 2006/0039(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

BUDG

atzinums

:

INTA, CONT, ECON, REGI

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam, ar ko pielāgo Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās aktu attiecībā uz lauku attīstību (COM(2006)0152 [01] — C6-0133/2006 — 2006/0053(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | AGRI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | AFET, BUDG |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam, ar ko pielāgo Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās aktu attiecībā uz lauku attīstību (COM(2006)0152 [01] — C6-0133/2006 — 2006/0053(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

AGRI

atzinums

:

AFET, BUDG

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam ar ko pielāgo Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta VIII pielikumu (COM(2006)0152 [02] — C6-0134/2006 — 2006/0054(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | AGRI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | AFET, BUDG |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam ar ko pielāgo Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta VIII pielikumu (COM(2006)0152 [02] — C6-0134/2006 — 2006/0054(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

AGRI

atzinums

:

AFET, BUDG

| — | Priekšlikums Padomes regulai par glikozi un laktozi (Kodificēta versija) (COM(2006)0116 — C6-0135/2006 — 2006/0038(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | JURI |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes regulai par glikozi un laktozi (Kodificēta versija) (COM(2006)0116 — C6-0135/2006 — 2006/0038(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

JURI

| — | Priekšlikums Padomes direktīvai par Kalifornijas bruņu uts ierobežošanu (Kodoficēta versija) (COM(2006)0123 — C6-0136/2006 — 2006/0040(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | JURI |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes direktīvai par Kalifornijas bruņu uts ierobežošanu (Kodoficēta versija) (COM(2006)0123 — C6-0136/2006 — 2006/0040(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

JURI

| — | Priekšlikums Padomes regulai par to, kā izmantot akvakultūrā svešzemju sugas un sugas, kas atrodas ārpus to dabiskās izplatības areāla (COM(2006)0154 — C6-0137/2006 — 2006/0056(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | PECH |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | ENVI |

—

Priekšlikums Padomes regulai par to, kā izmantot akvakultūrā svešzemju sugas un sugas, kas atrodas ārpus to dabiskās izplatības areāla (COM(2006)0154 — C6-0137/2006 — 2006/0056(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

PECH

atzinums

:

ENVI

| — | Padomes lēmums par Kopienas pievienošanos Hāgas Starptautisko privāttiesību konferencei (07591/2006 — C6-0138/2006 — 2005/0251(AVC)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | JURI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | ECON, LIBE |

—

Padomes lēmums par Kopienas pievienošanos Hāgas Starptautisko privāttiesību konferencei (07591/2006 — C6-0138/2006 — 2005/0251(AVC)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

JURI

atzinums

:

ECON, LIBE

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Bosniju un Hercegovinu par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem un par šā nolīguma pagaidu piemērošanu (COM(2005)0351 — C6-0139/2006 — 2005/0140(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | TRAN |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Bosniju un Hercegovinu par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem un par šā nolīguma pagaidu piemērošanu (COM(2005)0351 — C6-0139/2006 — 2005/0140(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

TRAN

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Norvēģiju par Norvēģijas finansiālā ieguldījuma summas pārskatīšanu, kas paredzēta nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par Norvēģijas līdzdalību Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (EMCDDA) darbā (COM(2006)0115 — C6-0140/2006 — 2006/0037(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Norvēģiju par Norvēģijas finansiālā ieguldījuma summas pārskatīšanu, kas paredzēta nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par Norvēģijas līdzdalību Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (EMCDDA) darbā (COM(2006)0115 — C6-0140/2006 — 2006/0037(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

LIBE

| — | Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam Nr. DEC 12/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)0470 — C6-0143/2006 — 2006/2100(GBD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam Nr. DEC 12/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)0470 — C6-0143/2006 — 2006/2100(GBD)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

BUDG

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam par Alpu konvencijai pievienotā Protokola par kalnu lauksaimniecību noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā (COM(2006)0170 — C6-0144/2006 — 2006/0059(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | AGRI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | ENVI |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam par Alpu konvencijai pievienotā Protokola par kalnu lauksaimniecību noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā (COM(2006)0170 — C6-0144/2006 — 2006/0059(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

AGRI

atzinums

:

ENVI

| 2. | Parlamenta komitejas






  2.1. | Ziņojumi






  — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (COM(2005)0393 — C6-0118/2006 — 2005/0161(CNS)) — Transporta un tūrisma komiteja
  Referents: Costa Paolo (A6-0125/2006). |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Parlamenta komitejas

2.1.

Ziņojumi

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (COM(2005)0393 — C6-0118/2006 — 2005/0161(CNS)) — Transporta un tūrisma komiteja

Referents: Costa Paolo (A6-0125/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Serbiju un Melnkalni par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (COM(2005)0353 — C6-0114/2006 — 2005/0141(CNS)) — Transporta un tūrisma komiteja
  Referents: Costa Paolo (A6-0126/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Serbiju un Melnkalni par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (COM(2005)0353 — C6-0114/2006 — 2005/0141(CNS)) — Transporta un tūrisma komiteja

Referents: Costa Paolo (A6-0126/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam noslēgt nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Moldovas Republiku par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (COM(2005)0371 — C6-0117/2006 — 2005/0151(CNS)) — Transporta un tūrisma komiteja
  Referents: Costa Paolo (A6-0127/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam noslēgt nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Moldovas Republiku par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (COM(2005)0371 — C6-0117/2006 — 2005/0151(CNS)) — Transporta un tūrisma komiteja

Referents: Costa Paolo (A6-0127/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Rumāniju par konkrētiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (COM(2005)0369 — C6-0116/2006 — 2005/0148(CNS)) — Transporta un tūrisma komiteja
  Referents: Costa Paolo (A6-0128/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Rumāniju par konkrētiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (COM(2005)0369 — C6-0116/2006 — 2005/0148(CNS)) — Transporta un tūrisma komiteja

Referents: Costa Paolo (A6-0128/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (COM(2005)0349 — C6-0113/2006 — 2005/0143(CNS)) — Transporta un tūrisma komiteja
  Referents: Costa Paolo (A6-0129/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (COM(2005)0349 — C6-0113/2006 — 2005/0143(CNS)) — Transporta un tūrisma komiteja

Referents: Costa Paolo (A6-0129/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (COM(2005)0355 — C6-0115/2006 — 2005/0146(CNS)) — Transporta un tūrisma komiteja
  Referents: Costa Paolo (A6-0130/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (COM(2005)0355 — C6-0115/2006 — 2005/0146(CNS)) — Transporta un tūrisma komiteja

Referents: Costa Paolo (A6-0130/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai par nolīguma noslēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā, ar ko no 2005. gada 1. jūnija līdz 2006. gada 31. maijam pagarina spēkā esamības termiņu protokolam, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālā kompensācija, kas paredzēta Eiropas Ekonomikas kopienas un Santomes un Prinsipi Demokrātiskās Republikas valdības nolīgumā par zveju pie Santomes un Prinsipi krastiem (COM(2005)0630 — C6-0045/2006 — 2005/0249(CNS)) — Zivsaimniecības komiteja
  Referents: Freitas Duarte (A6-0132/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai par nolīguma noslēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā, ar ko no 2005. gada 1. jūnija līdz 2006. gada 31. maijam pagarina spēkā esamības termiņu protokolam, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālā kompensācija, kas paredzēta Eiropas Ekonomikas kopienas un Santomes un Prinsipi Demokrātiskās Republikas valdības nolīgumā par zveju pie Santomes un Prinsipi krastiem (COM(2005)0630 — C6-0045/2006 — 2005/0249(CNS)) — Zivsaimniecības komiteja

Referents: Freitas Duarte (A6-0132/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko denonsē Eiropas Ekonomikas kopienas un Angolas Tautas Republikas valdības Nolīgumu par zveju Angolas piekrastē un atkāpjas no Regulas (EK) 2792/1999 (COM(2005)0677 — C6-0035/2006 — 2005/0262(CNS)) — Zivsaimniecības komiteja
  Referents: Guerreiro Pedro (A6-0133/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko denonsē Eiropas Ekonomikas kopienas un Angolas Tautas Republikas valdības Nolīgumu par zveju Angolas piekrastē un atkāpjas no Regulas (EK) 2792/1999 (COM(2005)0677 — C6-0035/2006 — 2005/0262(CNS)) — Zivsaimniecības komiteja

Referents: Guerreiro Pedro (A6-0133/2006).

| — | *** Ieteikums par priekšlikumu Padomes lēmumam par Enerģijas kopienas līguma parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā (13886/1/2005 — COM(2005)0435 — C6-0435/2005 — 2005/0178(AVC)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja
  Referents: Chichester Giles (A6-0134/2006). |
| --- | --- |

—

*** Ieteikums par priekšlikumu Padomes lēmumam par Enerģijas kopienas līguma parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā (13886/1/2005 — COM(2005)0435 — C6-0435/2005 — 2005/0178(AVC)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

Referents: Chichester Giles (A6-0134/2006).

| — | * Ziņojums par Padomes ieteikumu par Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšanu (N6-0015/2006 — C6-0071/2006 — 2006/0801(CNS)) — Ekonomikas un monetārā komiteja
  Referente: Berès Pervenche (A6-0136/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par Padomes ieteikumu par Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšanu (N6-0015/2006 — C6-0071/2006 — 2006/0801(CNS)) — Ekonomikas un monetārā komiteja

Referente: Berès Pervenche (A6-0136/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka pasākumus Eiropas zušu krājumu atjaunošanai (COM(2005)0472 — C6-0326/2005 — 2005/0201(CNS)) — Zivsaimniecības komiteja
  Referents: Maat Albert Jan (A6-0140/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka pasākumus Eiropas zušu krājumu atjaunošanai (COM(2005)0472 — C6-0326/2005 — 2005/0201(CNS)) — Zivsaimniecības komiteja

Referents: Maat Albert Jan (A6-0140/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1785/2003 attiecībā uz rīsu importēšanas režīmu (COM(2006)0098 — C6-0085/2006 — 2006/0028(CNS)) — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja
  Referents: Daul Joseph (A6-0142/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1785/2003 attiecībā uz rīsu importēšanas režīmu (COM(2006)0098 — C6-0085/2006 — 2006/0028(CNS)) — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja

Referents: Daul Joseph (A6-0142/2006).

| — | Šī dokumenta nosaukums pašlaik visās valodās nav pieejams. Report on the outcome of the screening of legislative proposals pending before the Legislator (2005/2214(INI)) — Konstitucionālo jautājumu komiteja
  Referente: Kaufmann Sylvia-Yvonne (A6-0143/2006). |
| --- | --- |

—

Šī dokumenta nosaukums pašlaik visās valodās nav pieejams. Report on the outcome of the screening of legislative proposals pending before the Legislator (2005/2214(INI)) — Konstitucionālo jautājumu komiteja

Referente: Kaufmann Sylvia-Yvonne (A6-0143/2006).

| — | Ziņojums par Iestāžu nolīguma slēgšanu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu vadību (2006/2028(ACI)) — Konstitucionālo jautājumu komiteja
  Referents: Sousa Pinto Sérgio (A6-0144/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Iestāžu nolīguma slēgšanu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu vadību (2006/2028(ACI)) — Konstitucionālo jautājumu komiteja

Referents: Sousa Pinto Sérgio (A6-0144/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1673/2000 attiecībā uz atbalstu šķiedras linu un kaņepju apstrādei un Regulu (EK) Nr. 1782/2003 attiecībā uz kaņepēm, par kurām var pretendēt uz atbalstu saskaņā ar vienreizējo maksājumu shēmu (COM(2006)0125 — C6-0119/2006 — 2006/0043(CNS)) — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja
  Referents: Daul Joseph (A6-0145/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1673/2000 attiecībā uz atbalstu šķiedras linu un kaņepju apstrādei un Regulu (EK) Nr. 1782/2003 attiecībā uz kaņepēm, par kurām var pretendēt uz atbalstu saskaņā ar vienreizējo maksājumu shēmu (COM(2006)0125 — C6-0119/2006 — 2006/0043(CNS)) — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja

Referents: Daul Joseph (A6-0145/2006).

| — | Ziņojums par dabas katastrofām (ugunsgrēkiem, sausumu un plūdiem) — reģionālās attīstības aspekti (2005/2193(INI)) — Reģionālās attīstības komiteja
  Referents: Galeote Quecedo Gerardo (A6-0147/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par dabas katastrofām (ugunsgrēkiem, sausumu un plūdiem) — reģionālās attīstības aspekti (2005/2193(INI)) — Reģionālās attīstības komiteja

Referents: Galeote Quecedo Gerardo (A6-0147/2006).

| — | Ziņojums par dabas katastrofām (ugunsgrēki, sausums un plūdi) — vides aspekti (2005/2192(INI)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja
  Referente: Estrela Edite (A6-0149/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par dabas katastrofām (ugunsgrēki, sausums un plūdi) — vides aspekti (2005/2192(INI)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja

Referente: Estrela Edite (A6-0149/2006).

| — | Ziņojums par Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2006)0036 — 2004/2099(ACI)) — Budžeta komiteja
  Referents: Böge Reimer (A6-0150/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2006)0036 — 2004/2099(ACI)) — Budžeta komiteja

Referents: Böge Reimer (A6-0150/2006).

| — | Šī dokumenta nosaukums pašlaik visās valodās nav pieejams. Rapport sur les catastrophes naturelles (incendies, sécheresses et inondations) — aspects agricoles (2005/2195(INI)) — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja
  Referents: Capoulas Santos Luis Manuel (A6-0152/2006). |
| --- | --- |

—

Šī dokumenta nosaukums pašlaik visās valodās nav pieejams. Rapport sur les catastrophes naturelles (incendies, sécheresses et inondations) — aspects agricoles (2005/2195(INI)) — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja

Referents: Capoulas Santos Luis Manuel (A6-0152/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu Nr. 77/388/EEK attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas vietu (COM(2005)0334 — C6-0322/2005 — 2003/0329(CNS)) — Ekonomikas un monetārā komiteja
  Referents: Karas Othmar (A6-0153/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu Nr. 77/388/EEK attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas vietu (COM(2005)0334 — C6-0322/2005 — 2003/0329(CNS)) — Ekonomikas un monetārā komiteja

Referents: Karas Othmar (A6-0153/2006).

| — | Ziņojums par 2007. gada budžetu — Komisijas gada politikas stratēģijas ziņojums (2006/2020(BUD)) — Budžeta komiteja
  Referents: Elles James (A6-0154/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par 2007. gada budžetu — Komisijas gada politikas stratēģijas ziņojums (2006/2020(BUD)) — Budžeta komiteja

Referents: Elles James (A6-0154/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido Pirmspievienošanās atbalsta instrumentu (IPA) (COM(2004)0627 — C6-0047/2005 — 2004/0222(CNS)) — Ārlietu komiteja
  Referents: Szent-Iványi István (A6-0155/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido Pirmspievienošanās atbalsta instrumentu (IPA) (COM(2004)0627 — C6-0047/2005 — 2004/0222(CNS)) — Ārlietu komiteja

Referents: Szent-Iványi István (A6-0155/2006).

| — | Ziņojums par pieprasījumu atcelt Tobias Pflüger neaizskaramību (2006/2030(IMM)) — Juridiskā komiteja
  Referents: Speroni Francesco Enrico (A6-0156/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par pieprasījumu atcelt Tobias Pflüger neaizskaramību (2006/2030(IMM)) — Juridiskā komiteja

Referents: Speroni Francesco Enrico (A6-0156/2006).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (COM(2004)0630 — C6-0251/2004 — 2004/0223(COD)) — Ārlietu komiteja
  Referente: Beer Angelika (A6-0157/2006). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (COM(2004)0630 — C6-0251/2004 — 2004/0223(COD)) — Ārlietu komiteja

Referente: Beer Angelika (A6-0157/2006).

| — | Ziņojums par ikgadējo ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē 2005. gadā un ES politiku šajā jomā (2005/2203(INI)) — Ārlietu komiteja
  Referents: Howitt Richard (A6-0158/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par ikgadējo ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē 2005. gadā un ES politiku šajā jomā (2005/2203(INI)) — Ārlietu komiteja

Referents: Howitt Richard (A6-0158/2006).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, kas nosaka noteikumus par konkrētu pārnēsājamu, sūkļveidīgu encefalopātu profilaksi, kontroli un izskaušanu (COM(2004)0775 — C6-0223/2004 — 2004/0270B(COD)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja
  Referente: Roth-Behrendt Dagmar (A6-0161/2006). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, kas nosaka noteikumus par konkrētu pārnēsājamu, sūkļveidīgu encefalopātu profilaksi, kontroli un izskaušanu (COM(2004)0775 — C6-0223/2004 — 2004/0270B(COD)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja

Referente: Roth-Behrendt Dagmar (A6-0161/2006).

| — | Ziņojums par valsts finansēm Ekonomikas un monetārajā savienībā (EMS) (2005/2166(INI)) — Ekonomikas un monetārā komiteja
  Referents: Rosati Dariusz (A6-0162/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par valsts finansēm Ekonomikas un monetārajā savienībā (EMS) (2005/2166(INI)) — Ekonomikas un monetārā komiteja

Referents: Rosati Dariusz (A6-0162/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai par zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti (COM(2005)0692 — C6-0040/2006 — 2005/0280(CNS)) — Zivsaimniecības komiteja
  Referents: Varela Suanzes-Carpegna Daniel (A6-0163/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai par zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti (COM(2005)0692 — C6-0040/2006 — 2005/0280(CNS)) — Zivsaimniecības komiteja

Referents: Varela Suanzes-Carpegna Daniel (A6-0163/2006).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka vispārējos noteikumus, izveidojot Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu (COM(2004)0628 — C6-0129/2004 — 2004/0219(COD)) — Ārlietu komiteja
  Referenti: Szymański Konrad, Fotyga Anna Elzbieta (A6-0164/2006). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka vispārējos noteikumus, izveidojot Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu (COM(2004)0628 — C6-0129/2004 — 2004/0219(COD)) — Ārlietu komiteja

Referenti: Szymański Konrad, Fotyga Anna Elzbieta (A6-0164/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko apstiprina Eiropas Kopienas pievienošanos Hāgas vienošanās par [rūpniecisko] dizainparaugu starptautisko reģistrāciju Ženēvas aktam, kurš pieņemts 1999. gada 2. jūlijā (COM(2005)0687 — C6-0061/2006 — 2005/0273(CNS)) — Juridiskā komiteja
  Referents: Rocard Michel (A6-0166/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko apstiprina Eiropas Kopienas pievienošanos Hāgas vienošanās par [rūpniecisko] dizainparaugu starptautisko reģistrāciju Ženēvas aktam, kurš pieņemts 1999. gada 2. jūlijā (COM(2005)0687 — C6-0061/2006 — 2005/0273(CNS)) — Juridiskā komiteja

Referents: Rocard Michel (A6-0166/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 6/2002 un (EK) Nr. 40/94, lai nodrošinātu, ka stājas spēkā Eiropas Kopienas pievienošanās Hāgas vienošanās par [rūpniecisko] dizainparaugu starptautisko reģistrāciju Ženēvas aktam (COM(2005)0689 — C6-0058/2006 — 2005/0274(CNS)) — Juridiskā komiteja
  Referents: Rocard Michel (A6-0167/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 6/2002 un (EK) Nr. 40/94, lai nodrošinātu, ka stājas spēkā Eiropas Kopienas pievienošanās Hāgas vienošanās par [rūpniecisko] dizainparaugu starptautisko reģistrāciju Ženēvas aktam (COM(2005)0689 — C6-0058/2006 — 2005/0274(CNS)) — Juridiskā komiteja

Referents: Rocard Michel (A6-0167/2006).

| — | Ziņojums, kas ir paredzēts piekrišanas procedūras sagatavošanai par Kopienas stratēģijas pamatnostādnēm no 2007. līdz 2013. gadam (Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā) (2006/2086(INI)) — Reģionālās attīstības komiteja
  Referente: Krehl Constanze Angela (A6-0175/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums, kas ir paredzēts piekrišanas procedūras sagatavošanai par Kopienas stratēģijas pamatnostādnēm no 2007. līdz 2013. gadam (Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā) (2006/2086(INI)) — Reģionālās attīstības komiteja

Referente: Krehl Constanze Angela (A6-0175/2006).

| 2.2. | Ieteikumi otrajam lasījumam






  — | ***II Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai (09857/3/2005 — C6-0017/2006 — 2003/0262(COD)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja
  Referente: Scheele Karin (A6-0078/2006). |
| --- | --- | --- |

2.2.

Ieteikumi otrajam lasījumam

—

***II Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai (09857/3/2005 — C6-0017/2006 — 2003/0262(COD)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja

Referente: Scheele Karin (A6-0078/2006).

| — | ***II Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem (09858/3/2005 — C6-0018/2006 — 2003/0165(COD)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja
  Referente: Poli Bortone Adriana (A6-0122/2006). |
| --- | --- |

—

***II Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem (09858/3/2005 — C6-0018/2006 — 2003/0165(COD)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja

Referente: Poli Bortone Adriana (A6-0122/2006).

| 3. | Deputāti






  3.1. | Mutiski jautājumi jautājumu laikam (Reglamenta 109. pants) (B6-0207/2006)






  — | Posselt Bernd, Casaca Paulo, Valenciano Martínez-Orozco Elena, Andrikienė Laima Liucija, McGuinness Mairead, Batzeli Katerina, Ryan Eoin, Evans Robert, Mitchell Gay, Karas Othmar, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Mölzer Andreas, Hennicot-Schoepges Erna, Ó Neachtain Seán, Pirker Hubert, Budreikaitė Danutė, Gentvilas Eugenijus, Seeber Richard, Aylward Liam, Medina Ortega Manuel, Davies Chris, Crowley Brian, Rübig Paul, Rack Reinhard, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Moraes Claude, Koch Dieter-Lebrecht, Papadimoulis Dimitrios, Karatzaferis Georgios, Trakatellis Antonios, Newton Dunn Bill, De Rossa Proinsias, Beglitis Panagiotis, Isler Béguin Marie Anne, Nicholson of Winterbourne, Rutowicz Leopold Józef, Czarnecki Ryszard, Pafilis Athanasios, Sakalas Aloyzas, Schierhuber Agnes, Zappalà Stefano, Manolakou Diamanto, Sjöstedt Jonas, Lundgren Nils, Martin Hans-Peter, Kallenbach Gisela, Adamou Adamos- Ebner Michl, Nicholson of Winterbourne, Gill Neena, Badia I Cutchet Maria, Ó Neachtain Seán, Mitchell Gay, Crowley Brian, Guardans Cambó Ignasi, McGuinness Mairead, Weber Manfred, Alvaro Alexander, Davies Chris, Starkevičiūtė Margarita, Staes Bart, Posselt Bernd, Vakalis Nikolaos, Andrikienė Laima Liucija, Doyle Avril, Karim Sajjad, Papadimoulis Dimitrios, Evans Robert, Aylward Liam, De Rossa Proinsias, Montoro Romero Cristobal, Lundgren Nils, Paleckis Justas Vincas, Rutowicz Leopold Józef, Medina Ortega Manuel, Herczog Edit, Sjöstedt Jonas, Mavrommatis Manolis, Higgins Jim, Beglitis Panagiotis, Mayer Hans-Peter, Liberadzki Bogusław, Moraes Claude, Martin David, Ryan Eoin, López-Istúriz White Antonio, Podkański Zdzisław Zbigniew, van Nistelrooij Lambert, Matsis Yiannakis, Karatzaferis Georgios, Markov Helmuth, Casaca Paulo, Belohorská Irena, Kinnock Glenys, Vanhecke Frank, Sakalas Aloyzas, Zappalà Stefano, Bowis John, Belet Ivo, Evans Jill, Toussas Georgios, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Manolakou Diamanto, Christensen Ole, Czarnecki Ryszard, Pafilis Athanasios, Martin Hans-Peter, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Jordan Cizelj Romana, Adamou Adamos |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Deputāti

3.1.

Mutiski jautājumi jautājumu laikam (Reglamenta 109. pants) (B6-0207/2006)

—

Posselt Bernd, Casaca Paulo, Valenciano Martínez-Orozco Elena, Andrikienė Laima Liucija, McGuinness Mairead, Batzeli Katerina, Ryan Eoin, Evans Robert, Mitchell Gay, Karas Othmar, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Mölzer Andreas, Hennicot-Schoepges Erna, Ó Neachtain Seán, Pirker Hubert, Budreikaitė Danutė, Gentvilas Eugenijus, Seeber Richard, Aylward Liam, Medina Ortega Manuel, Davies Chris, Crowley Brian, Rübig Paul, Rack Reinhard, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Moraes Claude, Koch Dieter-Lebrecht, Papadimoulis Dimitrios, Karatzaferis Georgios, Trakatellis Antonios, Newton Dunn Bill, De Rossa Proinsias, Beglitis Panagiotis, Isler Béguin Marie Anne, Nicholson of Winterbourne, Rutowicz Leopold Józef, Czarnecki Ryszard, Pafilis Athanasios, Sakalas Aloyzas, Schierhuber Agnes, Zappalà Stefano, Manolakou Diamanto, Sjöstedt Jonas, Lundgren Nils, Martin Hans-Peter, Kallenbach Gisela, Adamou Adamos- Ebner Michl, Nicholson of Winterbourne, Gill Neena, Badia I Cutchet Maria, Ó Neachtain Seán, Mitchell Gay, Crowley Brian, Guardans Cambó Ignasi, McGuinness Mairead, Weber Manfred, Alvaro Alexander, Davies Chris, Starkevičiūtė Margarita, Staes Bart, Posselt Bernd, Vakalis Nikolaos, Andrikienė Laima Liucija, Doyle Avril, Karim Sajjad, Papadimoulis Dimitrios, Evans Robert, Aylward Liam, De Rossa Proinsias, Montoro Romero Cristobal, Lundgren Nils, Paleckis Justas Vincas, Rutowicz Leopold Józef, Medina Ortega Manuel, Herczog Edit, Sjöstedt Jonas, Mavrommatis Manolis, Higgins Jim, Beglitis Panagiotis, Mayer Hans-Peter, Liberadzki Bogusław, Moraes Claude, Martin David, Ryan Eoin, López-Istúriz White Antonio, Podkański Zdzisław Zbigniew, van Nistelrooij Lambert, Matsis Yiannakis, Karatzaferis Georgios, Markov Helmuth, Casaca Paulo, Belohorská Irena, Kinnock Glenys, Vanhecke Frank, Sakalas Aloyzas, Zappalà Stefano, Bowis John, Belet Ivo, Evans Jill, Toussas Georgios, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Manolakou Diamanto, Christensen Ole, Czarnecki Ryszard, Pafilis Athanasios, Martin Hans-Peter, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Jordan Cizelj Romana, Adamou Adamos

| 3.2. | Rezolūciju priekšlikumi (Reglamenta 113. pants)






  — | Corbett Richard — Rezolūcijas priekšlikums par Eiropas Parlamenta sesiju rīkošanu Briselē un Eiropadomes sanāksmju rīkošanu Strasbūrā (B6-0277/2006).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | AFCO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | CONT |

3.2.

Rezolūciju priekšlikumi (Reglamenta 113. pants)

—

Corbett Richard — Rezolūcijas priekšlikums par Eiropas Parlamenta sesiju rīkošanu Briselē un Eiropadomes sanāksmju rīkošanu Strasbūrā (B6-0277/2006).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

AFCO

atzinums

:

CONT

| 3.3. | Rakstiskas deklarācijas iekļaušanai reģistrā (Reglamenta 116. pants)






  — | Carl Schlyter, Paulo Casaca, Karl-Heinz Florenz, Mojca Drčar Murko un Caroline Lucas par to, ka Eiropas Savienībā ir jāaizliedz no roņiem iegūti produkti (38/2006); |
| --- | --- | --- |

3.3.

Rakstiskas deklarācijas iekļaušanai reģistrā (Reglamenta 116. pants)

—

Carl Schlyter, Paulo Casaca, Karl-Heinz Florenz, Mojca Drčar Murko un Caroline Lucas par to, ka Eiropas Savienībā ir jāaizliedz no roņiem iegūti produkti (38/2006);

| — | Cristiana Muscardini par diferencētu Internet tīkla pārlūksistēmu nolūkā aizsargāt nepilngadīgos (39/2006); |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini par diferencētu Internet tīkla pārlūksistēmu nolūkā aizsargāt nepilngadīgos (39/2006);

Internet

| — | Margrietus van den Berg, Jean-Marie Cavada, Harlem Désir un Caroline Lucas par piespiedu darbu Ķīnas cietumos (40/2006); |
| --- | --- |

—

Margrietus van den Berg, Jean-Marie Cavada, Harlem Désir un Caroline Lucas par piespiedu darbu Ķīnas cietumos (40/2006);

| — | Feleknas Uca, Raül Romeva i Rueda, Karin Scheele, Jürgen Schröder un Nicholson of Winterbourne par sieviešu ģenitāliju sakropļošanu (41/2006). |
| --- | --- |

—

Feleknas Uca, Raül Romeva i Rueda, Karin Scheele, Jürgen Schröder un Nicholson of Winterbourne par sieviešu ģenitāliju sakropļošanu (41/2006).

5.   Lūgumraksti

Saskaņā ar Reglamenta 191. panta 5. punktu atbildīgajai komitejai ir iesniegti šādi lūgumraksti, kas ir iekļauti vispārējā reģistrā minētajos datumos:

20.04.2006.

| | Robert Buxton (Kensington Red Route Action Group) (un vēl 800 paraksti) (Nr. 131/2006); |
| --- | --- |

Robert Buxton (Kensington Red Route Action Group) (un vēl 800 paraksti) (Nr. 131/2006);

| | Fred Krieger (Nr. 132/2006); |
| --- | --- |

Fred Krieger (Nr. 132/2006);

| | Philipp Hummer (Nathan: Network: Netzkunst & Kultur) (Nr. 133/2006); |
| --- | --- |

Philipp Hummer (Nathan: Network: Netzkunst & Kultur) (Nr. 133/2006);

| | Philipp Lampel (Nr. 134/2006); |
| --- | --- |

Philipp Lampel (Nr. 134/2006);

| | Christian Vach (Nr. 135/2006); |
| --- | --- |

Christian Vach (Nr. 135/2006);

| | Hans-Dieter Ripperger (Nr. 136/2006); |
| --- | --- |

Hans-Dieter Ripperger (Nr. 136/2006);

| | Hans Werner Schulz (Nr. 137/2006); |
| --- | --- |

Hans Werner Schulz (Nr. 137/2006);

| | Ulrich Sczech (Nr. 138/2006); |
| --- | --- |

Ulrich Sczech (Nr. 138/2006);

| | Julia Ovchinski (RAe Engelmann Gorev-Drozd) (Nr. 139/2006); |
| --- | --- |

Julia Ovchinski (RAe Engelmann Gorev-Drozd) (Nr. 139/2006);

| | Hans-Helmut Zimmermann (Nr. 140/2006); |
| --- | --- |

Hans-Helmut Zimmermann (Nr. 140/2006);

| | Jean-Nöel un Gaby Hantscher (Nr. 141/2006); |
| --- | --- |

Jean-Nöel un Gaby Hantscher (Nr. 141/2006);

| | Wasilios Katsioulis (Nr. 142/2006); |
| --- | --- |

Wasilios Katsioulis (Nr. 142/2006);

| | Charalampos Psarros (Nr. 143/2006); |
| --- | --- |

Charalampos Psarros (Nr. 143/2006);

| | Elissabet Angelidou (Nr. 144/2006); |
| --- | --- |

Elissabet Angelidou (Nr. 144/2006);

| | S. Efstratiadis (Nr. 145/2006); |
| --- | --- |

S. Efstratiadis (Nr. 145/2006);

| | Georgios Klonaris (Nr. 146/2006); |
| --- | --- |

Georgios Klonaris (Nr. 146/2006);

| | Athanassios Tsiokos Plapoutas (un vēl 233 paraksti) (Nr. 147/2006); |
| --- | --- |

Athanassios Tsiokos Plapoutas (un vēl 233 paraksti) (Nr. 147/2006);

| | Andreas Papamihail (Nr. 148/2006); |
| --- | --- |

Andreas Papamihail (Nr. 148/2006);

| | Anthony Craven (National Support Group For Victims of Failed Home Income Plans) (Nr. 149/2006); |
| --- | --- |

Anthony Craven (National Support Group For Victims of Failed Home Income Plans) (Nr. 149/2006);

| | Jean-Claude Ruppert (Parents for Fair School Fees) (Nr. 150/2006); |
| --- | --- |

Jean-Claude Ruppert (Parents for Fair School Fees) (Nr. 150/2006);

| | Stefanos Samakas (Center for the protection of the classic vehicle — Skaraveos Athens Volkswagen Club) (Nr. 151/2006); |
| --- | --- |

Stefanos Samakas (Center for the protection of the classic vehicle — Skaraveos Athens Volkswagen Club) (Nr. 151/2006);

| | Christina Karlsson (Nr. 152/2006); |
| --- | --- |

Christina Karlsson (Nr. 152/2006);

| | Dimitris Nikolakis (Nr. 153/2006); |
| --- | --- |

Dimitris Nikolakis (Nr. 153/2006);

| | Edward McGarr (Nr. 154/2006); |
| --- | --- |

Edward McGarr (Nr. 154/2006);

| | Robert Twiss (Purcellsinch Business & Residents Group) (Nr. 155/2006); |
| --- | --- |

Robert Twiss (Purcellsinch Business & Residents Group) (Nr. 155/2006);

| | Teodor Vallo (Nr. 156/2006); |
| --- | --- |

Teodor Vallo (Nr. 156/2006);

| | Reg Fraser (Plymouth Senior Citizens Forum) (Nr. 157/2006); |
| --- | --- |

Reg Fraser (Plymouth Senior Citizens Forum) (Nr. 157/2006);

| | Amir Ripon (Nr. 158/2006); |
| --- | --- |

Amir Ripon (Nr. 158/2006);

| | Ashley Binamungu (Brides without borders) (Nr. 159/2006); |
| --- | --- |

Ashley Binamungu (Brides without borders) (Nr. 159/2006);

| | Raimundas Kubilius (Board of the Community of Old Citizens of Palanga Town) (Nr. 160/2006); |
| --- | --- |

Raimundas Kubilius (Board of the Community of Old Citizens of Palanga Town) (Nr. 160/2006);

| | Dan Brennan (Nr. 161/2006); |
| --- | --- |

Dan Brennan (Nr. 161/2006);

| | Pedro Nieto Iglesia (Nr. 162/2006); |
| --- | --- |

Pedro Nieto Iglesia (Nr. 162/2006);

| | Rosa Dolores Valles Martinez (Foro Social contra el Trasvase Fuensanta-Taibilla) (Nr. 163/2006); |
| --- | --- |

Rosa Dolores Valles Martinez (Foro Social contra el Trasvase Fuensanta-Taibilla) (Nr. 163/2006);

| | Liene Apine (Latvian National Front) (Nr. 164/2006); |
| --- | --- |

Liene Apine (Latvian National Front) (Nr. 164/2006);

| | Ángel Arozamena Sierra (Nr. 165/2006); |
| --- | --- |

Ángel Arozamena Sierra (Nr. 165/2006);

| | Iñaki Reyero Castro (Nr. 166/2006); |
| --- | --- |

Iñaki Reyero Castro (Nr. 166/2006);

| | Manuel Munoz Carrasco (Nr. 167/2006); |
| --- | --- |

Manuel Munoz Carrasco (Nr. 167/2006);

| | Abdelkrim Qassoui (HEMROD, S.L.) (Nr. 168/2006); |
| --- | --- |

Abdelkrim Qassoui (HEMROD, S.L.) (Nr. 168/2006);

| | María Eugenia Callejón de la Sal (Plataforma en defensa de agua amarga) (Nr. 169/2006); |
| --- | --- |

María Eugenia Callejón de la Sal (Plataforma en defensa de agua amarga) (Nr. 169/2006);

| | Pedro Pablo Herrero Ruiz (un vēl 311 paraksti) (Nr. 170/2006); |
| --- | --- |

Pedro Pablo Herrero Ruiz (un vēl 311 paraksti) (Nr. 170/2006);

| | Miguel García Cacho (Nr. 171/2006); |
| --- | --- |

Miguel García Cacho (Nr. 171/2006);

| | Zainib Ben Aissa (Nr. 172/2006); |
| --- | --- |

Zainib Ben Aissa (Nr. 172/2006);

| | Raymond di Mascio (Nr. 173/2006); |
| --- | --- |

Raymond di Mascio (Nr. 173/2006);

| | Jean-Claude Pasquier (Nr. 174/2006); |
| --- | --- |

Jean-Claude Pasquier (Nr. 174/2006);

| | Etienne Triau (SCEA TRIAU) (Nr. 175/2006); |
| --- | --- |

Etienne Triau (SCEA TRIAU) (Nr. 175/2006);

| | Elsa Villa (Nr. 176/2006); |
| --- | --- |

Elsa Villa (Nr. 176/2006);

| | Claude Karsenti (Défense des Citoyens) (Nr. 177/2006); |
| --- | --- |

Claude Karsenti (Défense des Citoyens) (Nr. 177/2006);

| | Xavier Dirand (Nr. 178/2006); |
| --- | --- |

Xavier Dirand (Nr. 178/2006);

| | Giuseppe De Simone (Comitato MOSAICO — Movimento Spontaneo d'Autotutela Intercomunale) (un vēl 15 paraksti) (Nr. 179/2006); |
| --- | --- |

Giuseppe De Simone (Comitato MOSAICO — Movimento Spontaneo d'Autotutela Intercomunale) (un vēl 15 paraksti) (Nr. 179/2006);

| | Adriana Palleni (Comitati Cittadini Indipendenti) (Nr. 180/2006); |
| --- | --- |

Adriana Palleni (Comitati Cittadini Indipendenti) (Nr. 180/2006);

| | Matteo Ugliola (Nr. 181/2006); |
| --- | --- |

Matteo Ugliola (Nr. 181/2006);

| | Edmondo Infantino (Nr. 182/2006); |
| --- | --- |

Edmondo Infantino (Nr. 182/2006);

| | Salvatore Maio (CISL — Struttura transfrontaliera Eurazur) (Nr. 183/2006); |
| --- | --- |

Salvatore Maio (CISL — Struttura transfrontaliera Eurazur) (Nr. 183/2006);

| | Remo Mortara (Gruppo di Medici) (un vēl 62 paraksti) (Nr. 184/2006); |
| --- | --- |

Remo Mortara (Gruppo di Medici) (un vēl 62 paraksti) (Nr. 184/2006);

| | Özcan Kaldoyo (ACSA) (Nr. 185/2006); |
| --- | --- |

Özcan Kaldoyo (ACSA) (Nr. 185/2006);

| | Zorica Grujič (LIFS- Jugoslavisk-Svenska Föreningen “Jedinstvo-Enighet ”Lunds Invandrarföreningars Samarbetsorganisation) (un vēl 166 paraksti) (Nr. 186/2006); |
| --- | --- |

Zorica Grujič (LIFS- Jugoslavisk-Svenska Föreningen “Jedinstvo-Enighet ”Lunds Invandrarföreningars Samarbetsorganisation) (un vēl 166 paraksti) (Nr. 186/2006);

| | Antonín Zelenka (Nr. 187/2006); |
| --- | --- |

Antonín Zelenka (Nr. 187/2006);

| | Anna Krazucka (Izba Pracodawców Polskich) (Nr. 188/2006); |
| --- | --- |

Anna Krazucka (Izba Pracodawców Polskich) (Nr. 188/2006);

| | Marian Grzywnowicz (Zaklad Uslugowo-Handlowy “Marionex”) (Nr. 189/2006); |
| --- | --- |

Marian Grzywnowicz (Zaklad Uslugowo-Handlowy “Marionex”) (Nr. 189/2006);

| | Michal Szyszka (Nr. 190/2006); |
| --- | --- |

Michal Szyszka (Nr. 190/2006);

| | Manfred Zippel (Nr. 191/2006). |
| --- | --- |

Manfred Zippel (Nr. 191/2006).

28.04.2006.

| | Rosemarie Hennecke-Gramatzki (Nr. 192/2006); |
| --- | --- |

Rosemarie Hennecke-Gramatzki (Nr. 192/2006);

| | Peter Hagspiel (Nr. 193/2006); |
| --- | --- |

Peter Hagspiel (Nr. 193/2006);

| | Martin Mieschendahl (Nr. 194/2006); |
| --- | --- |

Martin Mieschendahl (Nr. 194/2006);

| | Tobias Neubacher (Nr. 195/2006); |
| --- | --- |

Tobias Neubacher (Nr. 195/2006);

| | Martina Liepert (Nr. 196/2006); |
| --- | --- |

Martina Liepert (Nr. 196/2006);

| | Konfidenciāls (Nr. 197/2006); |
| --- | --- |

Konfidenciāls (Nr. 197/2006);

| | Michael Stolz (Nr. 198/2006); |
| --- | --- |

Michael Stolz (Nr. 198/2006);

| | Rainer Lorenz (Nr. 199/2006); |
| --- | --- |

Rainer Lorenz (Nr. 199/2006);

| | Peter Bergelt (Nr. 200/2006); |
| --- | --- |

Peter Bergelt (Nr. 200/2006);

| | Bodo Staron (Nr. 201/2006); |
| --- | --- |

Bodo Staron (Nr. 201/2006);

| | Denitsa Dimitrova Göbel (Nr. 202/2006); |
| --- | --- |

Denitsa Dimitrova Göbel (Nr. 202/2006);

| | Frank Bergmann (Nr. 203/2006); |
| --- | --- |

Frank Bergmann (Nr. 203/2006);

| | Brigitte Honig (Nr. 204/2006); |
| --- | --- |

Brigitte Honig (Nr. 204/2006);

| | Mihail Selish (RAe Engelmann-Gorev-Drozd) (Nr. 205/2006); |
| --- | --- |

Mihail Selish (RAe Engelmann-Gorev-Drozd) (Nr. 205/2006);

| | John Kaufman (Nr. 206/2006); |
| --- | --- |

John Kaufman (Nr. 206/2006);

| | Kelly Welch (Nr. 207/2006); |
| --- | --- |

Kelly Welch (Nr. 207/2006);

| | Ade Adeyanju (Nr. 208/2006); |
| --- | --- |

Ade Adeyanju (Nr. 208/2006);

| | Roberto Pereira Moreira (Nr. 209/2006); |
| --- | --- |

Roberto Pereira Moreira (Nr. 209/2006);

| | Edward Creighton (Nr. 210/2006); |
| --- | --- |

Edward Creighton (Nr. 210/2006);

| | Sebastián Gómez Marfil (Nr. 211/2006); |
| --- | --- |

Sebastián Gómez Marfil (Nr. 211/2006);

| | Rafael Olabe (Nafarroako Erret Etxea) (Nr. 212/2006); |
| --- | --- |

Rafael Olabe (Nafarroako Erret Etxea) (Nr. 212/2006);

| | Javier Escudero Gonzalez (Plataforma en defensa de San Glorio) (Nr. 213/2006); |
| --- | --- |

Javier Escudero Gonzalez (Plataforma en defensa de San Glorio) (Nr. 213/2006);

| | Danilo Cavallero (Nr. 214/2006); |
| --- | --- |

Danilo Cavallero (Nr. 214/2006);

| | Aurelio Taddeo (Nr. 215/2006); |
| --- | --- |

Aurelio Taddeo (Nr. 215/2006);

| | Antonio Gerolamo Giungato (Nr. 216/2006); |
| --- | --- |

Antonio Gerolamo Giungato (Nr. 216/2006);

| | Rob Jansen (Nr. 217/2006); |
| --- | --- |

Rob Jansen (Nr. 217/2006);

| | Constant Verbraeken (Nr. 218/2006); |
| --- | --- |

Constant Verbraeken (Nr. 218/2006);

| | Constant Verbraeken (Nr. 219/2006); |
| --- | --- |

Constant Verbraeken (Nr. 219/2006);

| | Edward Szatanik (Nr. 220/2006). |
| --- | --- |

Edward Szatanik (Nr. 220/2006).

6.   Parlamenta sastāvs

Pier Luigi Bersani, Paolo Cirino Pomicino, Massimo D'Alema un Armando Dionisi paziņoja, ka viņi ir ievēlēti par Itālijas parlamenta deputātiem un ir pieņēmuši savu nacionālo mandātu, sākot no 2006. gada 28. aprīļa.

Tā kā saskaņā ar 7. panta 2. punktu Aktā par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās šis amats nav savienojams ar Eiropas Parlamenta deputāta mandātu, Parlaments, ņemot vērā Reglamenta 4. panta 4. punktu, paziņo, ka ir radušās brīvas vietas, sākot no 2006. gada 28. aprīļa, un par to informē attiecīgo dalībvalsti.

Itālijas kompetentās iestādes ir paziņojušas, ka no 2006. gada 8. maija par Parlamenta deputātiem ieceļ šādas personas:

| | Marco Cappato aizstāj Emma Bonino; |
| --- | --- |

Marco Cappato aizstāj Emma Bonino;

| | Carlo Casini aizstāj Armando Dionisi; |
| --- | --- |

Carlo Casini aizstāj Armando Dionisi;

| | Corrado Gabriele aizstāj Fausto Bertinotti; |
| --- | --- |

Corrado Gabriele aizstāj Fausto Bertinotti;

| | Donata Gottardi aizstāj Enrico Letta; |
| --- | --- |

Donata Gottardi aizstāj Enrico Letta;

| | Andrea Losco aizstāj Massimo D'Alema; |
| --- | --- |

Andrea Losco aizstāj Massimo D'Alema;

| | Achille Occhetto aizstāj Antonio Di Pietro; |
| --- | --- |

Achille Occhetto aizstāj Antonio Di Pietro;

| | Aldo Patriciello aizstāj Lorenzo Cesa; |
| --- | --- |

Aldo Patriciello aizstāj Lorenzo Cesa;

| | Gianluca Susta aizstāj Pier Luigi Bersani; |
| --- | --- |

Gianluca Susta aizstāj Pier Luigi Bersani;

| | Armando Veneto aizstāj Paolo Cirino Pomicino; |
| --- | --- |

Armando Veneto aizstāj Paolo Cirino Pomicino;

| | Donato Tommaso Veraldi aizstāj Giovanni Procacci. |
| --- | --- |

Donato Tommaso Veraldi aizstāj Giovanni Procacci.

Josep Borrell Fontelles (priekšsēdētājs) vērsa uzmanību uz Reglamenta 3. panta 5. punkta noteikumiem.

7.   Politisko grupu sastāvs

Paweł Bartłomiej Piskorski no 01.05.2006. ir pie politiskajām grupām nepiederošs deputāts.

IND/DEM politiskās grupas līdzpriekšsēdētāji paziņoja, ka Mario Borghezio, Umberto Bossi, Matteo Salvini un Francesco Enrico Speroni vairs nav IND/DEM politiskās grupas locekļi un no 27.04.2006. ir pie politiskajām grupām nepiederoši deputāti.

8.   Pieprasījums aizstāvēt deputāta imunitāti

Gabriele Albertini ir nosūtījusi prezidentūrai pieprasījumu aizstāvēt viņas kā deputātes imunitāti Milānas tiesā notiekošajā krimināllietā Nr. 8629/05 R.G.

Saskaņā ar Reglamenta 6. panta 3. punktu pieprasījums ir nodots atbildīgajai komitejai, proti, JURI komitejai.

9.   Finansiālo interešu deklarācija

Deputāti, kas nav vēl iesnieguši finansiālo interešu deklarāciju par 2005. gadu saskaņā ar Reglamenta I pielikuma 2. panta 5. punktu:

| | Karsten Friedrich Hoppenstedt un Roger Knapman. |
| --- | --- |

Karsten Friedrich Hoppenstedt un Roger Knapman.

10.   Padomes nosūtītie nolīgumu teksti

Padome ir nosūtījusi oficiāli apstiprinātu kopiju šādam dokumentam:

| — | Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Moldovas Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem. |
| --- | --- |

—

Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Moldovas Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem.

11.   Koplēmuma procedūrā pieņemto tiesību aktu parakstīšana

Priekšsēdētājs ir paziņojis, ka saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 68. pantu kopā ar Padomes priekšsēdētāju trešdien parakstīs šādus koplēmuma procedūrā pieņemtos dokumentus:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par mašīnām un grozītu Direktīvu 95/16/EK (pārstrādāšana) (3680/4/2005 — C6-0149/2006 — 2001/0004(COD)); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par mašīnām un grozītu Direktīvu 95/16/EK (pārstrādāšana) (3680/4/2005 — C6-0149/2006 — 2001/0004(COD));

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko groza Direktīvu 1999/62/EK par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem (3682/9/2005 — C6-0147/2006 — 2003/0175(COD)); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko groza Direktīvu 1999/62/EK par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem (3682/9/2005 — C6-0147/2006 — 2003/0175(COD));

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par dažām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm (3604/2/2006 — C6-0145/2006 — 2003/0189A(COD)); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par dažām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm (3604/2/2006 — C6-0145/2006 — 2003/0189A(COD));

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, par emisijām no mehānisko transportlīdzekļu gaisa kondicionēšanas sistēmām un par grozījumiem Padomes Direktīvā 70/156/EEK (3605/2/2006 — C6-0146/2006 — 2003/0189B(COD)); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, par emisijām no mehānisko transportlīdzekļu gaisa kondicionēšanas sistēmām un par grozījumiem Padomes Direktīvā 70/156/EEK (3605/2/2006 — C6-0146/2006 — 2003/0189B(COD));

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par patentu piespiedu licencēšanu attiecībā uz farmaceitisko produktu ražošanu eksportam uz valstīm, kurās ir sabiedrības veselības aizsardzības problēmas (3674/3/2005 — C6-0150/2006 — 2004/0258(COD)); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par patentu piespiedu licencēšanu attiecībā uz farmaceitisko produktu ražošanu eksportam uz valstīm, kurās ir sabiedrības veselības aizsardzības problēmas (3674/3/2005 — C6-0150/2006 — 2004/0258(COD));

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas, groza Padomes Direktīvu 78/660/EEK un Padomes Direktīvu 83/349/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 84/253/EEK (3667/5/2005 — C6-0148/2006 — 2004/0065(COD)); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas, groza Padomes Direktīvu 78/660/EEK un Padomes Direktīvu 83/349/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 84/253/EEK (3667/5/2005 — C6-0148/2006 — 2004/0065(COD));

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko nosaka Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem (2007. g.) ceļā uz taisnīgu sabiedrību (3676/2/2005 — C6-0151/2006 — 2005/0107(COD)). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko nosaka Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem (2007. g.) ceļā uz taisnīgu sabiedrību (3676/2/2005 — C6-0151/2006 — 2005/0107(COD)).

12.   Darba kārtība

Nākamais punkts bija darba kārtība.

Uzstājās Hans-Peter Martin.

Izdalīja maija pirmās un otrās plenārsēdes darba kārtības galīgo projektu (PE 373.210/PDOJ), kurā ierosināja turpmāk minētās izmaiņas (Reglamenta 132. pants).

15.05.2006. — 18.05.2006. sēdes

15.05.2006. — 18.05.2006. sēdes

Pirmdiena

Pirmdiena

| — | bez izmaiņām |
| --- | --- |

—

bez izmaiņām

Otrdiena

Otrdiena

| — | GUE/NGL grupas pieprasījums nodot atpakaļ komitejai F. E. Speroni ziņojumu par Tobias Pflüger imunitātes atcelšanu (A6-0156/2006), kas ir iekļauts otrdienas balsošanas laikā (galīgā darba kārtības projekta 2. punkts). |
| --- | --- |

—

GUE/NGL grupas pieprasījums nodot atpakaļ komitejai F. E. Speroni ziņojumu par Tobias Pflüger imunitātes atcelšanu (A6-0156/2006), kas ir iekļauts otrdienas balsošanas laikā (galīgā darba kārtības projekta 2. punkts).

(galīgā darba kārtības projekta 2. punkts)

Uzstājās Sylvia-Yvonne Kaufmann, kas pamatoja pieprasījumu.

Par pieprasījumu uzstājās Klaus-Heiner Lehne PPE-DE grupas vārdā, Martin Schulz PSE grupas vārdā, kas pieprasīja, lai Priekšsēdētāju konference vairs neizskatītu ar deputātu imunitāti saistītus jautājumus un lai tos skatītu tikai plenārsēdē un JURI komitejā, Daniel Marc Cohn-Bendit Verts/ALE grupas vārdā un Martin Schulz.

Parlaments noraidīja pieprasījumu ar EB (72 par, 102 pret, 50 atturas).

| — | PSE grupas pieprasījums pārcelt uz trešdienu balsojumu par R. Rack ziņojumu par kravu autopārvadājumu sistēmas ekoloģisko īpašību uzlabošanu (“Marco Polo II”) (A6-0408/2005) (galīgā darba kārtības projekta 11. punkts). |
| --- | --- |

—

PSE grupas pieprasījums pārcelt uz trešdienu balsojumu par R. Rack ziņojumu par kravu autopārvadājumu sistēmas ekoloģisko īpašību uzlabošanu (“Marco Polo II”) (A6-0408/2005) (galīgā darba kārtības projekta 11. punkts).

(galīgā darba kārtības projekta 11. punkts).

Parlaments šo pieprasījumu apstiprināja.

Trešdiena

Trešdiena

Tā kā Padomes pašreizējā prezidentūra ir paziņojusi, ka tā varēs piedalīties plenārsēdē tikai līdz plkst. 19.00, Padomei paredzētā jautājumu laika ilgums būs viena stunda.

Lai izteiktos pret šo paziņojumu, uzstājās Martin Schulz, Giles Chichester, Hans-Gert Poettering un Hans-Peter Martin (sēdes vadītājs norādīja, ka viņš šīs piezīmes nodos Padomei).

Ceturtdiena

Ceturtdiena

Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (Reglamenta 115. pants)

| — | ALDE grupas pieprasījums debatēm par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem pievienot punktu “Taivāna”. |
| --- | --- |

—

ALDE grupas pieprasījums debatēm par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem pievienot punktu “Taivāna”.

Uzstājās Graham Watson ALDE grupas vārdā, kas pamatoja pieprasījumu.

Par pieprasījumu uzstājās Francis Wurtz GUE/NGL grupas vārdā un Astrid Lulling PPE-DE grupas vārdā.

Parlaments šo pieprasījumu apstiprināja.

31.05.2006. un 01.06.2006. sēdes

31.05.2006. un 01.06.2006. sēdes

| — | bez izmaiņām |
| --- | --- |

—

bez izmaiņām

Tādējādi darba kārtība tika noteikta.

13.   Svinīga sēde — Bolīvija

No plkst. 17.30 līdz plkst. 18.05 notika Parlamenta svinīgā sēde saistībā ar Bolīvijas Republikas prezidenta Juan Evo Morales Ayma vizīti.

SĒDI VADA: Jacek Emil SARYUSZ-WOLSKI

Priekšsēdētāja vietnieks

14.   Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem

Saskaņā ar Reglamenta 144. pantu ar vienu minūti ilgu runu uzstājās šādi deputāti, kuri vēlējās pievērst Parlamenta uzmanību politiski svarīgiem jautājumiem:

Vytautas Landsbergis, Maria Badia I Cutchet, Eugenijus Gentvilas, Milan Horáček, Bairbre de Brún, Georgios Karatzaferis, Zdzisław Zbigniew Podkański, Ryszard Czarnecki, Mairead McGuinness, Katerina Batzeli, Diana Wallis, Erik Meijer, Urszula Krupa, Carlos José Iturgaiz Angulo, Magda Kósáné Kovács, Martine Roure, Brian Crowley, Pedro Guerreiro, Thomas Wise, Alexander Stubb, Antolín Sánchez Presedo, Arūnas Degutis, Kyriacos Triantaphyllides, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Karin Scheele, Hélène Flautre, James Nicholson, Jörg Leichtfried, Czesław Adam Siekierski, Ana Maria Gomes un Margrietus van den Berg.

15.   Likumdevēja vēl neizlemto tiesību aktu priekšlikumu izvērtēšanas rezultāts (debates)

(debates)

Ziņojums par likumdevēja vēl neizlemto tiesību aktu priekšlikumu izvērtēšanas rezultātu [2005/2214(INI)] — Konstitucionālo jautājumu komiteja

Referente: Sylvia-Yvonne Kaufmann (A6-0143/2006).

Sylvia-Yvonne Kaufmann iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Günter Verheugen (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks).

Uzstājās: Maria Berger (JURI komitejas atzinuma sagatavotāja), Alexander Stubb PPE-DE grupas vārdā, Richard Corbett PSE grupas vārdā, Bastiaan Belder IND/DEM grupas vārdā, Jo Leinen un Genowefa Grabowska.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 16. maija protokola 10.3. punkts.

16.   Uzturvērtības un veselīguma norādes uz pārtikas produktiem ***II — Vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošana pārtikai ***II (debates)

(debates)

Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem [09858/3/2005 — C6-0018/2006 — 2003/0165(COD)] — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja

Referente: Adriana Poli Bortone (A6-0122/2006).

Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai [09857/3/2005 — C6-0017/2006 — 2003/0262(COD)] — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja

Referente: Karin Scheele (A6-0078/2006).

Karin Scheele iepazīstināja ar ieteikumu otrajam lasījumam (A6-0078/2006).

Adriana Poli Bortone iepazīstināja ar ieteikumu otrajam lasījumam (A6-0122/2006).

Uzstājās Markos Kyprianou (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Renate Sommer PPE-DE grupas vārdā, Dorette Corbey PSE grupas vārdā, Mojca Drčar Murko ALDE grupas vārdā, Jill Evans Verts/ALE grupas vārdā, Kartika Tamara Liotard GUE/NGL grupas vārdā, Johannes Blokland IND/DEM grupas vārdā, Liam Aylward UEN grupas vārdā, Irena Belohorská, pie grupām nepiederoša deputāte, María del Pilar Ayuso González un Åsa Westlund.

SĒDI VADA: Miroslav OUZKÝ

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Frédérique Ries, Hiltrud Breyer, Adamos Adamou, Kathy Sinnott, Roberta Angelilli, Leopold Józef Rutowicz, John Bowis, Linda McAvan, Holger Krahmer, Thomas Wise, Horst Schnellhardt, Marios Matsakis, Péter Olajos, Ivo Strejček, Avril Doyle, Thomas Ulmer, Astrid Lulling, Zuzana Roithová un Markos Kyprianou.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 16. maija protokola 8.13. punkts un 8.14. punkts.

17.   Eiropas zušu krājumu atjaunošana * (debates)

(debates)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka pasākumus Eiropas zušu krājumu atjaunošanai [COM(2005)0472 — C6-0326/2005 — 2005/0201(CNS)] — Zivsaimniecības komiteja

Referents: Albert Jan Maat (A6-0140/2006).

Uzstājās Joe Borg (Komisijas loceklis).

Albert Jan Maat iepazīstināja ar ziņojumu.

SĒDI VADA: Edward McMILLAN-SCOTT

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Carmen Fraga Estévez PPE-DE grupas vārdā, Henrik Dam Kristensen PSE grupas vārdā, Josu Ortuondo Larrea ALDE grupas vārdā, Carl Schlyter Verts/ALE grupas vārdā, Bairbre de Brún GUE/NGL grupas vārdā, James Hugh Allister, pie grupām nepiederošs deputāts, Ioannis Gklavakis, Rosa Miguélez Ramos, Jean-Claude Martinez, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Neil Parish un Joe Borg.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 16. maija protokola 8.15. punkts.

18.   EK un Marokas partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē * (debates)

(debates)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai par zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti [COM(2005)0692 — C6-0040/2006 — 2005/0280(CNS)] — Zivsaimniecības komiteja

Referents: Daniel Varela Suanzes-Carpegna (A6-0163/2006).

Uzstājās Joe Borg (Komisijas loceklis).

Daniel Varela Suanzes-Carpegna iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Carmen Fraga Estévez PPE-DE grupas vārdā, María Isabel Salinas García PSE grupas vārdā, Elspeth Attwooll ALDE grupas vārdā, Carl Schlyter Verts/ALE grupas vārdā, Pedro Guerreiro GUE/NGL grupas vārdā, Hélène Goudin IND/DEM grupas vārdā, Jean-Claude Martinez, pie grupām nepiederošs deputāts, Margie Sudre, Henrik Dam Kristensen, Cecilia Malmström, Ian Hudghton, Vittorio Agnoletto, Rosa Miguélez Ramos, Raül Romeva i Rueda, Jonas Sjöstedt, Dorette Corbey, Manuel Medina Ortega, Paulo Casaca un Joe Borg.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 16. maija protokola 8.16. punkts.

19.   Nākamās sēdes darba kārtība

Tika noteikta nākamās dienas sēdes darba kārtība (dokuments “Darba kārtība ”PE 373.210/OJMA).

20.   Sēdes slēgšana

Sēde tika slēgta plkst. 22.25.

Julian Priestley

Ģenerālsekretārs

Josep Borrell Fontelles

Priekšsēdētājs

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Adamou, Agnoletto, Allister, Andersson, Andrejevs, Andrikienė, Angelilli, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Booth, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Catania, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Gabriele, Correia, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ek, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Robert Evans, Fajmon, Farage, Fava, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Elisa Ferreira, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hammerstein Mintz, Hamon, Harbour, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in't Veld, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lax, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Losco, Louis, Ludford, Lulling, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Markov, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Olajos, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Patrie, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pleštinská, Podkański, Poettering, Poignant, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Posselt, Prets, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savi, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schwab, Seeber, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Veraldi, Vidal-Quadras, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Wieland, Wiersma, Willmott, Wise, von Wogau, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zwiefka

Novērotāji:

Abadjiev Dimitar, Ali Nedzhmi, Anastase Roberta Alma, Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Cappone Maria, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dimitrov Martin, Duca Viorel, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Husmenova Filiz, Iacob Ridzi Monica Maria, Ivanova Iglika, Kazak Tchetin, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Muscă Monica Octavia, Paparizov Atanas Atanassov, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Sârbu Daciana Octavia, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Szabó Károly Ferenc, Ţicău Silvia Adriana, Tîrle Radu, Vigenin Kristian, Zgonea Valeriu Ştefan

---

Otrdiena, 2006. gada 16. maijs

| 7.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 297/16 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 297/16

---

PROTOKOLS

(2006/C 297 E/02)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Josep BORRELL FONTELLES

Priekšsēdētājs

1.   Sēdes atklāšana

Sēde tika atklāta plkst. 09.05.

Uzstājās Giles Chichester, kas atgriezās pie savas uzstāšanās vakardien (2006. gada 15. maija protokola 12. punkts); viņš pieprasīja, lai priekšsēdētājs nodrošinātu, ka trešdienas vakarā Padome ir klāt debatēs par Enerģētikas kopienas līgumu, jo pretējā gadījumā viņš pieprasīs šī jautājuma atlikšanu līdz nākamajai sesijai (priekšsēdētājs viņam atbildēja, ka sazināsies ar Padomi).

2006. gada 15. maija protokola 12. punkts

2.   Dokumentu iesniegšana

Parlamenta komiteja iesniedza turpmāk minēto ziņojumu.

| — | Ziņojums par Eiropas Savienības 2006. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2006 projektu (08513/2006 — C6-0127/2006 — 2006/2098(BUD)) — Budžeta komiteja
  Referents: Pittella Giovanni (A6-0181/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Savienības 2006. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2006 projektu (08513/2006 — C6-0127/2006 — 2006/2098(BUD)) — Budžeta komiteja

Referents: Pittella Giovanni (A6-0181/2006).

3.   Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (paziņošana par iesniegtajiem rezolūcijas priekšlikumiem)

(paziņošana par iesniegtajiem rezolūcijas priekšlikumiem)

Saskaņā ar Reglamenta 115. pantu turpmāk minētie deputāti vai politiskās grupas iesniedza pieprasījumus organizēt debates par šādiem rezolūcijas priekšlikumiem.

| I. | Nepāla







  — | Vittorio Agnoletto un Esko Seppänen GUE/NGL grupas vārdā par situāciju Nepālā (B6-0282/2006); |
| --- | --- | --- |

I.

Nepāla

Nepāla

—

Vittorio Agnoletto un Esko Seppänen GUE/NGL grupas vārdā par situāciju Nepālā (B6-0282/2006);

| — | Thomas Mann un Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā par Nepālu (B6-0287/2006); |
| --- | --- |

—

Thomas Mann un Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā par Nepālu (B6-0287/2006);

| — | Eoin Ryan UEN grupas vārdā par situāciju Nepālā (B6-0288/2006); |
| --- | --- |

—

Eoin Ryan UEN grupas vārdā par situāciju Nepālā (B6-0288/2006);

| — | Elizabeth Lynne un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā par Nepālu (B6-0289/2006); |
| --- | --- |

—

Elizabeth Lynne un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā par Nepālu (B6-0289/2006);

| — | Pasqualina Napoletano un Neena Gill PSE grupas vārdā par Nepālu (B6-0292/2006); |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano un Neena Gill PSE grupas vārdā par Nepālu (B6-0292/2006);

| — | Hélène Flautre, Jean Lambert, Gérard Onesta un Bart Staes Verts/ALE grupas vārdā par Nepālu (B6-0294/2006). |
| --- | --- |

—

Hélène Flautre, Jean Lambert, Gérard Onesta un Bart Staes Verts/ALE grupas vārdā par Nepālu (B6-0294/2006).

| II. | Šrilanka







  — | Frithjof Schmidt, Jean Lambert, Gérard Onesta un Raül Romeva i Rueda Verts/ALE grupas vārdā par situāciju Šrilankā (B6-0281/2006); |
| --- | --- | --- |

II.

Šrilanka

Šrilanka

—

Frithjof Schmidt, Jean Lambert, Gérard Onesta un Raül Romeva i Rueda Verts/ALE grupas vārdā par situāciju Šrilankā (B6-0281/2006);

| — | André Brie un Luisa Morgantini GUE/NGL grupas vārdā par Šrilanku (B6-0283/2006); |
| --- | --- |

—

André Brie un Luisa Morgantini GUE/NGL grupas vārdā par Šrilanku (B6-0283/2006);

| — | Geoffrey Van Orden, Charles Tannock, Thomas Mann un Philip Bradbourn PPE-DE grupas vārdā par situāciju Šrilankā (B6-0286/2006); |
| --- | --- |

—

Geoffrey Van Orden, Charles Tannock, Thomas Mann un Philip Bradbourn PPE-DE grupas vārdā par situāciju Šrilankā (B6-0286/2006);

| — | Elizabeth Lynne, Sajjad Karim un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā par situāciju Šrilankā (B6-0290/2006); |
| --- | --- |

—

Elizabeth Lynne, Sajjad Karim un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā par situāciju Šrilankā (B6-0290/2006);

| — | Pasqualina Napoletano, Robert Evans, Neena Gill un Emilio Menéndez del Valle PSE grupas vārdā par Šrilanku (B6-0293/2006). |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Robert Evans, Neena Gill un Emilio Menéndez del Valle PSE grupas vārdā par Šrilanku (B6-0293/2006).

| III. | Taivāna







  — | Graham Watson, Alexander Lambsdorff, Cecilia Malmström un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā par Taivānu (B6-0284/2006); |
| --- | --- | --- |

III.

Taivāna

Taivāna

—

Graham Watson, Alexander Lambsdorff, Cecilia Malmström un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā par Taivānu (B6-0284/2006);

| — | Raül Romeva i Rueda un Eva Lichtenberger Verts/ALE grupas vārdā par Taivānas kā novērotājas statusu Pasaules Veselības organizācijā (B6-0285/2006). |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda un Eva Lichtenberger Verts/ALE grupas vārdā par Taivānas kā novērotājas statusu Pasaules Veselības organizācijā (B6-0285/2006).

Uzstāšanās laiku sadalīs saskaņā ar Reglamenta 142. pantu.

4.   Komisijas ieguldījums 2006. gada jūnija Eiropadomē (debates)

(debates)

Komisijas paziņojums: Komisijas ieguldījums 2006. gada jūnija Eiropadomē — Projekts pilsoņiem; rezultātu radīšana Eiropai — Pārdomu periods un “D plāns”.

Margot Wallström (Komisijas priekšsēdētāja vietniece) sniedza paziņojumu.

Uzstājās: Íñigo Méndez de Vigo PPE-DE grupas vārdā, Martin Schulz PSE grupas vārdā, Marielle De Sarnez ALDE grupas vārdā, Johannes Voggenhuber Verts/ALE grupas vārdā, Gabriele Zimmer GUE/NGL grupas vārdā, Nigel Farage IND/DEM grupas vārdā, Ryszard Czarnecki, pie grupām nepiederošs deputāts, Timothy Kirkhope, Hannes Swoboda, Cecilia Malmström, Bastiaan Belder, Alexander Stubb un Jan Marinus Wiersma.

SĒDI VADA: Manuel António dos SANTOS

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Sarah Ludford, Georgios Karatzaferis, Elmar Brok, Richard Corbett, Alexander Lambsdorff, Jens-Peter Bonde, Stavros Lambrinidis, Jo Leinen, Carlos Carnero González, Brian Crowley un Margot Wallström.

Debates tika slēgtas.

5.   Kravu autopārvadājumu sistēmas ekoloģisko īpašību uzlabošana (“Marco Polo II”) ***I (debates)

(debates)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido otro “Marco Polo ”programmu Kopienas finansiālās palīdzības piešķiršanai, lai uzlabotu kravu autopārvadājumu sistēmas ekoloģiskās īpašības (“Marco Polo II”) [COM(2004)0478 — C6-0088/2004 — 2004/0157(COD)] — Transporta un tūrisma komiteja

Referents: Reinhard Rack (A6-0408/2005).

Uzstājās Jacques Barrot (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks).

Reinhard Rack iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou PPE-DE grupas vārdā, Jörg Leichtfried PSE grupas vārdā, Josu Ortuondo Larrea ALDE grupas vārdā, Eva Lichtenberger Verts/ALE grupas vārdā, Erik Meijer GUE/NGL grupas vārdā, Johannes Blokland IND/DEM grupas vārdā, Fernand Le Rachinel, pie grupām nepiederošs deputāts, Corien Wortmann-Kool, Ulrich Stockmann, Jacky Henin, Luca Romagnoli, Luís Queiró, Ewa Hedkvist Petersen, Bogusław Liberadzki, Inés Ayala Sender, Robert Navarro, Nikolaos Sifunakis un Jacques Barrot.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 17. maija protokola 6.1. punkts.

SĒDI VADA: Edward McMILLAN-SCOTT

Priekšsēdētāja vietnieks

6.   Darba kārtība

Sēdes vadītājs paziņoja, ka Padome 2006. gada 17. maija jautājumu laikā būs klāt līdz plkst. 19.30.

Viņš arī paziņoja, ka Hans Winkler (Padomes pašreizējais priekšsēdētājs) būs klāt, lai atbildētu uz mutisko jautājumu par Dienvidaustrumeiropas Enerģētikas kopienas līgumu. Līdz ar to viņš ierosināja turpmāk minēto:

| — | kopīgās debates par Dienvidaustrumeiropas Enerģētikas kopienas līgumu (darba kārtības 63. un 64. punkts) iekļaut kā pirmo punktu plkst. 21.00; |
| --- | --- |

—

kopīgās debates par Dienvidaustrumeiropas Enerģētikas kopienas līgumu (darba kārtības 63. un 64. punkts) iekļaut kā pirmo punktu plkst. 21.00;

darba kārtības 63. un 64. punkts)

| — | uzreiz pēc tam apspriest James Elles ziņojumu (A6-0154/2006) par Komisijas gada politikas stratēģiju (darba kārtības 19. punkts). |
| --- | --- |

—

uzreiz pēc tam apspriest James Elles ziņojumu (A6-0154/2006) par Komisijas gada politikas stratēģiju (darba kārtības 19. punkts).

darba kārtības 19. punkts

Parlaments šo ierosinājumu apstiprināja.

*

- *

Budžeta komiteja 2006. gada 15. maija sanāksmē pieņēma Giovanni Pittella ziņojumu par Eiropas Savienības 2006. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2006 projektu — III iedaļa — Komisija (08513/2006 — C6-0127/2006 — 2006/2098(BUD)) (A6-0181/2006).

Līdz ar to par ziņojumu balsos 2006. gada 18. maijā plkst. 12 saskaņā ar Reglamenta131. pantu.

7.   Politisko grupu sastāvs

Giulietto Chiesa ir pievienojies PSE grupai, sākot no 15.05.2006.

8.   Balsošanas laiks

Balsošanas rezultātu sīks izklāsts (grozījumi, atsevišķa balsošana, balsošana pa daļām u.c.) pieejams protokola pielikumā “Balsošanas rezultāti”.

8.1.   Rīsu importēšanas režīms * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

(Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1785/2003 attiecībā uz rīsu importēšanas režīmu [COM(2006)0098 — C6-0085/2006 — 2006/0028(CNS)] — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja

Referents: Joseph Daul (A6-0142/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”1. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”1. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0186).

(P6_TA(2006)0186).

8.2.   Atbalsts šķiedras linu un kaņepju apstrādei * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

(Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1673/2000 attiecībā uz atbalstu šķiedras linu un kaņepju apstrādei un Regulu (EK) Nr. 1782/2003 attiecībā uz kaņepēm, par kurām var pretendēt uz atbalstu saskaņā ar vienreizējo maksājumu shēmu [COM(2006)0125 — C6-0119/2006 — 2006/0043(CNS)] — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja

Referents: Joseph Daul (A6-0145/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”2. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”2. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0187).

(P6_TA(2006)0187).

8.3.   Nolīgums starp EK un Albānijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

(Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem un par šā nolīguma pagaidu piemērošanu [COM(2005)0349 — C6-0113/2006 — 2005/0143(CNS)] — Transporta un tūrisma komiteja

Referents: Paolo Costa (A6-0129/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”3. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”3. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0188).

(P6_TA(2006)0188).

8.4.   Nolīgums starp EK un Serbiju un Melnkalni par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

(Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Serbiju un Melnkalni par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem [COM(2005)0353 — C6-0114/2006 — 2005/0141(CNS)] — Transporta un tūrisma komiteja

Referents: Paolo Costa (A6-0126/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”4. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”4. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0189).

(P6_TA(2006)0189).

8.5.   Nolīgums starp EK un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

(Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem un par šā nolīguma pagaidu piemērošanu [COM(2005)0355 — C6-0115/2006 — 2005/0146(CNS)] — Transporta un tūrisma komiteja

Referents: Paolo Costa (A6-0130/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”5. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”5. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0190).

(P6_TA(2006)0190).

8.6.   Nolīgums starp EK un Rumāniju par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

(Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Rumāniju par konkrētiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem [COM(2005)0369 — C6-0116/2006 — 2005/0148(CNS)] — Transporta un tūrisma komiteja

Referents: Paolo Costa (A6-0128/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”6. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”6. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0191).

(P6_TA(2006)0191).

8.7.   Nolīgums starp EK un Moldovas Republiku par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

(Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam noslēgt Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Moldovas Republiku par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem [COM(2005)0371 — C6-0117/2006 — 2005/0151(CNS)] — Transporta un tūrisma komiteja

Referents: Paolo Costa (A6-0127/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”7. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”7. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0192).

(P6_TA(2006)0192).

8.8.   Nolīgums starp EK un Marokas Karalisti par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

(Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem un tā pagaidu piemērošanu [COM(2005)0393 — C6-0118/2006 — 2005/0161(CNS)] — Transporta un tūrisma komiteja

Referents: Paolo Costa (A6-0125/2006)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”8. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”8. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0193).

(P6_TA(2006)0193).

8.9.   Protokola pagarināšana nolīgumam ar Santomi un Prinsipi par zveju * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

(Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai par nolīguma noslēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā, ar ko no 2005. gada 1. jūnija līdz 2006. gada 31. maijam pagarina spēkā esamības termiņu protokolam, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālā kompensācija, kas paredzēta Eiropas Ekonomikas kopienas un Santomes un Prinsipi Demokrātiskās Republikas valdības nolīgumā par zveju pie Santomes un Prinsipi krastiem [COM(2005)0630 — C6-0045/2006 — 2005/0249(CNS)] — Zivsaimniecības komiteja

Referents: Duarte Freitas (A6-0132/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”9. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”9. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS, GROZĪJUMI un NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0194).

(P6_TA(2006)0194).

8.10.   EK un Angolas zvejas nolīgums * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

(Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko denonsē Eiropas Ekonomikas kopienas un Angolas Tautas Republikas valdības Nolīgumu par zveju Angolas piekrastē un atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 2792/1999 [COM(2005)0677 — C6-0035/2006 — 2005/0262(CNS)] — Zivsaimniecības komiteja

Referents: Pedro Guerreiro (A6-0133/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”10. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”10. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0195).

(P6_TA(2006)0195).

8.11.   Pakalpojumu sniegšanas vieta (PVN) * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

(Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par grozīto priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu Nr. 77/388/EEK attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas vietu [COM(2005)0334 — C6-0322/2005 — 2003/0329(CNS)] — Ekonomikas un monetārā komiteja

Referents: Othmar Karas (A6-0153/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”11. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”11. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS, GROZĪJUMI un NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0196).

(P6_TA(2006)0196).

8.12.   Pieprasījums atcelt Tobias Pflüger imunitāti (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

(Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par pieprasījumu atcelt Tobias Pflüger imunitāti [2006/2030(IMM)] — Juridiskā komiteja

Referents: Francesco Enrico Speroni (A6-0156/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”12. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”12. punkts)

LĒMUMA PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0197).

(P6_TA(2006)0197).

8.13.   Uzturvērtības un veselīguma norādes uz pārtikas produktiem ***II (balsošana)

(balsošana)

Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem [09858/3/2005 — C6-0018/2006 — 2003/0165(COD)] — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja

Referente: Adriana Poli Bortone (A6-0122/2006).

(Vajadzīgs kvalificēts vairākums)

(Vajadzīgs kvalificēts vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”13. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”13. punkts)

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA

Pasludināts par apstiprinātu ar grozījumiem (P6_TA(2006)0198).

(P6_TA(2006)0198).

8.14.   Vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošana pārtikai ***II (balsošana)

(balsošana)

Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai [09857/3/2005 — C6-0017/2006 — 2003/0262(COD)] — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja

Referente: Karin Scheele (A6-0078/2006).

(Vajadzīgs kvalificēts vairākums)

(Vajadzīgs kvalificēts vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”14. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”14. punkts)

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA

Pasludināts par apstiprinātu ar grozījumiem (P6_TA(2006)0199).

(P6_TA(2006)0199).

8.15.   Eiropas zušu krājumu atjaunošana * (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka pasākumus Eiropas zušu krājumu atjaunošanai [COM(2005)0472 — C6-0326/2005 — 2005/0201(CNS)] — Zivsaimniecības komiteja

Referents: Albert Jan Maat (A6-0140/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”15. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”15. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0200).

(P6_TA(2006)0200).

NORMATĪVAS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0200).

(P6_TA(2006)0200).

Par balsojumu uzstājās:

Par balsojumu uzstājās:

Albert Jan Maat (referents) par Komisijas priekšlikumu.

8.16.   EK un Marokas partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē * (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai par zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti [COM(2005)0692 — C6-0040/2006 — 2005/0280(CNS)] — Zivsaimniecības komiteja

Referents: Daniel Varela Suanzes-Carpegna (A6-0163/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”16. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”16. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0201).

(P6_TA(2006)0201).

NORMATĪVAS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0201).

(P6_TA(2006)0201).

8.17.   Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzība (2003., 2004. g.) (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par Komisijas 21. un 22. gada pārskatu par Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzību (2003. un 2004. gads) [2005/2150(INI)] — Juridiskā komiteja

Referente: Monica Frassoni (A6-0089/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”17. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”17. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0202).

(P6_TA(2006)0202).

8.18.   Tiesību aktu labāka izstrāde: subsidiaritātes principa piemērošana (2004. g) (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par tiesību aktu labāku izstrādi 2004. gadā un subsidiaritātes principa piemērošanu (12. gada ziņojums) [2005/2055(INI)] — Juridiskā komiteja

Referents: Bert Doorn (A6-0082/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”18. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”18. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0203).

(P6_TA(2006)0203).

Par balsojumu uzstājās:

Par balsojumu uzstājās:

Godfrey Bloom par grozījumu Nr. 8 un 16 pieņemamību.

SĒDI VADA: Josep BORRELL FONTELLES

Priekšsēdētājs

9.   Svinīga sēde — Palestīnas pašpārvalde

No plkst. 12.00 līdz plkst. 12.30 notika Parlamenta svinīgā sēde saistībā ar Palestīnas pašpārvaldes prezidenta Mahmoud Abbas vizīti.

SĒDI VADA: Edward McMILLAN-SCOTT

Priekšsēdētāja vietnieks

10.   Balsošanas laiks (turpinājums)

(turpinājums)

10.1.   Spēkā esošo iekšējā tirgus tiesību aktu ieviešana, sekas un ietekme (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par pašreiz spēkā esošo iekšējā tirgus tiesību aktu ieviešanu, sekām un ietekmi [2004/2224(INI)] — Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja

Referente: Arlene McCarthy (A6-0083/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsojumu rezultāti ”19. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsojumu rezultāti ”19. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0204).

(P6_TA(2006)0204).

10.2.   Normatīvās vides vienkāršošanas stratēģija (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par normatīvās vides vienkāršošanas stratēģiju [2006/2006(INI)] — Juridiskā komiteja

Referents: Giuseppe Gargani (A6-0080/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsojumu rezultāti ”20. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsojumu rezultāti ”20. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0205).

(P6_TA(2006)0205).

10.3.   Likumdevēja vēl neizlemto tiesību aktu priekšlikumu izvērtēšanas rezultāts (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par likumdevēja vēl neizlemto tiesību aktu priekšlikumu izvērtēšanas rezultātu [2005/2214(INI)] — Konstitucionālo jautājumu komiteja

Referente: Sylvia-Yvonne Kaufmann (A6-0143/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsojumu rezultāti ”21. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsojumu rezultāti ”21. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0206).

(P6_TA(2006)0206).

Par balsojumu uzstājās:

Par balsojumu uzstājās:

Jacek Protasiewicz par grozījumu Nr. 1.

11.   Balsojumu skaidrojumi

Rakstiski balsojumu skaidrojumi

Rakstiski balsojumu skaidrojumi

Balsojumu skaidrojumi, kas saskaņā ar Reglamenta 163. panta 3. punktu ir iesniegti rakstiski, ir iekļauti šīs sēdes stenogrammā.

Mutiski balsojumu skaidrojumi

Mutiski balsojumu skaidrojumi

Othmar Karas ziņojums — A6-0153/2006

| — | Othmar Karas |
| --- | --- |

—

Othmar Karas

Francesco Enrico Speroni ziņojums — A6-0156/2006

| — | Esko Seppänen |
| --- | --- |

—

Esko Seppänen

Adriana Poli Bortone ziņojums — A6-0122/2006

| — | Richard Seeber un Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Richard Seeber un Andreas Mölzer

Bert Doorn ziņojums — A6-0082/2006

| — | Francesco Enrico Speroni |
| --- | --- |

—

Francesco Enrico Speroni

12.   Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Balsojumu labojumi

Balsojumu labojumi

Balsojumu labojumi ir pieejami vietnē Sittings Live, Results of votes (roll-call votes), kā arī protokola pielikuma “Rezultāti balsošanai pēc saraksta ”drukātajā versijā.

Sittings Live

Results of votes (roll-call votes)

Elektronisko versiju Parlamenta vietnē Europarl regulāri atjauninās ne ilgāk kā divas nedēļas pēc balsošanas dienas.

Europarl

Pēc tam sagatavos balsojumu labojumu saraksta galīgo variantu, lai to varētu iztulkot un publicēt “Oficiālajā Vēstnesī”.

Nodomi balsot

Nodomi balsot

Tika paziņots par šādiem nodomiem balsot (attiecībā uz nenodotajām balsīm):

Joseph Daul ziņojums — A6-0142/2006

| — | par: Etelka Barsi-Pataky, Edite Estrela, Othmar Karas |
| --- | --- |

—

par: Etelka Barsi-Pataky, Edite Estrela, Othmar Karas

par:

Joseph Daul ziņojums — A6-0145/2006

| — | par: Etelka Barsi-Pataky, Edite Estrela, Othmar Karas |
| --- | --- |

—

par: Etelka Barsi-Pataky, Edite Estrela, Othmar Karas

par:

Duarte Freitas ziņojums — A6-0132/2006

| — | par: Etelka Barsi-Pataky, Elmar Brok |
| --- | --- |

—

par: Etelka Barsi-Pataky, Elmar Brok

par:

Adriana Poli Bortone ziņojums — A6-0122/2006

| — | grozījumi Nr. 50-68 un 68-85 (1. bloks)

  par: Hiltrud Breyer |
| --- | --- |

—

grozījumi Nr. 50-68 un 68-85 (1. bloks)

par: Hiltrud Breyer

par:

| — | grozījums Nr. 91

  par: Hiltrud Breyer |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 91

par: Hiltrud Breyer

par:

| — | grozījums Nr. 66

  pret: Marc Tarabella

  atturas: Hiltrud Breyer |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 66

pret: Marc Tarabella

pret:

atturas: Hiltrud Breyer

atturas:

| — | grozījums Nr. 67

  par: Hiltrud Breyer

  pret: PSE grupas spāņu deputāti |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 67

par: Hiltrud Breyer

par:

pret: PSE grupas spāņu deputāti

pret:

Karin Scheele ziņojums — A6-0078/2006

| — | grozījums Nr. 13

  pret: Frédérique Ries |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 13

pret: Frédérique Ries

pret:

Etelka Barsi-Pataky, Nirj Deva, Edite Estrela, Othmar Karas paziņoja, ka viņi bija klāt, taču nepiedalījās pirmajos balsojumos, jo viņiem nebija balsošanas kartes.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 12.50 un atsākta plkst. 15.05.)

(Sēde tika pārtraukta plkst. 12.50 un atsākta plkst. 15.05.)

SĒDI VADA: Josep BORRELL FONTELLES

Priekšsēdētājs

13.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

14.   Bulgārijas un Rumānijas progresa ziņojums ceļā uz pievienošanos (debates)

(debates)

Komisijas paziņojums: Bulgārijas un Rumānijas progresa ziņojums ceļā uz pievienošanos

José Manuel Barroso (Komisijas priekšsēdētājs) un Olli Rehn (Komisijas loceklis) sniedza paziņojumu.

Uzstājās: Hans-Gert Poettering PPE-DE grupas vārdā, Martin Schulz PSE grupas vārdā, Graham Watson ALDE grupas vārdā, Daniel Marc Cohn-Bendit Verts/ALE grupas vārdā, Jaromír Kohlíček GUE/NGL grupas vārdā, Bastiaan Belder IND/DEM grupas vārdā, Brian Crowley UEN grupas vārdā, Andreas Mölzer, pie grupām nepiederošs deputāts, Elmar Brok, Pierre Moscovici, Nicholson of Winterbourne, Joost Lagendijk un Erik Meijer.

SĒDI VADA: Gérard ONESTA

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Nils Lundgren, Konrad Szymański, Ryszard Czarnecki, Geoffrey Van Orden, Jan Marinus Wiersma, Alexander Lambsdorff, Milan Horáček, Vladimír Remek, Nigel Farage, Hans-Peter Martin, Francisco José Millán Mon, Alexandra Dobolyi, Cecilia Malmström, Elly de Groen-Kouwenhoven, Jean-Claude Martinez, Guido Podestà, Hannes Swoboda, Bronisław Geremek, Hartmut Nassauer, Poul Nyrup Rasmussen, Sophia in 't Veld, Kinga Gál un Helmut Kuhne.

SĒDI VADA: Manuel António dos SANTOS

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Viktória Mohácsi, Camiel Eurlings, Miguel Angel Martínez Martínez, Charles Tannock, Catherine Guy-Quint, David Casa, Józef Pinior, Zbigniew Zaleski, Csaba Sándor Tabajdi, Fernand Le Rachinel, Anna Ibrisagic, Arlene McCarthy, Olli Rehn, Árpád Duka-Zólyomi, Mia De Vits, Georgios Papastamkos, Panagiotis Beglitis, Ari Vatanen, Pia Elda Locatelli, Jacek Protasiewicz, Mairead McGuinness un Panayiotis Demetriou.

Debates tika slēgtas.

15.   Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai)

(jautājumi Komisijai)

Parlaments izskatīja vairākus jautājumus Komisijai (B6-0207/2006).

Pirmā daļa

Pirmā daļa

Jautājums Nr. 48 (Michl Ebner): Mobilo telefonu zvanu toņu reklāmas konkurenci kropļojošais aspekts.

Mariann Fischer Boel (Komisijas locekle) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Michl Ebner.

Jautājums Nr. 49 (Nicholson of Winterbourne): Nepieciešamība pēc kopējiem obligātajiem standartiem par bērniem Eiropā.

Vladimír Špidla (Komisijas loceklis) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Nicholson of Winterbourne, Richard Seeber, Andreas Mölzer un Elizabeth Lynne.

Jautājums Nr. 50 (Neena Gill): Patērētāju informēšana un izglītošana par ĢMO.

Mariann Fischer Boel atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Neena Gill, John Purvis un Andreas Mölzer.

Otrā daļa

Otrā daļa

Jautājums Nr. 51 (Maria Badia I Cutchet): Kopienas noteikumi par starptautiskās mobilo telefonu viesabonēšanas tarifu samazināšanu.

Jautājums Nr. 52 (Seán Ó Neachtain): Viesabonēšanas tarifu samazināšana Eiropā.

Jautājums Nr. 53 (Gay Mitchell): Starptautiskās viesabonēšanas tarifi.

Viviane Reding (Komisijas locekle) atbildēja uz jautājumiem, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Maria Badia I Cutchet, Seán Ó Neachtain, Gay Mitchell, Piia-Noora Kauppi, Sajjad Karim un Malcolm Harbour.

Jautājums Nr. 54 (Brian Crowley): Interneta iespējami drošāka izmantošana.

Viviane Reding atbildēja uz jautājumu, kā arī papildjautājumiem, ko uzdeva Agnes Schierhuber (aizstājot autoru), Seán Ó Neachtain un Gay Mitchell.

Uz jautājumiem Nr. 55 līdz 58 sniegs rakstiskas atbildes.

Jautājums Nr. 59 zaudēja spēku, jo tā autors nebija klāt.

Jautājums Nr. 60 (Margarita Starkevičiūtė): Finanšu pakalpojumi PTO Dohas sarunu kārtā.

Andris Piebalgs (Komisijas loceklis) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Margarita Starkevičiūtė, David Martin un Georgios Papastamkos.

Jautājums Nr. 61 (Bart Staes): Biodegviela.

Andris Piebalgs atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Bart Staes, David Martin un Agnes Schierhuber.

Jautājums Nr. 62 (Bernd Posselt): Energoatkarība.

Andris Piebalgs atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Bernd Posselt, Justas Vincas Paleckis un Laima Liucija Andrikienė.

Uz jautājumiem, uz kuriem netika atbildēts laika trūkuma dēļ, sniegs rakstiskas atbildes (sk. sēdes stenogrammas pielikumu).

sk. sēdes stenogrammas pielikumu

Komisijai atvēlētais jautājumu laiks ir beidzies.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 19.30 un atsākta plkst. 21.00.)

(Sēde tika pārtraukta plkst. 19.30 un atsākta plkst. 21.00.)

SĒDI VADA: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Priekšsēdētāja vietniece

16.   Komiteju un delegāciju sastāvs

Pēc ALDE grupas pieprasījuma Parlaments apstiprināja šāda deputāta iecelšanu amatā:

Delegācija attiecībām ar Dienvidāfriku: Lapo Pistelli

17.   Konkrētu pārnēsājamu sūkļveida encefalopātu profilakses, kontroles un izskaušanas noteikumi ***I (debates)

(debates)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, kas nosaka noteikumus par konkrētu pārnēsājamu, sūkļveidīgu encefalopātu profilaksi, kontroli un izskaušanu [COM(2004)0775 — C6-0223/2004 — 2004/0270B(COD)] — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja

Referente: Dagmar Roth-Behrendt (A6-0161/2006).

Uzstājās Günter Verheugen (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks).

Karl-Heinz Florenz referenta vietā iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf (AGRI komitejas atzinuma sagatavotājs), Horst Schnellhardt PPE-DE grupas vārdā, Karin Scheele PSE grupas vārdā, Mojca Drčar Murko ALDE grupas vārdā, Bart Staes Verts/ALE grupas vārdā, Dimitrios Papadimoulis GUE/NGL grupas vārdā, Urszula Krupa IND/DEM grupas vārdā, James Hugh Allister, pie grupām nepiederošs deputāts, Avril Doyle, Linda McAvan, Marios Matsakis, Thomas Ulmer, Elisabeth Jeggle, Christa Klaß, Richard Seeber un Mairead McGuinness.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 17. maija protokola 6.2. punkts.

18.   Eiropas standartizācijas finansējums ***I (debates)

(debates)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas standartizācijas finansējumu [COM(2005)0377 — C6-0252/2005 — 2005/0157(COD)] — Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja

Referente: Zita Pleštinská (A6-0107/2006).

Uzstājās Günter Verheugen (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks).

Zita Pleštinská iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Yannick Vaugrenard (BUDG komitejas atzinuma sagatavotājs), Paul Rübig (ITRE komitejas atzinuma sagatavotājs), Malcolm Harbour PPE-DE grupas vārdā, Edit Herczog PSE grupas vārdā, Alexander Lambsdorff ALDE grupas vārdā, Zuzana Roithová, Andreas Schwab, Milan Gaľa, Árpád Duka-Zólyomi un Günter Verheugen.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 17. maija protokola 6.3. punkts.

19.   Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšana * (debates)

(debates)

Ziņojums par Padomes ieteikumu par Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšanu [C6-0071/2006 — 2006/0801(CNS)] — Ekonomikas un monetārā komiteja

Referente: Pervenche Berès (A6-0136/2006).

Pervenche Berès iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Alexander Radwan PPE-DE grupas vārdā, Ieke van den Burg PSE grupas vārdā, Wolf Klinz ALDE grupas vārdā, un Othmar Karas.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 17. maija protokola 4.1. punkts.

20.   Valsts finanses Ekonomikas un monetārajā savienībā (debates)

(debates)

Ziņojums par valsts finansēm Ekonomikas un monetārajā savienībā (EMS) [2005/2166(INI)] — Ekonomikas un monetārā komiteja

Referents: Dariusz Rosati (A6-0162/2006).

Dariusz Rosati iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Joaquín Almunia (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Karsten Friedrich Hoppenstedt PPE-DE grupas vārdā, Ieke van den Burg PSE grupas vārdā, Margarita Starkevičiūtė ALDE grupas vārdā, Ilda Figueiredo GUE/NGL grupas vārdā, Marek Aleksander Czarnecki, pie grupām nepiederošs deputāts, Othmar Karas, Pervenche Berès, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Cristobal Montoro Romero, Elisa Ferreira, Andreas Schwab, Antolín Sánchez Presedo un Joaquín Almunia.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 17. maija protokola 6.4. punkts.

21.   Nākamās sēdes darba kārtība

Tika noteikta nākamās dienas sēdes darba kārtība (dokuments “Darba kārtība ”PE 373.210/OJME).

22.   Sēdes slēgšana

Sēde tika slēgta plkst. 23.45.

Julian Priestley

Ģenerālsekretārs

Luigi Cocilovo

Priekšsēdētāja vietnieks

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andrikienė, Angelilli, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gabriele, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Locatelli, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Novērotāji:

Abadjiev Dimitar, Ali Nedzhmi, Anastase Roberta Alma, Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Cappone Maria, Christova Christina Velcheva, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dimitrov Martin, Dîncu Vasile, Duca Viorel, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Husmenova Filiz, Iacob Ridzi Monica Maria, Ilchev Stanimir, Ivanova Iglika, Kazak Tchetin, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Muscă Monica Octavia, Paparizov Atanas Atanassov, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Sârbu Daciana Octavia, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Szabó Károly Ferenc, Ţicău Silvia Adriana, Tîrle Radu, Vigenin Kristian, Zgonea Valeriu Ştefan

---

I PIELIKUMS

BALSOJUMU REZULTĀTI

Saīsinājumu un simbolu saraksts

| + | pieņemts |
| --- | --- |
| - | noraidīts |
| ↓ | zaudējis spēku |
| A | atsaukts |
| PS (..., ..., ...) | balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas) |
| EB (..., ..., ...) | elektroniskā balsošana (par, pret, atturas) |
| bd | balsošana pa daļām |
| ats. | atsevišķa balsošana |
| groz. | grozījums |
| KG | kompromisa grozījums |
| AD | attiecīgā daļa |
| S | svītrojošs grozījums |
| = | identiski grozījumi |
| § | punkts |
| pants | pants |
| apsv. | apsvērums |
| RP | rezolūcijas priekšlikums |
| KRP | kopīgs rezolūcijas priekšlikums |
| AIZKL | aizklāta balsošana |

+

pieņemts

-

noraidīts

↓

zaudējis spēku

A

atsaukts

PS (..., ..., ...)

balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas)

EB (..., ..., ...)

elektroniskā balsošana (par, pret, atturas)

bd

balsošana pa daļām

ats.

atsevišķa balsošana

groz.

grozījums

KG

kompromisa grozījums

AD

attiecīgā daļa

S

svītrojošs grozījums

=

identiski grozījumi

§

punkts

pants

pants

apsv.

apsvērums

RP

rezolūcijas priekšlikums

KRP

kopīgs rezolūcijas priekšlikums

AIZKL

aizklāta balsošana

1.   Rīsu importēšanas režīms *

Ziņojums: Joseph DAUL (A6-0142/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | PS | + | 516, 13, 11 |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

PS

+

516, 13, 11

Pieprasījums balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

2.   Atbalsts šķiedras linu un kaņepju apstrādei *

Ziņojums: Joseph DAUL (A6-0145/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | PS | + | 545, 17, 8 |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

PS

+

545, 17, 8

Pieprasījums balsot pēc saraksta

IND/DEM: galīgais balsojums

3.   EK un Albānijas nolīgums par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *

Ziņojums: Paolo COSTA (A6-0129/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

4.   EK un Serbijas un Melnkalnes nolīgums par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *

Ziņojums: Paolo COSTA (A6-0126/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

5.   EK un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas nolīgums par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *

Ziņojums: Paolo COSTA (A6-0130/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

6.   EK un Rumānijas nolīgums par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *

Ziņojums: Paolo COSTA (A6-0128/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

7.   EK un Moldovas nolīgums par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *

Ziņojums: Paolo COSTA (A6-0127/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

8.   EK un Marokas nolīgums par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *

Ziņojums: Paolo COSTA (A6-0125/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

9.   Protokola pagarināšana zvejas nolīgumam ar Santomi un Prinsipi *

Ziņojums: Duarte FREITAS (A6-0132/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | PS | + | 482, 67, 70 |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

PS

+

482, 67, 70

Pieprasījums balsot pa daļām

IND/DEM: galīgais balsojums

10.   EK un Angolas zvejas nolīgums *

Ziņojums: Pedro GUERREIRO (A6-0133/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

11.   Pakalpojumu sniegšanas vieta (PVN) *

Ziņojums: Othmar KARAS (A6-0153/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

12.   Pieprasījums atcelt Tobias Pflüger imunitāti *

Ziņojums: Francesco Enrico SPERONI (A6-0156/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

13.   Uzturvērtības un veselīguma norādes uz pārtikas produktiem ***II

Ieteikums 2. lasījumam: (vajadzīgs kvalificēts vairākums)

Adriana POLI BORTONE (A6-0122/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. bloks: kompromisa grozījumi | 50-65
  68-89 | UEN, PSE, PPE-DE, ALDE, GUE/NGL + Verts/ALE | PS | + | 614, 8, 16 |
| 2. bloks | 1-16
  19-46 | komiteja | | ↓ | |
| 1. pants, § 1 | 91 | IND/DEM | PS | - | 135, 490, 14 |
| 4. pants, § 2 | 90 | PPE-DE | | - | |
| 66 | UEN, PSE, PPE-DE, ALDE, GUE/NGL + Verts/ALE | PS | + | 513, 85, 43 |
| 17 | komiteja | | ↓ | |
| 4. pants, § 3 | 18 | komiteja | | - | |
| 67 | UEN, PSE, PPE-DE, ALDE, GUE/NGL + Verts/ALE | PS | + | 602, 24, 16 |
| 49 | Christa Klaß u.c. | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

1. bloks: kompromisa grozījumi

50-65

68-89

UEN, PSE, PPE-DE, ALDE, GUE/NGL + Verts/ALE

PS

+

614, 8, 16

2. bloks

1-16

19-46

komiteja

↓

1. pants, § 1

91

IND/DEM

PS

-

135, 490, 14

4. pants, § 2

90

PPE-DE

-

66

UEN, PSE, PPE-DE, ALDE, GUE/NGL + Verts/ALE

PS

+

513, 85, 43

17

komiteja

↓

4. pants, § 3

18

komiteja

-

67

UEN, PSE, PPE-DE, ALDE, GUE/NGL + Verts/ALE

PS

+

602, 24, 16

49

Christa Klaß u.c.

↓

Grozījumus Nr. 47 un 48 atzina par nepieņemamiem saskaņā ar Reglamenta 151. panta 1. punktu.

Grozījums Nr. 74 un 75 tika apvienoti.

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

UEN: 1. bloks, groz. Nr. 66 un 67

IND/DEM: groz. Nr. 91

GUE/NGL: 1. bloks

14.   Vitamīnu, minerālvielu un dažu citu vielu pievienošana pārtikai ***II

Ieteikums 2. lasījumam: (vajadzīgs kvalificēts vairākums)

Karin SCHEELE (A6-0078/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. bloks: kompromisa grozījumi | 1
  5
  11
  14-18 | komiteja


  PSE, PPE-DE, ALDE, GUE/NGL, Verts/ALE + UEN | | + | |
| 2. bloks | 3
  6-8 | komiteja | | ↓ | |
| 12 | komiteja | ats. | ↓ | |
| 3. bloks | 2
  4
  9
  10 | komiteja | | - | |
| 1. pants, § 1 | 19 | IND/DEM | PS | - | 130, 508, 9 |
| 1. pielikums | 13 | IND/DEM | PS | - | 112, 506, 22 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

1. bloks: kompromisa grozījumi

1

5

11

14-18

komiteja

PSE, PPE-DE, ALDE, GUE/NGL, Verts/ALE + UEN

+

2. bloks

3

6-8

komiteja

↓

12

komiteja

ats.

↓

3. bloks

2

4

9

10

komiteja

-

1. pants, § 1

19

IND/DEM

PS

-

130, 508, 9

1. pielikums

13

IND/DEM

PS

-

112, 506, 22

Pieprasījums balsot pēc saraksta

IND/DEM: groz. Nr. 13 un 19

Pieprasījums balsot atsevišķi

GUE/NGL: groz. Nr. 12

15.   Eiropas zušu krājumu atjaunošana *

Ziņojums: Albert Jan MAAT (A6-0140/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1-29 | komiteja | | + | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1-29

komiteja

+

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

16.   EK un Marokas partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē *

Ziņojums: Daniel Varela SUANZES-CARPEGNA (A6-0163/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1-3
  5-7
  10
  13 | komiteja | | + | |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķs balsojums | 4
  8-9
  11-12 | komiteja | | + | |
| Aiz 1. panta | 18 | GUE/NGL | PS | - | 184, 390, 73 |
| 15 | Verts/ALE u.c. | PS | - | 190, 379, 78 |
| 16 | Verts/ALE u.c. | PS | - | 193, 390, 66 |
| 1. apsv. | 17 | GUE/NGL | PS | - | 186, 391, 73 |
| Aiz 1. apsv. | 14 | Verts/ALE u.c. | PS | - | 195, 386, 66 |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | EB | + | 404, 175, 72 |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | PS | + | 409, 167, 79 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1-3

5-7

10

13

komiteja

+

Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķs balsojums

4

8-9

11-12

komiteja

+

Aiz 1. panta

18

GUE/NGL

PS

-

184, 390, 73

15

Verts/ALE u.c.

PS

-

190, 379, 78

16

Verts/ALE u.c.

PS

-

193, 390, 66

1. apsv.

17

GUE/NGL

PS

-

186, 391, 73

Aiz 1. apsv.

14

Verts/ALE u.c.

PS

-

195, 386, 66

Balsojums: grozītais priekšlikums

EB

+

404, 175, 72

Balsojums: normatīvā rezolūcija

PS

+

409, 167, 79

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

GUE/NGL: groz. Nr. 17 un 18

IND/DEM: groz. Nr. 15 un galīgais balsojums

Verts/ALE: groz. Nr. 14, 15 un 16, kā arī galīgais balsojums

Pieprasījums balsot atsevišķi

Verts/ALE: groz. Nr. 4, 8, 9, 11 un 12 (par tiem balsoja kopumā)

17.   Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzība (2003., 2004. g.)

Ziņojums: Monica FRASSONI (A6-0089/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 4 | PPE-DE | | + | |
| § 7 | 3 | Verts/ALE, ALDE | | + | |
| Aiz § 18 | 1 | ALDE, PSE, Verts/ALE, GUE/NGL | | + | |
| § 39 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Aiz § 39 | 2 | ALDE | | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

§ 1

4

PPE-DE

+

§ 7

3

Verts/ALE, ALDE

+

Aiz § 18

1

ALDE, PSE, Verts/ALE, GUE/NGL

+

§ 39

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Aiz § 39

2

ALDE

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Pieprasījums balsot pa daļām

PSE

§ 39

1. daļa: viss teksts. izņemot vārdus “piemēram, tos, par ko lūgumrakstus iesniedza “Equitable life ”un “Lloyds of London””

2. daļa: šie vārdi

18.   Tiesību aktu labāka izstrāde: subsidiaritātes principa piemērošana (2004. g.)

Ziņojums: Bert DOORN (A6-0082/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 8 | 3S | Verts/ALE | EB | + | 336, 288, 10 |
| § 12 | 15=
  19= | PSE
  PPE-DE + PSE + ALDE | | + | |
| § 16 | 4S | Verts/ALE | | - | |
| § 17 | 10S=
  20S= | ALDE, PPE-DE
  - PSE + ALDE
  - Verts/ALE | | + | |
| § 18 | 21 | PPE-DE + PSE + ALDE
  - Verts/ALE | | + | |
| § 19 | 22S | PPE-DE + PSE + ALDE
  - Verts/ALE | | + | |
| 11 | ALDE | | ↓ | |
| § 20 | 23 | PPE-DE + PSE + ALDE
  - Verts/ALE | | + | |
| § 22 | 18 | ALDE | | - | |
| § 27 | 5S | Verts/ALE | | - | |
| § 30 | 6 | Verts/ALE | EB | + | 340, 297, 8 |
| Aiz 12. atsauces | 8=
  16= | ALDE
  ALDE | | + | |
| I apsv. | 1 | Verts/ALE | | - | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

§ 8

3S

Verts/ALE

EB

+

336, 288, 10

§ 12

15=

19=

PSE

PPE-DE + PSE + ALDE

+

§ 16

4S

Verts/ALE

-

§ 17

10S=

20S=

ALDE, PPE-DE

- PSE + ALDE

- Verts/ALE

+

§ 18

21

PPE-DE + PSE + ALDE

- Verts/ALE

+

§ 19

22S

PPE-DE + PSE + ALDE

- Verts/ALE

+

11

ALDE

↓

§ 20

23

PPE-DE + PSE + ALDE

- Verts/ALE

+

§ 22

18

ALDE

-

§ 27

5S

Verts/ALE

-

§ 30

6

Verts/ALE

EB

+

340, 297, 8

Aiz 12. atsauces

8=

16=

ALDE

ALDE

+

I apsv.

1

Verts/ALE

-

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

19.   Spēkā esošo iekšējā tirgus tiesību aktu ieviešana, sekas un ietekme

Ziņojums: Arlene MCCARTHY (A6-0083/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 3 | 17 | PSE | | + | |
| § 4 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 5 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 279, 250, 18 |
| § 6 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 7 | 19 | ALDE | | - | |
| 21 | GUE/NGL | | - | |
| § | sākotnējais teksts | ats. | - | |
| § 8 | 18 | PSE | EB | + | 392, 160, 7 |
| § 9 | § | sākotnējais teksts | ats. | - | |
| § 15 | 22 | GUE/NGL | | - | |
| § | sākotnējais teksts | ats./EB | + | 369, 188, 11 |
| § 17 | 15 | PSE | | - | |
| § 19 | 23 | GUE/NGL | | - | |
| Aiz § 19 | 16 | PPE-DE | | + | |
| C apsv. | 1=
  20=
  24= | Verts/ALE
  GUE/NGL
  Verts/ALE + PSE | | - | |
| § | sākotnējais teksts | ats./EB | + | 344, 218, 10 |
| M apsv. | § | sākotnējais teksts | ats./EB | + | 316, 247, 7 |
| N apsv. | 14 | PSE | | - | |
| Q apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

§ 3

17

PSE

+

§ 4

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 5

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/EB

+

279, 250, 18

§ 6

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 7

19

ALDE

-

21

GUE/NGL

-

§

sākotnējais teksts

ats.

-

§ 8

18

PSE

EB

+

392, 160, 7

§ 9

§

sākotnējais teksts

ats.

-

§ 15

22

GUE/NGL

-

§

sākotnējais teksts

ats./EB

+

369, 188, 11

§ 17

15

PSE

-

§ 19

23

GUE/NGL

-

Aiz § 19

16

PPE-DE

+

C apsv.

1=

20=

24=

Verts/ALE

GUE/NGL

Verts/ALE + PSE

-

§

sākotnējais teksts

ats./EB

+

344, 218, 10

M apsv.

§

sākotnējais teksts

ats./EB

+

316, 247, 7

N apsv.

14

PSE

-

Q apsv.

§

sākotnējais teksts

ats.

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Verts/ALE grupa atsauca grozījumus Nr. 2 līdz 13.

Pieprasījums balsot pa daļām

PPE-DE, PSE, Verts/ALE

§ 5

1. daļa:“uzsver, ka stratēģiska ... visefektīvākā veidā;”

2. daļa:“uzslavē Komisijai ... pieejai regulējumam;”

Pieprasījumi balsot atsevišķi

GUE/NGL: C apsv.

PPE-DE, PSE, Verts/ALE: § 4, 6, 7, 9, 15, kā arī Q un M apsv.

20.   Normatīvās vides vienkāršošanas stratēģija

Ziņojums: Giuseppe GARGANI (A6-0080/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 2 | 8 | PSE | | - | |
| § 6 | 2 | Verts/ALE | | + | |
| Aiz § 6 | 1 | PPE-DE | | + | |
| § 9 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Aiz § 11 | 9 | PSE | | + | |
| § 21 | 3 | Verts/ALE | | + | |
| 10 | PSE | | ↓ | |
| Aiz § 21 | 4 | Verts/ALE | | + | |
| 5 | Verts/ALE | EB | + | 327, 252, 5 |
| Aiz § 22 | 11 | PSE | | A | |
| Aiz § 23 | 6 | Verts/ALE | | + | |
| 7 | Verts/ALE | EB | - | 157, 424, 2 |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 546, 10, 21 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

§ 2

8

PSE

-

§ 6

2

Verts/ALE

+

Aiz § 6

1

PPE-DE

+

§ 9

§

sākotnējais teksts

ats.

+

Aiz § 11

9

PSE

+

§ 21

3

Verts/ALE

+

10

PSE

↓

Aiz § 21

4

Verts/ALE

+

5

Verts/ALE

EB

+

327, 252, 5

Aiz § 22

11

PSE

A

Aiz § 23

6

Verts/ALE

+

7

Verts/ALE

EB

-

157, 424, 2

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

546, 10, 21

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

Pieprasījums balsot atsevišķi

IND/DEM: § 9

21.   Likumdevēja vēl neizlemto tiesību aku priekšlikumu izvērtēšanas rezultāts

Ziņojums: Sylvia-Yvonne KAUFMANN (A6-0143/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aiz § 3 | 1 | PSE | | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Aiz § 3

1

PSE

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

---

II PIELIKUMS

REZULTĀTI BALSOJUMIEM PĒC SARAKSTA

1.   J. Daul ziņojums A6-0142/2006

Rezolūcija

Par: 516

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Garriga Polledo, Gaubert, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Wieland, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 13

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Goudin, Nattrass, Titford, Wise, Wohlin

NI: Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Ribeiro e Castro

Atturas: 11

NI: Allister, Belohorská, Gollnisch, Helmer, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Mölzer, Schenardi, Speroni

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

2.   J. Daul ziņojums A6-0145/2006

Rezolūcija

Par: 545

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Wieland, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gottardi, Grech, Groote, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 17

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Goudin, Nattrass, Titford, Wise, Wohlin

NI: Kilroy-Silk, Mote

PSE: Christensen, Jørgensen, Kristensen

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 8

GUE/NGL: Krarup, Sjöstedt

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Allister, Borghezio, Speroni

PPE-DE: Mathieu

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret

Poul Nyrup Rasmussen

3.   D. Freitas ziņojums A6-0132/2006

Rezolūcija

Par: 482

ALDE: Bourlanges, Cavada, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Jäätteenmäki, Jensen, Morillon, Ortuondo Larrea, Takkula, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Karatzaferis, Louis, de Villiers

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Pret: 67

ALDE: Hall, Malmström, Nicholson of Winterbourne

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Wijkman

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 70

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Degutis, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, in't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis

GUE/NGL: Manolakou, Toussas

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Borghezio, Kozlík, Speroni

PSE: Scheele

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret

Charlotte Cederschiöld

Atturas

Graham Watson

4.   A. Poli Bortone ieteikums A6-0122/2006

1. daļa

Par: 614

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Louis, Sinnott, de Villiers, Wohlin

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 8

IND/DEM: Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

Atturas: 16

GUE/NGL: Manolakou, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Goudin, Nattrass, Titford, Wise

NI: Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Reul, Roithová

PSE: Kindermann

Verts/ALE: van Buitenen

5.   A. Poli Bortone ieteikums A6-0122/2006

Grozījums Nr. 91

Par: 135

ALDE: De Sarnez, Drčar Murko, Ek, Malmström, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Piskorski, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Bauer, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gewalt, Hannan, Hoppenstedt, Klaß, McMillan-Scott, Mauro, Oomen-Ruijten, Varvitsiotis, Veneto, Wijkman, Zatloukal

PSE: Andersson, Berlinguer, Hedh, Hedkvist Petersen, Rothe, Segelström, Weiler, Westlund, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 490

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Gabriele

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Borghezio, Helmer, Kozlík, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gaubert, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 14

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Nattrass, Titford, Wise

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Kilroy-Silk, Mote

PSE: Kindermann

Verts/ALE: van Buitenen, Lichtenberger

Balsojuma labojumi

Pret

Marielle De Sarnez

6.   A. Poli Bortone ieteikums A6-0122/2006

Grozījums Nr. 66

Par: 513

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Markov, Ransdorf, Uca, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Louis, Sinnott, de Villiers, Wohlin

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Pret: 85

ALDE: Busk, Jensen, Riis-Jørgensen, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Wise, Zapałowski

NI: Chruszcz, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Roithová

PSE: Arif, Berlinguer, Berman, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Christensen, Désir, Fruteau, Grech, Guy-Quint, Hamon, Hutchinson, Jørgensen, Kristensen, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lienemann, Locatelli, Muscat, Patrie, Peillon, Poignant, Rasmussen, Rocard, Roure, Savary, Trautmann, Weber Henri

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 43

ALDE: Drčar Murko, Ries

GUE/NGL: Liotard, Manolakou, Toussas

NI: Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Reul

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber

Balsojuma labojumi

Pret

Pervenche Berès, Yannick Vaugrenard, Brigitte Douay, Nathalie Griesbeck

7.   A. Poli Bortone ieteikums A6-0122/2006

Grozījums Nr. 67

Par: 602

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber

Pret: 24

ALDE: Ortuondo Larrea

IND/DEM: Bonde, Rogalski

PSE: Ayala Sender, Calabuig Rull, Cercas, Dobolyi, Fruteau, García Pérez, Kuhne, Lienemann, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Salinas García, Sánchez Presedo, Siwiec, Sornosa Martínez, Szejna, Valenciano Martínez-Orozco, Yañez-Barnuevo García

Atturas: 16

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Manolakou, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Nattrass, Titford, Wise

NI: Claeys, Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Reul

PSE: Kindermann

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par

Marie-Noëlle Lienemann

Pret

Carlos Carnero González, Maria Badia I Cutchet, Rosa Díez González, Raimon Obiols i Germà

8.   K. Scheele ieteikums A6-0078/2006

Grozījums Nr. 19

Par: 130

ALDE: Ek, Malmström, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wohlin, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Dehaene

PSE: Andersson, Hedh, Hedkvist Petersen, Lévai, Patrie, Segelström, Westlund

UEN: Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Podkański, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 508

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Helmer, Martin Hans-Peter, Piskorski, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Atturas: 9

GUE/NGL: Brie

NI: Kilroy-Silk, Kozlík, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Doyle

UEN: Libicki, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par

Hans-Peter Martin, Anders Wijkman

9.   K. Scheele ieteikums A6-0078/2006

Grozījums Nr. 13

Par: 112

ALDE: Attwooll, Davies, Duff, Guardans Cambó, Hall, Losco, Ludford, Lynne, Resetarits, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wohlin, Zapałowski

NI: Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Martin Hans-Peter, Mussolini, Romagnoli, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Itälä, Kauppi, Korhola, Lulling

UEN: Camre, Kuźmiuk

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 506

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Watson

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Wise

NI: Battilocchio, Borghezio, Helmer, Piskorski, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 22

ALDE: Bowles, Toia

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Allister, Baco, Czarnecki Marek Aleksander, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

PPE-DE: Doyle, Wijkman

Verts/ALE: van Buitenen

10.   D. Varela Suanzes-Carpegna ziņojums A6-0163/2006

Grozījums Nr. 18

Par: 184

ALDE: Ek, Maaten, Malmström, Ortuondo Larrea, Van Hecke

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Martin Hans-Peter, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Speroni

PPE-DE: Bowis, Doyle, Fjellner, Handzlik, Hökmark, Ibrisagic, Lewandowski, Rübig, Seeberg, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Carlotti, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Rossa, Désir, Douay, Ettl, Evans Robert, Falbr, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gill, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kinnock, Kristensen, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Lévai, Lienemann, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Pinior, Poignant, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Westlund, Willmott, Wynn

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 390

ALDE: Birutis, Bourlanges, Cappato, Cavada, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, Tomczak, de Villiers, Wise, Wohlin

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Chiesa, Correia, De Keyser, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Fava, Fazakas, Fernandes, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, Madeira, Maňka, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Tzampazi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 73

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Geremek, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Manders, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Brepoels

PSE: Grech, Ilves, Muscat, Piecyk, Sacconi, Swoboda

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par

Christa Prets, Charlotte Cederschiöld

Pret

Alain Hutchinson

Atturas

Eija-Riitta Korhola

11.   D. Varela Suanzes-Carpegna ziņojums A6-0163/2006

Grozījums Nr. 15

Par: 190

ALDE: Ek, Maaten, Malmström, Ortuondo Larrea, Van Hecke

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Mussolini, Speroni

PPE-DE: Bowis, Cederschiöld, Doyle, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Seeberg, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Carlotti, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Rossa, Désir, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gill, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kristensen, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Martin David, Mastenbroek, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Patrie, Peillon, Pinior, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Rothe, Roure, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Weiler, Westlund, Willmott, Wynn

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 379

ALDE: Birutis, Bourlanges, Cappato, Cavada, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Takkula

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, Tomczak, de Villiers, Wise, Wohlin

NI: Baco, Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Chiesa, Correia, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Fava, Fazakas, Fernandes, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Herczog, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Leinen, Liberadzki, Locatelli, Maňka, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Walter, Weber Henri, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 78

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Toia, Väyrynen, Veraldi, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Belohorská, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Brepoels

PSE: Attard-Montalto, van den Burg, Gebhardt, Grech, Muscat, Piecyk, Sacconi, Swoboda

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par

Henri Weber

Pret

Alain Hutchinson

Atturas

Eija-Riitta Korhola

12.   D. Varela Suanzes-Carpegna ziņojums A6-0163/2006

Grozījums Nr. 16

Par: 193

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bowles, Carlshamre, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Hall, in't Veld, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Resetarits, Starkevičiūtė, Sterckx, Toia, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Allister, Czarnecki Ryszard, Helmer, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Mussolini

PPE-DE: Bowis, Cederschiöld, Doyle, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Kauppi, Seeberg, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Carlotti, Castex, Christensen, Corbey, Cottigny, De Rossa, Désir, Douay, Ettl, Falbr, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Ilves, Jørgensen, Kristensen, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Lévai, Lienemann, Madeira, Mastenbroek, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Occhetto, Paasilinna, Patrie, Peillon, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Roure, Sacconi, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Thomsen, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Weiler, Westlund

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 390

ALDE: Birutis, Bourlanges, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Griesbeck, Klinz, Krahmer, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Newton Dunn, Prodi, Staniszewska

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Tomczak, Wise, Wohlin

NI: Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Chiesa, Correia, De Keyser, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Fava, Fazakas, Fernandes, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, Maňka, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Pinior, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Walter, Weber Henri, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 66

ALDE: Beaupuy, Budreikaitė, Busk, Davies, Geremek, Guardans Cambó, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Lax, Losco, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Susta, Takkula, Väyrynen

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, de Villiers, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Brepoels

PSE: Attard-Montalto, van den Burg, Cashman, Corbett, Evans Robert, Gebhardt, Gill, Grech, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Morgan, Muscat, Piecyk, Swoboda, Titley, Willmott, Wynn

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par

Henri Weber

Atturas

Eija-Riitta Korhola

13.   D. Varela Suanzes-Carpegna ziņojums A6-0163/2006

Grozījums Nr. 17

Par: 186

ALDE: Ek, Maaten, Malmström, Ortuondo Larrea, Oviir, Van Hecke

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Mussolini, Speroni

PPE-DE: Bowis, Cederschiöld, Doyle, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Kauppi, Seeberg, Wijkman, Wortmann-Kool

PSE: Andersson, Arif, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Carlotti, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Rossa, Désir, Douay, Ettl, Evans Robert, Falbr, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gill, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kristensen, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Martin David, Mastenbroek, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Occhetto, Paasilinna, Poignant, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Sacconi, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Westlund, Willmott, Wynn

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 391

ALDE: Birutis, Bourlanges, Cappato, Cavada, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Correia, De Keyser, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Fava, Fazakas, Fernandes, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, Maňka, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Pinior, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 73

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Karatzaferis

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Brepoels, Korhola

PSE: Attard-Montalto, van den Burg, Gebhardt, Grech, Hegyi, Herczog, Muscat, Piecyk, Swoboda, Zingaretti

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par

Henri Weber

14.   D. Varela Suanzes-Carpegna ziņojums A6-0163/2006

Grozījums Nr. 14

Par: 195

ALDE: Drčar Murko, Duff, Ek, Maaten, Malmström, Ortuondo Larrea, Oviir, Van Hecke

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Kilroy-Silk, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Mussolini, Speroni

PPE-DE: Bowis, Cederschiöld, Doyle, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Kauppi, Seeberg, Vlasto, Wijkman, Wortmann-Kool

PSE: Andersson, Arif, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Rossa, Désir, Douay, Ettl, Evans Robert, Falbr, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gill, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kristensen, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Patrie, Peillon, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Roure, Sacconi, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Westlund, Willmott, Wynn

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 386

ALDE: Birutis, Bourlanges, Cappato, Cavada, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Takkula

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Baco, Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Cercas, Chiesa, Correia, De Keyser, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Fava, Fazakas, Fernandes, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Maňka, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Pinior, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 66

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Toia, Väyrynen, Veraldi, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Karatzaferis

NI: Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Brepoels

PSE: Attard-Montalto, van den Burg, Gebhardt, Grech, Muscat, Piecyk, Swoboda

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par

Henri Weber

Atturas

Eija-Riitta Korhola

15.   D. Varela Suanzes-Carpegna ziņojums A6-0163/2006

Rezolūcija

Par: 409

ALDE: Birutis, Bourlanges, Busk, Cavada, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Jäätteenmäki, Jensen, Laperrouze, Lehideux, Manders, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Riis-Jørgensen, Takkula

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Bono, Bourzai, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cercas, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Pret: 167

ALDE: Duff, Ek, Hall, Maaten, Malmström, Ortuondo Larrea, Samuelsen, Van Hecke

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Helmer, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Bowis, Cederschiöld, Doyle, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Kauppi, Parish, Seeberg, Wijkman

PSE: Andersson, Berger, Bösch, Cashman, Christensen, Corbett, De Rossa, Ettl, Evans Robert, Falbr, Ford, Gill, Gomes, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kristensen, Leichtfried, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Morgan, Myller, Paasilinna, Rasmussen, Reynaud, Scheele, Segelström, Skinner, Thomsen, Titley, Van Lancker, Westlund, Willmott, Wynn

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 79

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, in't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Matsakis, Mohácsi, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Toia, Väyrynen, Veraldi, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Brepoels, Callanan, Coveney, Hannan, Hybášková, Kamall, McGuinness

PSE: Attard-Montalto, Berlinguer, Berman, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Castex, Chiesa, Corbey, Ferreira Elisa, Gebhardt, Gottardi, Grech, Haug, Herczog, Mastenbroek, Muscat, Napoletano, Piecyk, Sacconi, Vincenzi

Verts/ALE: van Buitenen

16.   G. Gargani ziņojums A6-0080/2006

Rezolūcija

Par: 546

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Catania, de Brún, Figueiredo, Gabriele, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wohlin, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Martin Hans-Peter, Piskorski, Rutowicz, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Berlato, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 10

GUE/NGL: Henin, Toussas, Wurtz

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Knapman, Wise

NI: Mote, Mussolini

Atturas: 21

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Guidoni, Musacchio, Triantaphyllides

IND/DEM: Coûteaux

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

---

PIEŅEMTIE TEKSTI

P6_TA(2006)0186

Rīsu importēšanas režīms *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1785/2003 attiecībā uz rīsu importēšanas režīmu (KOM(2006)0098 — C6-0085/2006 — 2006/0028 (CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2006)0098) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2006)0098) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 36. pantu un 37. panta 2. punkta trešo daļu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C6-0085/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 36. pantu un 37. panta 2. punkta trešo daļu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C6-0085/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 1. daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 1. daļu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0142/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0142/2006),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0187

Atbalsts šķiedras linu un kaņepju apstrādei *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1673/2000 attiecībā uz atbalstu šķiedras linu un kaņepju apstrādei un Regulu (EK) Nr. 1782/2003 attiecībā uz kaņepēm, par kurām var pretendēt uz atbalstu saskaņā ar vienreizējo maksājumu shēmu (KOM(2006)0125 — C6-0119/2006 — 2006/0043(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2006)0125) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2006)0125) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 37. panta 2. punkta trešo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0119/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 37. panta 2. punkta trešo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0119/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 1. daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 1. daļu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0145/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0145/2006),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0188

EK un Albānijas nolīgums par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (KOM(2005)0349 — C6-0113/2006 — 2005/0143(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (KOM(2005)0349) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (KOM(2005)0349) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 80. panta 2. punktu un 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 80. panta 2. punktu un 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,

| — | ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar Parlamentu ir apspriedusies (C6-0113/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar Parlamentu ir apspriedusies (C6-0113/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0129/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0129/2006),

| 1. | apstiprina nolīguma slēgšanu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina nolīguma slēgšanu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Albānijas Republikas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Albānijas Republikas valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0189

EK un Serbijas un Melnkalnes nolīgums par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Serbiju un Melnkalni par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (KOM(2005)0353 — C6-0114/2006 — 2005/0141(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2005)0353) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2005)0353) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 80. panta 2. punktu un 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 80. panta 2. punktu un 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,

| — | ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar Parlamentu ir apspriedusies (C6-0114/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar Parlamentu ir apspriedusies (C6-0114/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0126/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0126/2006),

| 1. | apstiprina nolīguma slēgšanu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina nolīguma slēgšanu;

| 2. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Serbijas un Melnkalnes valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Serbijas un Melnkalnes valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0190

EK un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas nolīgums par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (KOM(2005)0355 — C6-0115/2006 — 2005/0146(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (KOM(2005)0355) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (KOM(2005)0355) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 80. panta 2. punktu un 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 80. panta 2. punktu un 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,

| — | ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar Parlamentu ir apspriedusies (C6-0115/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar Parlamentu ir apspriedusies (C6-0115/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0130/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0130/2006),

| 1. | apstiprina nolīguma slēgšanu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina nolīguma slēgšanu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0191

EK un Rumānijas nolīgums par konkrētiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Rumāniju par konkrētiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (KOM(2005)0369 — C6-0116/2006 — 2005/0148(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (KOM(2005)0369) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (KOM(2005)0369) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 80. panta 2. punktu un 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 80. panta 2. punktu un 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,

| — | ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar Parlamentu ir apspriedusies (C6-0116/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar Parlamentu ir apspriedusies (C6-0116/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0128/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0128/2006),

| 1. | apstiprina nolīguma slēgšanu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina nolīguma slēgšanu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Rumānijas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Rumānijas valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0192

EK un Moldovas nolīgums par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam noslēgt nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Moldovas Republiku par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (KOM(2005)0371 — C6-0117/2006 — 2005/0151(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (KOM(2005)0371) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (KOM(2005)0371) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 80. panta 2. punktu un 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 80. panta 2. punktu un 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,

| — | ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar Parlamentu ir apspriedusies (C6-0117/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar Parlamentu ir apspriedusies (C6-0117/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0127/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0127/2006),

| 1. | apstiprina nolīguma slēgšanu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina nolīguma slēgšanu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Moldovas Republikas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Moldovas Republikas valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0193

EK un Marokas nolīgums par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (KOM(2005)0393 — C6-0118/2006 — 2005/0161(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (KOM(2005)0393) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (KOM(2005)0393) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 80. panta 2. punktu un 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 80. panta 2. punktu un 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,

| — | ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar Parlamentu ir apspriedusies (C6-0118/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar Parlamentu ir apspriedusies (C6-0118/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0125/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0125/2006),

| 1. | apstiprina nolīguma slēgšanu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina nolīguma slēgšanu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Marokas Karalistes valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Marokas Karalistes valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0194

Protokols nolīgumam ar Santomi un Prinsipi par zveju *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par nolīguma noslēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā, ar ko no 2005. gada 1. jūnija līdz 2006. gada 31. maijam pagarina spēkā esamības termiņu protokolam, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālā kompensācija, kas paredzēta Eiropas Ekonomikas kopienas un Santomes un Prinsipi Demokrātiskās Republikas valdības nolīgumā par zveju pie Santomes un Prinsipi krastiem (KOM(2005)0630 — C6-0045/2006 — 2005/0249(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (KOM(2005)0630) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (KOM(2005)0630) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 37. pantu un 300. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 37. pantu un 300. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0045/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0045/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51.pantu un 83. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51.pantu un 83. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas un Attīstības komitejas atzinumu (A6-0132/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas un Attīstības komitejas atzinumu (A6-0132/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Padomes regulas priekšlikumu un apstiprina nolīguma noslēgšanu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Padomes regulas priekšlikumu un apstiprina nolīguma noslēgšanu;

| 2. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt tā nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Santomes un Prinsipi Demokrātiskās Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt tā nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Santomes un Prinsipi Demokrātiskās Republikas valdībai un parlamentam.

| (2.a) | Kopienas finansiālā kompensācija būtu jāizmanto arī piekrastes iedzīvotāju, kuru iztikas avots ir zivsaimniecība, dzīves līmeņa uzlabošanai un tādu vietējo mazo uzņēmumu izveidei, kuri nodarbotos ar zivsaimniecības produktu uzglabāšanu un pārstrādi. |
| --- | --- |

(2.a)

Kopienas finansiālā kompensācija būtu jāizmanto arī piekrastes iedzīvotāju, kuru iztikas avots ir zivsaimniecība, dzīves līmeņa uzlabošanai un tādu vietējo mazo uzņēmumu izveidei, kuri nodarbotos ar zivsaimniecības produktu uzglabāšanu un pārstrādi.

1.a pants

Parlamenta atzinums par zvejas partnerattiecību nolīgumu pagarināšanu vai noslēgšanu jāprasa nevilcinoties, lai izvairītos no šī atzinuma apspriešanas pēc finansiālās kompensācijas izmaksai noteiktā termiņa.

3.a pants

Kad protokols ir spēkā pēdējo gadu un pirms tiek noslēgts nolīgums par tā pagarināšanu, Komisija iesniedz Parlamentam un Padomei ziņojumu par nolīguma piemērošanu un par tā īstenošanas apstākļiem.

3.b pants

Komisija sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par protokola 4. pantā norādītajām mērķa darbībām.

3.c pants

Eiropas Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam vienu eksemplāru no ziņojuma par dziļūdens krabju krājumu pētījumu, ko paredzēts veikt 2006. gadā.

3.d pants

Pirms tiek noslēgtas sarunas par pašreiz pastāvošā nolīguma pagarināšanu, Eiropas Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam ieinteresēto dalībvalstu nostājas par šā nolīguma pagarināšanu.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0195

EK un Angolas zvejas nolīgums *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko denonsē Eiropas Ekonomikas kopienas un Angolas Tautas Republikas valdības Nolīgumu par zveju Angolas piekrastē un atkāpjas no Regulas (EK) 2792/1999 (KOM(2005)0677 — C6-0035/2006 — 2005/0262(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai (KOM(2005)0677) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai (KOM(2005)0677) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 300. panta 2. punkta pirmo daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 300. panta 2. punkta pirmo daļu,

| — | ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome apspriedās ar Parlamentu (C6-0035/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome apspriedās ar Parlamentu (C6-0035/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu, Budžeta komitejas un Attīstības komitejas atzinumus (A6-0133/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu, Budžeta komitejas un Attīstības komitejas atzinumus (A6-0133/2006),

| 1. | apstiprina priekšlikumu Padomes regulai un minētā nolīguma denonsēšanu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina priekšlikumu Padomes regulai un minētā nolīguma denonsēšanu;

| 2. | apstiprina atkāpšanos no Regulas (EK) Nr. 2792/1999, kas iekļauta apstiprinātajā regulā; |
| --- | --- |

2.

apstiprina atkāpšanos no Regulas (EK) Nr. 2792/1999, kas iekļauta apstiprinātajā regulā;

| 3. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt tā nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Angolas Republikas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt tā nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Angolas Republikas valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0196

Pakalpojumu sniegšanas vieta (PVN) *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu Nr. 77/388/EEK attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas vietu (KOM(2005)0334 — C6-0322/2005 — 2003/0329(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2005)0334) (1); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2005)0334) (1);

| — | ņemot vērā EK līguma 93. pantu, saskaņā ar ko Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C6-0322/2005); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 93. pantu, saskaņā ar ko Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C6-0322/2005);

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu;

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A6-0153/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A6-0153/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi atkāpties no Parlamenta apstiprinātā teksta; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi atkāpties no Parlamenta apstiprinātā teksta;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| (1) | Iekšējā tirgus izveide, globalizācija, ierobežojumu atcelšana un tehnoloģiju attīstība ir radījusi lielas pakalpojumu tirdzniecības apjoma un struktūras pārmaiņas. Arvien vairāk pakalpojumu var sniegt no attāluma. Ņemot vērā šo attīstību, gadu gaitā pakāpeniski veica pasākumus un daudzus pakalpojumus tagad apliek ar nodokli, pamatojoties uz galamērķa principu. |
| --- | --- |

(1)

Iekšējā tirgus izveide, globalizācija, ierobežojumu atcelšana un tehnoloģiju attīstība ir radījusi lielas pakalpojumu tirdzniecības apjoma un struktūras pārmaiņas. Arvien vairāk pakalpojumu var sniegt no attāluma. Ņemot vērā šo attīstību, gadu gaitā pakāpeniski veica pasākumus un daudzus pakalpojumus tagad apliek ar nodokli, pamatojoties uz galamērķa principu.

| (1) | Iekšējā tirgus izveide, globalizācija, ierobežojumu atcelšana un tehnoloģiju attīstība ir radījusi lielas pakalpojumu tirdzniecības apjoma un struktūras pārmaiņas. Arvien vairāk pakalpojumu var sniegt no attāluma,
  piemēram, elektroniski sniegtos pakalpojumus un telekomunikāciju pakalpojumus.
  Ņemot vērā šo attīstību, gadu gaitā pakāpeniski veica pasākumus un daudzus pakalpojumus tagad apliek ar nodokli, pamatojoties uz galamērķa principu. |
| --- | --- |

(1)

Iekšējā tirgus izveide, globalizācija, ierobežojumu atcelšana un tehnoloģiju attīstība ir radījusi lielas pakalpojumu tirdzniecības apjoma un struktūras pārmaiņas. Arvien vairāk pakalpojumu var sniegt no attāluma,
  piemēram, elektroniski sniegtos pakalpojumus un telekomunikāciju pakalpojumus.
  Ņemot vērā šo attīstību, gadu gaitā pakāpeniski veica pasākumus un daudzus pakalpojumus tagad apliek ar nodokli, pamatojoties uz galamērķa principu.

| (6) | Atsevišķos gadījumos nav piemērojami vispārējie noteikumi par pakalpojumu sniegšanas vietu gan attiecībā uz ar nodokli apliekamām, gan neapliekamām personām un piemēro īpašas atkāpes. Šīm atkāpēm lielā mērā būtu jābalstās uz spēkā esošajiem kritērijiem un jāatbilst principam par aplikšanu ar nodokli patēriņa vietā, vienlaikus neuzliekot nesamērīgu administratīvo slogu atsevišķiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(6)

Atsevišķos gadījumos nav piemērojami vispārējie noteikumi par pakalpojumu sniegšanas vietu gan attiecībā uz ar nodokli apliekamām, gan neapliekamām personām un piemēro īpašas atkāpes. Šīm atkāpēm lielā mērā būtu jābalstās uz spēkā esošajiem kritērijiem un jāatbilst principam par aplikšanu ar nodokli patēriņa vietā, vienlaikus neuzliekot nesamērīgu administratīvo slogu atsevišķiem uzņēmumiem.

| (6) | Atsevišķos gadījumos nav piemērojami vispārējie noteikumi par pakalpojumu sniegšanas vietu gan attiecībā uz ar nodokli apliekamām, gan neapliekamām personām un piemēro īpašas atkāpes. Šīm atkāpēm lielā mērā būtu jābalstās uz spēkā esošajiem kritērijiem un jāatbilst principam par aplikšanu ar nodokli patēriņa vietā, vienlaikus neuzliekot nesamērīgu administratīvo slogu atsevišķiem uzņēmumiem,
  līdz ar to ir jāvienkāršo noteikumi par pievienotās vērtības nodokli, veicot tādus pasākumus kā “vienas pieturas” sistēmas ieviešana. |
| --- | --- |

(6)

Atsevišķos gadījumos nav piemērojami vispārējie noteikumi par pakalpojumu sniegšanas vietu gan attiecībā uz ar nodokli apliekamām, gan neapliekamām personām un piemēro īpašas atkāpes. Šīm atkāpēm lielā mērā būtu jābalstās uz spēkā esošajiem kritērijiem un jāatbilst principam par aplikšanu ar nodokli patēriņa vietā, vienlaikus neuzliekot nesamērīgu administratīvo slogu atsevišķiem uzņēmumiem,
  līdz ar to ir jāvienkāršo noteikumi par pievienotās vērtības nodokli, veicot tādus pasākumus kā “vienas pieturas” sistēmas ieviešana.

| (8.a) | lai nodrošinātu pareizu PVN piemērošanu attiecībā uz pakalpojumiem reversās iekasēšanas mehānisma ietvaros, dati, kurus ir ievākusi pakalpojumu sniedzēja dalībvalsts, ir jānodod dalībvalstij, kurā atrodas saņēmējs. Padomes 2003. gada 7. oktobra Regulai (EK) Nr. 1798/2003 par administratīvo sadarbību pievienotās (2) vērtības nodokļa jomā ir jāparedz šāda datu nodošana, un attiecīgi jāgroza. Šīs direktīvas pieņemšana ir cieši saistīta ar Regulas (EK) Nr. 1798/2003 nepieciešamajiem grozījumiem, kā arī ar efektīvām izmaiņām PVN informācijas apmaiņas sistēmā (PIAS), lai informācijas apmaiņā iekļautu arī pakalpojumus. |
| --- | --- |

(8.a)

lai nodrošinātu pareizu PVN piemērošanu attiecībā uz pakalpojumiem reversās iekasēšanas mehānisma ietvaros, dati, kurus ir ievākusi pakalpojumu sniedzēja dalībvalsts, ir jānodod dalībvalstij, kurā atrodas saņēmējs. Padomes 2003. gada 7. oktobra Regulai (EK) Nr. 1798/2003 par administratīvo sadarbību pievienotās (2) vērtības nodokļa jomā ir jāparedz šāda datu nodošana, un attiecīgi jāgroza. Šīs direktīvas pieņemšana ir cieši saistīta ar Regulas (EK) Nr. 1798/2003 nepieciešamajiem grozījumiem, kā arī ar efektīvām izmaiņām PVN informācijas apmaiņas sistēmā (PIAS), lai informācijas apmaiņā iekļautu arī pakalpojumus.

(1)
     
  Ja sešām juridiskām personām ir vairāk nekā viens pastāvīgs uzņēmums, šo uzņēmumu savstarpēji sniegtos pakalpojumus neuzskata par pakalpojumiem.

svītrots

3.   Ja ar nodokli apliekamā persona veic arī darbības vai darījumus, kurus neuzskata par preču piegādi vai pakalpojumu sniegšanu, kas apliekama ar nodokli, 1. un 2. punkta vajadzībām to uzskata par ar nodokli apliekamo personu attiecībā uz visiem viņai sniegtajiem pakalpojumiem,
  izņemot, ja pakalpojumus izmanto viņas vai viņas personāla privātām vajadzībām.

3.   Ja ar nodokli apliekamā persona veic arī darbības vai darījumus, kurus neuzskata par preču piegādi vai pakalpojumu sniegšanu, kas apliekama ar nodokli, 1. un 2. punkta vajadzībām to uzskata par ar nodokli apliekamo personu attiecībā uz visiem viņai sniegtajiem pakalpojumiem.

| c) | radio
  un
  televīzijas
  apraides
  pakalpojumi; |
| --- | --- |

c)

radio
  un
  televīzijas
  apraides
  pakalpojumi;

| c) | lineārie un nelineārie
  radio, televīzijas
  un citu audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu
  pakalpojumi; |
| --- | --- |

c)

lineārie un nelineārie
  radio, televīzijas
  un citu audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu
  pakalpojumi;

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0197

Pieprasījums atcelt Tobias Pflüger imunitāti

Eiropas Parlamenta lēmums par pieprasījumu atcelt Tobias Pflüger imunitāti (2006/2030(IMM))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā pieprasījumu atcelt Tobias Pflüger imunitāti, kuru Vācijas Federatīvās Republikas Tieslietu ministrs nosūtīja 2005. gada 29. novembrī un par kuru paziņoja 2005. gada 15. decembra plenārsēdē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pieprasījumu atcelt Tobias Pflüger imunitāti, kuru Vācijas Federatīvās Republikas Tieslietu ministrs nosūtīja 2005. gada 29. novembrī un par kuru paziņoja 2005. gada 15. decembra plenārsēdē,

| — | uzklausījis Tobias Pflüger saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

uzklausījis Tobias Pflüger saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā 10. pantu 1965. gada 8. aprīļa Protokolā par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās, kā arī 6. panta 2. punktu 1976. gada 20. septembra Aktā par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 10. pantu 1965. gada 8. aprīļa Protokolā par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās, kā arī 6. panta 2. punktu 1976. gada 20. septembra Aktā par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās,

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas 1964. gada 12. maija un 1986. gada 10. jūlija spriedumus (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas 1964. gada 12. maija un 1986. gada 10. jūlija spriedumus (1),

| — | ņemot vērā Vācijas Federatīvās Republikas Pamatlikuma 46. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vācijas Federatīvās Republikas Pamatlikuma 46. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 6. panta 2. punktu un 7. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 6. panta 2. punktu un 7. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0156/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0156/2006),

| 1. | nolemj atcelt Tobias Pflüger imunitāti; |
| --- | --- |

1.

nolemj atcelt Tobias Pflüger imunitāti;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu Vācijas Federatīvās Republikas kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu Vācijas Federatīvās Republikas kompetentajām iestādēm.

---

(1)  Lieta 101/63, Wagner/Fohrmann un Krier, 1964. g. krājums (Recueil), 383. lpp., kā arī lieta 149/85, Wybot/Faure un citi, 1986. g. krājums (Recueil), 2391. lpp.

P6_TA(2006)0198

Uzturvērtības un veselīguma norādes uz pārtikas produktiem ***II

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem (9858/3/2005 — C6-0018/2006 — 2003/0165(COD))

(Koplēmuma procedūra, otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (9858/3/2005 — C6-0018/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (9858/3/2005 — C6-0018/2006),

| — | ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2003)0424) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2003)0424) (2),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 62. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 62. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0122/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0122/2006),

| 1. | apstiprina grozīto kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto kopējo nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  26.5.2005. Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0201.

(2)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC2-COD(2003)0165

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2006. gada 16. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar procedūru, kāda izklāstīta Līguma 251. pantā (2),

tā kā:

| (1) | Kopienā pārtikas produktu marķējumā un reklāmā tiek aizvien vairāk izmantotas uzturvērtības un veselīguma norādes. Lai nodrošinātu augstu patērētāju aizsardzības līmeni un atvieglotu viņu izvēli, tirgū laistajiem produktiem
  , tostarp arī ievestajiem,
  jābūt drošiem un atbilstīgi marķētiem.
  Daudzveidīgs un līdzsvarots uzturs ir labas veselības priekšnoteikums, un atsevišķi produkti ir salīdzinoši nozīmīgi kopējā uzturā. |
| --- | --- |

(1)

Kopienā pārtikas produktu marķējumā un reklāmā tiek aizvien vairāk izmantotas uzturvērtības un veselīguma norādes. Lai nodrošinātu augstu patērētāju aizsardzības līmeni un atvieglotu viņu izvēli, tirgū laistajiem produktiem
  , tostarp arī ievestajiem,
  jābūt drošiem un atbilstīgi marķētiem.
  Daudzveidīgs un līdzsvarots uzturs ir labas veselības priekšnoteikums, un atsevišķi produkti ir salīdzinoši nozīmīgi kopējā uzturā.

| (2) | Atšķirības valstu noteikumos, kas attiecas uz šādām norādēm, var kavēt pārtikas produktu brīvu apriti un radīt nevienlīdzīgus konkurences apstākļus. Tādējādi tie tieši ietekmē iekšējā tirgus darbību. Tāpēc ir nepieciešams pieņemt Kopienas noteikumus par to, kā izmantot uzturvērtības un veselīguma norādes uz pārtikas produktiem. |
| --- | --- |

(2)

Atšķirības valstu noteikumos, kas attiecas uz šādām norādēm, var kavēt pārtikas produktu brīvu apriti un radīt nevienlīdzīgus konkurences apstākļus. Tādējādi tie tieši ietekmē iekšējā tirgus darbību. Tāpēc ir nepieciešams pieņemt Kopienas noteikumus par to, kā izmantot uzturvērtības un veselīguma norādes uz pārtikas produktiem.

| (3) | Galvenie marķēšanas noteikumi ir ietverti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/13/EK (2000. gada 20. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (3). Direktīva 2000/13/EK vispārēji aizliedz lietot informāciju, kas var maldināt pircēju vai piedēvē ārstnieciskas īpašības pārtikas produktiem. Šai regulai būtu jāpapildina Direktīvas 2000/13/EK vispārējie principi un jāizklāsta īpaši noteikumi par to, kā lietot uzturvērtības un veselīguma norādes uz pārtikas produktiem, kuri kā tādi jāpiegādā patērētājam. |
| --- | --- |

(3)

Galvenie marķēšanas noteikumi ir ietverti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/13/EK (2000. gada 20. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (3). Direktīva 2000/13/EK vispārēji aizliedz lietot informāciju, kas var maldināt pircēju vai piedēvē ārstnieciskas īpašības pārtikas produktiem. Šai regulai būtu jāpapildina Direktīvas 2000/13/EK vispārējie principi un jāizklāsta īpaši noteikumi par to, kā lietot uzturvērtības un veselīguma norādes uz pārtikas produktiem, kuri kā tādi jāpiegādā patērētājam.

| (4) | Šī regula būtu jāpiemēro visām uzturvērtības un veselīguma norādēm komerciālajā saziņā, inter alia, pārtikas vispārīgajā reklāmā un tādās tirdzniecības veicināšanas kampaņās, ko pilnībā vai daļēji atbalsta valsts iestādes. Tā nebūtu jāpiemēro norādēm nekomerciālajā saziņā, piemēram, uztura pamatnostādnēm vai sabiedrības veselības iestāžu un struktūru sniegtajiem ieteikumiem, vai nekomerciālai informācijai un saziņai presē un zinātniskajās publikācijās. Šai Regulai būtu jāattiecas uz preču zīmēm un citiem zīmolvārdiem, ko var interpretēt kā uzturvērtības vai veselīguma norādes. |
| --- | --- |

(4)

Šī regula būtu jāpiemēro visām uzturvērtības un veselīguma norādēm komerciālajā saziņā, inter alia, pārtikas vispārīgajā reklāmā un tādās tirdzniecības veicināšanas kampaņās, ko pilnībā vai daļēji atbalsta valsts iestādes. Tā nebūtu jāpiemēro norādēm nekomerciālajā saziņā, piemēram, uztura pamatnostādnēm vai sabiedrības veselības iestāžu un struktūru sniegtajiem ieteikumiem, vai nekomerciālai informācijai un saziņai presē un zinātniskajās publikācijās. Šai Regulai būtu jāattiecas uz preču zīmēm un citiem zīmolvārdiem, ko var interpretēt kā uzturvērtības vai veselīguma norādes.

| (5) | Nepatentētus aprakstus (nosaukumus), kas tradicionāli lietoti, lai norādītu kādu pārtikas produktu vai dzērienu kategorijas īpašību, kura var ietekmēt cilvēka veselību, piemēram, “gremošanu veicinoši līdzekļi ”vai “dražejas pret klepu”, varētu izslēgt no šīs regulas piemērošanas jomas. |
| --- | --- |

(5)

Nepatentētus aprakstus (nosaukumus), kas tradicionāli lietoti, lai norādītu kādu pārtikas produktu vai dzērienu kategorijas īpašību, kura var ietekmēt cilvēka veselību, piemēram, “gremošanu veicinoši līdzekļi ”vai “dražejas pret klepu”, varētu izslēgt no šīs regulas piemērošanas jomas.

| (6) | Šī regula neattiecas uz uzturvērtības norādēm par nelabvēlīgu ietekmi; dalībvalstīm, kas vēlas ieviest savu sistēmu attiecībā uz uzturvērtības norādēm par nelabvēlīgu ietekmi, būtu jāpaziņo par šīm sistēmām Komisijai un pārējām dalībvalstīm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/34/EK (1998. gada 22. jūnijs), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā un informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumiem (4). |
| --- | --- |

(6)

Šī regula neattiecas uz uzturvērtības norādēm par nelabvēlīgu ietekmi; dalībvalstīm, kas vēlas ieviest savu sistēmu attiecībā uz uzturvērtības norādēm par nelabvēlīgu ietekmi, būtu jāpaziņo par šīm sistēmām Komisijai un pārējām dalībvalstīm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/34/EK (1998. gada 22. jūnijs), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā un informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumiem (4).

| (7) | Starptautiskā līmenī 1991. gadā ar Pārtikas kodeksu noteica vispārējās pamatnostādnes attiecībā uz norādēm un 1997. gadā — pamatnostādnes attiecībā uz uzturvērtības norādēm. 2004. gadā Pārtikas kodeksa komisija ir pieņēmusi grozījumu pēdējā no minētajām pamatnostādnēm. Šis grozījums attiecas uz veselīguma norāžu iekļaušanu 1997. gada pamatnostādnēs. Pienācīga uzmanība ir pievērsta kodeksa pamatnostādnēs noteiktajām definīcijām un nosacījumiem. |
| --- | --- |

(7)

Starptautiskā līmenī 1991. gadā ar Pārtikas kodeksu noteica vispārējās pamatnostādnes attiecībā uz norādēm un 1997. gadā — pamatnostādnes attiecībā uz uzturvērtības norādēm. 2004. gadā Pārtikas kodeksa komisija ir pieņēmusi grozījumu pēdējā no minētajām pamatnostādnēm. Šis grozījums attiecas uz veselīguma norāžu iekļaušanu 1997. gada pamatnostādnēs. Pienācīga uzmanība ir pievērsta kodeksa pamatnostādnēs noteiktajām definīcijām un nosacījumiem.

| (8) | Iespēju izmantot Padomes Regulā (EK) Nr. 2991/94 (1994. gada 5. decembris), ar ko nosaka standartus ziežamajiem taukiem (5), paredzēto norādi “ar zemu tauku saturu ”ziežamajiem taukiem būtu jāpiemēro šīs regulas noteikumiem, cik drīz vien iespējams. Līdz tam Regulu (EK) Nr. 2991/94 piemēro produktiem, uz ko tā attiecas. |
| --- | --- |

(8)

Iespēju izmantot Padomes Regulā (EK) Nr. 2991/94 (1994. gada 5. decembris), ar ko nosaka standartus ziežamajiem taukiem (5), paredzēto norādi “ar zemu tauku saturu ”ziežamajiem taukiem būtu jāpiemēro šīs regulas noteikumiem, cik drīz vien iespējams. Līdz tam Regulu (EK) Nr. 2991/94 piemēro produktiem, uz ko tā attiecas.

| (9) | Pārtikas produktos var būt ietvertas daudzas uzturvielas un citas vielas, tostarp arī vitamīni, minerālvielas, tostarp mikroelementi, aminoskābes, neaizstājamas taukskābes, šķiedrvielas, dažādi augi un augu ekstrakti ar uzturvērtību vai fizioloģisku ietekmi, un ne tikai, kam var piemērot norādi. Tāpēc būtu jānosaka vispārējie principi, kas piemērojami visām pārtikas produktu norādēm, lai nodrošinātu augstu patērētāju aizsardzības līmeni, sniegtu patērētājam informāciju, kas vajadzīga izvēles izdarīšanai, pilnībā pārzinot faktus, kā arī, lai pārtikas rūpniecībā radītu vienādus konkurences nosacījumus. |
| --- | --- |

(9)

Pārtikas produktos var būt ietvertas daudzas uzturvielas un citas vielas, tostarp arī vitamīni, minerālvielas, tostarp mikroelementi, aminoskābes, neaizstājamas taukskābes, šķiedrvielas, dažādi augi un augu ekstrakti ar uzturvērtību vai fizioloģisku ietekmi, un ne tikai, kam var piemērot norādi. Tāpēc būtu jānosaka vispārējie principi, kas piemērojami visām pārtikas produktu norādēm, lai nodrošinātu augstu patērētāju aizsardzības līmeni, sniegtu patērētājam informāciju, kas vajadzīga izvēles izdarīšanai, pilnībā pārzinot faktus, kā arī, lai pārtikas rūpniecībā radītu vienādus konkurences nosacījumus.

| (10) | Patērētāji var uzskatīt, ka pārtikas produktiem, kuru tirdzniecību veicina ar norādēm, ir uzturvērtības, fizioloģiskas vai citas priekšrocības attiecībā uz veselību, salīdzinot ar līdzīgiem vai citiem produktiem, kam šādas uzturvielas un citas vielas nav pievienotas. Tas var mudināt patērētājus izdarīt izvēli, no kuras tieši ir atkarīgs atsevišķu uzturvielu vai citu vielu kopējais patēriņš tādā veidā, kas ir pretrunā ar zinātnes atziņām. Lai vērstos pret šādu iespējamu nevēlamu ietekmi, ir lietderīgi ieviest atsevišķus ierobežojumus attiecībā uz produktiem ar šādām norādēm. Šajā sakarā tādi faktori kā dažu vielu
  klātbūtne vai
  produkta uzturvielu apraksts ir piemēroti kritēriji, lai noteiktu, vai uz produkta var būt norādes. Šādu kritēriju izmantošana valsts līmenī, lai arī palīdz patērētājiem veikt apzinātu izvēli attiecībā uz uzturu, var veidot šķēršļus tirdzniecībai Kopienā, un tāpēc tie ir jāsaskaņo Kopienas līmenī.
  Šī regula neattiecas uz tādu saziņu un informāciju par ietekmi uz veselību, kas papildina valsts iestādes vai Kopienas paziņojumus par alkohola pārmērīgas lietošanas risku. |
| --- | --- |

(10)

Patērētāji var uzskatīt, ka pārtikas produktiem, kuru tirdzniecību veicina ar norādēm, ir uzturvērtības, fizioloģiskas vai citas priekšrocības attiecībā uz veselību, salīdzinot ar līdzīgiem vai citiem produktiem, kam šādas uzturvielas un citas vielas nav pievienotas. Tas var mudināt patērētājus izdarīt izvēli, no kuras tieši ir atkarīgs atsevišķu uzturvielu vai citu vielu kopējais patēriņš tādā veidā, kas ir pretrunā ar zinātnes atziņām. Lai vērstos pret šādu iespējamu nevēlamu ietekmi, ir lietderīgi ieviest atsevišķus ierobežojumus attiecībā uz produktiem ar šādām norādēm. Šajā sakarā tādi faktori kā dažu vielu
  klātbūtne vai
  produkta uzturvielu apraksts ir piemēroti kritēriji, lai noteiktu, vai uz produkta var būt norādes. Šādu kritēriju izmantošana valsts līmenī, lai arī palīdz patērētājiem veikt apzinātu izvēli attiecībā uz uzturu, var veidot šķēršļus tirdzniecībai Kopienā, un tāpēc tie ir jāsaskaņo Kopienas līmenī.
  Šī regula neattiecas uz tādu saziņu un informāciju par ietekmi uz veselību, kas papildina valsts iestādes vai Kopienas paziņojumus par alkohola pārmērīgas lietošanas risku.

| (11) | Piemērojot uzturvielu aprakstus kā kritēriju, būtu jātiecas izvairīties no situācijas, kad uzturvērtības vai veselīguma norādes slēpj vispārējo pārtikas produkta uzturvērtības statusu, kas varētu maldināt patērētājus, tiem cenšoties izdarīt veselīgāku izvēli saistībā ar līdzsvarotu uzturu. Uzturvielu apraksti, kā paredzēts šajā regulā, būtu domāti tikai un vienīgi tam, lai reglamentētu apstākļus, kādos norādes drīkst izdarīt. Tiem būtu jābalstās uz vispārpieņemtiem zinātniskiem pierādījumiem, kas attiecas uz uztura saistību ar veselību. Aprakstos tomēr arī būtu jāparedz produktu jauninājumu iespējamība un jāņem vērā ar uzturu saistītu paradumu un tradīciju dažādība, kā arī tas, ka atsevišķiem produktiem ir būtiska nozīme vispārējā uzturā. |
| --- | --- |

(11)

Piemērojot uzturvielu aprakstus kā kritēriju, būtu jātiecas izvairīties no situācijas, kad uzturvērtības vai veselīguma norādes slēpj vispārējo pārtikas produkta uzturvērtības statusu, kas varētu maldināt patērētājus, tiem cenšoties izdarīt veselīgāku izvēli saistībā ar līdzsvarotu uzturu. Uzturvielu apraksti, kā paredzēts šajā regulā, būtu domāti tikai un vienīgi tam, lai reglamentētu apstākļus, kādos norādes drīkst izdarīt. Tiem būtu jābalstās uz vispārpieņemtiem zinātniskiem pierādījumiem, kas attiecas uz uztura saistību ar veselību. Aprakstos tomēr arī būtu jāparedz produktu jauninājumu iespējamība un jāņem vērā ar uzturu saistītu paradumu un tradīciju dažādība, kā arī tas, ka atsevišķiem produktiem ir būtiska nozīme vispārējā uzturā.

| (12) | Izstrādājot uzturvielu aprakstu, būtu jāņem vērā dažādu tādu uzturvielu un vielu saturu, kurām ir uzturvērtība vai fizioloģiska ietekme, jo īpaši tas attiecas uz taukiem, piesātinātiem taukiem, hidroģenētām taukskābēm, sāli/sodu un cukuriem, kuru patēriņš kopējā uzturā nav ieteicams pārāk liels, kā arī polinepiesātinātiem un mononepiesātinātiem taukiem, pieejamiem ogļhidrātiem (kas nav cukuri), vitamīniem, minerālvielām, proteīniem un šķiedrvielām. Nosakot uzturvielu aprakstus, būtu jāņem vērā dažādas pārtikas produktu kategorijas, kā arī šo pārtikas produktu vieta un nozīme kopējā uzturā
  , un pienācīga uzmanība būtu jāpievērš dažādajiem ēšanas paradumiem un patēriņa modeļiem dalībvalstīs
  . Atkarībā no atsevišķu pārtikas produktu vai pārtikas produktu kategoriju nozīmes un svarīguma iedzīvotāju uzturā var būt nepieciešamas atkāpes attiecībā uz prasību ievērot noteikto uzturvielu aprakstu. Tie būtu kompleksi tehniski uzdevumi, un attiecīgo pasākumu pieņemšana būtu jāuztic Komisijai, ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes ieteikumus. |
| --- | --- |

(12)

Izstrādājot uzturvielu aprakstu, būtu jāņem vērā dažādu tādu uzturvielu un vielu saturu, kurām ir uzturvērtība vai fizioloģiska ietekme, jo īpaši tas attiecas uz taukiem, piesātinātiem taukiem, hidroģenētām taukskābēm, sāli/sodu un cukuriem, kuru patēriņš kopējā uzturā nav ieteicams pārāk liels, kā arī polinepiesātinātiem un mononepiesātinātiem taukiem, pieejamiem ogļhidrātiem (kas nav cukuri), vitamīniem, minerālvielām, proteīniem un šķiedrvielām. Nosakot uzturvielu aprakstus, būtu jāņem vērā dažādas pārtikas produktu kategorijas, kā arī šo pārtikas produktu vieta un nozīme kopējā uzturā
  , un pienācīga uzmanība būtu jāpievērš dažādajiem ēšanas paradumiem un patēriņa modeļiem dalībvalstīs
  . Atkarībā no atsevišķu pārtikas produktu vai pārtikas produktu kategoriju nozīmes un svarīguma iedzīvotāju uzturā var būt nepieciešamas atkāpes attiecībā uz prasību ievērot noteikto uzturvielu aprakstu. Tie būtu kompleksi tehniski uzdevumi, un attiecīgo pasākumu pieņemšana būtu jāuztic Komisijai, ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes ieteikumus.

| (13) | Uztura bagātinātāji, kā tie definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/46/EK (2002. gada 10. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz uztura bagātinātājiem (6), kas ir šķidrā veidā un kuru spirta tilpumkoncentrācija ir lielāka par 1,2 %, šajā regulā netiek uzskatīti par dzērieniem. |
| --- | --- |

(13)

Uztura bagātinātāji, kā tie definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/46/EK (2002. gada 10. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz uztura bagātinātājiem (6), kas ir šķidrā veidā un kuru spirta tilpumkoncentrācija ir lielāka par 1,2 %, šajā regulā netiek uzskatīti par dzērieniem.

| (14) | Pašreiz dažās dalībvalstīs attiecībā uz vielām, kuru labvēlīga ietekme nav konstatēta vai par kurām patlaban nav pietiekamas zinātnieku vienprātības, pārtikas produktu marķējumā un reklāmā izmanto ļoti dažādas norādes. Ir nepieciešams nodrošināt, ka vielām, par kurām dota norāde, ir konstatēta labvēlīga uzturvērtība vai fizioloģiskā ietekme. |
| --- | --- |

(14)

Pašreiz dažās dalībvalstīs attiecībā uz vielām, kuru labvēlīga ietekme nav konstatēta vai par kurām patlaban nav pietiekamas zinātnieku vienprātības, pārtikas produktu marķējumā un reklāmā izmanto ļoti dažādas norādes. Ir nepieciešams nodrošināt, ka vielām, par kurām dota norāde, ir konstatēta labvēlīga uzturvērtība vai fizioloģiskā ietekme.

| (15) | Lai panāktu to, ka sniegtās norādes atbilst patiesībai, norādē minētajai vielai galaproduktā jābūt pietiekamā daudzumā vai šī viela produktā vispār nedrīkst būt vai arī tai jābūt pienācīgi samazinātā daudzumā, kas rada norādei atbilstīgu uzturvērtību vai fizioloģisko ietekmi. Vielai arī jābūt organismam izmantojamā veidā. Turklāt vajadzības gadījumā ievērojams tās vielas daudzums, kura rada norādei atbilstīgu uzturvērtību vai fizioloģisko ietekmi, būtu jānodrošina ar tādu pārtikas produkta daudzumu, kas atbilst pieņēmumam par saprātīgu patēriņu. |
| --- | --- |

(15)

Lai panāktu to, ka sniegtās norādes atbilst patiesībai, norādē minētajai vielai galaproduktā jābūt pietiekamā daudzumā vai šī viela produktā vispār nedrīkst būt vai arī tai jābūt pienācīgi samazinātā daudzumā, kas rada norādei atbilstīgu uzturvērtību vai fizioloģisko ietekmi. Vielai arī jābūt organismam izmantojamā veidā. Turklāt vajadzības gadījumā ievērojams tās vielas daudzums, kura rada norādei atbilstīgu uzturvērtību vai fizioloģisko ietekmi, būtu jānodrošina ar tādu pārtikas produkta daudzumu, kas atbilst pieņēmumam par saprātīgu patēriņu.

| (16) | Ir svarīgi, lai norādes uz pārtikas produktu marķējuma būtu saprotamas patērētājam, un ir pareizi visus patērētājus aizsargāt pret maldinošām norādēm. Taču kopš Padomes Direktīvas 84/450/EEK (1984. gada 10. septembris), kas attiecas uz maldinošu salīdzinošo reklāmu (7) stāšanās spēkā Eiropas Kopienu Tiesa, izskatot lietas, kas saistītas ar reklāmas jomu, ir atzinusi par vajadzīgu pārbaudīt šīs prakses ietekmi uz iedomātu, tipisku patērētāju. Saskaņā ar proporcionalitātes principu un lai dotu iespēju efektīvi piemērot aizsargpasākumus, kas paredzēti šajā regulā, tajā par atsauces lielumu, ņemot vērā sociālos, kultūras un lingvistiskos faktorus, izmantots vidusmēra patērētājs, kurš ir samērā labi informēts, kā arī samērā vērīgs un piesardzīgs, kā to ir interpretējusi Tiesa, bet tajā paredzēti noteikumi, lai novērstu tādu patērētāju izmantošanu, kuru īpašības tos padara īpaši neaizsargātus pret maldinošām norādēm. Ja kāda norāde ir īpaši vērsta uz konkrētu patērētāju grupu, piemēram, bērniem, vēlams, ka šīs norādes ietekmi vērtē no attiecīgās grupas vidusmēra pārstāvja viedokļa. Metode, ar kuru nosaka vidusmēra patērētāju, nav statistikas metode. Attiecīgo valstu tiesām un iestādēm būs jāizmanto savu pašu lemtspēja, ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru, lai noteiktu vidusmēra patērētāja tipisko reakciju katrā konkrētā gadījumā. |
| --- | --- |

(16)

Ir svarīgi, lai norādes uz pārtikas produktu marķējuma būtu saprotamas patērētājam, un ir pareizi visus patērētājus aizsargāt pret maldinošām norādēm. Taču kopš Padomes Direktīvas 84/450/EEK (1984. gada 10. septembris), kas attiecas uz maldinošu salīdzinošo reklāmu (7) stāšanās spēkā Eiropas Kopienu Tiesa, izskatot lietas, kas saistītas ar reklāmas jomu, ir atzinusi par vajadzīgu pārbaudīt šīs prakses ietekmi uz iedomātu, tipisku patērētāju. Saskaņā ar proporcionalitātes principu un lai dotu iespēju efektīvi piemērot aizsargpasākumus, kas paredzēti šajā regulā, tajā par atsauces lielumu, ņemot vērā sociālos, kultūras un lingvistiskos faktorus, izmantots vidusmēra patērētājs, kurš ir samērā labi informēts, kā arī samērā vērīgs un piesardzīgs, kā to ir interpretējusi Tiesa, bet tajā paredzēti noteikumi, lai novērstu tādu patērētāju izmantošanu, kuru īpašības tos padara īpaši neaizsargātus pret maldinošām norādēm. Ja kāda norāde ir īpaši vērsta uz konkrētu patērētāju grupu, piemēram, bērniem, vēlams, ka šīs norādes ietekmi vērtē no attiecīgās grupas vidusmēra pārstāvja viedokļa. Metode, ar kuru nosaka vidusmēra patērētāju, nav statistikas metode. Attiecīgo valstu tiesām un iestādēm būs jāizmanto savu pašu lemtspēja, ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru, lai noteiktu vidusmēra patērētāja tipisko reakciju katrā konkrētā gadījumā.

| (17) | Zinātniskajam pamatojumam būtu jābūt galvenajam vērā ņemamajam aspektam attiecībā uz uzturvērtības un veselības ietekmes norāžu lietošanu, un pārtikas uzņēmumiem to lietojums būtu jāpamato.
  Norāde būtu zinātniski jāpamato, ņemot vērā pieejamo zinātnisko datu kopumu un izsverot pierādījumus. |
| --- | --- |

(17)

Zinātniskajam pamatojumam būtu jābūt galvenajam vērā ņemamajam aspektam attiecībā uz uzturvērtības un veselības ietekmes norāžu lietošanu, un pārtikas uzņēmumiem to lietojums būtu jāpamato.
  Norāde būtu zinātniski jāpamato, ņemot vērā pieejamo zinātnisko datu kopumu un izsverot pierādījumus.

| (18) | Uzturvērtības vai veselīguma norādes nebūtu jāsniedz, ja tās neatbilst vispāratzītiem uztura un veselības principiem vai, ja tās veicina vai attaisno kāda pārtikas produkta pārmērīgu lietošanu, vai nonievā laba uztura principus. |
| --- | --- |

(18)

Uzturvērtības vai veselīguma norādes nebūtu jāsniedz, ja tās neatbilst vispāratzītiem uztura un veselības principiem vai, ja tās veicina vai attaisno kāda pārtikas produkta pārmērīgu lietošanu, vai nonievā laba uztura principus.

| (19) | Ņemot vērā pozitīvo iespaidu, kāds rodas par pārtikas produktiem ar uzturvērtības un veselīguma norādēm, kā arī šo produktu iespējamo ietekmi uz ēšanas paradumiem un kopējo uztura patēriņu, patērētājam būtu jāspēj novērtēt kopējā uzturvērtības kvalitāte. Tāpēc produktu uzturvērtības marķēšanai jābūt obligātai un tā jāattiecina uz visiem pārtikas produktiem, uz kuriem tiek lietotas veselīguma norādes. |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā pozitīvo iespaidu, kāds rodas par pārtikas produktiem ar uzturvērtības un veselīguma norādēm, kā arī šo produktu iespējamo ietekmi uz ēšanas paradumiem un kopējo uztura patēriņu, patērētājam būtu jāspēj novērtēt kopējā uzturvērtības kvalitāte. Tāpēc produktu uzturvērtības marķēšanai jābūt obligātai un tā jāattiecina uz visiem pārtikas produktiem, uz kuriem tiek lietotas veselīguma norādes.

| (20) | Vispārīgi uzturvērtības marķēšanas nosacījumi ir ietverti Padomes Direktīvā 90/496/EEK (1990. gada 24. septembris) par pārtikas produktu uzturvielu marķējumu (8). Saskaņā ar šo direktīvu, ja marķējumā, noformējumā vai reklāmā iekļauj uzturvērtības norādi, uzturvērtības marķēšana ir obligāta, izņemot vispārīgas reklāmas gadījumus. Ja uzturvērtības norāde skar cukurus, piesātinātas taukskābes, šķiedrvielas vai nātriju, šajā informācijā būtu jābūt 2. grupas dati, kā noteikts Direktīvas 90/496/EEK 4. panta 1. punktā. Lai panāktu augsta līmeņa patērētāju aizsardzību, šo pienākumu nodrošināt 2. grupas informāciju būtu jāpiemēro mutatis mutandis visos gadījumos, kad ir izdarīta veselīguma norāde, izņemot vispārīgas reklāmas gadījumus. |
| --- | --- |

(20)

Vispārīgi uzturvērtības marķēšanas nosacījumi ir ietverti Padomes Direktīvā 90/496/EEK (1990. gada 24. septembris) par pārtikas produktu uzturvielu marķējumu (8). Saskaņā ar šo direktīvu, ja marķējumā, noformējumā vai reklāmā iekļauj uzturvērtības norādi, uzturvērtības marķēšana ir obligāta, izņemot vispārīgas reklāmas gadījumus. Ja uzturvērtības norāde skar cukurus, piesātinātas taukskābes, šķiedrvielas vai nātriju, šajā informācijā būtu jābūt 2. grupas dati, kā noteikts Direktīvas 90/496/EEK 4. panta 1. punktā. Lai panāktu augsta līmeņa patērētāju aizsardzību, šo pienākumu nodrošināt 2. grupas informāciju būtu jāpiemēro mutatis mutandis visos gadījumos, kad ir izdarīta veselīguma norāde, izņemot vispārīgas reklāmas gadījumus.

| (21) | Būtu jāizstrādā arī atļauto uzturvērtības norāžu un to lietošanas īpašo nosacījumu saraksts, pamatojoties uz nosacījumiem, kā lietot šādas norādes, par kurām ir panākta vienošanās valstu vai starptautiskā līmenī un kuras ir noteiktas ar Kopienas tiesību aktiem. Uz norādēm, ko patērētājs uztver kā minētajā sarakstā iekļautās uzturvērtības norādes, būtu jāattiecina tie paši nosacījumi, kādus attiecina uz sarakstā iekļautajām norādēm. Piemēram, uz norādēm, kas saistās ar vitamīnu un minerālvielu pievienošanu, piemēram — “ar ...”, “atjaunots ...”, “pievienots ... ”vai “bagātināts ...”, būtu jāattiecina tie paši noteikumi, kas attiecas uz norādi “... avots”. Lai ņemtu vērā zinātnes un tehnoloģijas attīstību, saraksts būtu regulāri jāatjaunina. Turklāt salīdzinošās norādēs būtu galapatērētājam skaidri jānorāda salīdzināmie produkti. |
| --- | --- |

(21)

Būtu jāizstrādā arī atļauto uzturvērtības norāžu un to lietošanas īpašo nosacījumu saraksts, pamatojoties uz nosacījumiem, kā lietot šādas norādes, par kurām ir panākta vienošanās valstu vai starptautiskā līmenī un kuras ir noteiktas ar Kopienas tiesību aktiem. Uz norādēm, ko patērētājs uztver kā minētajā sarakstā iekļautās uzturvērtības norādes, būtu jāattiecina tie paši nosacījumi, kādus attiecina uz sarakstā iekļautajām norādēm. Piemēram, uz norādēm, kas saistās ar vitamīnu un minerālvielu pievienošanu, piemēram — “ar ...”, “atjaunots ...”, “pievienots ... ”vai “bagātināts ...”, būtu jāattiecina tie paši noteikumi, kas attiecas uz norādi “... avots”. Lai ņemtu vērā zinātnes un tehnoloģijas attīstību, saraksts būtu regulāri jāatjaunina. Turklāt salīdzinošās norādēs būtu galapatērētājam skaidri jānorāda salīdzināmie produkti.

| (22) | Nosacījumi tādām norādēm kā “bez laktozes ”vai “bez lipekļa”, kas paredzēti daļai patērētāju ar īpašiem veselības traucējumiem, būtu jānosaka ar Padomes Direktīvu 89/398/EEK (1989. gada 3. maijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz īpašas diētas pārtikas produktiem (9) attiecībā uz īpašas diētas pārtikas produktiem. Turklāt šajā direktīvā ir paredzēta iespēja, ka pārtikas produktiem, kas ir paredzēti ikdienas patēriņam, var paredzēt norādes par to piemērotību šai patērētāju daļai, ja tie atbilst šāda apgalvojuma noteikumiem. Līdz laikam, kad Kopienas līmenī tiek noteikti šāda apgalvojuma noteikumi, dalībvalstis var paturēt spēkā esošos vai pieņemt jaunus attiecīgos valsts pasākumus. |
| --- | --- |

(22)

Nosacījumi tādām norādēm kā “bez laktozes ”vai “bez lipekļa”, kas paredzēti daļai patērētāju ar īpašiem veselības traucējumiem, būtu jānosaka ar Padomes Direktīvu 89/398/EEK (1989. gada 3. maijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz īpašas diētas pārtikas produktiem (9) attiecībā uz īpašas diētas pārtikas produktiem. Turklāt šajā direktīvā ir paredzēta iespēja, ka pārtikas produktiem, kas ir paredzēti ikdienas patēriņam, var paredzēt norādes par to piemērotību šai patērētāju daļai, ja tie atbilst šāda apgalvojuma noteikumiem. Līdz laikam, kad Kopienas līmenī tiek noteikti šāda apgalvojuma noteikumi, dalībvalstis var paturēt spēkā esošos vai pieņemt jaunus attiecīgos valsts pasākumus.

| (23) | Veselīguma norādes jāatļauj lietot Kopienā tikai pēc tam, kad ir veikts zinātnisks novērtējums iespējami visaugstākajā līmenī. Lai nodrošinātu šo norāžu saskaņotu zinātnisku novērtējumu, šādi novērtējumi jāveic Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei.
  Pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma viņam var ļaut iepazīties ar lietu, lai pārbaudītu procedūras norisi. |
| --- | --- |

(23)

Veselīguma norādes jāatļauj lietot Kopienā tikai pēc tam, kad ir veikts zinātnisks novērtējums iespējami visaugstākajā līmenī. Lai nodrošinātu šo norāžu saskaņotu zinātnisku novērtējumu, šādi novērtējumi jāveic Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei.
  Pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma viņam var ļaut iepazīties ar lietu, lai pārbaudītu procedūras norisi.

| (24) | Psiholoģiskās un uzvedības funkcijas var būt atkarīgas ne tikai no faktoriem, kas saistīti ar uzturu, bet arī no daudziem citiem. Tādējādi informācija par šīm funkcijām ir ļoti sarežģīta, un vispusīgu, patiesu un izsmeļošu ziņojumu ir grūti iekļaut īsā norādē, ko izmanto pārtikas produktu marķēšanai un reklāmai. Tāpēc ir lietderīgi, izmantojot psiholoģiskās un uzvedības norādes, prasīt zinātnisku pamatojumu. |
| --- | --- |

(24)

Psiholoģiskās un uzvedības funkcijas var būt atkarīgas ne tikai no faktoriem, kas saistīti ar uzturu, bet arī no daudziem citiem. Tādējādi informācija par šīm funkcijām ir ļoti sarežģīta, un vispusīgu, patiesu un izsmeļošu ziņojumu ir grūti iekļaut īsā norādē, ko izmanto pārtikas produktu marķēšanai un reklāmai. Tāpēc ir lietderīgi, izmantojot psiholoģiskās un uzvedības norādes, prasīt zinātnisku pamatojumu.

| (25) | Ņemot vērā Komisijas Direktīvu 96/8/EK (1996. gada 26. februāris) par pārtikas produktiem, ko paredzēts izmantot svara samazināšanas diētām ar samazinātu enerģētisko vērtību (10), ar ko aizliedz minētajā direktīvā noteikto produktu marķējumā, noformējumā un reklāmā izmantot norādes par svara zaudēšanas ātrumu vai lielumu, ko var sasniegt, tos izmantojot, ir uzskatīts par lietderīgu attiecināt šo ierobežojumu uz visiem pārtikas produktiem. |
| --- | --- |

(25)

Ņemot vērā Komisijas Direktīvu 96/8/EK (1996. gada 26. februāris) par pārtikas produktiem, ko paredzēts izmantot svara samazināšanas diētām ar samazinātu enerģētisko vērtību (10), ar ko aizliedz minētajā direktīvā noteikto produktu marķējumā, noformējumā un reklāmā izmantot norādes par svara zaudēšanas ātrumu vai lielumu, ko var sasniegt, tos izmantojot, ir uzskatīts par lietderīgu attiecināt šo ierobežojumu uz visiem pārtikas produktiem.

| (26) | Veselīguma norādes, kas neattiecas uz slimības riska samazināšanu
  vai uz bērnu attīstību un veselību
  , pamatojoties uz vispārpieņemtiem zinātniskiem pierādījumiem, būtu jāpakļauj citāda veida novērtējumam un atļaujas piešķiršanai. Tāpēc ir jāpieņem Kopienas saraksts ar šādām atļautām norādēm pēc apspriešanās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi.
  Turklāt, lai veicinātu jauninājumus, tām veselīguma norādēm, kuras pamatojas uz nesen iegūtiem zinātniskiem pierādījumiem, atļauja būtu jāpiešķir paātrināti. |
| --- | --- |

(26)

Veselīguma norādes, kas neattiecas uz slimības riska samazināšanu
  vai uz bērnu attīstību un veselību
  , pamatojoties uz vispārpieņemtiem zinātniskiem pierādījumiem, būtu jāpakļauj citāda veida novērtējumam un atļaujas piešķiršanai. Tāpēc ir jāpieņem Kopienas saraksts ar šādām atļautām norādēm pēc apspriešanās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi.
  Turklāt, lai veicinātu jauninājumus, tām veselīguma norādēm, kuras pamatojas uz nesen iegūtiem zinātniskiem pierādījumiem, atļauja būtu jāpiešķir paātrināti.

| (27) | Lai neatpaliktu no zinātnes un tehnoloģijas attīstības, iepriekš minētais saraksts pēc vajadzības nekavējoties būtu jāpārskata. Šāda pārskatīšana ir tehniski īstenošanas pasākumi, un to pieņemšana jāuztic Komisijai, lai procedūru vienkāršotu un paātrinātu. |
| --- | --- |

(27)

Lai neatpaliktu no zinātnes un tehnoloģijas attīstības, iepriekš minētais saraksts pēc vajadzības nekavējoties būtu jāpārskata. Šāda pārskatīšana ir tehniski īstenošanas pasākumi, un to pieņemšana jāuztic Komisijai, lai procedūru vienkāršotu un paātrinātu.

| (28) | Uzturs
  ir viens no daudzajiem faktoriem, kas ietekmē noteiktu slimību rašanos. Slimību rašanos var ietekmēt arī citi faktori, piemēram, vecums, ģenētiskā nosliece, fiziskās aktivitātes līmenis, smēķēšana un citu narkotisko vielu lietošana, apkārtējās vides iedarbība un stress. Tāpēc vajadzīgas īpašas marķēšanas prasības norādēm, kas saistītas ar saslimšanas riska mazināšanu. |
| --- | --- |

(28)

Uzturs
  ir viens no daudzajiem faktoriem, kas ietekmē noteiktu slimību rašanos. Slimību rašanos var ietekmēt arī citi faktori, piemēram, vecums, ģenētiskā nosliece, fiziskās aktivitātes līmenis, smēķēšana un citu narkotisko vielu lietošana, apkārtējās vides iedarbība un stress. Tāpēc vajadzīgas īpašas marķēšanas prasības norādēm, kas saistītas ar saslimšanas riska mazināšanu.

| (29) | Lai nodrošinātu, ka, patērētājam izvēloties veselīgu uzturu, veselīguma norādes ir patiesas, skaidras, uzticamas un lietderīgas, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes atzinumā un turpmākajās

  procedūrās
  jāņem vērā veselīguma norāžu formulējums un noformējums. |
| --- | --- |

(29)

Lai nodrošinātu, ka, patērētājam izvēloties veselīgu uzturu, veselīguma norādes ir patiesas, skaidras, uzticamas un lietderīgas, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes atzinumā un turpmākajās

  procedūrās
  jāņem vērā veselīguma norāžu formulējums un noformējums.

| (30) | Dažos gadījumos zinātnisks riska novērtējums vien nevar nodrošināt visu informāciju, ar kuru jāpamato riska pārvaldības lēmums. Tāpēc jāņem vērā citi tiesiski faktori, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu. |
| --- | --- |

(30)

Dažos gadījumos zinātnisks riska novērtējums vien nevar nodrošināt visu informāciju, ar kuru jāpamato riska pārvaldības lēmums. Tāpēc jāņem vērā citi tiesiski faktori, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu.

| (31) | Pārredzamības labad un lai izvairītos no daudzkārtējiem pieteikumiem attiecībā uz norādēm, kuras jau ir novērtētas, būtu jāizveido un jāatjaunina publisks reģistrs, kurā šādu norāžu sarakstus iekļautu un atjauninātu Komisija. |
| --- | --- |

(31)

Pārredzamības labad un lai izvairītos no daudzkārtējiem pieteikumiem attiecībā uz norādēm, kuras jau ir novērtētas, būtu jāizveido un jāatjaunina publisks reģistrs, kurā šādu norāžu sarakstus iekļautu un atjauninātu Komisija.

| (32) | Lai veicinātu pētniecību un attīstību lauksaimniecības pārtikas nozarē, ir lietderīgi aizsargāt novatoru ieguldījumu tās informācijas un to datu vākšanā, kuri papildina pieteikumu saskaņā ar šo regulu. Šai aizsardzībai tomēr jābūt laikā ierobežotai, lai izvairītos no nevajadzīgas pētījumu un izmēģinājumu atkārtošanas
  un lai veicinātu norāžu pieejamību MVU, kuriem reti ir finansiālas iespējas veikt pētījumus. |
| --- | --- |

(32)

Lai veicinātu pētniecību un attīstību lauksaimniecības pārtikas nozarē, ir lietderīgi aizsargāt novatoru ieguldījumu tās informācijas un to datu vākšanā, kuri papildina pieteikumu saskaņā ar šo regulu. Šai aizsardzībai tomēr jābūt laikā ierobežotai, lai izvairītos no nevajadzīgas pētījumu un izmēģinājumu atkārtošanas
  un lai veicinātu norāžu pieejamību MVU, kuriem reti ir finansiālas iespējas veikt pētījumus.

| (33) | MVU dod nozīmīgu pievienoto vērtību Eiropas pārtikas rūpniecībai attiecībā uz kvalitāti un dažādu ēšanas paradumu saglabāšanu. Lai veicinātu šīs regulas īstenošanu, Aģentūrai pienācīgā laikā jāizstrādā atbilstošas tehniskās vadlīnijas un rīki, kas it īpaši paredzēti MVU. |
| --- | --- |

(33)

MVU dod nozīmīgu pievienoto vērtību Eiropas pārtikas rūpniecībai attiecībā uz kvalitāti un dažādu ēšanas paradumu saglabāšanu. Lai veicinātu šīs regulas īstenošanu, Aģentūrai pienācīgā laikā jāizstrādā atbilstošas tehniskās vadlīnijas un rīki, kas it īpaši paredzēti MVU.

| (34) | Ņemot vērā īpašo raksturu, kāds ir pārtikas produktiem ar norādēm, būtu jānosaka līdzekļi papildus tiem, kas parasti ir pieejami uzraudzības iestādēm, lai veicinātu efektīvu šo produktu uzraudzību. |
| --- | --- |

(34)

Ņemot vērā īpašo raksturu, kāds ir pārtikas produktiem ar norādēm, būtu jānosaka līdzekļi papildus tiem, kas parasti ir pieejami uzraudzības iestādēm, lai veicinātu efektīvu šo produktu uzraudzību.

| (35) | Ir vajadzīgi attiecīgi pārejas pasākumi, lai uzņēmēji, kas iesaistīti pārtikas apritē, varētu pielāgoties šīs regulas prasībām. |
| --- | --- |

(35)

Ir vajadzīgi attiecīgi pārejas pasākumi, lai uzņēmēji, kas iesaistīti pārtikas apritē, varētu pielāgoties šīs regulas prasībām.

| (36) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, nodrošināt efektīvu iekšējā tirgus darbību attiecībā uz uzturvērtības un veselīguma norādēm, vienlaikus nodrošinot augstu patērētāju aizsardzības līmeni, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un to, ka šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(36)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, nodrošināt efektīvu iekšējā tirgus darbību attiecībā uz uzturvērtības un veselīguma norādēm, vienlaikus nodrošinot augstu patērētāju aizsardzības līmeni, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un to, ka šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

| (37) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (11), |
| --- | --- |

(37)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (11),

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

TEMATS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Temats un darbības joma

1.   Šī regula saskaņo dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētos noteikumus, kas attiecas uz pārtikas produktu uzturvērtības un veselīguma norādēm, lai nodrošinātu efektīvu iekšējā tirgus darbību, vienlaikus nodrošinot augstu patērētāju aizsardzības līmeni.

2.   Šo regulu piemēro pārtikas produktu uzturvērtības un veselīguma norādēm, kas sniegtas tirdzniecības informācijā marķējuma, noformējuma vai reklāmas veidā attiecībā uz pārtikas produktiem, ko piegādā
  galapatērētājam
  .

Regulas 7. pantu un 10. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu neattiecina uz nefasētiem pārtikas produktiem (piemēram, svaigiem augļiem, dārzeņiem un maizi), ko tirgo galapatērētājiem vai sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumiem, un pārtikas produktiem, ko fasē pārdošanas vietās pēc pircēja lūguma vai fasē, lai tūlīt pārdotu. Valstu noteikumus drīkst piemērot līdz Kopiena pieņem pasākumus saskaņā ar 25. panta 2. punktā noteikto kārtību.

To piemēro arī pārtikas produktiem, kuri ir paredzēti piegādei restorāniem, slimnīcām, skolām, ēdnīcām un līdzīgām sabiedriskās ēdināšanas iestādēm.

3.   Preču zīmi, zīmolvārdu vai brīvi izvēlētu nosaukumu, kas parādās uz pārtikas produkta marķējuma, pārtikas produkta noformējumā vai reklāmā un ko varētu interpretēt kā uzturvērtības vai veselīguma norādi, drīkst lietot, nepiemērojot šajā regulā paredzēto procedūru, ja tam šajā marķējumā, noformējumā vai reklāmā pievieno līdzīgu uzturvērtības vai veselīguma norādi, kas atbilst šīs regulas noteikumiem.

4.
     
  Attiecībā uz nepatentētiem aprakstiem (nosaukumiem), kas tradicionāli lietoti, lai norādītu uz to pārtikas produktu vai dzērienu kategorijas īpašībām, kuri var ietekmēt cilvēku veselību, var pieņemt atkāpi no 3. punkta saskaņā ar 25. panta 2. punktā noteikto kārtību, ja par to ir saņemts attiecīgo pārtikas uzņēmumu pieteikums. Pieteikumu nosūta dalībvalsts kompetentajai iestādei, kura to nekavējoties pārsūta Komisijai. Komisija pieņem un publicē pārtikas uzņēmumu pieteikumu sagatavošanas noteikumus, lai nodrošinātu, ka darbības ar pieteikumiem ir pārredzamas un notiek pieņemamā termiņā.

5.   Šo regulu piemēro, neskarot šādus Kopienas noteikumus:

| a) | Direktīvu 89/398/EEK un direktīvas, kas pieņemtas
  attiecībā uz pārtikas produktiem, kas paredzēti īpašām uztura vajadzībām
  ; |
| --- | --- |

a)

Direktīvu 89/398/EEK un direktīvas, kas pieņemtas
  attiecībā uz pārtikas produktiem, kas paredzēti īpašām uztura vajadzībām
  ;

| b) | Padomes Direktīvu 80/777/EEK (1980. gada 15. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz dabisko minerālūdeņu ieguvi un realizāciju (12); |
| --- | --- |

b)

Padomes Direktīvu 80/777/EEK (1980. gada 15. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz dabisko minerālūdeņu ieguvi un realizāciju (12);

| c) | Padomes Direktīvu 98/83/EK (1998. gada 3. novembris) par dzeramā ūdens kvalitāti (13); |
| --- | --- |

c)

Padomes Direktīvu 98/83/EK (1998. gada 3. novembris) par dzeramā ūdens kvalitāti (13);

| d) | Direktīvu 2002/46/EK. |
| --- | --- |

d)

Direktīvu 2002/46/EK.

2. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā:

| a) | piemēro terminu “pārtika”, “uzņēmēji, kas iesaistīti pārtikas apritē”, “laišana tirgū ”un “galapatērētājs ”definīcijas, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (14) 2. pantā, 3. panta 3., 8. un 18. punktā; |
| --- | --- |

a)

piemēro terminu “pārtika”, “uzņēmēji, kas iesaistīti pārtikas apritē”, “laišana tirgū ”un “galapatērētājs ”definīcijas, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (14) 2. pantā, 3. panta 3., 8. un 18. punktā;

| b) | piemēro termina “uztura bagātinātājs ”definīciju, kas noteikta Direktīvā 2002/46/EK; |
| --- | --- |

b)

piemēro termina “uztura bagātinātājs ”definīciju, kas noteikta Direktīvā 2002/46/EK;

| c) | piemēro terminu “uzturvērtības marķējums”, “proteīni”, “ogļhidrāti”, “cukuri”, “tauki”, “piesātinātās taukskābes”, “mononepiesātinātās taukskābes”, “polinepiesātinātās taukskābes”, “šķiedrvielas ”definīcijas, kas noteiktas Direktīvā 90/496/EEK; |
| --- | --- |

c)

piemēro terminu “uzturvērtības marķējums”, “proteīni”, “ogļhidrāti”, “cukuri”, “tauki”, “piesātinātās taukskābes”, “mononepiesātinātās taukskābes”, “polinepiesātinātās taukskābes”, “šķiedrvielas ”definīcijas, kas noteiktas Direktīvā 90/496/EEK;

| d) | piemēro termina “marķējums ”definīciju, kas noteikta Direktīvas 2000/13/EK 1. panta 3. punkta a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

d)

piemēro termina “marķējums ”definīciju, kas noteikta Direktīvas 2000/13/EK 1. panta 3. punkta a) apakšpunktā.

2.   Piemēro arī šādas definīcijas:

| 1) | “norāde ”ir jebkurš ziņojums vai atveidojums, kas nav obligāts saskaņā ar Kopienas vai valstu tiesību aktiem, tostarp ilustrēts, grafisks vai jebkāda veida simbolisks atveidojums, kurš pauž, liek domāt vai netieši norāda, ka pārtikas produktam ir sevišķas īpašības; |
| --- | --- |

1)

“norāde ”ir jebkurš ziņojums vai atveidojums, kas nav obligāts saskaņā ar Kopienas vai valstu tiesību aktiem, tostarp ilustrēts, grafisks vai jebkāda veida simbolisks atveidojums, kurš pauž, liek domāt vai netieši norāda, ka pārtikas produktam ir sevišķas īpašības;

| 2) | “uzturviela ”ir Direktīvas 90/496/EEK pielikumā uzskaitītie proteīni, ogļhidrāti, tauki, šķiedrvielas, nātrijs, vitamīni un minerālvielas, kā arī vielas, kuras pieder kādai no šīm kategorijām vai ir šo kategoriju sastāvdaļas; |
| --- | --- |

2)

“uzturviela ”ir Direktīvas 90/496/EEK pielikumā uzskaitītie proteīni, ogļhidrāti, tauki, šķiedrvielas, nātrijs, vitamīni un minerālvielas, kā arī vielas, kuras pieder kādai no šīm kategorijām vai ir šo kategoriju sastāvdaļas;

| 3) | “cita viela ”ir viela, kas nav uzturviela un kam ir uzturvērtība vai fizioloģiska ietekme; |
| --- | --- |

3)

“cita viela ”ir viela, kas nav uzturviela un kam ir uzturvērtība vai fizioloģiska ietekme;

| 4) | “uzturvērtības norāde ”ir jebkura norāde, kas pauž, liek domāt vai netieši norāda, ka pārtikas produktam ir sevišķi labvēlīgas uzturīpašības, ko rada:






  a) | enerģētiskā vērtība (vērtība kalorijās), kuru tas






  i) | nodrošina, |
| --- | --- | --- | --- |

4)

“uzturvērtības norāde ”ir jebkura norāde, kas pauž, liek domāt vai netieši norāda, ka pārtikas produktam ir sevišķi labvēlīgas uzturīpašības, ko rada:

a)

enerģētiskā vērtība (vērtība kalorijās), kuru tas

i)

nodrošina,

| ii) | nodrošina samazinātā vai palielinātā devā vai |
| --- | --- |

ii)

nodrošina samazinātā vai palielinātā devā vai

| iii) | nenodrošina, un/vai |
| --- | --- |

iii)

nenodrošina, un/vai

| b) | uzturvielas vai citas vielas, ko tas






  i) | satur, |
| --- | --- | --- |

b)

uzturvielas vai citas vielas, ko tas

i)

satur,

| ii) | satur mazākā vai lielākā attiecībā vai |
| --- | --- |

ii)

satur mazākā vai lielākā attiecībā vai

| iii) | nesatur; |
| --- | --- |

iii)

nesatur;

| 5) | “veselīguma norāde ”ir jebkura norāde, kas pauž, liek domāt vai netieši norāda, ka pastāv saikne starp pārtikas produktu kategoriju, pārtikas produktu vai kādu tā sastāvdaļu un veselību; |
| --- | --- |

5)

“veselīguma norāde ”ir jebkura norāde, kas pauž, liek domāt vai netieši norāda, ka pastāv saikne starp pārtikas produktu kategoriju, pārtikas produktu vai kādu tā sastāvdaļu un veselību;

| 6) | “samazināta slimības riska norāde ”ir jebkura veselīguma norāde, kas pauž, liek domāt vai netieši norāda, ka attiecīgās pārtikas produktu kategorijas, pārtikas produkta vai kādas tā sastāvdaļas lietošana būtiski mazina kādas cilvēka saslimšanas riska faktoru; |
| --- | --- |

6)

“samazināta slimības riska norāde ”ir jebkura veselīguma norāde, kas pauž, liek domāt vai netieši norāda, ka attiecīgās pārtikas produktu kategorijas, pārtikas produkta vai kādas tā sastāvdaļas lietošana būtiski mazina kādas cilvēka saslimšanas riska faktoru;

| 7) | “Iestāde ”ir Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 178/2002. |
| --- | --- |

7)

“Iestāde ”ir Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 178/2002.

II NODAĻA

VISPĀRĒJI PRINCIPI

3. pants

Visu norāžu vispārēji principi

Uzturvērtības un veselīguma norādes Kopienas tirgū laisto pārtikas produktu marķēšanai, noformēšanai un reklāmai var izmantot tikai tad, ja tās atbilst šīs regulas noteikumiem.

Neskarot Direktīvas 2000/13/EK un 84/450/EEK, uzturvērtības un veselīguma norāžu lietošana nedrīkst:

| a) | būt kļūdaina, neskaidra vai maldinoša; |
| --- | --- |

a)

būt kļūdaina, neskaidra vai maldinoša;

| b) | radīt šaubas par citu pārtikas produktu drošumu un/vai uzturvērtības pietiekamību; |
| --- | --- |

b)

radīt šaubas par citu pārtikas produktu drošumu un/vai uzturvērtības pietiekamību;

| c) | mudināt vai attaisnot pārmērīgu pārtikas produktu patēriņu; |
| --- | --- |

c)

mudināt vai attaisnot pārmērīgu pārtikas produktu patēriņu;

| d) | paust, likt domāt vai netieši norādīt, ka līdzsvarots un daudzveidīgs uzturs parasti nevar nodrošināt nepieciešamo uzturvielu daudzumu. Gadījumā, ja runa ir par uzturvielām, kuras pietiekamā daudzumā nespēj nodrošināt līdzsvarots un daudzveidīgs uzturs, var pieņemt atkāpes saskaņā ar procedūru, kas minēta 25. panta 2. punktā, tostarp to piemērošanas nosacījumus, ņemot vērā pašreizējo dalībvalstu īpašos apstākļus; |
| --- | --- |

d)

paust, likt domāt vai netieši norādīt, ka līdzsvarots un daudzveidīgs uzturs parasti nevar nodrošināt nepieciešamo uzturvielu daudzumu. Gadījumā, ja runa ir par uzturvielām, kuras pietiekamā daudzumā nespēj nodrošināt līdzsvarots un daudzveidīgs uzturs, var pieņemt atkāpes saskaņā ar procedūru, kas minēta 25. panta 2. punktā, tostarp to piemērošanas nosacījumus, ņemot vērā pašreizējo dalībvalstu īpašos apstākļus;

| e) | tekstā vai ilustrētā, grafiskā vai simboliskā atveidojumā norādīt uz organisma funkciju izmaiņām, kas patērētājā varētu radīt vai kāpināt bailes. |
| --- | --- |

e)

tekstā vai ilustrētā, grafiskā vai simboliskā atveidojumā norādīt uz organisma funkciju izmaiņām, kas patērētājā varētu radīt vai kāpināt bailes.

4. pants

Nosacījumi kā lietot uzturvērtības un veselīguma norādes

1.   Komisija līdz ... (15) saskaņā ar 25. panta 2. punktā paredzēto procedūru nosaka īpašus uzturvielu
  aprakstus, tostarp
  atbrīvojumus,
  kuri jāievēro attiecībā uz pārtikas produktiem vai atsevišķām pārtikas produktu kategorijām, lai uz tām būtu uzturvērtības vai veselīguma norādes, un nosacījumus uzturvērtības vai veselīguma norāžu izmantošanai pārtikas produktiem vai pārtikas produktu kategorijām, ievērojot uzturvielu aprakstus
  .

Uzturvielu aprakstus pārtikas

  produktiem un/vai atsevišķu kategoriju pārtikas
  produktiem nosaka
  , jo īpaši ņemot vērā šādus aspektus:

| a) | atsevišķu uzturvielu un citu pārtikas produktos sastopamo tādu vielu daudzumus kā tauki, piesātinātās taukskābes, hidroģenētās taukskābes, cukurs un sāls/nātrijs; |
| --- | --- |

a)

atsevišķu uzturvielu un citu pārtikas produktos sastopamo tādu vielu daudzumus kā tauki, piesātinātās taukskābes, hidroģenētās taukskābes, cukurs un sāls/nātrijs;

| b) | pārtikas produktu (vai to kategoriju) lomu un nozīmi,
  kā arī to ieguldījumu
  iedzīvotāju uzturā kopumā un vajadzības gadījumā konkrētu riska grupu, tostarp bērnu uzturā; |
| --- | --- |

b)

pārtikas produktu (vai to kategoriju) lomu un nozīmi,
  kā arī to ieguldījumu
  iedzīvotāju uzturā kopumā un vajadzības gadījumā konkrētu riska grupu, tostarp bērnu uzturā;

| c) | vispārējo pārtikas produkta uzturvērtības sastāvu un to uzturvielu klātbūtni, par kurām zinātniski atzīts, ka tām ir ietekme uz veselību. |
| --- | --- |

c)

vispārējo pārtikas produkta uzturvērtības sastāvu un to uzturvielu klātbūtni, par kurām zinātniski atzīts, ka tām ir ietekme uz veselību.

Uzturvielu apraksti ir balstīti uz zinātnes atziņām par uzturu, uzturvērtību un to saistību ar veselību.

Nosakot uzturvielu aprakstus, Komisija lūdz Iestādei 12 mēnešu laikā nodrošināt attiecīgu zinātnisku konsultāciju, kas galvenokārt vērsta uz:

| i) | to, vai apraksti būtu jāpiemēro pārtikas produktiem kopumā un/vai pārtikas produktu kategorijām, |
| --- | --- |

i)

to, vai apraksti būtu jāpiemēro pārtikas produktiem kopumā un/vai pārtikas produktu kategorijām,

| ii) | uzturvielu izvēli un līdzsvaru, kas jāņem vērā, |
| --- | --- |

ii)

uzturvielu izvēli un līdzsvaru, kas jāņem vērā,

| iii) | references daudzuma izvēli/aprakstu pamatojumu, |
| --- | --- |

iii)

references daudzuma izvēli/aprakstu pamatojumu,

| iv) | aprakstu aprēķināšanas metodi un |
| --- | --- |

iv)

aprakstu aprēķināšanas metodi un

| v) | ierosinātās sistēmas
  priekšizpēti un
  testēšanu. |
| --- | --- |

v)

ierosinātās sistēmas
  priekšizpēti un
  testēšanu.

Nosakot uzturvielu aprakstus, Komisija apspriežas ar ieinteresētajām pusēm, jo īpaši ar uzņēmējiem, kas iesaistīti pārtikas apritē, un patērētāju grupām.

Uzturvielu aprakstus un to izmantošanas nosacījumus atjaunina, lai ņemtu vērā attiecīgos zinātnes sasniegumus, saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto procedūru
  un pēc apspriešanās ar ieinteresētajām pusēm, it īpaši ar pārtikas uzņēmumiem un patērētāju grupām
  .

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, uzturvērtības norādes:

| a) | ir atļautas par tauku, piesātināto taukskābju, hidroģenēto taukskābju, cukuru un sāls/nātrija samazinātu daudzumu, neatsaucoties uz aprakstu konkrētajai uzturvielai/-ām, kurām norāde ir izdarīta, ja tās atbilst šajā regulā izklāstītajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

a)

ir atļautas par tauku, piesātināto taukskābju, hidroģenēto taukskābju, cukuru un sāls/nātrija samazinātu daudzumu, neatsaucoties uz aprakstu konkrētajai uzturvielai/-ām, kurām norāde ir izdarīta, ja tās atbilst šajā regulā izklāstītajiem nosacījumiem;

| b) | ir atļautas arī gadījumā, kad kāda uzturviela pārsniedz uzturvielu aprakstā noteikto, ja informācija par konkrēto uzturvielu ir tiešā tuvumā, vienā pusē un tikpat skaidri salasāma kā informācija par citu sastāvdaļu samazinātu daudzumu. Norāde ir formulēta šādi: “Palielināts [...

   (16)

  ] daudzums”. |
| --- | --- |

b)

ir atļautas arī gadījumā, kad kāda uzturviela pārsniedz uzturvielu aprakstā noteikto, ja informācija par konkrēto uzturvielu ir tiešā tuvumā, vienā pusē un tikpat skaidri salasāma kā informācija par citu sastāvdaļu samazinātu daudzumu. Norāde ir formulēta šādi: “Palielināts [...

   (16)

  ] daudzums”.

3.   Dzērieniem, kas satur vairāk nekā 1,2 % alkohola, nedrīkst
  izmantot
  veselīguma norādes.

Atļautas ir tikai tās
  uzturvērtības
  norādes, kas dzērieniem, kuros pēc tilpuma ir vairāk nekā 1,2 % alkohola,
  norāda
  uz zemu vai
  samazinātu alkohola daudzumu vai
  samazinātu
  enerģētisko vērtību.

4.   Ja nav īpašu Kopienas noteikumu attiecībā uz uzturvērtības norādēm, kas atsaucas uz
  zemu alkohola saturu vai
  alkohola vai enerģētiskās vērtības samazinājumu vai neesamību dzērienos, kuri parasti satur alkoholu, atbilstīgi Līgumam piemēro attiecīgus valstu noteikumus.

5.   Saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto procedūru un ņemot vērā zinātniskus pierādījumus, var noteikt pārtikas produktus vai pārtikas produktu kategorijas, kas nav minētas 3. punktā un kam ierobežo vai aizliedz uzturvērtības vai veselīguma norāžu lietošanu.

5. pants

Vispārēji nosacījumi

1.   Uzturvērtības un veselīguma norādes ir atļauts lietot tikai tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | saskaņā ar vispārpieņemtiem zinātniskiem
  pierādījumiem
  ir pierādīts, ka norādē minētās vielas klātbūtnei, neesamībai vai samazinātam daudzumam pārtikas produktā vai pārtikas produktu kategorijā ir labvēlīga uzturvērtība vai fizioloģiskā ietekme; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar vispārpieņemtiem zinātniskiem
  pierādījumiem
  ir pierādīts, ka norādē minētās vielas klātbūtnei, neesamībai vai samazinātam daudzumam pārtikas produktā vai pārtikas produktu kategorijā ir labvēlīga uzturvērtība vai fizioloģiskā ietekme;

| b) | norādē minētā uzturviela vai cita viela:






  i) | galaproduktā ir nozīmīgā daudzumā, kā noteikts Kopienas tiesību aktos, vai, ja šādu noteikumu nav, tādā daudzumā, kurš rada uzturvērtību vai fizioloģisku ietekmi, par ko ir apgalvots, ka tas ir pierādīts ar vispārpieņemtiem zinātniskiem
  pierādījumiem
  ; vai |
| --- | --- | --- |

b)

norādē minētā uzturviela vai cita viela:

i)

galaproduktā ir nozīmīgā daudzumā, kā noteikts Kopienas tiesību aktos, vai, ja šādu noteikumu nav, tādā daudzumā, kurš rada uzturvērtību vai fizioloģisku ietekmi, par ko ir apgalvots, ka tas ir pierādīts ar vispārpieņemtiem zinātniskiem
  pierādījumiem
  ; vai

| ii) | tās nav vai tā ir samazinātā daudzumā, kurš radīs uzturvērtību vai fizioloģisku ietekmi, par ko ir apgalvots, ka tas ir pierādīts ar vispārpieņemtiem zinātniskiem
  pierādījumiem
  ; |
| --- | --- |

ii)

tās nav vai tā ir samazinātā daudzumā, kurš radīs uzturvērtību vai fizioloģisku ietekmi, par ko ir apgalvots, ka tas ir pierādīts ar vispārpieņemtiem zinātniskiem
  pierādījumiem
  ;

| c) | attiecīgā gadījumā norādē minētā uzturviela vai cita viela ir tādā veidā, ko organisms spēj izmantot; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā norādē minētā uzturviela vai cita viela ir tādā veidā, ko organisms spēj izmantot;

| d) | produkta daudzums, ko pamatoti varētu uzskatīt par saprātīgi patērējamu, nodrošina nozīmīgu norādē minētās uzturvielas vai citas vielas daudzumu, kā noteikts Kopienas tiesību aktos, vai, ja šādu noteikumu nav, tādu nozīmīgu daudzumu, kurš rada apgalvoto uzturvērtību vai fizioloģisku ietekmi, kā tas ir pierādīts ar vispārpieņemtiem zinātniskiem
  pierādījumiem
  ; |
| --- | --- |

d)

produkta daudzums, ko pamatoti varētu uzskatīt par saprātīgi patērējamu, nodrošina nozīmīgu norādē minētās uzturvielas vai citas vielas daudzumu, kā noteikts Kopienas tiesību aktos, vai, ja šādu noteikumu nav, tādu nozīmīgu daudzumu, kurš rada apgalvoto uzturvērtību vai fizioloģisku ietekmi, kā tas ir pierādīts ar vispārpieņemtiem zinātniskiem
  pierādījumiem
  ;

| e) | atbilstība īpašiem nosacījumiem, kas, atkarībā no konkrētā gadījuma, noteikti III nodaļā vai IV nodaļā. |
| --- | --- |

e)

atbilstība īpašiem nosacījumiem, kas, atkarībā no konkrētā gadījuma, noteikti III nodaļā vai IV nodaļā.

2.   Uzturvērtības un veselīguma norāžu lietošana ir pieļaujama tikai tad, ja vidusmēra patērētājs var saprast norādē aprakstīto labvēlīgo ietekmi.

3.   Uzturvērtības un veselīguma norādes attiecas uz pārtikas produktu, kas gatavs patēriņam saskaņā ar ražotāja norādījumiem.

6. pants

Norāžu zinātniskais pamatojums

1.   Uzturvērtības un veselīguma norādes pamato ar vispārpieņemtiem zinātniskiem
  pierādījumiem
  .

2.   Uzņēmējs, kas iesaistīts pārtikas apritē, un kas sniedz uzturvērtības vai veselīguma norādi, pamato šādas norādes lietošanu.

3.   Dalībvalstu kompetentās iestādes var pieprasīt uzņēmējam, kas iesaistīts pārtikas apritē, vai personai, kas laiž produktu tirgū, uzrādīt visus attiecīgos elementus un datus, kuri apliecina atbilstību šai regulai.

7. pants

Informācija par uzturvērtību

Pienākumus un kārtību, saskaņā ar kuriem sniedz informāciju atbilstīgi Direktīvai 90/496/EEK, veicot uzturvērtības norādi, piemēro, mutatis mutandis, piemērojot veselīguma norādi, izņemot vispārīgas reklāmas gadījumus. Tomēr informācijā, kas jāsniedz, iekļauj 2. grupas informāciju, kā noteikts Direktīvas 90/496/EEK 4. panta 1. punktā.

Turklāt un atkarībā no apstākļiem, informācija par tās/-o vielas/-u daudzumu, uz ko attiecas uzturvērtības vai veselīguma norāde un kas neparādās uzturvērtības marķējumā, atrodas tuvu pie informācijas par uzturvielām un ir norādīta saskaņā ar Direktīvas 90/496/EEK 6. pantu.

Uztura bagātinātāju gadījumā informāciju par uzturvielām nodrošina saskaņā ar Direktīvas 2002/46/EK 8. pantu.

III NODAĻA

UZTURVĒRTĪBAS NORĀDES

8. pants

Īpaši nosacījumi

1.   Uzturvērtības norādes ir atļautas tikai tādā gadījumā, ja tās ir uzskaitītas pielikumā un atbilst šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem.

2.   Pielikuma grozījumus pieņem saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto procedūru un, ja vajadzīgs, pēc apspriešanās ar Iestādi.
  Ja vajadzīgs, Komisija aicina piedalīties ieinteresētās puses, it īpaši pārtikas apritē iesaistītos uzņēmējus un patērētāju grupas, lai novērtētu attiecīgo norāžu uztveri un izpratni.

9. pants

Salīdzinošās norādes

1.   Neskarot Direktīvu 84/450/EEK, salīdzināšana ir pieļaujama tikai starp vienas un tās pašas kategorijas pārtikas produktiem, aplūkojot vairākus šīs kategorijas pārtikas produktus. Norāda atšķirības uzturvielas daudzumā un/vai enerģētiskajā vērtībā, un salīdzinājums attiecas uz vienādu pārtikas produkta daudzumu.

2.   Salīdzinošajās uzturvērtības norādēs salīdzina attiecīgā pārtikas produkta sastāvu ar vairākiem tās pašas kategorijas pārtikas produktiem, tostarp citu zīmolvārdu pārtikas produktiem, kam nav tāds sastāvs, kurš ļautu uz tiem lietot līdzīgu norādi.

IV NODAĻA

VESELĪGUMA NORĀDES

10. pants

Īpaši nosacījumi

1.   Veselīguma norādes aizliedz, ja tās neatbilst II nodaļas vispārējām prasībām un šīs nodaļas īpašajām prasībām un ja par tām nav izsniegtas atļaujas saskaņā ar šo regulu, un tās nav iekļautas 13. un 14. pantā paredzētajā sarakstā ar norādēm, par kurām izsniedz atļaujas.

2.   Veselīguma norādes atļauj tikai tādā gadījumā, ja marķējumā vai — ja nav marķējuma — noformējumā un reklāmā iekļauj šādu informāciju:

| a) | paziņojumu, kas uzsver dažāda un līdzsvarota uztura un veselīga dzīvesveida nozīmi; |
| --- | --- |

a)

paziņojumu, kas uzsver dažāda un līdzsvarota uztura un veselīga dzīvesveida nozīmi;

| b) | pārtikas produkta daudzumu un patēriņa veidu, kāds ir vajadzīgs, lai panāktu norādīto labvēlīgo ietekmi; |
| --- | --- |

b)

pārtikas produkta daudzumu un patēriņa veidu, kāds ir vajadzīgs, lai panāktu norādīto labvēlīgo ietekmi;

| c) | attiecīgā gadījumā paziņojumu personām, kurām vajadzētu izvairīties no attiecīgā pārtikas produkta lietošanas; un |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā paziņojumu personām, kurām vajadzētu izvairīties no attiecīgā pārtikas produkta lietošanas; un

| d) | atbilstīgu brīdinājumu uz produktiem, kas pārmērīgas lietošanas gadījumā varētu apdraudēt veselību. |
| --- | --- |

d)

atbilstīgu brīdinājumu uz produktiem, kas pārmērīgas lietošanas gadījumā varētu apdraudēt veselību.

3.   Atsauces uz uzturvielas vai pārtikas produkta vispārēju, nekonkrētu labvēlīgu ietekmi uz labu vispārējo veselību, labsajūtu var izdarīt tikai kopā ar īpašu veselīguma norādi, kas ietverta 13. un 14. pantā minētajos sarakstos.

4.   Vajadzības gadījumā šā panta īstenošanas pamatnostādnes pieņem saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto procedūru un, ja nepieciešams, konsultējoties ar ieinteresētajām personām, jo īpaši ar uzņēmējiem, kas iesaistīti pārtikas apritē, un patērētāju grupām.

11. pants

Valsts medicīnas asociācijas un ar veselību saistītas labdarības iestādes

Ja nav īpašu Kopienas tiesību aktu, kas reglamentē valsts
  medicīnas, uztura un diētas speciālistu
  asociāciju un ar veselību saistītu labdarības iestāžu ieteikumus un ierosinājumus, atbilstīgi Līgumam var piemērot attiecīgos valstu noteikumus.

12. pants

Ierobežojumi dažu veselīguma norāžu lietošanā

Nav atļautas šādas veselīguma norādes:

| a) | norādes, kurās apgalvots, ka attiecīgā pārtikas produkta nelietošana var ietekmēt veselību; |
| --- | --- |

a)

norādes, kurās apgalvots, ka attiecīgā pārtikas produkta nelietošana var ietekmēt veselību;

| b) | norādes par svara zaudēšanas ātrumu vai lielumu; |
| --- | --- |

b)

norādes par svara zaudēšanas ātrumu vai lielumu;

| c) | norādes par ieteikumiem, ko snieguši individuāli ārsti vai veselības speciālisti un tādas asociācijas, kas nav minētas 11. pantā. |
| --- | --- |

c)

norādes par ieteikumiem, ko snieguši individuāli ārsti vai veselības speciālisti un tādas asociācijas, kas nav minētas 11. pantā.

13. pants

Veselīguma norādes, kas neattiecas uz slimības riska samazināšanu
  , kā arī bērnu attīstību un veselību

1.   Veselīguma norādes, kas apraksta vai attiecas uz:

| a) | uzturvielu vai citu vielu nozīmi augšanā, attīstībā un organisma funkciju veikšanā, vai |
| --- | --- |

a)

uzturvielu vai citu vielu nozīmi augšanā, attīstībā un organisma funkciju veikšanā, vai

| b) | psihes un uzvedības funkcijām, vai |
| --- | --- |

b)

psihes un uzvedības funkcijām, vai

| c) | neskarot Direktīvu 96/8/EK, novājēšanu vai svara kontroli, vai svara samazināšanu, vai izsalkuma sajūtas samazināšanu, vai sāta sajūtas pieaugumu, vai arī ar uzturu uzņemtās enerģijas samazināšanu. |
| --- | --- |

c)

neskarot Direktīvu 96/8/EK, novājēšanu vai svara kontroli, vai svara samazināšanu, vai izsalkuma sajūtas samazināšanu, vai sāta sajūtas pieaugumu, vai arī ar uzturu uzņemtās enerģijas samazināšanu.

Norādes, kas ir
  pamatotas ar
  3. punktā noteikto sarakstu, var izmantot bez 15. līdz 19. pantā paredzētās
  procedūras
  , ja tās ir:

| i) | pamatotas ar vispārpieņemtām zinātniskām
  atziņām,
  un |
| --- | --- |

i)

pamatotas ar vispārpieņemtām zinātniskām
  atziņām,
  un

| ii) | viegli saprotamas vidusmēra patērētājam. |
| --- | --- |

ii)

viegli saprotamas vidusmēra patērētājam.

2.   Dalībvalstis iesniedz Komisijai norāžu sarakstu, kā minēts 1. punktā, līdz vēlākais ... (17) kopā ar norādēm piemērojamiem nosacījumiem ar atsauci uz attiecīgo zinātnisko pamatojumu.

3.   Komisija pēc apspriešanās ar Iestādi un saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto procedūru vēlākais līdz ... (18) pieņem Kopienas sarakstu ar atļautām norādēm, kā minēts 1. punktā, un visiem vajadzīgiem šo norāžu izmantošanas nosacījumiem.

4.   Izmaiņas 3. punktā minētajā sarakstā, pamatojot ar vispārpieņemtām zinātniskām
  atziņām
  , pieņem saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto procedūru, pēc apspriešanās ar Iestādi, pēc Komisijas iniciatīvas vai pēc dalībvalsts pieprasījuma.

5.   Panta 3. punktā minēto sarakstu saskaņā ar
  18. pantu, izņemot norādes attiecībā uz bērnu attīstību un veselību, ko atļauj saskaņā ar
  15.,
  16., 17. un

  19. pantā paredzēto procedūru papildina ar norādēm, kas pamatotas ar jaunākajām zinātniskām
  atziņām
  un/vai kurās ietverta prasība pēc īpašumtiesību datu aizsardzības.

14. pants

Norādes par samazinātu slimības risku
  un norādes, kas attiecas uz bērnu attīstību un veselību

1.   Neatkarīgi no Direktīvas 2000/13/EK 2. panta 1) punkta b) apakšpunkta norādes par samazinātu slimības risku
  un norādes, kas attiecas uz bērnu attīstību un veselību,
  var izmantot, ja tās ir atļautas saskaņā ar šīs regulas 15
  ., 16., 17. un

  19. pantā minēto procedūru, tās iekļaujot šādu Kopienas atļauto norāžu sarakstā kopā ar visiem vajadzīgajiem šo norāžu izmantošanas nosacījumiem.

2.   Papildus šajā regulā noteiktajām vispārējām prasībām un šā panta 1. punktā minētajām īpašajām prasībām attiecībā uz norādēm par samazinātu slimības risku uz marķējuma vai, ja marķējuma nav, noformējumā vai reklāmā ir arī paziņojums, kurā norādīts, ka slimībai, uz kuru attiecas norāde, var būt vairāki riska faktori un ka izmaiņām vienā no šiem riska faktoriem var būt vai var arī nebūt labvēlīga ietekme.

15. pants

Atļaujas pieteikums

1.   Ja atsaucas uz šo pantu, atļaujas pieteikumu iesniedz saskaņā ar šā panta punktiem.

2.   Pieteikumu nosūta dalībvalsts kompetentajai iestādei.

| a) | Valsts kompetentā iestāde:






  i) | 14 dienās pēc saņemšanas rakstiski apliecina pieteikuma saņemšanu. Apstiprinājumā norāda pieteikuma saņemšanas dienu; |
| --- | --- | --- |

a)

Valsts kompetentā iestāde:

i)

14 dienās pēc saņemšanas rakstiski apliecina pieteikuma saņemšanu. Apstiprinājumā norāda pieteikuma saņemšanas dienu;

| ii) | nekavējoties informē Iestādi un |
| --- | --- |

ii)

nekavējoties informē Iestādi un

| iii) | pieteikumu un pieteikuma iesniedzēja sniegto papildu informāciju dara zināmu Iestādei; |
| --- | --- |

iii)

pieteikumu un pieteikuma iesniedzēja sniegto papildu informāciju dara zināmu Iestādei;

| b) | Iestāde:






  i) | nekavējoties par pieteikumu informē citas dalībvalstis un Komisiju un dara tām pieejamu pieteikumu un pieteikuma iesniedzēja sniegto papildu informāciju; |
| --- | --- | --- |

b)

Iestāde:

i)

nekavējoties par pieteikumu informē citas dalībvalstis un Komisiju un dara tām pieejamu pieteikumu un pieteikuma iesniedzēja sniegto papildu informāciju;

| ii) | publisko 3. punkta g) apakšpunktā minētā pieteikuma kopsavilkumu. |
| --- | --- |

ii)

publisko 3. punkta g) apakšpunktā minētā pieteikuma kopsavilkumu.

3.   Pieteikumā iekļauj šādu informāciju:

| a) | pieteikuma iesniedzēja nosaukumu un adresi; |
| --- | --- |

a)

pieteikuma iesniedzēja nosaukumu un adresi;

| b) | uzturvielu vai citu vielu, pārtikas produktu vai pārtikas produktu kategoriju, par ko ir paredzēts sniegt veselīguma norādi, un to sevišķās īpašības; |
| --- | --- |

b)

uzturvielu vai citu vielu, pārtikas produktu vai pārtikas produktu kategoriju, par ko ir paredzēts sniegt veselīguma norādi, un to sevišķās īpašības;

| c) | kopiju pētījumiem, kas veikti attiecībā uz veselīguma norādi, ja iespējams, ietverot neatkarīgus, citu speciālistu veiktus salīdzinošus pētījumus un jebkurus citus pieejamus materiālus, lai parādītu, ka norāde atbilst šajā regulā noteiktajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

c)

kopiju pētījumiem, kas veikti attiecībā uz veselīguma norādi, ja iespējams, ietverot neatkarīgus, citu speciālistu veiktus salīdzinošus pētījumus un jebkurus citus pieejamus materiālus, lai parādītu, ka norāde atbilst šajā regulā noteiktajiem kritērijiem;

| d) | ja nepieciešams, norādi par informāciju, kura būtu jāuzskata par īpašumtiesību informāciju, ietverot pabaudāmu pamatojumu; |
| --- | --- |

d)

ja nepieciešams, norādi par informāciju, kura būtu jāuzskata par īpašumtiesību informāciju, ietverot pabaudāmu pamatojumu;

| e) | kopijas citiem zinātniskiem pētījumiem, kas attiecas uz konkrēto veselīguma norādi; |
| --- | --- |

e)

kopijas citiem zinātniskiem pētījumiem, kas attiecas uz konkrēto veselīguma norādi;

| f) | formulējuma priekšlikumu veselīguma norādei, par kuru vēlas saņemt atļauju, tostarp attiecīgā gadījumā īpašus izmantošanas nosacījumus; |
| --- | --- |

f)

formulējuma priekšlikumu veselīguma norādei, par kuru vēlas saņemt atļauju, tostarp attiecīgā gadījumā īpašus izmantošanas nosacījumus;

| g) | pieteikuma kopsavilkumu. |
| --- | --- |

g)

pieteikuma kopsavilkumu.

4.   Komisija, vispirms apspriežoties ar Iestādi, saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto procedūru izveido īstenošanas noteikumus šā panta piemērošanai, tostarp noteikumus par pieteikuma sagatavošanu un noformēšanu.

5.   
  Lai atbalstītu pārtikas uzņēmumus, īpaši MVU, tiem sagatavojot pieteikumus zinātniskajam novērtējumam, Komisija, cieši sadarbojoties ar Iestādi, nodrošina piemērotas tehniskās vadlīnijas un līdzekļus, lai palīdzētu viņiem pieteikumu sagatavošanā un iesniegšanā.

16. pants

Iestādes atzinums

1.   Sniedzot atzinumu,
  Iestāde ievēro piecu mēnešu
  termiņu, sākot no derīga pieteikuma saņemšanas dienas.
  Ja
  Iestāde pieteikuma iesniedzējam pieprasa papildu informāciju, kā paredzēts 2. punktā
  , šādu termiņu pagarina par līdz pat diviem mēnešiem skaitot no dienas, kad ir saņemta pieprasītā informācija no pieteikuma iesniedzēja
  .

2.   Iestāde vai valsts kompetentā iestāde, izmantojot Iestādi, vajadzības gadījumā pieprasīt pieteikuma iesniedzējam papildināt pieteikumam pievienoto dokumentāciju noteiktā termiņā.

3.   Lai sagatavotu atzinumu, Iestāde
  pārbauda
  :

| a) | vai
  veselīguma norāde ir pamatota ar zinātniskiem datiem; |
| --- | --- |

a)

vai
  veselīguma norāde ir pamatota ar zinātniskiem datiem;

| b) | vai
  veselīguma norādes formulējums atbilst šajā regulā noteiktajiem
  kritērijiem
  . |
| --- | --- |

b)

vai
  veselīguma norādes formulējums atbilst šajā regulā noteiktajiem
  kritērijiem
  .

4.   Ja atzinums ir labvēlīgs attiecībā uz atļaujas piešķiršanu veselīguma norādei, tajā iekļauj šādas ziņas:

| a) | pieteikuma iesniedzēja nosaukumu un adresi; |
| --- | --- |

a)

pieteikuma iesniedzēja nosaukumu un adresi;

| b) | uzturvielu vai citu vielu, pārtikas produktu vai pārtikas produktu kategoriju, par ko ir paredzēts sniegt veselīguma norādi, un šo vielu vai produktu sevišķās īpašības; |
| --- | --- |

b)

uzturvielu vai citu vielu, pārtikas produktu vai pārtikas produktu kategoriju, par ko ir paredzēts sniegt veselīguma norādi, un šo vielu vai produktu sevišķās īpašības;

| c) | veselīguma
  norādes
  formulējuma priekšlikumu
  , tostarp, attiecīgā gadījumā, lietošanas īpašos nosacījumus; |
| --- | --- |

c)

veselīguma
  norādes
  formulējuma priekšlikumu
  , tostarp, attiecīgā gadījumā, lietošanas īpašos nosacījumus;

| d) | vajadzības gadījumā pārtikas produkta lietošanas nosacījumus un ierobežojumus un/vai papildu paziņojumu vai brīdinājumu, ko veselīguma norādei jāpievieno uz etiķetes un reklāmā. |
| --- | --- |

d)

vajadzības gadījumā pārtikas produkta lietošanas nosacījumus un ierobežojumus un/vai papildu paziņojumu vai brīdinājumu, ko veselīguma norādei jāpievieno uz etiķetes un reklāmā.

5.   Iestāde savu atzinumu nosūta Komisijai, dalībvalstīm un pieteikuma iesniedzējam, pievienojot ziņojumu, kurā apraksta veselīguma norādes novērtējumu un atzinumu pamato, ka arī sniedz informāciju, ar kuru atzinums pamatots.

6.   Iestāde saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 38. panta 1. punktu atzinumu publisko.

Pieteikuma iesniedzējs vai sabiedrības pārstāvji 30 dienās pēc publicēšanas var iesniegt Komisijai atsauksmes.

17. pants

Kopienas atļauja

1.   
  Divos
  mēnešos pēc Iestādes atzinuma saņemšanas Komisija 23. panta 2. punktā minētajai komitejai iesniedz lēmumprojektu attiecībā uz atļauto veselīguma norāžu sarakstiem, ņemot vērā Iestādes atzinumu, Kopienas tiesību aktu attiecīgos noteikumus un citus tiesiskus faktorus, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu. Ja lēmuma projekts neatbilst Iestādes atzinumam, Komisija par atšķirībām sniedz skaidrojumu.

2.   Lēmumu projektos, kas paredz grozījumus atļauto veselības norāžu sarakstos, iekļauj 16. panta 4. punktā minētās ziņas.

3.   Galīgo lēmumu par pieteikumu pieņem saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto procedūru.

4.   Komisija nekavējoties informē pieteikuma iesniedzēju par pieņemto lēmumu un publicē informāciju par lēmumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5.   Veselīguma norādes, kas ietvertas 13. un 14. pantā minētajos sarakstos, uzņēmēji, kas iesaistīti pārtikas apritē, var izmantot saskaņā ar nosacījumiem, kurus piemēro attiecība uz norādēm, ja to izmantošana nav ierobežota saskaņā ar 21. pantu.

6.   Atļaujas saņemšana nemazina uzņēmēja, kas iesaistīts pārtikas apritē, vispārējo civilatbildību vai kriminālatbildību attiecībā uz konkrēto pārtiku.

18. pants

13. panta 5. punktā minētās norādes

1.
     
  Pārtikas apritē iesaistīts tirgus dalībnieks, kas vēlas izmantot veselīguma norādi, kura nav iekļauta 13. panta 3. punktā paredzētajā sarakstā, drīkst iesniegt pieteikumu, lai attiecīgo norādi iekļautu šajā sarakstā.

2.
     
  Šo pieteikumu iekļaušanai sarakstā iesniedz dalībvalsts kompetentajai iestādei, kas pieteikuma saņemšanu rakstveidā apliecina 14 dienu laikā pēc tā saņemšanas. Apliecinājumā norāda pieteikuma saņemšanas dienu. Pieteikumā iekļauj 15. panta 3. punktā paredzētos datus un pieteikuma iesniegšanas iemeslus.

3.
     
  Derīgu pieteikumu, kas sagatavots saskaņā ar 15. panta 5. punktā minētajām vadlīnijām, un visus pieteikuma iesniedzēja sniegtos dokumentus nekavējoties nosūta Iestādei zinātniska novērtējuma veikšanai, kā arī Komisijai un dalībvalstīm informācijai. Iestāde sniedz atzinumu piecu mēnešu termiņā no pieteikuma saņemšanas dienas. Šo termiņu var pagarināt uz laiku, kas nepārsniedz vienu mēnesi, ja Iestāde šādu pagarinājumu uzskata par vajadzīgu, lai saņemtu papildu informāciju no pieteikuma iesniedzēja. Tādā gadījumā pieteikuma iesniedzējs pieprasīto informāciju iesniedz 15 dienās no Iestādes pieprasījuma saņemšanas dienas.

16. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktā, 5. un 6. punktā noteikto procedūru piemēro mutatis mutandis.

4.
     
  Ja Iestāde pēc zinātniskā novērtējuma veikšanas sniedz atzinumu, ar ko atbalsta attiecīgās norādes iekļaušanu 13. panta 3. punktā minētajā sarakstā, Komisija saskaņā ar Iestādes atzinumu un pēc apspriešanās ar dalībvalstīm divos mēnešos pēc Iestādes atzinuma saņemšanas pieņem lēmumu par attiecīgo Kopienas tiesību aktu un citu attiecīgajā jautājumā svarīgu tiesisku faktoru piemērošanu.

Ja Iestāde sniedz atzinumu, ar ko neatbalsta attiecīgās norādes iekļaušanu sarakstā, lēmumu par piemērošanu pieņem saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto procedūru.

19. pants

Atļauju grozīšana, apturēšana un atsaukšana

1.   Pieteikuma iesniedzējs/izmantotājs norādēm, kas iekļautas kādā no 13. un 14. pantā minētajiem sarakstiem, var iesniegt pieteikumu par attiecīgā saraksta grozīšanu. Regulas 15. līdz 18. pantos izklāstītās procedūras piemēro mutatis mutandis.

2.   Pēc savas iniciatīvas vai pēc dalībvalsts vai Komisijas pieprasījuma Iestāde izdod atzinumu par to, vai 13. un 14. pantā minētajos sarakstos iekļautā veselīguma norāde joprojām atbilst šajā regulā noteiktajiem nosacījumiem.

Tā tūlīt nosūta šo atzinumu Komisijai, dalībvalstīm, un, ja vajadzīgs, sākotnējam pieteikuma iesniedzējam par attiecīgo norādi. Iestāde saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 38. panta 1. punktu atzinumu publisko.

Pieteikuma iesniedzējs/izmantotājs vai sabiedrības pārstāvis 30 dienās pēc publicēšanas var iesniegt Komisijai atsauksmes.

Komisija cik vien iespējams drīz izskata Iestādes atzinumu un saņemtās atsauces. Attiecīgā gadījumā atļauju groza, aptur vai atsauc saskaņā ar 17. un 18. pantos noteiktām procedūrām.

V NODAĻA

VISPĀRĒJIE UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

20. pants

Kopienas reģistrs

1.   Komisija izveido un uztur Kopienas Pārtikas produktu uzturvērtības un veselīguma norāžu reģistru, turpmāk tekstā — “Reģistrs”.

2.   Reģistrā iekļauj šādu informāciju:

| a) | uzturvērtības norādes un nosacījumus, kas uz tām attiecas, kā noteikts pielikumā; |
| --- | --- |

a)

uzturvērtības norādes un nosacījumus, kas uz tām attiecas, kā noteikts pielikumā;

| b) | ierobežojumus, kas pieņemti saskaņā ar 4. panta 5. punktu; |
| --- | --- |

b)

ierobežojumus, kas pieņemti saskaņā ar 4. panta 5. punktu;

| c) | atļautās veselīguma norādes un nosacījumus, kas uz tām attiecas un ir noteikti 13. panta 3.
  un 5.
   punktā, 14. panta 1. punktā, 19. panta 2. punktā, 21. pantā, 24. panta 2. punktā un 28. panta 6. punktā, un 23. panta 3. punktā minētos valsts pasākumus; |
| --- | --- |

c)

atļautās veselīguma norādes un nosacījumus, kas uz tām attiecas un ir noteikti 13. panta 3.
  un 5.
   punktā, 14. panta 1. punktā, 19. panta 2. punktā, 21. pantā, 24. panta 2. punktā un 28. panta 6. punktā, un 23. panta 3. punktā minētos valsts pasākumus;

| d) | noraidīto veselīguma norāžu sarakstu un iemeslus, kāpēc tās noraidītas. |
| --- | --- |

d)

noraidīto veselīguma norāžu sarakstu un iemeslus, kāpēc tās noraidītas.

Veselīguma norādes, par kurām ir izsniegtas atļaujas, pamatojoties uz datiem par īpašumtiesībām, iekļauj atsevišķā Reģistra pielikumā, pievienojot šādu informāciju:

| 1) | dienu, kad Komisija izsniedza atļauju par veselīguma norādi, un vārdu/nosaukumu sākotnējam pieteikuma iesniedzējam, kuram piešķīra atļauju; |
| --- | --- |

1)

dienu, kad Komisija izsniedza atļauju par veselīguma norādi, un vārdu/nosaukumu sākotnējam pieteikuma iesniedzējam, kuram piešķīra atļauju;

| 2) | apstiprinājumu, ka Komisija ir izsniegusi atļauju par veselīguma norādi, pamatojoties uz datiem par īpašumtiesībām; |
| --- | --- |

2)

apstiprinājumu, ka Komisija ir izsniegusi atļauju par veselīguma norādi, pamatojoties uz datiem par īpašumtiesībām;

| 3) | apliecinājumu, ka veselīguma norādes izmantošana ir ierobežota, izņemot, ja turpmākais pieteikuma iesniedzējs iegūst norādes atļauju bez atsauces uz sākotnējā pieteikuma iesniedzēja īpašumtiesību datiem. |
| --- | --- |

3)

apliecinājumu, ka veselīguma norādes izmantošana ir ierobežota, izņemot, ja turpmākais pieteikuma iesniedzējs iegūst norādes atļauju bez atsauces uz sākotnējā pieteikuma iesniedzēja īpašumtiesību datiem.

3.   Reģistrs ir publiski pieejams.

21. pants

Datu aizsardzība

1.   Zinātniskos datus un citu pieteikumā iekļauto informāciju, kas prasīta atbilstoši 15. panta 3. punktam, nedrīkst izmantot turpmākā pieteikuma iesniedzēja labā
  piecus
  gadus pēc atļaujas izsniegšanas dienas, izņemot, ja turpmākais pieteikuma iesniedzējs ir vienojies ar iepriekšējo pieteikuma iesniedzēju, ka šādus datus un informāciju drīkst izmantot, ja:

| a) | iepriekšējais pieteikuma iesniedzējs iepriekšējā pieteikuma iesniegšanas laikā ir norādījis, ka zinātniskie dati un cita informācija attiecas uz īpašumtiesībām; kā arī |
| --- | --- |

a)

iepriekšējais pieteikuma iesniedzējs iepriekšējā pieteikuma iesniegšanas laikā ir norādījis, ka zinātniskie dati un cita informācija attiecas uz īpašumtiesībām; kā arī

| b) | iepriekšējam pieteikuma iesniedzējam iepriekšējā pieteikuma iesniegšanas laikā bija ekskluzīvas tiesības atsaukties uz datiem par īpašumtiesībām; kā arī |
| --- | --- |

b)

iepriekšējam pieteikuma iesniedzējam iepriekšējā pieteikuma iesniegšanas laikā bija ekskluzīvas tiesības atsaukties uz datiem par īpašumtiesībām; kā arī

| c) | veselīguma norādi nevarētu apstiprināt, ja iepriekšējais pieteikuma iesniedzējs nebūtu iesniedzis datus par īpašumtiesībām. |
| --- | --- |

c)

veselīguma norādi nevarētu apstiprināt, ja iepriekšējais pieteikuma iesniedzējs nebūtu iesniedzis datus par īpašumtiesībām.

2.   Līdz 1. punktā minētā
  piecu gadu
  termiņa beigām nevienam turpmākam pieteikuma iesniedzējam nav tiesību atsaukties uz datiem, kurus iepriekšējais pieteikuma pieprasītājs ir norādījis kā datus par īpašumtiesībām, ja vien un līdz laikam, kad Komisija pieņem lēmumu par to, vai atļauju var vai varēja iekļaut 14. pantā vai vajadzības gadījumā 13. pantā minētajā sarakstā, pat ja iepriekšējais pieteikuma iesniedzējs nebūtu iesniedzis datus par īpašumtiesībām.

22. pants

Dalībvalstu tiesību akti

Neskarot Līgumu, jo īpaši tā 28. un 30. pantu, dalībvalstis nedrīkst ierobežot vai aizliegt tādu pārtikas produktu tirdzniecību vai reklamēšanu, kas atbilst šai regulai, piemērojot nesaskaņotus valsts noteikumus par norādēm, attiecībā uz atsevišķiem pārtikas produktiem vai pārtiku kopumā.

23. pants

Paziņošanas procedūra

1.   Ja dalībvalsts uzskata par nepieciešamu pieņemt jaunus tiesību aktus, tā informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par paredzētajiem pasākumiem un pamato to nepieciešamību.

2.   Komisija apspriežas ar Pastāvīgo Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komiteju, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 58. panta 1. punktu (turpmāk — Komiteja), un, ja Komisija šādu apspriešanos uzskata par lietderīgu vai ja to pieprasa kāda dalībvalsts, pauž savu nostāju par paredzētajiem pasākumiem.

3.   Attiecīgā dalībvalsts plānotos pasākumus var veikt sešus mēnešus pēc 1. punktā minētās paziņošanas, ja nav saņemts negatīvs Komisijas atzinums.

Ja Komisijas atzinums ir negatīvs, tā saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto procedūru un pirms šī punkta pirmajā daļā noteiktā termiņa beigām nosaka, vai paredzētos pasākumus var īstenot. Komisija var pieprasīt veikt atsevišķus grozījumus paredzētajos pasākumos.

24. pants

Drošības pasākumi

1.   Ja dalībvalstij ir nopietns pamats uzskatīt, ka norāde neatbilst šai regulai vai ka 6. pantā paredzētais zinātniskais pamatojums ir nepietiekams, attiecīgā dalībvalsts var savā teritorijā uz laiku apturēt attiecīgās norādes izmantošanu.

Dalībvalsts par to informē pārējās dalībvalstis un Komisiju, kā arī pamato apturēšanas iemeslus.

2.   Saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto procedūru attiecīgā gadījumā lēmumu pieņem pēc tam, kad ir saņemts Iestādes atzinums.

Komisija šo procedūru var uzsākt pēc savas iniciatīvas.

3.   Šā panta 1. punktā minētā dalībvalsts apturēšanu var paturēt spēkā, līdz tai ir paziņots 2. punktā minētais lēmums.

25. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz Komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

26. pants

Uzraudzība

Lai veicinātu to pārtikas produktu efektīvu uzraudzību, uz kuriem ir uzturvērtības vai veselīguma norādes, dalībvalstis var prasīt, lai ražotājs vai persona, kas šādus produktus laiž tirgū to teritorijā, ziņo kompetentajai iestādei par laišanu tirgū, tai nosūtot uz produkta izmantotās norādes paraugu.

27. pants

Izvērtējums

Līdz ...
   (19) Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas piemērošanu, jo īpaši par to pārtikas produktu tirgus attīstību, par kuriem sniedz uzturvērtības un veselīguma norādes un par to, kā patērētāji izprot šīs norādes, vajadzības gadījumā pievienojot priekšlikumu grozījumiem.
  Ziņojumā ietver arī novērtējumu par šīs regulas ietekmi uz ēšanas paradumiem un potenciālo ietekmi uz iedzīvotāju aptaukošanos un neinfekciozu slimību izplatību.

28. pants

Pārejas pasākumi

1.   Pārtikas produktus, kas ir laisti tirgū vai marķēti pirms šīs regulas spēkā stāšanās datuma un kas neatbilst šai regulai, drīkst tirgot līdz derīguma termiņa beigām, bet ne vēlāk kā ... (20). Ņemot vērā 4. panta 1. punkta noteikumus, pārtikas produktus drīkst tirgot ne ilgāk kā
  divdesmit četrus
  mēnešus pēc attiecīgo uzturvielu aprakstu un to izmantošanas nosacījumu pieņemšanas.

2.   Preču zīmju vai zīmolvārdu produktus, kas pastāvēja pirms 2005. gada 1. janvāra un kuri neatbilst šai regulai, drīkst turpināt tirgot līdz ... (21); pēc tam piemēro šīs regulas noteikumus.

3.   Uzturvērtības norādes, ko dalībvalstis izmantoja pirms
  2006
  . gada 1. janvāra saskaņā ar tām piemērojamiem valsts noteikumiem un kas nav ietvertas pielikumā, pārtikas apritē iesaistītie tirgus dalībnieki, uzņemoties atbildību un neskarot 24. pantā minēto drošības pasākumu piemērošanu, var turpināt izmantot līdz ... (22).

4.   Uzturvērtības norādēm — kas ir ilustrēta, grafiska vai simboliska atveidojuma veidā un kas atbilst šīs regulas vispārējiem principiem, taču nav iekļautas pielikumā un izmanto saskaņā ar valstu apstiprināto noteikumu īpašiem nosacījumiem un kritērijiem — attiecina šādus priekšnosacījumus:

| a) | Dalībvalstis vēlākais ... (23) Komisijai dara zināmas šādas uzturvērtības norādes un attiecīgos valsts noteikumus, ko piemēro norādēm, pievienojot zinātniskus datus, kas apstiprina šādu noteikumu vajadzību; |
| --- | --- |

a)

Dalībvalstis vēlākais ... (23) Komisijai dara zināmas šādas uzturvērtības norādes un attiecīgos valsts noteikumus, ko piemēro norādēm, pievienojot zinātniskus datus, kas apstiprina šādu noteikumu vajadzību;

| b) | Komisija saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem lēmumu par šādu norāžu izmantošanu. |
| --- | --- |

b)

Komisija saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem lēmumu par šādu norāžu izmantošanu.

Uzturvērtības norādes, kurām saskaņā ar šo procedūru nav piešķirta atļauja, var turpināt lietot divpadsmit mēnešus pēc lēmuma pieņemšanas.

5.   Uzņēmēji, kas iesaistīti pārtikas apritē,, uzņemoties atbildību, sākot ar šīs regulas spēkā stāšanās dienu un līdz 13. panta 3. punktā minētā saraksta pieņemšanai var izmantot 13. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētās veselīguma norādes, ar noteikumu, ka tās atbilst šai regulai un spēkā esošiem valstu noteikumiem, kas tām piemērojami, un neskarot 24. pantā paredzētos drošības pasākumus.

6.   Uz veselīguma norādēm — kas nav minētas 13. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 14. pantā, kuras izmantotas saskaņā ar attiecīgajiem valsts noteikumiem pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas — attiecina šādus nosacījumus:

| a) | atļaujas piešķiršana veselīguma norādēm, kas ir izvērtētas kādā no dalībvalstīm, un tām dalībvalstī ir piešķirta atļauja:






  i) | dalībvalstis vēlākais ... (24) Komisijai dara zināmas šādas norādes, pievienojot ziņojumu, kurā izvērtēti šīs norādes vajadzību apstiprinoši zinātniski dati; |
| --- | --- | --- |

a)

atļaujas piešķiršana veselīguma norādēm, kas ir izvērtētas kādā no dalībvalstīm, un tām dalībvalstī ir piešķirta atļauja:

i)

dalībvalstis vēlākais ... (24) Komisijai dara zināmas šādas norādes, pievienojot ziņojumu, kurā izvērtēti šīs norādes vajadzību apstiprinoši zinātniski dati;

| ii) | pēc apspriešanās ar Iestādi, Komisija saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem lēmumu par veselīguma norādēm, kurām šādā veidā piešķirta atļauja. |
| --- | --- |

ii)

pēc apspriešanās ar Iestādi, Komisija saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem lēmumu par veselīguma norādēm, kurām šādā veidā piešķirta atļauja.

Veselīguma norādes, kurām saskaņā ar šo procedūru netiek piešķirta atļauja, var lietot sešus mēnešus pēc lēmuma pieņemšanas;

| b) | veselīguma norādes, kas nav izvērtētas kādā no dalībvalstīm, lai tām piešķirtu atļauju: šādas norādes var turpināt izmantot ar noteikumu, ka pirms ... (25) ir iesniegts pieteikums saskaņā ar šo regulu; veselīguma norādes, kurām saskaņā ar šo procedūru nav piešķirta atļauja, var lietot saskaņā ar 17. panta 3. punktu sešus mēnešus pēc lēmuma pieņemšanas. |
| --- | --- |

b)

veselīguma norādes, kas nav izvērtētas kādā no dalībvalstīm, lai tām piešķirtu atļauju: šādas norādes var turpināt izmantot ar noteikumu, ka pirms ... (25) ir iesniegts pieteikums saskaņā ar šo regulu; veselīguma norādes, kurām saskaņā ar šo procedūru nav piešķirta atļauja, var lietot saskaņā ar 17. panta 3. punktu sešus mēnešus pēc lēmuma pieņemšanas.

29. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šo regulu piemēro no ... (26).

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 110, 30.4.2004., 18. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 26. maijaNostāja (
  OV C 117 E, 18.5.2006., 187. lpp.
  ), Padomes 2005. gada 8. decembra Kopējā nostāja (
  OV C 80 E, 4.4.2006., 43. lpp.
  ) un Eiropas Parlamenta 2006. gada 16. maija Nostāja.

2

Nostāja

OV C 117 E, 18.5.2006., 187. lpp.

2005. gada 8. decembra

OV C 80 E, 4.4.2006., 43. lpp.

2006. gada 16. maija

(3)  OV L 109, 6.5.2000., 29. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/89/EK (OV L 308, 25.11.2003., 15. lpp.).

3

(4)  OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

4

(5)  OV L 316, 9.12.1994., 2. lpp.

5

(6)  OV L 183, 12.7.2002., 51. lpp.

6

(7)  OV L 250, 19.9.1984., 17. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/29/EK (OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp.).

7

(8)  OV L 276, 6.10.1990., 40. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2003/120/EK (OV L 333, 20.12.2003., 51. lpp.).

8

(9)  OV L 186, 30.6.1989., 27. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

9

(10)  OV L 55, 6.3.1996., 22. lpp.

10

(11)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

11

(12)  OV L 229, 30.8.1980., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

12

(13)  OV L 330, 5.12.1998., 32. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

13

(14)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1642/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 4. lpp.).

14

(15)  Divdesmit četrus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā dienas.

15

(16)  
  Attiecīgās uzturvielas, kas pārsniedz aprakstā noteikto daudzumu, nosaukums.

16

Attiecīgās uzturvielas, kas pārsniedz aprakstā noteikto daudzumu, nosaukums.

(17)  OV: Šīs regulas spēkā stāšanās mēneša pēdēja diena + 1 gads.

17

(18)  OV: Šīs regulas pieņemšanas mēneša pēdējā diena + 3 gadi.

18

(19)  
  Seši gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

19

Seši gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

(20)  OV:
  Trīsdesmitā
  mēneša pēdējā diena pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

20

Trīsdesmitā

(21)  OV:
  Piecpadsmit
  gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

21

Piecpadsmit

(22)  OV:
  Trīs gadi
  pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

22

Trīs gadi

(23)  OV: Šīs regulas spēkā stāšanās mēneša pēdēja diena + 1 gads.

23

(24)  OV: Šīs regulas spēkā stāšanās mēneša pēdēja diena + 1 gads.

24

(25)  OV: Divpadsmit mēnešus pēc šīs regulas spēka stāšanās dienas.

25

(26)  OV: Sestā mēneša pirmā diena pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

26

PIELIKUMS

UZTURVĒRTĪBAS NORĀDES UN NOSACĪJUMI, KO TĀM PIEMĒRO

MAZKALORIJU

Norādi, ka pārtikas produkts ir mazkaloriju, un jebkuru norādi, ko patērētājs tā varētu saprast, drīkst izmantot tikai tad, ja produktam ir mazāk nekā 40 kcal (170 kJ)/100 g cietvielām vai mazāk nekā 20 kcal (80 kJ)/100 ml šķidrumiem. Saldinātājiem piemēro ierobežojumu — 4 kcal (17 kJ)/porcijā, kam ir līdzīgas saldinošas īpašības kā 6 g saharozes (aptuveni 1 tējkarote saharozes).

SAMAZINĀTS KALORIJU DAUDZUMS

Norādi, ka pārtikas produktam ir samazināts kaloriju daudzums, un jebkuru norādi, ko patērētājs tā varētu saprast, drīkst izmantot tikai tad, ja produkta enerģētiskā vērtība ir samazināta par vismaz 30 %, norādot, kādēļ pārtikas produkta kopējā enerģētiskā vērtība ir mazāka.

BEZKALORIJU

Norādi, ka pārtikas produkts ir bezkaloriju, un jebkuru norādi, ko patērētājs tā varētu saprast, drīkst izmantot tikai tad, ja produktam ir mazāk nekā 4 kcal (17 kJ)/100 ml. Saldinātājiem piemēro ierobežojumu — 0,4 kcal (1,7 kJ) porcijā, kam ir līdzīgas saldinošas īpašības kā 6 g saharozes (aptuveni 1 tējkarote saharozes).

AR ZEMU TAUKU SATURU

Norādi, ka pārtikas produkts ir ar zemu tauku saturu, un jebkuru norādi, ko patērētājs tā varētu saprast, drīkst izmantot tikai tad, ja produktā ir mazāk nekā 3 g tauku uz 100 g cietvielām vai 1,5 g tauku uz 100 ml šķidrumiem (1,8 g tauku uz 100 ml piena, ar samazinātu tauku saturu).

BEZTAUKU

Norādi, ka pārtikas produkts ir beztauku, un jebkuru norādi, ko patērētājs tā varētu saprast, drīkst izmantot tikai tad, ja produktam ir ne vairāk kā 0,5 g tauku uz 100 g vai 100 ml. Tomēr ir aizliegtas norādes, kas izteiktas kā “x % beztauku”.

AR ZEMU PIESĀTINĀTO TAUKU SATURU

Norādi, ka pārtikas produkts ir ar zemu piesātināto tauku saturu, un jebkuru norādi, ko patērētājs tā varētu saprast, drīkst izmantot tikai tad, ja produktā piesātināto taukskābju un hidroģenēto taukskābju summa ir mazāka kā 1,5 g uz 100 g cietvielām vai mazāka kā 0,75 g/100 ml šķidrumiem un hidroģenētās taukskābes nenodrošina vairāk kā 10 % no enerģijas.

BEZ PIESĀTINĀTAJIEM TAUKIEM

Norādi, ka pārtikas produkts nesatur piesātinātos taukus, un jebkuru norādi, ko patērētājs tā varētu saprast, drīkst izmantot tikai tad, ja produktā ir ne vairāk kā 0,1 g piesātināto tauku uz 100 g vai 100 ml.

MAZ CUKURA

Norādi, ka pārtikas produkts satur maz cukura, un jebkuru norādi, ko patērētājs tā varētu saprast, drīkst izmantot tikai tad, ja produktā ir ne vairāk kā 5 g cukura uz 100 g cietvielām vai 2,5 g cukura uz 100 ml šķidrumiem.

BEZ CUKURA

Norādi, ka pārtikas produkts ir bez cukura, un jebkuru norādi, ko patērētājs tā varētu saprast, drīkst izmantot tikai tad, ja produktā ir ne vairāk kā 0,5 g cukura uz 100 g vai 100 ml.

BEZ PIEVIENOTA CUKURA

Norādi, ka pārtikas produktam nav pievienots cukurs, un jebkuru norādi, ko patērētājs tā varētu saprast, drīkst izmantot tikai tad, ja produkts nesatur pievienotus mono- vai disaharīdus, vai arī citus pārtikas produktus, kuru izmanto to saldinātājīpašību dēļ. Ja cukurs produktā ir sastopams tā dabisko īpašību dēļ, uz etiķetes būtu jābūt šādai norādei: “SATUR DABĪGU CUKURU”.

MAZ NĀTRIJA/SĀLS

Norādi, ka pārtikas produkts satur maz nātrija/sāls, un jebkuru norādi, ko patērētājs tā varētu saprast, drīkst izmantot tikai tad, ja produktā ir ne vairāk kā 0,12 g nātrija vai tikpat daudz sāls uz 100 g vai 100 ml. Ūdenim, kas nav dabīgais minerālūdens un kuriem nepiemēro Direktīvas 80/777/EEK darbības jomu, šī vērtība nepārsniedz 2 mg nātrija uz 100 ml.

ĻOTI MAZ NĀTRIJA/SĀLS

Norādi, ka pārtikas produkts satur ļoti maz nātrija/sāls, un jebkuru norādi, ko patērētājs tā varētu saprast, drīkst izmantot tikai tad, ja produktā ir ne vairāk kā 0,04 g nātrija vai tikpat daudz sāls uz 100 g vai 100 ml. Šo norādi nav atļauts izmantot dabīgiem minerālūdeņiem un citiem ūdeņiem.

BEZ NĀTRIJA vai BEZ SĀLS

Norādi, ka pārtikas produkts nesatur nātriju vai sāli, un jebkuru norādi, ko patērētājs tā varētu saprast, drīkst izmantot tikai tad, ja produktā ir ne vairāk kā 0,005 g nātrija vai tikpat daudz sāls uz 100 g.

ŠĶIEDRVIELU AVOTS

Norādi, ka pārtikas produkts ir šķiedrvielu avots, un jebkuru norādi, ko patērētājs tā varētu saprast, var izmantot tikai tad, ja 100 g produkta ir vismaz 3 g šķiedrvielu vai vismaz 1,5 g šķiedrvielu uz 100 kcal.

DAUDZ ŠĶIEDRVIELU

Norādi, ka pārtikas produktā ir daudz šķiedrvielu, un jebkuru norādi, ko patērētājs tā varētu saprast, drīkst izmantot tikai tad, ja 100 g produkta ir vismaz 6 g šķiedrvielu vai vismaz 3 g šķiedrvielu uz 100 kcal.

PROTEĪNA AVOTS

Norādi, ka pārtikas produkts ir proteīna avots, un jebkuru norādi, ko patērētājs tā varētu saprast, drīkst izmantot tikai tad, ja vismaz 12 % no produkta enerģētiskās vērtības nodrošina proteīns.

DAUDZ PROTEĪNA

Norādi, ka pārtikas produkts satur daudz proteīna, un jebkuru norādi, ko patērētājs tā varētu saprast, drīkst izmantot tikai tad, ja vismaz 20 % no produkta enerģētiskās vērtības nodrošina proteīns.

[VITAMĪNA NOSAUKUMS] UN/VAI [MINERĀLVIELAS NOSAUKUMS] AVOTS

Norādi, ka pārtikas produkts ir vitamīnu un/vai minerālvielu avots, kā arī jebkuru citu norādi, ko patērētājs tā varētu saprast, drīkst izmantot tikai tad, ja produkts satur vismaz būtisku to daudzumu, kā definēts Direktīvā 90/496/EEK, vai daudzumu, kas noteikts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes ... gada... Regulas (EK) Nr. .../... [par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai ] 7. pantā piešķirtajām atkāpēm.

DAUDZ [VITAMĪNA NOSAUKUMS] UN/VAI [MINERĀLVIELAS NOSAUKUMS]

Norādi, ka pārtikas produktā ir daudz vitamīnu un/vai minerālvielu, un jebkuru norādi, ko patērētājs tā varētu saprast, drīkst izmantot tikai tad, ja produkts satur vismaz divreiz vairāk vitamīnu/un vai minerālvielu nekā tad, ja norāde ir “[VITAMĪNA NOSAUKUMS] un/vai [MINERĀLVIELAS NOSAUKUMS] avots”.

SATUR [UZTURVIELAS VAI CITAS VIELAS NOSAUKUMS]

Norādi, ka pārtikas produkts satur kādu uzturvielu vai citu vielu, kurai regula neparedz īpašus noteikumus, kā arī jebkuru citu norādi, ko patērētājs tā varētu saprast, drīkst izmantot tikai tad, ja produkts atbilst visiem piemērojamiem šīs regulas noteikumiem, jo īpaši 5. pantam. Vitamīniem un minerālvielām piemēro norādes “avots”nosacījumus.

PALIELINĀTS [UZTURVIELAS NOSAUKUMS] SATURS

Norādi, ka saturs vienai vai vairākām uzturvielām, kas nav vitamīni vai minerālvielas, ir palielināts, kā arī jebkuru citu norādi, ko patērētājs tā varētu saprast, drīkst izmantot tikai tad, ja produkts atbilst nosacījumiem attiecībā uz norādi “avots”un ja saturs ir palielināts par vismaz 30 % salīdzinājumā ar līdzīgu produktu.

SAMAZINĀTS [UZTURVIELAS NOSAUKUMS] SATURS

Norādi, ka vienas vai vairāku uzturvielu saturs ir samazināts, kā arī jebkuru citu norādi, ko patērētājs tā varētu saprast, drīkst izmantot tikai tad, ja saturs ir samazināts par vismaz 30 % salīdzinājumā ar līdzīgu produktu, izņemot attiecībā uz mikrouzturvielām, kurām ir pieņemama 10 % atšķirība atsauces vērtībās, kā noteikts Direktīvā 90/496/EEK, un attiecībā uz nātriju vai tikpat daudz sāls, kuriem ir pieņemama 25 % atšķirība.

VIEGLS

Norādei, ka pārtikas produkts ir “viegls”, kā arī jebkuru citu norādi, ko patērētājs tā varētu saprast, piemēro tos pašus nosacījumus kā norādei ar vārdu “samazināts”; norādei pievieno arī tās īpašības/to īpašību norādi, kas pārtikas produktu padara “vieglu”.

DABĪGI/DABĪGS

Ja pārtikas produkti dabīgi atbilst pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem, uzturvērtības norādē vārdu “dabīgi/dabīgs ”drīkst izmantot pirms šādas norādes.

P6_TA(2006)0199

Vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošana pārtikai ***II

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai (9857/3/2005 — C6-0017/2006 — 2003/0262(COD))

(Koplēmuma procedūra, otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (9857/3/2005 — C6-0017/2006) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (9857/3/2005 — C6-0017/2006) (1),

| — | ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2003)0671) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2003)0671) (3),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 62. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 62. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0078/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0078/2006),

| 1. | apstiprina grozīto kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto kopējo nostāju;

| 2. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 80 E, 4.4.2006., 27. lpp.

(2)  26.5.2005. Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0202.

(3)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC2-COD(2003)0262

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2006. gada 16. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006 par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā izklāstīto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Pārtikas produktu ražošanā var izmantot daudz dažādu uzturvielu un citu sastāvdaļu, tostarp, bet ne tikai, vitamīnus, minerālvielas, kā arī mikroelementus, aminoskābes, neaizstājamās taukskābes, šķiedrvielas un dažādus augus un augu ekstraktus. Šo vielu pievienošanu pārtikai dalībvalstīs regulē atšķirīgi noteikumi, kas kavē to brīvu apriti, rada nevienādus konkurences apstākļus, un tādējādi tieši ietekmē iekšējā tirgus darbību. Tāpēc ir jāpieņem Kopienas noteikumi, kas saskaņo valstu tiesību aktus attiecībā uz vitamīnu, minerālvielu un dažu citu vielu pievienošanu pārtikas produktiem. |
| --- | --- |

(1)

Pārtikas produktu ražošanā var izmantot daudz dažādu uzturvielu un citu sastāvdaļu, tostarp, bet ne tikai, vitamīnus, minerālvielas, kā arī mikroelementus, aminoskābes, neaizstājamās taukskābes, šķiedrvielas un dažādus augus un augu ekstraktus. Šo vielu pievienošanu pārtikai dalībvalstīs regulē atšķirīgi noteikumi, kas kavē to brīvu apriti, rada nevienādus konkurences apstākļus, un tādējādi tieši ietekmē iekšējā tirgus darbību. Tāpēc ir jāpieņem Kopienas noteikumi, kas saskaņo valstu tiesību aktus attiecībā uz vitamīnu, minerālvielu un dažu citu vielu pievienošanu pārtikas produktiem.

| (2) | Šīs regulas mērķis ir reglamentēt to, kā pārtikas produktiem pievieno vitamīnus un minerālvielas un izmanto dažas citas vielas vai to sastāvdaļas, kurās ir citas vielas, nevis vitamīni vai minerālvielas, ko pievieno pārtikas produktiem vai izmanto pārtikas produktu ražošanai apstākļos, kas izraisa šo vielu uzņemšanu tādos daudzumos, kuri ievērojami pārsniedz daudzumu, kas būtu loģiski paredzams uzņemšanai parastā patēriņā ar līdzsvarotu un daudzveidīgu uzturu un/vai kas patērētājiem varētu radīt iespējamu apdraudējumu. Ja nav īpašu Kopienas noteikumu, kas aizliedz vai ierobežo lietot vielas vai sastāvdaļas, kurās ietilpst vielas, kas nav vitamīni un minerālvielas, saskaņā ar šo regulu vai saskaņā ar citiem īpašiem Kopienas noteikumiem, neskarot Līgumu, var piemērot attiecīgus valsts noteikumus. |
| --- | --- |

(2)

Šīs regulas mērķis ir reglamentēt to, kā pārtikas produktiem pievieno vitamīnus un minerālvielas un izmanto dažas citas vielas vai to sastāvdaļas, kurās ir citas vielas, nevis vitamīni vai minerālvielas, ko pievieno pārtikas produktiem vai izmanto pārtikas produktu ražošanai apstākļos, kas izraisa šo vielu uzņemšanu tādos daudzumos, kuri ievērojami pārsniedz daudzumu, kas būtu loģiski paredzams uzņemšanai parastā patēriņā ar līdzsvarotu un daudzveidīgu uzturu un/vai kas patērētājiem varētu radīt iespējamu apdraudējumu. Ja nav īpašu Kopienas noteikumu, kas aizliedz vai ierobežo lietot vielas vai sastāvdaļas, kurās ietilpst vielas, kas nav vitamīni un minerālvielas, saskaņā ar šo regulu vai saskaņā ar citiem īpašiem Kopienas noteikumiem, neskarot Līgumu, var piemērot attiecīgus valsts noteikumus.

| (3) | Dažās dalībvalstīs veselības aizsardzības apsvērumu dēļ ir obligāti paredzēts dažiem parastiem pārtikas produktiem pievienot konkrētus vitamīnus un minerālvielas. Šie apsvērumi var attiekties uz konkrētu valsti vai reģionu, bet šobrīd tiem nebūtu jāattaisno šo obligātās uzturvielu pievienošanas saskaņošanu visā Kopienā. Tomēr, ja un tad, kad radīsies šāda vajadzība, tādus noteikumus var pieņemt Kopienas līmenī. Kamēr tas nav noticis, būtu ieteicams apkopot informāciju par tādiem valstu pasākumiem. |
| --- | --- |

(3)

Dažās dalībvalstīs veselības aizsardzības apsvērumu dēļ ir obligāti paredzēts dažiem parastiem pārtikas produktiem pievienot konkrētus vitamīnus un minerālvielas. Šie apsvērumi var attiekties uz konkrētu valsti vai reģionu, bet šobrīd tiem nebūtu jāattaisno šo obligātās uzturvielu pievienošanas saskaņošanu visā Kopienā. Tomēr, ja un tad, kad radīsies šāda vajadzība, tādus noteikumus var pieņemt Kopienas līmenī. Kamēr tas nav noticis, būtu ieteicams apkopot informāciju par tādiem valstu pasākumiem.

| (4) | Pārtikas produktu ražotāji pēc brīvas izvēles pārtikas produktiem var pievienot vitamīnus un minerālvielas vai arī šīs vielas noteikti jāpievieno kā uzturvielas saskaņā ar īpašiem Kopienas tiesību aktiem. Šīs vielas var pievienot arī tehnoloģisku apsvērumu dēļ — kā piedevas, krāsvielas un aromatizētājus vai līdzīgiem mērķiem — arī atzītā vīndarības praksē un procesos, kā paredzēts attiecīgos Kopienas tiesību aktos. Šo regulu būtu jāpiemēro, neskarot konkrētus Kopienas noteikumus par vitamīnu un minerālvielu pievienošanu vai izmantošanu konkrētos produktos vai produktu grupās, vai to pievienošanu citos nolūkos, uz ko šī regula neattiecas. |
| --- | --- |

(4)

Pārtikas produktu ražotāji pēc brīvas izvēles pārtikas produktiem var pievienot vitamīnus un minerālvielas vai arī šīs vielas noteikti jāpievieno kā uzturvielas saskaņā ar īpašiem Kopienas tiesību aktiem. Šīs vielas var pievienot arī tehnoloģisku apsvērumu dēļ — kā piedevas, krāsvielas un aromatizētājus vai līdzīgiem mērķiem — arī atzītā vīndarības praksē un procesos, kā paredzēts attiecīgos Kopienas tiesību aktos. Šo regulu būtu jāpiemēro, neskarot konkrētus Kopienas noteikumus par vitamīnu un minerālvielu pievienošanu vai izmantošanu konkrētos produktos vai produktu grupās, vai to pievienošanu citos nolūkos, uz ko šī regula neattiecas.

| (5) | Ņemot vērā, ka Sīki izstrādāti noteikumi par uztura bagātinātājiem, kuros ietilpst vitamīni un minerālvielas, ir pieņemti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/46/EK (2002. gada 10. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz uztura bagātinātājiem (3), šīs regulas noteikumi par vitamīniem un minerālvielām nebūtu jāpiemēro uztura bagātinātājiem. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā, ka Sīki izstrādāti noteikumi par uztura bagātinātājiem, kuros ietilpst vitamīni un minerālvielas, ir pieņemti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/46/EK (2002. gada 10. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz uztura bagātinātājiem (3), šīs regulas noteikumi par vitamīniem un minerālvielām nebūtu jāpiemēro uztura bagātinātājiem.

| (6) | Ražotāji vitamīnus un minerālvielas pievieno pārtikas produktiem vairāku iemeslu dēļ, tostarp arī tādēļ, lai atjaunotu produktos to saturu, ja ražošanas, uzglabāšanas vai apstrādes procedūrās tā daudzums ir samazinājies, vai arī, lai nodrošinātu šiem produktiem uzturvērtību, kas līdzinās tādu pārtikas produktu uzturvērtībai, kuriem tie paredzēti kā alternatīva. |
| --- | --- |

(6)

Ražotāji vitamīnus un minerālvielas pievieno pārtikas produktiem vairāku iemeslu dēļ, tostarp arī tādēļ, lai atjaunotu produktos to saturu, ja ražošanas, uzglabāšanas vai apstrādes procedūrās tā daudzums ir samazinājies, vai arī, lai nodrošinātu šiem produktiem uzturvērtību, kas līdzinās tādu pārtikas produktu uzturvērtībai, kuriem tie paredzēti kā alternatīva.

| (7) | Parastos apstākļos pietiekams un daudzveidīgs uzturs var nodrošināt visas normālai attīstībai un veselīga dzīvesveida uzturēšanai vajadzīgās uzturvielas tādos daudzumos, kas ir atzīti un ko iesaka saskaņā ar vispārpieņemtiem zinātnes datiem. Tomēr aptaujas liecina, ka šāda ideāla situācija nav panākta nedz attiecībā uz visiem vitamīniem un minerālvielām, nedz arī attiecībā uz visām iedzīvotāju grupām Kopienā. Pārtikas produkti, kam pievienoti vitamīni un minerālvielas, šķiet, ir būtisks attiecīgo uzturvielu avots, un tādējādi var uzskatīt, ka tie dod pozitīvu ieguldījumu vispārējā šo vielu nodrošinājumā. |
| --- | --- |

(7)

Parastos apstākļos pietiekams un daudzveidīgs uzturs var nodrošināt visas normālai attīstībai un veselīga dzīvesveida uzturēšanai vajadzīgās uzturvielas tādos daudzumos, kas ir atzīti un ko iesaka saskaņā ar vispārpieņemtiem zinātnes datiem. Tomēr aptaujas liecina, ka šāda ideāla situācija nav panākta nedz attiecībā uz visiem vitamīniem un minerālvielām, nedz arī attiecībā uz visām iedzīvotāju grupām Kopienā. Pārtikas produkti, kam pievienoti vitamīni un minerālvielas, šķiet, ir būtisks attiecīgo uzturvielu avots, un tādējādi var uzskatīt, ka tie dod pozitīvu ieguldījumu vispārējā šo vielu nodrošinājumā.

| (8) | Var pierādīt, ka Kopienā pašlaik ir vērojams dažu uzturvielu trūkums, kas tomēr nav bieži sastopama parādība. Pārmaiņas Kopienas sociālajā un ekonomiskajā stāvoklī, kā arī dažādu iedzīvotāju grupu dzīvesveids ir radījis atšķirīgas uztura prasības, kā arī mainījis ēšanas paradumus. Tas savukārt vairākās iedzīvotāju grupās ir izraisījis pārmaiņas vajadzībās pēc enerģētiskām vielām un uzturvielām, kā arī mainījis dažu uzņemto vitamīnu un minerālvielu daudzumu tā, ka tagad tas ir mazāks par dažādās dalībvalstīs ieteikto daudzumu. Turklāt jaunākie zinātnes dati rāda, ka, lai saglabātu optimālu veselību un labsajūtu, dažu uzņemto uzturvielu daudzums varētu būt lielāks nekā pašreiz ieteiktais. |
| --- | --- |

(8)

Var pierādīt, ka Kopienā pašlaik ir vērojams dažu uzturvielu trūkums, kas tomēr nav bieži sastopama parādība. Pārmaiņas Kopienas sociālajā un ekonomiskajā stāvoklī, kā arī dažādu iedzīvotāju grupu dzīvesveids ir radījis atšķirīgas uztura prasības, kā arī mainījis ēšanas paradumus. Tas savukārt vairākās iedzīvotāju grupās ir izraisījis pārmaiņas vajadzībās pēc enerģētiskām vielām un uzturvielām, kā arī mainījis dažu uzņemto vitamīnu un minerālvielu daudzumu tā, ka tagad tas ir mazāks par dažādās dalībvalstīs ieteikto daudzumu. Turklāt jaunākie zinātnes dati rāda, ka, lai saglabātu optimālu veselību un labsajūtu, dažu uzņemto uzturvielu daudzums varētu būt lielāks nekā pašreiz ieteiktais.

| (9) | Būtu jāatļauj pārtikas produktiem pievienot tikai tādus vitamīnus un minerālvielas, kas parasti ir tajos, ko izmanto uzturā un ko uzskata par pamatuzturvielām, lai gan tas nenozīmē, ka tās noteikti būtu jāpievieno. Būtu jāvairās no iespējamām domstarpībām par to, kas ir pamatuzturvielas. Tālab ir lietderīgi izstrādāt sarakstu ar tiem vitamīniem un minerālvielām, ko noteikti drīkst pievienot. |
| --- | --- |

(9)

Būtu jāatļauj pārtikas produktiem pievienot tikai tādus vitamīnus un minerālvielas, kas parasti ir tajos, ko izmanto uzturā un ko uzskata par pamatuzturvielām, lai gan tas nenozīmē, ka tās noteikti būtu jāpievieno. Būtu jāvairās no iespējamām domstarpībām par to, kas ir pamatuzturvielas. Tālab ir lietderīgi izstrādāt sarakstu ar tiem vitamīniem un minerālvielām, ko noteikti drīkst pievienot.

| (10) | Ķīmiskām vielām, kas noder kā avoti vitamīniem un minerālvielām, kuras var pievienot pārtikai, vajadzētu būt nekaitīgām un arī bioloģiski izmantojamām, t.i., tā izmantojamām, lai organisms varētu tās izmantot. Tālab būtu jāizstrādā arī saraksts ar tādām vielām, ko noteikti drīkst pievienot. Šajā atļauto vielu sarakstā būtu jāiekļauj vielas, ko apstiprinājusi Pārtikas zinātniskā komiteja atzinumā, kas izteikts 1999. gada 12. maijā, pamatojoties uz iepriekš minētajiem nekaitīguma un bioloģiskas izmantojamības kritērijiem, un kuras var izmantot zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētu pārtikas produktu, citu pārtikas produktu, kurus izmanto īpašām uztura vajadzībām, vai uztura bagātinātāju ražošanā. Lai gan nātrija hlorīds (vārāmā sāls) nav ierindota šo vielu sarakstā, to joprojām var lietot kā sastāvdaļu, gatavojot ēdienus. |
| --- | --- |

(10)

Ķīmiskām vielām, kas noder kā avoti vitamīniem un minerālvielām, kuras var pievienot pārtikai, vajadzētu būt nekaitīgām un arī bioloģiski izmantojamām, t.i., tā izmantojamām, lai organisms varētu tās izmantot. Tālab būtu jāizstrādā arī saraksts ar tādām vielām, ko noteikti drīkst pievienot. Šajā atļauto vielu sarakstā būtu jāiekļauj vielas, ko apstiprinājusi Pārtikas zinātniskā komiteja atzinumā, kas izteikts 1999. gada 12. maijā, pamatojoties uz iepriekš minētajiem nekaitīguma un bioloģiskas izmantojamības kritērijiem, un kuras var izmantot zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētu pārtikas produktu, citu pārtikas produktu, kurus izmanto īpašām uztura vajadzībām, vai uztura bagātinātāju ražošanā. Lai gan nātrija hlorīds (vārāmā sāls) nav ierindota šo vielu sarakstā, to joprojām var lietot kā sastāvdaļu, gatavojot ēdienus.

| (11) | Lai ievērotu jaunākos zinātnes un tehnoloģijas sasniegumus, ir svarīgi vajadzības gadījumā bez kavēšanās pārskatīt iepriekš minētos sarakstus. Šādas pārskatīšanas būtu tehniski īstenošanas pasākumi, un tie būtu jāuztic Komisijai, lai atvieglotu un vienkāršotu šo procedūru. |
| --- | --- |

(11)

Lai ievērotu jaunākos zinātnes un tehnoloģijas sasniegumus, ir svarīgi vajadzības gadījumā bez kavēšanās pārskatīt iepriekš minētos sarakstus. Šādas pārskatīšanas būtu tehniski īstenošanas pasākumi, un tie būtu jāuztic Komisijai, lai atvieglotu un vienkāršotu šo procedūru.

| (12) | Ražotāji lielākoties reklamē pārtikas produktus, kam pievienoti vitamīni un minerālvielas, un patērētāji tos var uztvert kā tādus, kam uzturvielu, fizioloģiskas iedarbības ziņā vai citādi veselības jomā ir priekšrocības salīdzinājumā ar līdzīgiem vai citiem produktiem, kuriem uzturvielas nav pievienotas. Tas var ietekmēt patērētāju izvēli, kas citā ziņā var būt negatīva. Lai cīnītos pret iespējamo nevēlamo ietekmi, ir lietderīgi uzlikt dažus ierobežojumus attiecībā uz produktiem, kuriem var pievienot vitamīnus un minerālvielas — papildus tiem, kas dabiski izrietētu no tehnoloģijas apsvērumiem vai kļūtu vajadzīgi drošības apsvērumu dēļ, ja ir noteikts maksimālais pieļaujamais vitamīnu un minerālvielu daudzums tādos produktos. Pieļaujamā dažu vielu klātbūtne konkrētā produktā, piemēram, alkohola saturs, šādā sakarā būtu piemērots kritērijs, lai neļautu tam pievienot vitamīnus un minerālvielas. Jebkura atkāpe no aizlieguma pievienot vitamīnus un minerālvielas alkoholiskiem dzērieniem būtu pieļaujama tikai nolūkā aizsargātu tradicionālas vīna receptes, par attiecīgiem produktiem ziņojot Komisijai. Pievienotajām vielām nebūtu jānorāda nekādas priekšrocības uzturā vai veselībai. Turklāt, lai patērētājiem neradītu neizpratni par svaigu pārtikas produktu dabisko uzturvērtību, nevajadzētu ļaut arī tiem pievienot vitamīnus un minerālvielas. |
| --- | --- |

(12)

Ražotāji lielākoties reklamē pārtikas produktus, kam pievienoti vitamīni un minerālvielas, un patērētāji tos var uztvert kā tādus, kam uzturvielu, fizioloģiskas iedarbības ziņā vai citādi veselības jomā ir priekšrocības salīdzinājumā ar līdzīgiem vai citiem produktiem, kuriem uzturvielas nav pievienotas. Tas var ietekmēt patērētāju izvēli, kas citā ziņā var būt negatīva. Lai cīnītos pret iespējamo nevēlamo ietekmi, ir lietderīgi uzlikt dažus ierobežojumus attiecībā uz produktiem, kuriem var pievienot vitamīnus un minerālvielas — papildus tiem, kas dabiski izrietētu no tehnoloģijas apsvērumiem vai kļūtu vajadzīgi drošības apsvērumu dēļ, ja ir noteikts maksimālais pieļaujamais vitamīnu un minerālvielu daudzums tādos produktos. Pieļaujamā dažu vielu klātbūtne konkrētā produktā, piemēram, alkohola saturs, šādā sakarā būtu piemērots kritērijs, lai neļautu tam pievienot vitamīnus un minerālvielas. Jebkura atkāpe no aizlieguma pievienot vitamīnus un minerālvielas alkoholiskiem dzērieniem būtu pieļaujama tikai nolūkā aizsargātu tradicionālas vīna receptes, par attiecīgiem produktiem ziņojot Komisijai. Pievienotajām vielām nebūtu jānorāda nekādas priekšrocības uzturā vai veselībai. Turklāt, lai patērētājiem neradītu neizpratni par svaigu pārtikas produktu dabisko uzturvērtību, nevajadzētu ļaut arī tiem pievienot vitamīnus un minerālvielas.

| (13) | Nav paredzēts, ka šī regula attieksies uz vitamīnu un minerālvielu lietojumu niecīgos daudzumos kā uz autentiskuma rādītāju, ko izmanto, lai apkarot krāpšanu. |
| --- | --- |

(13)

Nav paredzēts, ka šī regula attieksies uz vitamīnu un minerālvielu lietojumu niecīgos daudzumos kā uz autentiskuma rādītāju, ko izmanto, lai apkarot krāpšanu.

| (14) | Pārmērīgas vitamīnu un minerālvielu devas var atstāt nelabvēlīgu ietekmi, un tādēļ, lai pievienotu tos pārtikas produktiem, attiecīgi ir jānosaka to maksimāli pieļaujamais daudzums. Šiem daudzumiem ir jānodrošina, ka tādu produktu parasts lietojums daudzveidīgā uzturā saskaņā ar ražotāju dotām lietošanas pamācībām neapdraudēs patērētājus. Tādēļ vitamīniem un minerālvielām pārtikas produktos vajadzētu būt maksimāli pieļaujamos daudzumos neatkarīgi no tā, vai tie atrodas pārtikā dabiski un/vai ir pievienoti tai jebkurā nolūkā, ietverot tehnoloģiskus mērķus. |
| --- | --- |

(14)

Pārmērīgas vitamīnu un minerālvielu devas var atstāt nelabvēlīgu ietekmi, un tādēļ, lai pievienotu tos pārtikas produktiem, attiecīgi ir jānosaka to maksimāli pieļaujamais daudzums. Šiem daudzumiem ir jānodrošina, ka tādu produktu parasts lietojums daudzveidīgā uzturā saskaņā ar ražotāju dotām lietošanas pamācībām neapdraudēs patērētājus. Tādēļ vitamīniem un minerālvielām pārtikas produktos vajadzētu būt maksimāli pieļaujamos daudzumos neatkarīgi no tā, vai tie atrodas pārtikā dabiski un/vai ir pievienoti tai jebkurā nolūkā, ietverot tehnoloģiskus mērķus.

| 15) | Šā iemesla dēļ, ja nepieciešams, jānosaka minētais maksimālais daudzums un jebkuri citi nosacījumi, kas ierobežo to pievienošanu pārtikas produktiem, ņemot vērā maksimālo nekaitīgo daudzumu, ko nosaka pēc zinātniska riska novērtējuma, kas pamatojas uz vispārējiem pieņemamiem zinātniskiem datiem un šo vielu iespējamo uzņemšanu ar citiem pārtikas produktiem. Pienācīgi jānovērtē arī iedzīvotāju uzņemtās vitamīnu un minerālvielu standartdevas. Ja konkrētiem vitamīniem un minerālvielām jānosaka ierobežojumi attiecībā uz to, kādiem pārtikas produktiem tos var pievienot
  (piemēram, joda pievienošana sālim)
  , prioritāte būtu jāpiešķir to pievienošanai pārtikas produktiem, atjaunojot to saturu, ja tas ir samazināts ražošanas, glabāšanas vai apstrādes procedūrās, un lai nodrošinātu līdzīgu uzturvērtību tādiem pārtikas produktiem, kam šie pārtikas produkti ir paredzēti kā alternatīvas. |
| --- | --- |

15)

Šā iemesla dēļ, ja nepieciešams, jānosaka minētais maksimālais daudzums un jebkuri citi nosacījumi, kas ierobežo to pievienošanu pārtikas produktiem, ņemot vērā maksimālo nekaitīgo daudzumu, ko nosaka pēc zinātniska riska novērtējuma, kas pamatojas uz vispārējiem pieņemamiem zinātniskiem datiem un šo vielu iespējamo uzņemšanu ar citiem pārtikas produktiem. Pienācīgi jānovērtē arī iedzīvotāju uzņemtās vitamīnu un minerālvielu standartdevas. Ja konkrētiem vitamīniem un minerālvielām jānosaka ierobežojumi attiecībā uz to, kādiem pārtikas produktiem tos var pievienot
  (piemēram, joda pievienošana sālim)
  , prioritāte būtu jāpiešķir to pievienošanai pārtikas produktiem, atjaunojot to saturu, ja tas ir samazināts ražošanas, glabāšanas vai apstrādes procedūrās, un lai nodrošinātu līdzīgu uzturvērtību tādiem pārtikas produktiem, kam šie pārtikas produkti ir paredzēti kā alternatīvas.

| (16) | Pārtikas produktiem pievienoto vitamīnu un minerālvielu daudzumam vajadzētu nodrošināt to minimālu daudzumu šajos produktos. Savukārt, ja bagātinātajos pārtikas produktos pievienoto vielu daudzums būs pārāk mazs un nenozīmīgs, patērētāji no tādiem produktiem neko negūs un būs maldināti. Tas pats princips uzsver prasību, ka tādām uzturvielām pārtikas produktos vajadzētu būt nozīmīgā daudzumā, lai varētu atļaut tās norādīt uzturvielu marķējumā. Tādēļ būtu lietderīgi, ja pārtikas produktos, kam pievienoti vitamīni un minerālvielas, obligātais vitamīnu un minerālvielu daudzums līdzinātos daudzumam, kam vajadzētu būt attiecīgajās uzturvielās, ko norāda uz marķējuma par uzturvērtību, ja vien attiecīgās atkāpēs nav paredzēts kas cits. |
| --- | --- |

(16)

Pārtikas produktiem pievienoto vitamīnu un minerālvielu daudzumam vajadzētu nodrošināt to minimālu daudzumu šajos produktos. Savukārt, ja bagātinātajos pārtikas produktos pievienoto vielu daudzums būs pārāk mazs un nenozīmīgs, patērētāji no tādiem produktiem neko negūs un būs maldināti. Tas pats princips uzsver prasību, ka tādām uzturvielām pārtikas produktos vajadzētu būt nozīmīgā daudzumā, lai varētu atļaut tās norādīt uzturvielu marķējumā. Tādēļ būtu lietderīgi, ja pārtikas produktos, kam pievienoti vitamīni un minerālvielas, obligātais vitamīnu un minerālvielu daudzums līdzinātos daudzumam, kam vajadzētu būt attiecīgajās uzturvielās, ko norāda uz marķējuma par uzturvērtību, ja vien attiecīgās atkāpēs nav paredzēts kas cits.

| (17) | Maksimālā pieļaujamā daudzuma un visu citu lietošanas nosacījumu noteikšana, pamatojoties uz šajā regulā izvirzītajiem principiem un kritērijiem, kā arī minimālo pieļaujamo daudzumu noteikšana, ir tehniski īstenošanas pasākumi, un to pieņemšana jāuztic Komisijai, lai procedūru vienkāršotu un paātrinātu. |
| --- | --- |

(17)

Maksimālā pieļaujamā daudzuma un visu citu lietošanas nosacījumu noteikšana, pamatojoties uz šajā regulā izvirzītajiem principiem un kritērijiem, kā arī minimālo pieļaujamo daudzumu noteikšana, ir tehniski īstenošanas pasākumi, un to pieņemšana jāuztic Komisijai, lai procedūru vienkāršotu un paātrinātu.

| (18) | Vispārējie marķēšanas noteikumi, kā arī definīcijas ir ietvertas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/13/EK (2000. gada 20. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (4). Tādējādi šajā regulā būtu jāietver tikai vajadzīgie papildu noteikumi. Papildu noteikumi būtu jāpiemēro arī, neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../... (... gada ...) [par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem]
   (5). |
| --- | --- |

(18)

Vispārējie marķēšanas noteikumi, kā arī definīcijas ir ietvertas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/13/EK (2000. gada 20. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (4). Tādējādi šajā regulā būtu jāietver tikai vajadzīgie papildu noteikumi. Papildu noteikumi būtu jāpiemēro arī, neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../... (... gada ...) [par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem]
   (5).

| (19) | Ņemot vērā to, cik uzturvērtības ziņā nozīmīgi ir pārtikas produkti, kam pievienoti vitamīni un minerālvielas, kā arī to iespējamo iespaidu uz ēšanas paradumiem un vispārējām uzturvielu devām, patērētājiem būtu jāspēj novērtēt šo produktu vispārējā uztura kvalitāte. Tādējādi, atkāpjoties no 2. panta Padomes Direktīvā 90/496/EEK (1990. gada 24. septembris) par pārtikas produktu uzturvielu marķējumu (6), uzturvielu marķējumam vajadzētu būt obligātam. |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā to, cik uzturvērtības ziņā nozīmīgi ir pārtikas produkti, kam pievienoti vitamīni un minerālvielas, kā arī to iespējamo iespaidu uz ēšanas paradumiem un vispārējām uzturvielu devām, patērētājiem būtu jāspēj novērtēt šo produktu vispārējā uztura kvalitāte. Tādējādi, atkāpjoties no 2. panta Padomes Direktīvā 90/496/EEK (1990. gada 24. septembris) par pārtikas produktu uzturvielu marķējumu (6), uzturvielu marķējumam vajadzētu būt obligātam.

| (20) | Normālā un daudzveidīgā uzturā ir daudzas sastāvdaļas, kurās savukārt ir daudzas vielas. Tādu vielu vai sastāvdaļu uzņemšana ar pašreizējo parasto un ierasto uzturu nerada problēmas un nav jāregulē. Citas vielas, kas nav vitamīni un minerālvielas vai sastāvdaļas, kurās tās ir, pievieno pārtikas produktiem kā ekstraktus vai koncentrātus, un tās var izraisīt tādu devu uzņemšanu, kas ir ievērojami lielākas par devām, kuras uzņem, ēdot pietiekamu un daudzveidīgu uzturu. Dažos gadījumos tādas prakses nekaitīgums ir visnotaļ apšaubāms, un ieguvums nav drošs; tādēļ tās būtu jāregulē. Tādos gadījumos būtu lietderīgi, lai pārtikas ražotāji, kas ir atbildīgi par to pārtikas produktu nekaitīgumu, ko viņi laiž tirgū, uzņemtos pierādīšanas pienākumu attiecībā uz to nekaitīgumu. |
| --- | --- |

(20)

Normālā un daudzveidīgā uzturā ir daudzas sastāvdaļas, kurās savukārt ir daudzas vielas. Tādu vielu vai sastāvdaļu uzņemšana ar pašreizējo parasto un ierasto uzturu nerada problēmas un nav jāregulē. Citas vielas, kas nav vitamīni un minerālvielas vai sastāvdaļas, kurās tās ir, pievieno pārtikas produktiem kā ekstraktus vai koncentrātus, un tās var izraisīt tādu devu uzņemšanu, kas ir ievērojami lielākas par devām, kuras uzņem, ēdot pietiekamu un daudzveidīgu uzturu. Dažos gadījumos tādas prakses nekaitīgums ir visnotaļ apšaubāms, un ieguvums nav drošs; tādēļ tās būtu jāregulē. Tādos gadījumos būtu lietderīgi, lai pārtikas ražotāji, kas ir atbildīgi par to pārtikas produktu nekaitīgumu, ko viņi laiž tirgū, uzņemtos pierādīšanas pienākumu attiecībā uz to nekaitīgumu.

| (21) | Ņemot vērā to pārtikas produktu, kam pievienoti vitamīni un minerālvielas, īpašo būtību, būtu jāparedz līdzekļi papildus tiem, kas parasti ir pieejami uzraudzības iestādēm, lai veicinātu efektīvu šo produktu uzraudzību. |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā to pārtikas produktu, kam pievienoti vitamīni un minerālvielas, īpašo būtību, būtu jāparedz līdzekļi papildus tiem, kas parasti ir pieejami uzraudzības iestādēm, lai veicinātu efektīvu šo produktu uzraudzību.

| (22) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, nodrošināt efektīvu iekšējā tirgus funkcionēšanu attiecībā uz vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikas produktiem, nodrošinot augstu patērētāju aizsardzības līmeni, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un to, ka šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, nodrošināt efektīvu iekšējā tirgus funkcionēšanu attiecībā uz vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikas produktiem, nodrošinot augstu patērētāju aizsardzības līmeni, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un to, ka šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (23) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (7), |
| --- | --- |

(23)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (7),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šī regula saskaņo noteikumus, kas noteikti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos attiecībā uz vitamīnu, minerālvielu un dažu citu vielu pievienošanu pārtikas produktiem, ar mērķi nodrošināt efektīvu iekšējā tirgus darbību, vienlaikus nodrošinot augstu patērētāju aizsardzības līmeni.

2.   Šīs regulas noteikumus par vitamīniem un minerālvielām nepiemēro uztura bagātinātājiem, uz kuriem attiecas Direktīva 2002/46/EK.

3.   Šo regulu piemēro, neskarot īpašus noteikumus, kas noteikti Kopienas tiesību aktos attiecībā:

| a) | uz īpašam uzturam paredzētiem pārtikas produktiem un, ja nepastāv īpaši noteikumi, prasības attiecībā uz šādu produktu sastāvu, ko nepieciešams norādīt saskaņā ar to personu īpašajām uzturvielu prasībām, kam tie paredzēti; |
| --- | --- |

a)

uz īpašam uzturam paredzētiem pārtikas produktiem un, ja nepastāv īpaši noteikumi, prasības attiecībā uz šādu produktu sastāvu, ko nepieciešams norādīt saskaņā ar to personu īpašajām uzturvielu prasībām, kam tie paredzēti;

| b) | uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām; |
| --- | --- |

b)

uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām;

| c) | uz ģenētiski modificētu pārtiku; |
| --- | --- |

c)

uz ģenētiski modificētu pārtiku;

| d) | uz pārtikas piedevām un aromatizētājiem; |
| --- | --- |

d)

uz pārtikas piedevām un aromatizētājiem;

| e) | uz vīndarības praksi un procesiem. |
| --- | --- |

e)

uz vīndarības praksi un procesiem.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| (1) | “Iestāde ”ir Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (8); |
| --- | --- |

(1)

“Iestāde ”ir Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (8);

| 2) | “cita viela ”ir viela, kas nav vitamīns vai minerāls un kam ir uzturvērtība vai fizioloģiska ietekme. |
| --- | --- |

2)

“cita viela ”ir viela, kas nav vitamīns vai minerāls un kam ir uzturvērtība vai fizioloģiska ietekme.

II NODAĻA

VITAMĪNU UN MINERĀLVIELU PIEVIENOŠANA

3. pants

Prasības attiecībā uz vitamīnu un minerālvielu pievienošanu

1.   Atbilstīgi šīs regulas noteikumiem pārtikas produktiem drīkst pievienot tikai vitamīnus un/vai minerālvielas, kas ir I pielikuma sarakstā un II pielikumā uzskaitītos veidos.

2.   Vitamīnus un minerālvielas
  cilvēka ķermenī bioloģiski esošajā veidā
  var pievienot pārtikai neatkarīgi no tā, vai tie parasti ietilpst pārtikā,
  it īpaši
  ņemot vērā:

| a) | viena vai vairāku vitamīnu un/vai minerālvielu nepietiekamību iedzīvotājiem vai īpašām iedzīvotāju grupām, ko apliecina klīniski vai subklīniski pierādījumi par nepietiekamību, vai uz ko norāda uzņemto uzturvielu devu aprēķinātie zemie rādītāji, vai |
| --- | --- |

a)

viena vai vairāku vitamīnu un/vai minerālvielu nepietiekamību iedzīvotājiem vai īpašām iedzīvotāju grupām, ko apliecina klīniski vai subklīniski pierādījumi par nepietiekamību, vai uz ko norāda uzņemto uzturvielu devu aprēķinātie zemie rādītāji, vai

| b) | iespēju uzlabot iedzīvotāju vai īpašu iedzīvotāju grupu uzturvielu uzņemšanas apstākļus un/vai izlīdzināt uzņemto vitamīnu un minerālvielu devu iespējamo nepietiekamību ēšanas paradumu izmaiņu dēļ, vai |
| --- | --- |

b)

iespēju uzlabot iedzīvotāju vai īpašu iedzīvotāju grupu uzturvielu uzņemšanas apstākļus un/vai izlīdzināt uzņemto vitamīnu un minerālvielu devu iespējamo nepietiekamību ēšanas paradumu izmaiņu dēļ, vai

| c) | vispārpieņemamu zinātnes atziņu attīstību par vitamīnu un minerālvielu nozīmi pārtikā un izrietošo ietekmi uz veselību. |
| --- | --- |

c)

vispārpieņemamu zinātnes atziņu attīstību par vitamīnu un minerālvielu nozīmi pārtikā un izrietošo ietekmi uz veselību.

3.   Pirmajā punktā minēto sarakstu izmaiņas pieņem saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto kārtību, ņemot vērā iestādes atzinumu.

Pirms šo grozījumu izdarīšanas Komisija apspriežas ar ieinteresētajām pusēm, jo īpaši ar pārtikas produktu ražotājiem un patērētāju grupām.

4. pants

Ierobežojumi attiecībā uz vitamīnu un minerālvielu pievienošanu

Vitamīnus un minerālvielas nedrīkst pievienot:

| a) | neapstrādātiem produktiem, tostarp, bet ne tikai, augļiem, dārzeņiem, gaļai, mājputnu gaļai un zivīm; |
| --- | --- |

a)

neapstrādātiem produktiem, tostarp, bet ne tikai, augļiem, dārzeņiem, gaļai, mājputnu gaļai un zivīm;

| b) | dzērieniem, kas satur vairāk nekā 1,2 % spirta pēc tilpuma, izņemot un atkāpjoties no 3. panta 2. punkta, produktiem:






  i) | kas minēti 44. panta 6. un 13. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 1493/1999 (1999. gada 17. maijs) par vīna tirgus kopīgo organizāciju (9); un |
| --- | --- | --- |

b)

dzērieniem, kas satur vairāk nekā 1,2 % spirta pēc tilpuma, izņemot un atkāpjoties no 3. panta 2. punkta, produktiem:

i)

kas minēti 44. panta 6. un 13. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 1493/1999 (1999. gada 17. maijs) par vīna tirgus kopīgo organizāciju (9); un

| ii) | kas bija pieejami tirdzniecībā pirms šīs regulas pieņemšanas; un |
| --- | --- |

ii)

kas bija pieejami tirdzniecībā pirms šīs regulas pieņemšanas; un

| iii) | par kuriem dalībvalsts ir paziņojusi Komisijai saskaņā ar 11. pantu, |
| --- | --- |

iii)

par kuriem dalībvalsts ir paziņojusi Komisijai saskaņā ar 11. pantu,

un ar noteikumu, ka nav uzturvērtības norādes vai norādes attiecībā uz veselību.

Papildu pārtikas produktus vai tādu pārtikas produktu kategorijas, kurām nedrīkst pievienot
  īpašus
  vitamīnus vai minerālvielas, var noteikt saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto kārtību, ievērojot zinātniskus pierādījumus un ņemot vērā to uzturvērtību.

5. pants

Tīrības kritēriji

1.   Vielu tīrības kritērijus vitamīniem un minerālvielām, kas uzskaitīti II pielikumā, nosaka saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto kārtību, izņemot gadījumu, kad tos piemēro saskaņā ar šā panta 2. punktu.

2.   Piemēro vitamīnu un minerālvielu tīrības kritērijus, kas uzskaitīti II pielikumā un noteikti Kopienas tiesību aktos attiecībā uz izmantošanu pārtikas produktu ražošanā citiem mērķiem nekā paredz šī regula.

3.   Attiecībā uz II pielikumā uzskaitītajām vitamīniem un minerālvielām, kuriem tīrības kritēriji nav noteikti Kopienas tiesību aktos un līdz šādu noteikumu pieņemšanai, ir spēkā starptautisko iestāžu ieteiktie vispārpieņemtie tīrības kritēriji, kā arī var piemērot tos dalībvalsts noteikumus, kuri nosaka stingrākus tīrības kritērijus.

6. pants

Nosacījumi attiecībā uz vitamīnu un minerālvielu pievienošanu

1.   Ja pārtikai pievieno vitamīnu vai minerālvielu, vitamīna vai minerālvielas kopējais daudzums pārtikas produktā pārdošanas brīdī neatkarīgi no paredzētā mērķa nedrīkst pārsniegt daudzumu, kas noteikts saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto procedūru.
  Šim nolūkam Komisija var iesniegt priekšlikumus maksimālā daudzuma noteikšanai līdz ...

   (10). Attiecībā uz koncentrētiem un dehidrētiem produktiem spēkā ir tie maksimālie daudzumi, kas pieļaujami patēriņam paredzētā pārtikas produktā saskaņā ar ražotāja norādījumiem.

2.   Noteikumus, kas ierobežo vai aizliedz īpašu vitamīnu vai minerālvielu pievienošanu pārtikas produktiem vai pārtikas produktu kategorijām, pieņem 14. panta 2. punktā noteiktajā kārtībā.

3.   Nosakot 1. punktā minēto maksimālo daudzumu un 2. punktā minētos noteikumus, ņem vērā turpmāk norādīto:

| a) | vitamīnu un minerālvielu maksimālo nekaitīguma daudzumu, pamatojoties uz zinātnisku riska novērtējumu, kas balstīts uz vispārpieņemtiem zinātniskiem datiem, ņemot vērā dažādām patērētāju grupām atbilstīgu jutīguma pakāpi; |
| --- | --- |

a)

vitamīnu un minerālvielu maksimālo nekaitīguma daudzumu, pamatojoties uz zinātnisku riska novērtējumu, kas balstīts uz vispārpieņemtiem zinātniskiem datiem, ņemot vērā dažādām patērētāju grupām atbilstīgu jutīguma pakāpi;

| b) | vitamīnu un minerālvielu daudzumu, ko uzturā uzņem no citiem pārtikas avotiem. |
| --- | --- |

b)

vitamīnu un minerālvielu daudzumu, ko uzturā uzņem no citiem pārtikas avotiem.

4.   Nosakot 1. punktā minētos maksimālos pieļaujamos daudzumus un 2. punktā minētos nosacījumus, ņem vērā arī iedzīvotājiem ieteicamās vitamīnu un minerālvielu standartdevas.

5.   Nosakot tos 1. punktā minētos vitamīnu un minerālvielu maksimālos pieļaujamos daudzumus un 2. punktā minētos nosacījumus, kuru iedzīvotājiem ieteicamās standartdevas tuvojas maksimālajam nekaitīguma daudzumam, vajadzības gadījumā ņem vērā:

| a) | atsevišķu produktu nozīmi iedzīvotāju ikdienas uzturā vai iedzīvotāju apakšgrupu uzturā; |
| --- | --- |

a)

atsevišķu produktu nozīmi iedzīvotāju ikdienas uzturā vai iedzīvotāju apakšgrupu uzturā;

| b) | produkta uzturvērtības raksturojumu, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. .../... [par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem]. |
| --- | --- |

b)

produkta uzturvērtības raksturojumu, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. .../... [par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem].

6.   Vitamīna vai minerālvielas pievienošana pārtikas produktiem veic tā, lai šis vitamīns vai minerālviela pārtikas produktā ir vismaz pietiekamā daudzumā, ja tāds noteikts saskaņā ar pielikumu Direktīvai 90/496/EEK. Īpašiem pārtikas produktiem vai pārtikas produktu kategorijām minimālos daudzumus, tostarp jebkurus daudzumus, kas ir mazāki par iepriekš minēto pietiekamo daudzumu, nosaka saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto kārtību.

7. pants

Marķēšana, noformējums un reklāma

1.   To pārtikas produktu marķējumā, noformējumā un reklāmā, kam ir pievienoti vitamīni un minerālvielas, nedrīkst būt nekādas tiešas vai netiešas norādes par to, ka līdzsvarots un daudzveidīgs uzturs nenodrošina nepieciešamo uzturvielu daudzumu. Vajadzības gadījumā attiecībā uz konkrētu uzturvielu var pieņemt atkāpi saskaņā ar 14. panta 2. punktā noteikto kārtību.

2.   To pārtikas produktu marķējums, noformējums un reklāma, kam ir pievienoti vitamīni un minerālvielas, nedrīkst maldināt vai krāpt patērētājus attiecībā uz pārtikas produkta īpašo uzturvērtību, ko pārtikas produkts iegūst, pievienojot tam attiecīgo uzturvielu.

3.   Uzturvērtības marķējums ir obligāts tiem pārtikas produktiem, kuriem pievienoti vitamīni un minerālvielas un uz kuriem attiecas šī regula. Marķējumā norāda Direktīvas 90/496/EEK 4. panta 1. punkta 2. grupā uzskaitītos datus, kā arī pārtikas produktiem pievienoto vitamīnu un minerālvielu kopējo daudzumu.

4.   To pārtikas produktu marķējumā, kam ir pievienoti vitamīni vai minerālvielas, var būt norāde par šo piedevu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../... [par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem].

5.   Šo pantu piemēro, neskarot citus noteikumus pārtikas aprites tiesību aktos, kurus piemēro īpašām pārtikas kategorijām.

6.   Šā panta piemērošanas noteikumus var precizēt 14. panta 2. punktā minētajā kārtībā.

III NODAĻA

DAŽU CITU VIELU PIEVIENOŠANA

8. pants

Aizliegtās vielas, ierobežotās vielas un vielas, kuras pārbauda Kopienas iestādes

1.   Šajā pantā paredzētā kārtība jāievēro, ja vielu, kas nav vitamīni vai minerāli, vai arī sastāvdaļu, kuras sastāvā ir viela, kas nav vitamīni vai minerālvielas, pievieno pārtikas produktiem vai to izmanto pārtikas produktu ražošanā tādā veidā, ka rezultātā patēriņa daudzums ievērojami pārsniegtu patēriņu, kuru uzņemtu normālos apstākļos ar līdzsvarotu un daudzveidīgu uzturu un/vai kas citādi radītu iespējamas briesmas patērētājiem.

2.   Komisija pēc savas iniciatīvas vai, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, var pieņemt lēmumu, katrā gadījumā ievērojot iestādes veikto pieejamās informācijas novērtējumu un saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto kārtību, vajadzības gadījumā iekļaujot vielu vai sastāvdaļu III pielikumā. Jo īpaši:

| a) | ja ir konstatēts kaitējums veselībai, vielu un/vai sastāvdaļu, kuras sastāvā ir šī viela:






  i) | iekļauj III pielikuma A daļā un aizliedz to pievienot pārtikas produktiem, vai izmantot to pārtikas produktu ražošanā; vai |
| --- | --- | --- |

a)

ja ir konstatēts kaitējums veselībai, vielu un/vai sastāvdaļu, kuras sastāvā ir šī viela:

i)

iekļauj III pielikuma A daļā un aizliedz to pievienot pārtikas produktiem, vai izmantot to pārtikas produktu ražošanā; vai

| ii) | iekļauj to III pielikuma B daļā, un šo vielu drīkst pievienot pārtikas produktiem vai izmantot pārtikas produktu ražošanā, tikai ievērojot šeit minētos nosacījumus; |
| --- | --- |

ii)

iekļauj to III pielikuma B daļā, un šo vielu drīkst pievienot pārtikas produktiem vai izmantot pārtikas produktu ražošanā, tikai ievērojot šeit minētos nosacījumus;

| b) | ja ir konstatēts, ka iespējams kaitējums veselībai, bet zinātniski tas arvien vēl nav noteikts, šo vielu iekļauj III pielikuma C daļā. |
| --- | --- |

b)

ja ir konstatēts, ka iespējams kaitējums veselībai, bet zinātniski tas arvien vēl nav noteikts, šo vielu iekļauj III pielikuma C daļā.

3.   Kopienas noteikumos, ko piemēro īpašiem pārtikas produktiem, papildus šīs regulas noteikumiem var paredzēt dažu vielu izmatošanas ierobežošanu vai aizliegšanu.

4.   Pārtikas apritē iesaistītie tirgus dalībnieki vai jebkuras citas ieinteresētās personas var jebkurā laikā iesniegt iestādei zinātniskus datus, kas pierāda III pielikuma C daļā iekļautās vielas nekaitīgumu, pielietojot to kāda pārtikas produkta vai pārtikas produktu kategorijas ražošanā, un izskaidro šīs pielietošanas mērķi. Iestāde nekavējoties informē dalībvalstis un Komisiju par šādu iesniegtu informāciju un dara tām pieejamus attiecīgos dokumentus.

5.   Četru gadu laikā no dienas, kad viela ir iekļauta III pielikuma C daļā, 14. panta 2. punktā minētajā kārtībā un ņemot vērā iestādes atzinumu par jebkuriem datiem, kas atbilstīgi šā panta 4. punktam ir iesniegti novērtēšanai, pieņem lēmumu atļaut III pielikuma C daļā iekļautās vielas plašu izmantošanu vai arī, vajadzības gadījumā, iekļaut vielu III pielikuma A vai B daļā.

6.   Komisija 14. panta 2. punktā minētajā kārtībā nosaka šā panta īstenošanas noteikumus, tostarp noteikumus saistībā ar iesniegto informāciju, kas minēta šā panta 4. punktā.

IV NODAĻA

VISPĀRĪGIE UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

9. pants

Kopienas reģistrs

1.   Komisija izveido un uztur Kopienas reģistru par vitamīnu, minerālvielu un dažu citu vielu pievienošanu pārtikas produktiem, turpmāk — “reģistrs”.

2.   Reģistrā iekļauj:

| a) | I pielikumā uzskaitītos vitamīnus un minerālvielas, ko drīkst pievienot pārtikas produktiem; |
| --- | --- |

a)

I pielikumā uzskaitītos vitamīnus un minerālvielas, ko drīkst pievienot pārtikas produktiem;

| b) | II pielikumā uzskaitītos vitamīnu preparātus un minerālvielas, ko drīkst pievienot pārtikas produktiem; |
| --- | --- |

b)

II pielikumā uzskaitītos vitamīnu preparātus un minerālvielas, ko drīkst pievienot pārtikas produktiem;

| c) | vitamīnu un minerālvielu maksimālos un minimālos daudzumus, ko drīkst pievienot pārtikas produktiem, kā arī jebkādus ar to saistītus nosacījumus saskaņā ar 6. pantu; |
| --- | --- |

c)

vitamīnu un minerālvielu maksimālos un minimālos daudzumus, ko drīkst pievienot pārtikas produktiem, kā arī jebkādus ar to saistītus nosacījumus saskaņā ar 6. pantu;

| d) | informāciju par valsts noteikumiem par vitamīnu un minerālvielu obligātu pievienošanu, kā minēts 11. pantā; |
| --- | --- |

d)

informāciju par valsts noteikumiem par vitamīnu un minerālvielu obligātu pievienošanu, kā minēts 11. pantā;

| e) | jebkādus ierobežojumus attiecībā uz vitamīnu un minerālvielu pievienošanu, kā noteikts 4. pantā; |
| --- | --- |

e)

jebkādus ierobežojumus attiecībā uz vitamīnu un minerālvielu pievienošanu, kā noteikts 4. pantā;

| f) | vielas, par kurām iesniegta dokumentācija, kā minēts 17. panta 1. punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

f)

vielas, par kurām iesniegta dokumentācija, kā minēts 17. panta 1. punkta b) apakšpunktā;

| g) | informāciju par III pielikumā minētajām vielām un pamatojumu to iekļaušanai šajā pielikumā; |
| --- | --- |

g)

informāciju par III pielikumā minētajām vielām un pamatojumu to iekļaušanai šajā pielikumā;

| h) | informācija par vielām, kas ir uzskaitītas III pielikuma C daļā, kuru izmantošana pamatā ir atļauta, kā ir norādīts 8. panta 5. punktā. |
| --- | --- |

h)

informācija par vielām, kas ir uzskaitītas III pielikuma C daļā, kuru izmantošana pamatā ir atļauta, kā ir norādīts 8. panta 5. punktā.

3.   Reģistru dara pieejamu sabiedrībai.

10. pants

Brīva preču aprite

Neskarot Līgumu un jo īpaši tā 28. un 30. pantu, dalībvalstis, piemērojot nesaskaņotus dalībvalstu noteikumus par vitamīnu un minerālvielu pievienošanu pārtikas produktiem, nedrīkst ierobežot vai aizliegt tādu pārtikas produktu tirdzniecību, kas atbilst šīs regulas un tās īstenošanai pieņemto Kopienas noteikumu prasībām.

11. pants

Dalībvalstu tiesību akti

1.   Līdz ... (11) dalībvalstis informē Komisiju par spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem par vitamīnu un minerālvielu obligātu pievienošanu, kā arī par produktiem, uz kuriem attiecas 4. panta b) punktā paredzētais izņēmums.

2.   Ja, nepastāvot Kopienas noteikumiem, dalībvalsts uzskata par vajadzīgu pieņemt jaunus tiesību aktus:

| a) | par vitamīnu un minerālvielu obligātu pievienošanu konkrētiem pārtikas produktiem vai pārtikas produktu kategorijām; vai |
| --- | --- |

a)

par vitamīnu un minerālvielu obligātu pievienošanu konkrētiem pārtikas produktiem vai pārtikas produktu kategorijām; vai

| b) | par dažu citu vielu ierobežojumu vai aizliegumu izmantot tās konkrētu pārtikas produktu ražošanā, |
| --- | --- |

b)

par dažu citu vielu ierobežojumu vai aizliegumu izmantot tās konkrētu pārtikas produktu ražošanā,

tā paziņo par to Komisijai 12. pantā noteiktajā kārtībā.

12. pants

Paziņošanas kārtība

1.   Ja dalībvalsts uzskata par vajadzīgu pieņemt jaunu tiesību aktu, tā informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par plānotajiem pasākumiem un sniedz šo pasākumu pamatojumu.

2.   Komisija apspriežas ar komiteju, kas minēta 14. pantā, un, ja Komisija šādu apspriešanos uzskata par lietderīgu vai ja to pieprasa kāda dalībvalsts, sniedz atzinumu par plānotajiem pasākumiem.

3.   Attiecīgā dalībvalsts plānotos pasākumus var veikt tikai sešus mēnešus pēc 1. punktā minētās paziņošanas un ar noteikumu, ka Komisijas atzinums nav negatīvs.

Ja Komisijas atzinums ir negatīvs, tā 14. panta 2. punktā minētajā kārtībā un pirms šā punkta pirmajā daļā noteiktā termiņa beigām nosaka, vai plānotos pasākumus drīkst īstenot. Komisija var pieprasīt konkrētus plānoto pasākumu grozījumus.

13. pants

Aizsardzības pasākumi

1.   Ja kādai dalībvalstij ir nopietni iemesli uzskatīt, ka kāds produkts apdraud cilvēka veselību, lai arī tas atbilst šīs regulas noteikumiem, šī dalībvalsts uz laiku var apturēt vai aizliegt attiecīgo noteikumu piemērošanu savas valsts teritorijā.

Dalībvalsts nekavējoties par to paziņo pārējām dalībvalstīm un Komisijai un sniedz šā lēmuma pamatojumu.

2.   Saskaņā ar 14. panta 2. punktā noteikto kārtību vajadzības gadījumā pēc iestādes atzinuma saņemšanas pieņem lēmumu.

Komisija šo procedūru var ierosināt pēc savas iniciatīvas.

3.   Dalībvalsts, kas minēta 1. punktā, var saglabāt ierobežojumus vai aizliegumu, līdz tai paziņo 2. punktā minēto lēmumu.

14. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz Pastāvīgā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 58. panta 1. punktu, turpmāk “Komiteja”.

2.   Ja ir norāde šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais laikposms ir trīs mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

15. pants

Uzraudzība

Lai veicinātu to pārtikas produktu efektīvu uzraudzību, kam ir pievienoti vitamīni un minerālvielas, kā arī tādu pārtikas produktu efektīvu uzraudzību, kuru sastāvā ir III pielikuma B un C daļā minētās vielas, dalībvalstis var pieprasīt, lai pārtikas produktu ražotājs vai persona, kas šādus pārtikas produktus laiž tirgū attiecīgās dalībvalsts teritorijā, paziņo kompetentajai iestādei par šādu laišanu tirgū, pārsūtot tai produkta marķējuma paraugu. Šādos gadījumos var pieprasīt arī informāciju par šādu produktu izņemšanu no tirgus.

16. pants

Novērtējums

Komisija līdz ... (12) iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas piemērošanas sekām, jo īpaši attiecībā uz tādu pārtikas produktu tirgus attīstību, kam pievienoti vitamīni un minerālvielas, šādu produktu patēriņu, iedzīvotāju uzņemtajām uzturvielu devām un ēšanas paradumu izmaiņām, dažu citu vielu pievienošanu, papildus iesniedzot visa veida priekšlikumus šīs regulas grozījumiem, ko Komisija uzskata par vajadzīgiem. Šajā sakarā dalībvalstis iesniedz Komisijai attiecīgo nepieciešamo informāciju līdz ... (13). Šā panta piemērošanas noteikumus precizē 14. panta 2. punktā minētajā kārtībā.

17. pants

Pārejas pasākumi

1.   Atkāpjoties no 3. panta 1. punkta un līdz ... (14) dalībvalstis savā teritorijā var atļaut tādu vitamīnu un minerālvielu izmantošanu, kuri nav minēti I pielikumā vai kurus neizmanto II pielikumā minētajos veidos, ar noteikumu, ka:

| a) | attiecīgo vielu izmanto pievienošanā pārtikai, ko realizē ... (15) Kopienā, un |
| --- | --- |

a)

attiecīgo vielu izmanto pievienošanā pārtikai, ko realizē ... (15) Kopienā, un

| b) | pamatojoties uz dokumentiem, kuri atļauj attiecīgās vielas izmantošanu un kurus dalībvalsts iesniedz Komisijai ne vēlāk kā ... (16), iestāde nav izteikusi noraidošu atzinumu par šīs vielas izmantošanu vai arī tās izmantošanu konkrētajā veidā pārtikas ražošanā. |
| --- | --- |

b)

pamatojoties uz dokumentiem, kuri atļauj attiecīgās vielas izmantošanu un kurus dalībvalsts iesniedz Komisijai ne vēlāk kā ... (16), iestāde nav izteikusi noraidošu atzinumu par šīs vielas izmantošanu vai arī tās izmantošanu konkrētajā veidā pārtikas ražošanā.

2.   Līdz ... (14), ievērojot Līguma noteikumus, var turpināt piemērot pašreizējos valsts ierobežojumus vai aizliegumus attiecībā uz tādu pārtikas produktu tirdzniecību, kuros ir ietverti vitamīni un minerālvielas, kas nav ietverti sarakstā I pielikumā, vai tādā veidā, kas nav minēts II pielikumā.

3.   Dalībvalstis, ievērojot Līguma noteikumus, turpina piemērot pašreizējos valsts noteikumus attiecība uz to vitamīnu un minerālvielu maksimālo un minimālo daudzumu, kuras uzskaitītas I pielikumā, kuras pievieno pārtikas produktiem, un attiecībā uz nosacījumiem, kas piemērojami šīm pievienotajām vielām līdz attiecīgu Kopienas pasākumu pieņemšanai saskaņā ar 6. pantu vai saskaņā ar citiem īpašiem Kopienas noteikumiem.

18. pants

Spēkā stāšanās

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no ... (17).

Pārtikas produktus, kas ir laisti tirgū vai marķēti pirms ... (17) un kuri neatbilst šai regulai, drīkst tirgot līdz
  to derīguma termiņa beigām, bet ne ilgāk kā līdz ...

   (18).

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 112, 30.4.2004., 44. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 26. maijaNostāja (
  OV C 117 E, 18.5.2006., 206. lpp.
  ), Padomes 2005. gada 8. decembra Kopējā nostāja (
  OV C 80 E, 4.4.2006., 27. lpp.
  ) un Eiropas Parlamenta 2006. gada 16. maija Nostāja.

2

Nostāja

OV C 117 E, 18.5.2006., 206. lpp.

2005. gada 8. decembra

OV C 80 E, 4.4.2006., 27. lpp.

2006. gada 16. maija

(3)  OV L 183, 12.7.2002., 51. lpp.
  Direktīvā grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2006/37/EK (
  OV L 94, 1.4.2006., 32. lpp.
  ).

3

Direktīvā grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2006/37/EK

OV L 94, 1.4.2006., 32. lpp.

(4)  OV L 109, 6.5.2000., 29. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/89/EK (OV L 308, 25.11.2003., 15. lpp.).

4

(5)  OV ...

5

(6)  OV L 276, 6.10.1990., 40. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

6

(7)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

7

(8)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 575/2006 (OV L 100, 8.4.2006., 3. lpp.).

8

Komisijas

Nr. 575/2006

100, 8.4.2006., 3.

(9)  OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2165/2005 (OV L 345, 28.12.2005., 1. lpp.).

9

ar Regulu

2165/2005

345, 28.12.2005., 1

(10)  
  Divi gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

10

Divi gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

(11)  Seši mēneši no šīs regulas stāšanās spēkā.

11

Seši

(12)  Sestā mēneša pirmajai dienai pēc šīs regulas stāšanās spēkā + 6 gadi.

12

Sestā

(13)  Sestā mēneša pirmajai dienai pēc šīs regulas stāšanās spēkā + 5 gadi.

13

Sestā

(14)  Septiņi gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

14

Septiņi

(15)  Šīs regulas spēkā stāšanās diena.

15

Šīs

(16)  Trīs gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

16

Trīs

(17)  Sestā mēneša pirmās dienas pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

17

Sestā

(18)  
  Trīsdesmit piektā

  mēneša pēdējās dienas pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

18

Trīsdesmit piektā

mēneša pēdējās dienas

I PIELIKUMS

VITAMĪNI UN MINERĀLVIELAS, KO DRĪKST PIEVIENOT PĀRTIKAS PRODUKTIEM

| 1. | Vitamīni
  A vitamīns
  D vitamīns
  E vitamīns
  K vitamīns
  B 1 vitamīns
  B 2 vitamīns
  Niacīns
  Pantotēnskābe
  B 6 vitamīns
  Folijskābe
  B 12 vitamīns
  Biotīns
  C vitamīns |
| --- | --- |

1.

Vitamīni

A vitamīns

D vitamīns

E vitamīns

K vitamīns

B 1 vitamīns

B 2 vitamīns

Niacīns

Pantotēnskābe

B 6 vitamīns

Folijskābe

B 12 vitamīns

Biotīns

C vitamīns

| 2. | Minerālvielas
  Kalcijs
  Magnijs
  Dzelzs
  Varš
  Jods
  Cinks
  Mangāns
  Nātrijs
  Kālijs
  Selēns
  Hroms
  Molibdēns
  Fluorīds
  Hlorīds
  Fosfors |
| --- | --- |

2.

Minerālvielas

Kalcijs

Magnijs

Dzelzs

Varš

Jods

Cinks

Mangāns

Nātrijs

Kālijs

Selēns

Hroms

Molibdēns

Fluorīds

Hlorīds

Fosfors

II PIELIKUMS

VITAMĪNU PREPARĀTI UN MINERĀLVIELAS, KO DRĪKST PIEVIENOT PĀRTIKAS PRODUKTIEM

| 1. | Vitamīnu preparāti
  A VITAMĪNS
  retinols
  retinilacetāts
  retinilpalmitāts
  beta-karotīns
  D VITAMĪNS
  holekalciferols
  ergokalciferols
  E VITAMĪNS
  D-alfa-tokoferols
  DL-alfa-tokoferols
  D-alfa-tokoferilacetāts
  DL-alfa-tokoferilacetāts
  skābais D-alfa-tokoferilsukcināts
  K VITAMĪNS
  filohinons (fitomenadions)
  B 1 VITAMĪNS
  tiamīna hidrohlorīds
  tiamīna mononitrāts
  B 2 VITAMĪNS
  riboflavīns
  nātrija riboflavīn-5'-fosfāts
  NIACĪNS
  nikotīnskābe
  nikotīnamīds
  PANTOTĒNSKĀBE
  kalcija D-pantotenāts
  nātrija D-pantotenāts
  dekspantenols
  B 6 VITAMĪNS
  piridoksīna hidrohlorīds
  piridoksīn-5'-fosfāts
  piridoksīna dipalmitāts
  FOLIJSKĀBE
  Pteroilmonoglutamīnskābe
  B 12 VITAMĪNS
  ciānokobalamīns
  hidroksokobalamīns
  BIOTĪNS
  D-biotīns
  C VITAMĪNS
  L-askorbīnskābe
  nātrija L-askorbāts
  kalcija L-askorbāts
  kālija L-askorbāts
  L-askorbil-6-palmitāts |
| --- | --- |

1.

Vitamīnu preparāti

A VITAMĪNS

retinols

retinilacetāts

retinilpalmitāts

beta-karotīns

D VITAMĪNS

holekalciferols

ergokalciferols

E VITAMĪNS

D-alfa-tokoferols

DL-alfa-tokoferols

D-alfa-tokoferilacetāts

DL-alfa-tokoferilacetāts

skābais D-alfa-tokoferilsukcināts

K VITAMĪNS

filohinons (fitomenadions)

B 1 VITAMĪNS

tiamīna hidrohlorīds

tiamīna mononitrāts

B 2 VITAMĪNS

riboflavīns

nātrija riboflavīn-5'-fosfāts

NIACĪNS

nikotīnskābe

nikotīnamīds

PANTOTĒNSKĀBE

kalcija D-pantotenāts

nātrija D-pantotenāts

dekspantenols

B 6 VITAMĪNS

piridoksīna hidrohlorīds

piridoksīn-5'-fosfāts

piridoksīna dipalmitāts

FOLIJSKĀBE

Pteroilmonoglutamīnskābe

B 12 VITAMĪNS

ciānokobalamīns

hidroksokobalamīns

BIOTĪNS

D-biotīns

C VITAMĪNS

L-askorbīnskābe

nātrija L-askorbāts

kalcija L-askorbāts

kālija L-askorbāts

L-askorbil-6-palmitāts

| 2. | Minerālvielas
  kalcija karbonāts
  kalcija hlorīds
  citronskābes kalcija sāļi
  kalcija glikonāts
  kalcija glicerofosfāts
  kalcija laktāts
  ortofosforskābes kalcija sāļi
  kalcija hidroksīds
  kalcija oksīds
  kalcija sulfāts
  magnija acetāts
  magnija karbonāts
  magnija hlorīds
  citronskābes magnija sāļi
  magnija glikonāts
  magnija glicerofosfāts
  ortofosforskābes magnija sāļi
  magnija laktāts
  magnija hidroksīds
  magnija oksīds
  magnija sulfāts
  dzelzs karbonāts
  dzelzs citrāts
  dzelzs amonija citrāts
  dzelzs glikonāts
  dzelzs fumarāts
  dzelzs nātrija difosfāts
  dzelzs laktāts
  dzelzs sulfāts
  dzelzs difosfāts (dzelzs pirofosfāts)
  dzelzs saharāts
  elementārā dzelzs (karbonil- + elektrolītiski + reducēta ar ūdeņradi)
  vara karbonāts
  vara citrāts
  vara glikonāts
  vara sulfāts
  vara-lizīna komplekss
  nātrija jodīds
  nātrija jodāts
  kālija jodīds
  kālija jodāts
  cinka acetāts
  cinka hlorīds
  cinka citrāts
  cinka glikonāts
  cinka laktāts
  cinka oksīds
  cinka karbonāts
  cinka sulfāts
  mangāna karbonāts
  mangāna hlorīds
  mangāna citrāts
  mangāna glikonāts
  mangāna glicerofosfāts
  mangāna sulfāts
  nātrija bikarbonāts
  nātrija karbonāts
  nātrija citrāts
  nātrija glikonāts
  nātrija laktāts
  nātrija hidroksīds
  ortofosforskābes nātrija sāļi
  nātrija selenāts
  nātrija hidrogēnselenīts
  nātrija selenīts
  nātrija fluorīds
  kālija fluorīds
  kālija bikarbonāts
  kālija karbonāts
  kālija hlorīds
  kālija citrāts
  kālija glikonāts
  kālija glicerofosfāts
  kālija laktāts
  kālija hidroksīds
  ortofosforskābes kālija sāļi
  hroma (III) hlorīds un tā heksahidrāts
  hroma (III) sulfāts un tā heksahidrāts
  amonija molibdāts (molibdēns (VI))
  nātrija molibdāts (molibdēns (VI)) |
| --- | --- |

2.

Minerālvielas

kalcija karbonāts

kalcija hlorīds

citronskābes kalcija sāļi

kalcija glikonāts

kalcija glicerofosfāts

kalcija laktāts

ortofosforskābes kalcija sāļi

kalcija hidroksīds

kalcija oksīds

kalcija sulfāts

magnija acetāts

magnija karbonāts

magnija hlorīds

citronskābes magnija sāļi

magnija glikonāts

magnija glicerofosfāts

ortofosforskābes magnija sāļi

magnija laktāts

magnija hidroksīds

magnija oksīds

magnija sulfāts

dzelzs karbonāts

dzelzs citrāts

dzelzs amonija citrāts

dzelzs glikonāts

dzelzs fumarāts

dzelzs nātrija difosfāts

dzelzs laktāts

dzelzs sulfāts

dzelzs difosfāts (dzelzs pirofosfāts)

dzelzs saharāts

elementārā dzelzs (karbonil- + elektrolītiski + reducēta ar ūdeņradi)

vara karbonāts

vara citrāts

vara glikonāts

vara sulfāts

vara-lizīna komplekss

nātrija jodīds

nātrija jodāts

kālija jodīds

kālija jodāts

cinka acetāts

cinka hlorīds

cinka citrāts

cinka glikonāts

cinka laktāts

cinka oksīds

cinka karbonāts

cinka sulfāts

mangāna karbonāts

mangāna hlorīds

mangāna citrāts

mangāna glikonāts

mangāna glicerofosfāts

mangāna sulfāts

nātrija bikarbonāts

nātrija karbonāts

nātrija citrāts

nātrija glikonāts

nātrija laktāts

nātrija hidroksīds

ortofosforskābes nātrija sāļi

nātrija selenāts

nātrija hidrogēnselenīts

nātrija selenīts

nātrija fluorīds

kālija fluorīds

kālija bikarbonāts

kālija karbonāts

kālija hlorīds

kālija citrāts

kālija glikonāts

kālija glicerofosfāts

kālija laktāts

kālija hidroksīds

ortofosforskābes kālija sāļi

hroma (III) hlorīds un tā heksahidrāts

hroma (III) sulfāts un tā heksahidrāts

amonija molibdāts (molibdēns (VI))

nātrija molibdāts (molibdēns (VI))

III PIELIKUMS

VIELAS, KURU LIETOŠANA PĀRTIKAS PRODUKTOS IR AIZLIEGTA, IEROBEŽOTA VAI UZ KURAS PĀRBAUDA KOPIENAS IESTĀDES

A daļa — Aizliegtās vielas

B daļa — Vielas, kuru lietošana ir ierobežota

C daļa — Vielas, kuras pārbauda Kopienas iestādes

P6_TA(2006)0200

Eiropas zušu krājumu atjaunošana *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka pasākumus Eiropas zušu krājumu atjaunošanai (KOM(2005)0472 — C6-0326/2005 — 2005/0201(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2005)0472) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2005)0472) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0326/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0326/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A6-0140/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A6-0140/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa uzsākt saskaņošanas procedūru, kas paredzēta 1975. gada 4. marta Kopīgajā deklarācijā, ja Padome ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

4.

prasa uzsākt saskaņošanas procedūru, kas paredzēta 1975. gada 4. marta Kopīgajā deklarācijā, ja Padome ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 5. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

5.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| (4.a) | Eiropas Parlaments 2005. gada 15. novembrī pieņēma rezolūciju par Kopienas rīcības plāna izstrādi Eiropas zušu krājumu atjaunošanā

   (2)

  , kurā aicina Komisiju nekavējoties iesniegt priekšlikumu regulai par Eiropas zušu krājumu atjaunošanu. |
| --- | --- |

(4.a)

Eiropas Parlaments 2005. gada 15. novembrī pieņēma rezolūciju par Kopienas rīcības plāna izstrādi Eiropas zušu krājumu atjaunošanā

   (2)

  , kurā aicina Komisiju nekavējoties iesniegt priekšlikumu regulai par Eiropas zušu krājumu atjaunošanu.

| (8) | Eiropas zušu krājumu atjaunošanas panākumi ir atkarīgi no ciešas sadarbības un saskaņotas rīcības Kopienas, dalībvalsts un vietējā līmenī, kā arī no informācijas, konsultācijām un ieinteresēto sabiedrisko sektoru līdzdalības. |
| --- | --- |

(8)

Eiropas zušu krājumu atjaunošanas panākumi ir atkarīgi no ciešas sadarbības un saskaņotas rīcības Kopienas, dalībvalsts un vietējā līmenī, kā arī no informācijas, konsultācijām un ieinteresēto sabiedrisko sektoru līdzdalības.

| (8) | Eiropas zušu krājumu atjaunošanas panākumi ir atkarīgi no ciešas sadarbības un saskaņotas rīcības Kopienas, dalībvalsts un vietējā
  , kā arī reģionālā
  līmenī, kā arī no informācijas, konsultācijām un ieinteresēto sabiedrisko sektoru līdzdalības. |
| --- | --- |

(8)

Eiropas zušu krājumu atjaunošanas panākumi ir atkarīgi no ciešas sadarbības un saskaņotas rīcības Kopienas, dalībvalsts un vietējā
  , kā arī reģionālā
  līmenī, kā arī no informācijas, konsultācijām un ieinteresēto sabiedrisko sektoru līdzdalības.

| (10) | Upju baseinos, kur zvejai un citām cilvēku darbībām, kas skar zušu krājumus, var būt pārrobežu ietekme, visas programmas un pasākumi ir jākoordinē visā attiecīgajā upes baseinā. Attiecībā uz upju baseiniem, kas izplešas ārpus Kopienas robežām, Komisijai ir jācenšas nodrošināt piemērotu koordināciju ar attiecīgajām trešām valstīm. Tomēr šādas koordinācijas vajadzība nedrīkst kavēt dalībvalstu steidzami veicamos pasākumus, |
| --- | --- |

(10)

Upju baseinos, kur zvejai un citām cilvēku darbībām, kas skar zušu krājumus, var būt pārrobežu ietekme, visas programmas un pasākumi ir jākoordinē visā attiecīgajā upes baseinā. Attiecībā uz upju baseiniem, kas izplešas ārpus Kopienas robežām, Komisijai ir jācenšas nodrošināt piemērotu koordināciju ar attiecīgajām trešām valstīm. Tomēr šādas koordinācijas vajadzība nedrīkst kavēt dalībvalstu steidzami veicamos pasākumus,

| (10) | Upju baseinos, kur zvejai un citām cilvēku darbībām, kas skar zušu krājumus, var būt pārrobežu ietekme, visas programmas un pasākumi ir jākoordinē visā attiecīgajā upes baseinā.
  Tomēr šo koordinēšanu nedrīkst veikt, pārāk strauji ieviešot valstu programmu daļas apsaimniekošanas plānā par zušiem.
  Attiecībā uz upju baseiniem, kas plešas ārpus Kopienas robežām, Komisijai ir jācenšas nodrošināt piemērotu koordināciju ar attiecīgajām trešām valstīm.
  Starptautiskajā koordinācijā kā Eiropas Savienībā, tā ārpus tās, īpaša uzmanība jāpievērš Baltijas jūrai un Eiropas piekrastes ūdeņiem, kas atrodas ārpus ūdeņu Direktīvas 2000/60/EK noteiktajām robežām.
  Tomēr šādas koordinācijas nepieciešamība nedrīkst kavēt dalībvalstu steidzami veicamos pasākumus, |
| --- | --- |

(10)

Upju baseinos, kur zvejai un citām cilvēku darbībām, kas skar zušu krājumus, var būt pārrobežu ietekme, visas programmas un pasākumi ir jākoordinē visā attiecīgajā upes baseinā.
  Tomēr šo koordinēšanu nedrīkst veikt, pārāk strauji ieviešot valstu programmu daļas apsaimniekošanas plānā par zušiem.
  Attiecībā uz upju baseiniem, kas plešas ārpus Kopienas robežām, Komisijai ir jācenšas nodrošināt piemērotu koordināciju ar attiecīgajām trešām valstīm.
  Starptautiskajā koordinācijā kā Eiropas Savienībā, tā ārpus tās, īpaša uzmanība jāpievērš Baltijas jūrai un Eiropas piekrastes ūdeņiem, kas atrodas ārpus ūdeņu Direktīvas 2000/60/EK noteiktajām robežām.
  Tomēr šādas koordinācijas nepieciešamība nedrīkst kavēt dalībvalstu steidzami veicamos pasākumus,

| (10.a) | Tā kā daudzi dabiskā ceļā radušies stikla zuši iet bojā, Komisijai nekavējoties jāizpēta, kā Eiropas akvakultūru var iesaistīt Eiropas zušu krājumu atjaunošanā, cita starpā turpinot audzēt noķertos stikla zušus, līdz tie attīstās par dzeltenajiem zušiem un tos var izmantot krājumu atjaunošanai Eiropas iekšējos ūdeņos, kam ir izeja uz jūru; |
| --- | --- |

(10.a)

Tā kā daudzi dabiskā ceļā radušies stikla zuši iet bojā, Komisijai nekavējoties jāizpēta, kā Eiropas akvakultūru var iesaistīt Eiropas zušu krājumu atjaunošanā, cita starpā turpinot audzēt noķertos stikla zušus, līdz tie attīstās par dzeltenajiem zušiem un tos var izmantot krājumu atjaunošanai Eiropas iekšējos ūdeņos, kam ir izeja uz jūru;

| (10.b) | Eiropas zušu krājumu atjaunošanas sakarā jāuzsver, ka stikla zuši ir īpaši neaizsargāti galvenokārt tādēļ, ka lielu to skaitu izved. Tādēļ jāveic īpaši pasākumi, lai palielinātu Eiropas ūdeņos palaisto stikla zušu skaitu. |
| --- | --- |

(10.b)

Eiropas zušu krājumu atjaunošanas sakarā jāuzsver, ka stikla zuši ir īpaši neaizsargāti galvenokārt tādēļ, ka lielu to skaitu izved. Tādēļ jāveic īpaši pasākumi, lai palielinātu Eiropas ūdeņos palaisto stikla zušu skaitu.

No katra mēneša pirmās līdz piecpadsmitajai dienai ir aizliegts zvejot, izkraut krastā vai paturēt uz kuģa

  Anguilla anguilla

  sugas zušus.

Zvejas sezonu saīsina, lai zvejas intensitāte samazinātos uz pusi.

Atkāpjoties no 2. panta, līdz 2007. gada 30. jūnijam
  no katra mēneša pirmās līdz piecpadsmitajai dienai
  ir atļauts zvejot, paturēt uz kuģa un izkraut krastā Anguilla anguilla sugas zušus ar noteikumu, ka:

Atkāpjoties no 2. panta, līdz 2007. gada 30. jūnijam
  ārpus noteiktās zvejas sezonas
  ir atļauts zvejot, paturēt uz kuģa un izkraut krastā Anguilla anguilla sugas zušus ar noteikumu, ka:

| b) | un visus noķertos zušus palaiž Eiropas iekšējos ūdeņos, kuri ir saistīti ar jūru, lai palielinātu pieaugušo sudrabzušu atlikuma apjomu. |
| --- | --- |

b)

un visus noķertos zušus palaiž Eiropas iekšējos ūdeņos, kuri ir saistīti ar jūru, lai palielinātu pieaugušo sudrabzušu atlikuma apjomu.

| b) | un visus noķertos zušus:






  — | palaiž Eiropas iekšējos ūdeņos, kuri ir saistīti ar jūru, lai palielinātu pieaugušo sudrabzušu atlikuma apjomu
  , vai arī |
| --- | --- | --- |

b)

un visus noķertos zušus:

—

palaiž Eiropas iekšējos ūdeņos, kuri ir saistīti ar jūru, lai palielinātu pieaugušo sudrabzušu atlikuma apjomu
  , vai arī

| — | tos izmanto akvakultūrā Eiropas Savienībā, ja noteiktam procentam daļai (ko paredzēs Komisija) akvakultūrā izmantoto zušu ļauj attīstīties un ar tiem atjauno dzelteno zušu krājumus Eiropas iekšējos ūdeņos, kas ir saistīti ar jūru, lai tādējādi palielinātu uz nārstu migrējošo pieaugušo sudrabzušu daudzumu, un |
| --- | --- |

—

tos izmanto akvakultūrā Eiropas Savienībā, ja noteiktam procentam daļai (ko paredzēs Komisija) akvakultūrā izmantoto zušu ļauj attīstīties un ar tiem atjauno dzelteno zušu krājumus Eiropas iekšējos ūdeņos, kas ir saistīti ar jūru, lai tādējādi palielinātu uz nārstu migrējošo pieaugušo sudrabzušu daudzumu, un

| ba) | dalībvalstis veic arī papildu pasākumus, lai pēc iespējas mazāk kavētu stikla zušu dabisko migrāciju noteiktajos periodos. |
| --- | --- |

ba)

dalībvalstis veic arī papildu pasākumus, lai pēc iespējas mazāk kavētu stikla zušu dabisko migrāciju noteiktajos periodos.

1.   Ja pašreizējie valsts pasākumi noteiktos upju baseinos jau nodrošina, ka tiek sasniegti 6. panta 4. punktā minētie mērķi, attiecīgā dalībvalsts līdz
  2007
  . gada 30. jūnijam var iesniegt pieprasījumu par atbrīvojumu no 2. pantā šiem baseiniem paredzētajiem pasākumiem.

1.   Ja pašreizējie valsts pasākumi noteiktos upju baseinos jau nodrošina, ka tiek sasniegti 6. panta 4. punktā minētie mērķi, attiecīgā dalībvalsts līdz
  2008
  . gada 30. jūnijam var iesniegt pieprasījumu par atbrīvojumu no 2. pantā šiem baseiniem paredzētajiem pasākumiem.

4.a pants

Stikla zušu papildu aizsardzība

Zušu, kas īsāki par 12 cm, zveja ir aizliegta, ja tā neatbilst vienam no šiem nosacījumiem:

| a) | visus nozvejotos zušus palaiž Eiropas iekšējos ūdeņos, kuri ir saistīti ar jūru, lai palielinātu pieaugušo sudrabzušu atlikuma apjomu; |
| --- | --- |

a)

visus nozvejotos zušus palaiž Eiropas iekšējos ūdeņos, kuri ir saistīti ar jūru, lai palielinātu pieaugušo sudrabzušu atlikuma apjomu;

| b) | visus nozvejotos zušus izmanto akvakultūrā Eiropas Savienībā ar nosacījumu, ka Komisijas noteikts akvakultūrā izmantoto zušu procents ir paredzēts dzelteno zušu audzēšanai un palaišanai Eiropas iekšējos ūdeņos, kuri ir saistīti ar jūru, lai palielinātu pieaugušo dzelteno zušu atlikuma apjomu. |
| --- | --- |

b)

visus nozvejotos zušus izmanto akvakultūrā Eiropas Savienībā ar nosacījumu, ka Komisijas noteikts akvakultūrā izmantoto zušu procents ir paredzēts dzelteno zušu audzēšanai un palaišanai Eiropas iekšējos ūdeņos, kuri ir saistīti ar jūru, lai palielinātu pieaugušo dzelteno zušu atlikuma apjomu.

Ja dalībvalsts vēlas, Komisija, nepārkāpjot ilgstošas attīstības kritērijus, var noteikt arī stikla zušu eksporta kvotu.

Ja kādā dalībvalstī vai reģionā nozvejotos stikla zušus izmanto patēriņam, Komisija to var atļaut, ja šādā veidā nepārkāpj ilgtspējas kritēriju.

Atkāpjoties no 2. panta, no
  2007. gada
  1. jūlija
  no katra mēneša pirmās līdz piecpadsmitajai dienai atļauts zvejot, paturēt uz kuģa un izkraut krastā Anguilla anguilla sugas zušus ar noteikumu, ka
  šāda zveja atbilst zušu krājumu apsaimniekošanas plāna noteiktajiem noteikumiem un ierobežojumiem.

Atkāpjoties no 2. panta, no
  2008. gada
  1. jūlija šāda zveja atbilst zušu krājumu apsaimniekošanas plāna noteiktajiem noteikumiem un ierobežojumiem.

Attiecībā uz dalībvalstīm, kuras līdz 2006. gada 31. decembrim iesniedz Komisijā zušu krājumu apsaimniekošanas plānu, pārtrauc piemērot 2. pantu, iekams Komisija pieņem galīgo lēmumu.

1.   Dalībvalstis noskaidro un nosaka to teritorijā esošos atsevišķos upju baseinus, kas bija Eiropas zušu dabiskā dzīvotne (“zušu upju baseini”), pirms cilvēki veica tajos kādas darbības.

1.   Dalībvalstis noskaidro un nosaka to teritorijā esošos atsevišķos upju baseinus, kas bija Eiropas zušu dabiskā dzīvotne (“zušu upju baseini”), pirms cilvēki veica tajos kādas darbības.
  Dalībvalsts var izlemt pamatoti izveidot upes baseinu no visas valsts teritorijas vai kādas reģionālas administratīvās vienības.

2.   Nosakot zušu upju baseinus, dalībvalstis
  pienācīgi
  ņem vērā Direktīvas 2000/60/EK 3. pantā minētās administratīvās vienošanās.

2.   Nosakot zušu upju baseinus, dalībvalstis
  iespēju robežās
  ņem vērā Direktīvas 2000/60/EK 3. pantā minētās administratīvās vienošanās.

(3.a)
     
  Dalībvalstis izveido zušu krājumu apsaimniekošanas plānu upju baseinos, kas nodrošina efektīvu šīs sugas krājumu atjaunošanu. Šajos darbības plānos paredzētos upju baseinus iesaka dalībvalstis.

(3.b)
     
  Vairāku dalībvalstu kopējo upju baseinu pārvaldības plāni jāizstrādā koordinēti un jāiesniedz Komisijai.

4.   Katra zušu krājumu apsaimniekošanas plāna mērķis ir katrā zušu upju baseinā ar augstu iespējamības pakāpi ļaut, lai atlikums, kas nonāk jūrā
  , ir vismaz 40 %
  pieaugušo zušu biomasas, salīdzinot ar vislabāko aplēsto potenciālo izceļošanu no upes baseina,
  ja nenotiktu
  cilvēku darbība, kas ietekmētu zvejas apgabalu vai krājumus.

4.   Katra zušu krājumu apsaimniekošanas plāna mērķis ir katrā zušu upju baseinā ar augstu iespējamības pakāpi ļaut, lai jūrā nonāk
  lielāks apjoms
  pieaugušo zušu biomasas, salīdzinot ar vislabāko aplēsto potenciālo izceļošanu no upes baseina,
  ņemot vērā visas
  cilvēku darbības, kas ietekmētu zvejas apgabalu vai krājumus.

(5.a)
     
  Eiropas Savienība atbalsta pasākumus, kas ļauj atjaunot zivju resursus dažādu dalībvalstu upju baseinos.

(5.b)
     
  Eiropas Savienība atbalsta palīdzības pasākumus šķēršļu pārvarēšanas mehānismu izstrādei un/vai piemērošanai, lai upēs nebūtu apdraudēta migrācija.

1.   Dalībvalstis līdz
  2006. gada 31. decembrim
  paziņo Komisijai par visiem zušu krājumu apsaimniekošanas plāniem, kas sastādīti atbilstīgi 6. pantam.

1.   Dalībvalstis līdz
  2007. gada 30. jūnijam
  paziņo Komisijai par visiem zušu krājumu apsaimniekošanas plāniem, kas sastādīti atbilstīgi 6. pantam.

3.   Dalībvalstis ievieš atbilstīgi 2. punktam apstiprinātos zušu krājumu apsaimniekošanas plānus no
  2007
  . gada 1. jūlija.

3.   Dalībvalstis īsteno atbilstīgi 2. punktam apstiprinātos zušu krājumu apsaimniekošanas plānus no
  2008
  . gada 1. jūlija
  , vai arī cik iespējams drīzākā piemērotā laikā pirms minētā datuma
  .

1.   Ja upju baseins plešas vairāk nekā vienas dalībvalsts teritorijā, attiecīgās dalībvalstis kopīgi sastāda zušu krājumu apsaimniekošanas plānu.

1.   Ja upju baseins plešas vairāk nekā vienas dalībvalsts teritorijā, attiecīgās dalībvalstis kopīgi izveido zušu krājumu apsaimniekošanas plānu.
  Ja saskaņošana draud beigties ar tādu kavēšanos, ka apsaimniekošanas plānu nav iespējams iesniegt laikā, dalībvalstis var iesniegt apsaimniekošanas plānus par upes baseina daļu attiecīgajā valstī.

2.   Ja zušu upju baseins plešas ārpus Kopienas teritorijas, attiecīgās dalībvalstis cenšas izstrādāt zušu krājumu apsaimniekošanas plānu, sadarbojoties ar attiecīgajām trešām valstīm.

2.   Ja zušu upju baseins plešas ārpus Kopienas teritorijas, attiecīgās dalībvalstis cenšas izstrādāt zušu krājumu apsaimniekošanas plānu, sadarbojoties ar attiecīgajām trešām valstīm.
  Šajā sakarā īpašu uzmanību velta Baltijas jūrai un Eiropas piekrastes ūdeņiem, kuri nav iekļauti Direktīvas 2000/60/EK darbības jomā.

8.a pants

Īpaši pasākumi saistībā ar stikla zušiem

Komisija iekļauj Eiropas zušu krājumu atjaunošanas plānā īpašus pasākumus, lai nodrošinātu palaisto stikla zušu skaita pieaugumu, īpaši pievēršoties problēmām, ko rada stikla zušu lielais eksporta apjoms.

1.   Attiecībā uz katru zušu krājumu apsaimniekošanas plānu katra dalībvalsts līdz 2009. gada 31. decembrim ziņo Komisijai par plāna uzraudzību, efektivitāti un rezultātu
  un jo īpaši aplēš katram upes baseinam to zušu atlikuma biomasas daļu, kas tiek līdz jūrai nārstot, salīdzinot ar atlikumu, ko panāk, ja nenotiek zveja vai citas cilvēku darbības, kas ietekmē zveju vai krājumus
  .

1.   Attiecībā uz katru zušu krājumu apsaimniekošanas plānu katra dalībvalsts līdz 2009. gada 31. decembrim ziņo Komisijai par plāna uzraudzību, efektivitāti un rezultātu.

2.   Līdz
  2010. gada 1. jūlijam
  Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu ar zušu krājumu apsaimniekošanas plānu ieviešanas rezultātu statistisko un zinātnisko novērtējumu, kam pievienots Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas atzinums.

2.   Līdz
  2011. gada 1. jūlijam
  Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu ar zušu krājumu apsaimniekošanas plānu ieviešanas rezultātu statistisko un zinātnisko novērtējumu, kam pievienots Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas atzinums.

(3.a)
     
  Komisija, apspriežoties ar Starptautisko Jūras pētniecības padomi, Eiropas Iekšzemes zvejas padomdevēju komiteju, dalībvalstīm un zivrūpniekiem, līdz 2007. gada 1. janvārim nosaka, vai 6. panta 4. punktā noteiktā norma ir pienācīgi izmērāma un praktiski piemērojama, un pēc tam vajadzības gadījumā Komisija iesniedz grozītu vai koriģētu priekšlikumu.

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

  , bet ne ātrāk par 2007. gada 1. janvāri
  .

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0201

Partnerattiecību nolīgums starp EK un Maroku zivsaimniecības jomā *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti (KOM(2005)0692 — C6-0040/2006 — 2005/0280(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes regulas priekšlikumu (KOM(2005)0692) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes regulas priekšlikumu (KOM(2005)0692) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 37. pantu un 300. panta 2. daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 37. pantu un 300. panta 2. daļu,

| — | ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0040/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0040/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51.pantu un 83. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51.pantu un 83. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Juridiskā dienesta atzinumu (SJ-0085-06), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Juridiskā dienesta atzinumu (SJ-0085-06),

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumus (A6-0163/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumus (A6-0163/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Padomes regulas priekšlikumu un apstiprina nolīguma noslēgšanu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Padomes regulas priekšlikumu un apstiprina nolīguma noslēgšanu;

| 2. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Marokas Karalistes valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Marokas Karalistes valdībai un parlamentam.

| (2.a) | Eiropas Kopienas finansiālais ieguldījums ir jāizmanto arī, lai nodrošinātu attīstības iespējas tiem Marokas un Rietumsahāras piekrastes iedzīvotājiem, kuru iztikas avots ir zveja, kā arī lai veidotu vietējos mazos un vidējos uzņēmumus zivsaimniecības nozarē. |
| --- | --- |

(2.a)

Eiropas Kopienas finansiālais ieguldījums ir jāizmanto arī, lai nodrošinātu attīstības iespējas tiem Marokas un Rietumsahāras piekrastes iedzīvotājiem, kuru iztikas avots ir zveja, kā arī lai veidotu vietējos mazos un vidējos uzņēmumus zivsaimniecības nozarē.

| (3.a) | Ir svarīgi uzlabot Eiropas Parlamentam sniegto informāciju; šim nolūkam Komisijai jāizstrādā gada ziņojums par nolīguma piemērošanu, kurā atspoguļoti visi zvejas noteikumi, kuri minēti šajā nolīgumā un kurā iekļauti Komisijas labvēlīgie atzinumi piemērojot nolīguma 6. panta 2. daļu. |
| --- | --- |

(3.a)

Ir svarīgi uzlabot Eiropas Parlamentam sniegto informāciju; šim nolūkam Komisijai jāizstrādā gada ziņojums par nolīguma piemērošanu, kurā atspoguļoti visi zvejas noteikumi, kuri minēti šajā nolīgumā un kurā iekļauti Komisijas labvēlīgie atzinumi piemērojot nolīguma 6. panta 2. daļu.

Ar šo Kopienas vārdā apstiprina zivsaimniecības partnerattiecību noslēgumu starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti.

Ar šo Kopienas vārdā apstiprina zivsaimniecības partnerattiecību noslēgumu starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti,
  ar noteikumu, ka tās tiks piemērotas atbilstīgi starptautiskajām tiesībām.

Nolīguma protokolā noteiktās zvejas iespējas starp dalībvalstīm ir sadalītas šādi:

Nolīguma protokolā
  atbilstīgi principiem, kas nodrošina relatīvu stabilitāti noteiktās
  zvejas iespējas starp dalībvalstīm ir sadalītas šādi:

Pamatojoties uz Apvienotās komitejas, kas izveidota atbilstīgi šā nolīguma 10. pantam, paziņojumiem un informāciju, Komisija katru gadu informē Parlamentu un Padomi par šā nolīguma piemērošanu.

Ja ir pierādījumi, ka šī nolīguma piemērošana ir pretrunā ar starptautiskajām saistībām, Komisija, atbilstīgi šī nolīguma 15. pantam, nekavējoties pieņem pasākumus tā apturēšanai.

3.a pants

Gada ziņojumā Eiropas Parlamentam Komisijai jāiekļauj arī informācija par zivju krājumu izmaiņām, šo resursu saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem un eksperimentālo kampaņu rezultātiem saistībā ar jaunām sugām atbilstīgi protokola 5. panta noteikumiem.

3.b pants

Atbilstīgi Protokola 4. panta noteikumiem, gadījumā, ja uzlabojas galvkāju un vēžveidīgo krājumu bioloģiskā situācija, ko apstiprina labvēlīgi zinātniski ziņojumi, Komisijai jācenšas ieviest jaunas zvejas iespējas saistībā ar šīm divām kategorijām
  .

3.c pants

Zvejas pārvaldības tehniskie pasākumi, ko pieņēmušas Marokas valsts iestādes par labu vietējai flotei, jāpiemēro arī saistībā ar Kopienas floti, kas darbojas, pamatojoties uz šo nolīgumu.

3.d pants

Protokola spēkā esamības pēdējā gada laikā un kamēr nav noslēgts jauns protokolu atjaunojošs nolīgums, Komisija sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par nolīguma piemērošanu.

3.e pants

Pamatojoties uz 3.d pantā minēto ziņojumu, kā arī pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu, Padome vajadzības gadījumā pilnvaro Komisiju risināt sarunas par jauna protokola pieņemšanu.

3.f pants

Šā nolīguma 10. pantā paredzētās Apvienotās komitejas sanāksmēs un darbā var piedalīties viens Eiropas Parlamenta deputāts kā novērotājs, kā arī tie zivsaimniecības nozares pārstāvji, kuru darbību regulē šis nolīgums.

3.g pants

Komisija informē Parlamentu par jebkādu iniciatīvu saistībā ar šā nolīguma satura grozīšanu, tostarp protokolu, tehnisko aprakstu un pielikumu grozīšanu.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0202

Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzība (2003. un 2004. gads)

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Komisijas 21. un 22. gada pārskatu par Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzību (2003. un 2004. gads) (2005/2150(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 21. un 22. gada pārskatu (KOM(2004)0839 un KOM(2005)0570), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 21. un 22. gada pārskatu (KOM(2004)0839 un KOM(2005)0570),

| — | ņemot vērā Komisijas amatpersonu darba dokumentus (SEC(2004)1638 un SEC(2005)1446 un 1447), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas amatpersonu darba dokumentus (SEC(2004)1638 un SEC(2005)1446 un 1447),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu un 112. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu un 112. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Lūgumrakstu komitejas atzinumu (A6-0089/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Lūgumrakstu komitejas atzinumu (A6-0089/2006),

| A. | tā kā Komisijas gada pārskati konstatē situāciju attiecībā uz direktīvu transponēšanu dalībvalstu tiesību aktos, lai nodrošinātu tiesību aktu piemērošanas efektīvu pārraudzību; tā kā saskaņā ar 21. pārskatu 2003. gada 31. decembrī turpinājās 3 927 pārkāpumu procedūras, tostarp 1 855 lietas, kurās bija uzsākta tiesvedība, 999 lietas, par kurām bija izsniegts argumentēts atzinums, 411 lietas, kuras bija nodotas EK Tiesā, un tikai 69 lietas (no kurām 40 attiecās uz vides sektoru), kurās bija uzsākta tiesvedība atbilstīgi EK līguma 228. pantam; |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisijas gada pārskati konstatē situāciju attiecībā uz direktīvu transponēšanu dalībvalstu tiesību aktos, lai nodrošinātu tiesību aktu piemērošanas efektīvu pārraudzību; tā kā saskaņā ar 21. pārskatu 2003. gada 31. decembrī turpinājās 3 927 pārkāpumu procedūras, tostarp 1 855 lietas, kurās bija uzsākta tiesvedība, 999 lietas, par kurām bija izsniegts argumentēts atzinums, 411 lietas, kuras bija nodotas EK Tiesā, un tikai 69 lietas (no kurām 40 attiecās uz vides sektoru), kurās bija uzsākta tiesvedība atbilstīgi EK līguma 228. pantam;

| B. | tā kā Kopienas tiesību piemērošanas atbilstīga pārraudzība nesastāv tikai no transponēšanas kvantitatīvās novērtēšanas, bet arī no transponēšanas kvalitātes un apgūtās pieredzes novērtēšanas, praktiski piemērojot Kopienas tiesības; |
| --- | --- |

B.

tā kā Kopienas tiesību piemērošanas atbilstīga pārraudzība nesastāv tikai no transponēšanas kvantitatīvās novērtēšanas, bet arī no transponēšanas kvalitātes un apgūtās pieredzes novērtēšanas, praktiski piemērojot Kopienas tiesības;

| C. | tā kā pareiza un ātra Kopienas tiesību aktu īstenošana ir neatņemama un būtiska “labākas likumdošanas ”daļa; tā kā skaidri un labi uzrakstīti tiesību akti ir obligāts nosacījums labai Kopienas tiesību piemērošanai visā Eiropas Savienībā; tā kā tiesību aktu kvalitāte un skaidrība par dalībvalstu saistībām ne vienmēr ir apmierinoša, jo tiesību akti bieži radušies grūtu politisko kompromisu rezultātā; |
| --- | --- |

C.

tā kā pareiza un ātra Kopienas tiesību aktu īstenošana ir neatņemama un būtiska “labākas likumdošanas ”daļa; tā kā skaidri un labi uzrakstīti tiesību akti ir obligāts nosacījums labai Kopienas tiesību piemērošanai visā Eiropas Savienībā; tā kā tiesību aktu kvalitāte un skaidrība par dalībvalstu saistībām ne vienmēr ir apmierinoša, jo tiesību akti bieži radušies grūtu politisko kompromisu rezultātā;

| D. | tā kā Komisija var pielāgot līdzekļus, ko tā pielieto efektīvai uzdevuma veikšanai, un ieviest jauninājumus, lai uzlabotu Kopienu tiesību piemērošanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā Komisija var pielāgot līdzekļus, ko tā pielieto efektīvai uzdevuma veikšanai, un ieviest jauninājumus, lai uzlabotu Kopienu tiesību piemērošanu;

| E. | tā kā Komisija pašlaik strādā pie pašreizējo procedūru pielāgošanas un pie veidiem, kā tās paātrināt un padarīt efektīvākas; tā kā tomēr tas nav pietiekams iemesls, lai laikus nepārsūtītu pieprasīto informāciju par kopējo resursu daudzumu, kas piešķirts attiecīgajiem ģenerāldirektorātiem un ģenerālsekretariātam saistībā ar pārkāpumiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā Komisija pašlaik strādā pie pašreizējo procedūru pielāgošanas un pie veidiem, kā tās paātrināt un padarīt efektīvākas; tā kā tomēr tas nav pietiekams iemesls, lai laikus nepārsūtītu pieprasīto informāciju par kopējo resursu daudzumu, kas piešķirts attiecīgajiem ģenerāldirektorātiem un ģenerālsekretariātam saistībā ar pārkāpumiem;

| F. | tā kā sūdzību skaits, kuras attiecas uz Kopienas tiesību pārkāpumiem, parāda, ka Eiropas pilsoņiem ir ļoti svarīga nozīme Kopienas tiesību aktu piemērošanā un ka spēja atbilstīgi risināt viņu problēmas ir svarīga, lai iegūtu ticību Eiropas Savienībai; |
| --- | --- |

F.

tā kā sūdzību skaits, kuras attiecas uz Kopienas tiesību pārkāpumiem, parāda, ka Eiropas pilsoņiem ir ļoti svarīga nozīme Kopienas tiesību aktu piemērošanā un ka spēja atbilstīgi risināt viņu problēmas ir svarīga, lai iegūtu ticību Eiropas Savienībai;

| G. | tā kā pilsoņu sūdzībām nav tikai simboliska nozīme, veidojot pilsoņu Eiropu, bet tās ir izmaksu ziņā izdevīgs un efektīvs Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzības līdzeklis; |
| --- | --- |

G.

tā kā pilsoņu sūdzībām nav tikai simboliska nozīme, veidojot pilsoņu Eiropu, bet tās ir izmaksu ziņā izdevīgs un efektīvs Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzības līdzeklis;

| H. | tā kā efektīva tiesiskā aizsardzība un vienāda piemērošana un interpretācija ir nozīmīgi Kopienu tiesību elementi; |
| --- | --- |

H.

tā kā efektīva tiesiskā aizsardzība un vienāda piemērošana un interpretācija ir nozīmīgi Kopienu tiesību elementi;

| I. | tā kā Parlaments saņēma Komisijas 22. gada pārskatu tikai 2006. gada janvārī un tā kā šīs pastāvīgās aizkavēšanās dēļ pašreizējā rezolūcijas priekšlikumā, kas izstrādāts, pamatojoties uz Komisijas 21. gada pārskatu, kurā aplūkota Kopienas tiesību piemērošana 2003. gadā, tikai daļēji varēs atsaukties uz šo pārskatu, |
| --- | --- |

I.

tā kā Parlaments saņēma Komisijas 22. gada pārskatu tikai 2006. gada janvārī un tā kā šīs pastāvīgās aizkavēšanās dēļ pašreizējā rezolūcijas priekšlikumā, kas izstrādāts, pamatojoties uz Komisijas 21. gada pārskatu, kurā aplūkota Kopienas tiesību piemērošana 2003. gadā, tikai daļēji varēs atsaukties uz šo pārskatu,

| 1. | ir pārliecināts par to, ka visām Eiropas Savienības iestādēm ir nopietni, skaidri jāapspriež un pārliecinošāk jāvirza prioritārais jautājums par īstenošanas pārraudzību, īpaši ņemot vērā nesen uzsvērto apgalvojumu, ka steidzami jāsamazina ES tiesību aktu un likumdošanas iniciatīvu skaits; |
| --- | --- |

1.

ir pārliecināts par to, ka visām Eiropas Savienības iestādēm ir nopietni, skaidri jāapspriež un pārliecinošāk jāvirza prioritārais jautājums par īstenošanas pārraudzību, īpaši ņemot vērā nesen uzsvērto apgalvojumu, ka steidzami jāsamazina ES tiesību aktu un likumdošanas iniciatīvu skaits;

| 2. | neatlaidīgi uzstāj, ka jebkura tiesību aktu daudzuma samazināšana jākompensē, liekot lielāku uzsvaru uz īstenošanu; uzsver, ka sūdzības ir izmaksu ziņā izdevīgs un efektīvs līdzeklis Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzībā un aicina Komisiju pārliecināties, ka vismaz daži no resursiem, kas iepriekš piešķirti tiesību aktu izstrādei un pārraudzībai, tiek veltīti efektīvai un pareizai esošo Kopienas tiesību aktu īstenošanai dažādā struktūrvienībās, kuras nodarbojas ar pilsoņu sūdzībām un pārkāpumu gadījumiem; |
| --- | --- |

2.

neatlaidīgi uzstāj, ka jebkura tiesību aktu daudzuma samazināšana jākompensē, liekot lielāku uzsvaru uz īstenošanu; uzsver, ka sūdzības ir izmaksu ziņā izdevīgs un efektīvs līdzeklis Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzībā un aicina Komisiju pārliecināties, ka vismaz daži no resursiem, kas iepriekš piešķirti tiesību aktu izstrādei un pārraudzībai, tiek veltīti efektīvai un pareizai esošo Kopienas tiesību aktu īstenošanai dažādā struktūrvienībās, kuras nodarbojas ar pilsoņu sūdzībām un pārkāpumu gadījumiem;

| 3. | ir pārliecināts, ka Parlamenta komitejām vajadzētu pievērst uzmanību arī Kopienas tiesību aktu piemērošanas jautājumam un īpaši, ka atbildīgajam ziņojuma sagatavotājam vajadzētu aktīvāk iesaistīties Kopienas tiesību aktu īstenošanas pārraudzībā dalībvalstīs, kā piemēru minot regulārās Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas organizētās sesijas par tiesību aktu īstenošanu; |
| --- | --- |

3.

ir pārliecināts, ka Parlamenta komitejām vajadzētu pievērst uzmanību arī Kopienas tiesību aktu piemērošanas jautājumam un īpaši, ka atbildīgajam ziņojuma sagatavotājam vajadzētu aktīvāk iesaistīties Kopienas tiesību aktu īstenošanas pārraudzībā dalībvalstīs, kā piemēru minot regulārās Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas organizētās sesijas par tiesību aktu īstenošanu;

| 4. | apzinās, ka komitoloģija nav šīs rezolūcijas tēma un uzsver, ka šis jautājums attiecīgi jāapskata atsevišķā rezolūcijā; |
| --- | --- |

4.

apzinās, ka komitoloģija nav šīs rezolūcijas tēma un uzsver, ka šis jautājums attiecīgi jāapskata atsevišķā rezolūcijā;

| 5. | Uzsver, ka EK līguma 211. pantā ir noteikta Komisijas institucionālā atbildība par Līguma noteikumu piemērošanas nodrošināšanu un institūcijas veiktajiem pasākumiem saskaņā ar to un ka EK līguma 226. pants pilnvaro Komisiju saukt dalībvalstis pie atbildības par Līgumā noteikto saistību neizpildi; |
| --- | --- |

5.

Uzsver, ka EK līguma 211. pantā ir noteikta Komisijas institucionālā atbildība par Līguma noteikumu piemērošanas nodrošināšanu un institūcijas veiktajiem pasākumiem saskaņā ar to un ka EK līguma 226. pants pilnvaro Komisiju saukt dalībvalstis pie atbildības par Līgumā noteikto saistību neizpildi;

| 6. | atzīmē, ka galvenās ar pārkāpumu procedūru saistītās problēmas (EK līguma 226. un 228. pants) ir tās ilgums (vidēji 54 mēneši no sūdzības reģistrēšanas līdz iesniegšanai EK Tiesā) un ierobežotā 228. panta izmantošana; |
| --- | --- |

6.

atzīmē, ka galvenās ar pārkāpumu procedūru saistītās problēmas (EK līguma 226. un 228. pants) ir tās ilgums (vidēji 54 mēneši no sūdzības reģistrēšanas līdz iesniegšanai EK Tiesā) un ierobežotā 228. panta izmantošana;

| 7. | atzīmē, ka Komisija organizē četras ikgadējās sanāksmes, lai lemtu par pārkāpumu procedūrām, un ka visus nolēmumus (sākot ar pirmo oficiālo paziņojuma vēstuli, kuras mērķis ir iegūt informāciju no dalībvalsts, līdz lēmumam griezties EK Tiesā) pieņem Komisāru kolēģija; novērtējot svarīgumu un vajadzību kolektīvi iejaukties pārkāpumu periodos, ierosina rūpīgi pārdomāt iespēju saīsināt iekšējo procedūru procesu sākumposmos, pilnvarojot katru Komisijas locekli sūtīt dalībvalstīm oficiālas paziņojuma vēstules savā atbildības jomā, kā tas jau notiek gadījumos, ja dalībvalsts nav noteiktajā termiņā transponējusi Kopienas tiesības savas valsts tiesību aktos; |
| --- | --- |

7.

atzīmē, ka Komisija organizē četras ikgadējās sanāksmes, lai lemtu par pārkāpumu procedūrām, un ka visus nolēmumus (sākot ar pirmo oficiālo paziņojuma vēstuli, kuras mērķis ir iegūt informāciju no dalībvalsts, līdz lēmumam griezties EK Tiesā) pieņem Komisāru kolēģija; novērtējot svarīgumu un vajadzību kolektīvi iejaukties pārkāpumu periodos, ierosina rūpīgi pārdomāt iespēju saīsināt iekšējo procedūru procesu sākumposmos, pilnvarojot katru Komisijas locekli sūtīt dalībvalstīm oficiālas paziņojuma vēstules savā atbildības jomā, kā tas jau notiek gadījumos, ja dalībvalsts nav noteiktajā termiņā transponējusi Kopienas tiesības savas valsts tiesību aktos;

| 8. | atzīmē, ka dalībvalstu nacionālās tiesas vairumā gadījumu nepietiekami sadarbojas, joprojām negribīgi piemērojot Kopienas tiesībās ietverto prioritātes principu; |
| --- | --- |

8.

atzīmē, ka dalībvalstu nacionālās tiesas vairumā gadījumu nepietiekami sadarbojas, joprojām negribīgi piemērojot Kopienas tiesībās ietverto prioritātes principu;

| 9. | atzinīgi vērtē nesen pieņemto Komisijas paziņojumu “Kopienas tiesību kopuma piemērošanas labāka uzraudzība ”(KOM(2002)0725), kurā izklāstītas dažādas darbības mērķa sasniegšanai; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē nesen pieņemto Komisijas paziņojumu “Kopienas tiesību kopuma piemērošanas labāka uzraudzība ”(KOM(2002)0725), kurā izklāstītas dažādas darbības mērķa sasniegšanai;

| 10. | tomēr izsaka nožēlu, ka Komisija nav iesniegusi nevienu strukturētu, detalizētu papildpasākumu to dažu pienākumu kontrolei, kuri darīti zināmi iepriekš minētajos paziņojumos, kā piemēram, pienākumam “prioritātes kritēriju piemērošana tiks vērtēta katru gadu, kad apspriedīs pārskatu par Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzību”; |
| --- | --- |

10.

tomēr izsaka nožēlu, ka Komisija nav iesniegusi nevienu strukturētu, detalizētu papildpasākumu to dažu pienākumu kontrolei, kuri darīti zināmi iepriekš minētajos paziņojumos, kā piemēram, pienākumam “prioritātes kritēriju piemērošana tiks vērtēta katru gadu, kad apspriedīs pārskatu par Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzību”;

| 11. | aicina Komisiju vadīt specifisku novērtēšanu to prioritātes kritēriju piemērošanai, kuri uzskaitīti iepriekš minētajā paziņojumā, lai noteiktu, vai šāds pasākums ir patiesi vajadzīgs un vai tas nerada risku pārmērīgi samazināt to pārkāpumu procedūru loku, kurām Līgums nenodrošina hierarhiju; aicina Komisiju izvērtēt, vai vienkārša pieejamo resursu palielināšana tiem ģenerāldirektorātiem, kuru pārziņā ir visvairāk pārkāpumu, nebūtu atzīstams risinājums sūdzību izmeklēšanas jaudas uzlabošanai; uzsver, ka Komisijas par transponēšanu atbildīgajā nodaļās ir nepieciešami tieslietu speciālisti, lai veiktu analīzi par to, vai tiesību akti ir pilnībā transponēti; norāda, ka, lai analizētu transponēšanu, nav iespējams paļauties tikai uz automātisku atbilstības sistēmu; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju vadīt specifisku novērtēšanu to prioritātes kritēriju piemērošanai, kuri uzskaitīti iepriekš minētajā paziņojumā, lai noteiktu, vai šāds pasākums ir patiesi vajadzīgs un vai tas nerada risku pārmērīgi samazināt to pārkāpumu procedūru loku, kurām Līgums nenodrošina hierarhiju; aicina Komisiju izvērtēt, vai vienkārša pieejamo resursu palielināšana tiem ģenerāldirektorātiem, kuru pārziņā ir visvairāk pārkāpumu, nebūtu atzīstams risinājums sūdzību izmeklēšanas jaudas uzlabošanai; uzsver, ka Komisijas par transponēšanu atbildīgajā nodaļās ir nepieciešami tieslietu speciālisti, lai veiktu analīzi par to, vai tiesību akti ir pilnībā transponēti; norāda, ka, lai analizētu transponēšanu, nav iespējams paļauties tikai uz automātisku atbilstības sistēmu;

| 12. | aicina Komisiju turpināt informēt Parlamentu par šādu novērtējumu rezultātiem; uzstāj, ka prioritāšu noteikšanai nevajadzētu samazināt atbilžu skaitu uz pilsoņu sūdzībām, un mudina Komisiju apspriesties ar Parlamentu par jebkādām iespējamām izmaiņām prioritāšu kritērijos; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju turpināt informēt Parlamentu par šādu novērtējumu rezultātiem; uzstāj, ka prioritāšu noteikšanai nevajadzētu samazināt atbilžu skaitu uz pilsoņu sūdzībām, un mudina Komisiju apspriesties ar Parlamentu par jebkādām iespējamām izmaiņām prioritāšu kritērijos;

| 13. | aicina Komisiju nepiešķirt tiesiskuma un pilsoņu pieredzes principam lielāku vērtību nekā tīri ekonomiskiem kritērijiem un novērtējumiem; mudina Komisiju rūpīgi uzraudzīt Līgumā garantēto pamatbrīvību un vispārējo principu ievērošanu, kā arī regulu un pamatdirektīvu ievērošanu; aicina Komisiju piemērot sekundāros tiesību aktus kā kritēriju, lai noteiktu, vai pieļauti pamattiesību pārkāpumi; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju nepiešķirt tiesiskuma un pilsoņu pieredzes principam lielāku vērtību nekā tīri ekonomiskiem kritērijiem un novērtējumiem; mudina Komisiju rūpīgi uzraudzīt Līgumā garantēto pamatbrīvību un vispārējo principu ievērošanu, kā arī regulu un pamatdirektīvu ievērošanu; aicina Komisiju piemērot sekundāros tiesību aktus kā kritēriju, lai noteiktu, vai pieļauti pamattiesību pārkāpumi;

| 14. | prasa Komisijai saskaņā ar EK līguma 10. pantu atkārtoti izvērtēt sadarbību ar dalībvalstīm, ņemot vērā, ka vairums dalībvalstu nav gatavas veikt būtiskus pasākumus, lai uzlabotu Kopienas tiesību īstenošanu, kā tas apstiprinājās sarunu laikā par jaunāko Labākas reglamentēšanas iestāžu nolīgumu 2003. gada 16. decembrī (1), kad Padome atteicās no jebkādām saistībām attiecībā uz transponēšanu un īstenošanu; paziņo par savu atbalstu sarunu atsākšanai ar Padomi šajā jautājumā, lai grozītu Iestāžu nolīgumu; |
| --- | --- |

14.

prasa Komisijai saskaņā ar EK līguma 10. pantu atkārtoti izvērtēt sadarbību ar dalībvalstīm, ņemot vērā, ka vairums dalībvalstu nav gatavas veikt būtiskus pasākumus, lai uzlabotu Kopienas tiesību īstenošanu, kā tas apstiprinājās sarunu laikā par jaunāko Labākas reglamentēšanas iestāžu nolīgumu 2003. gada 16. decembrī (1), kad Padome atteicās no jebkādām saistībām attiecībā uz transponēšanu un īstenošanu; paziņo par savu atbalstu sarunu atsākšanai ar Padomi šajā jautājumā, lai grozītu Iestāžu nolīgumu;

| 15. | aicina Komisiju vēlreiz nopietni izvērtēt pret dalībvalstīm izrādīto toleranci attiecībā uz sanāksmju termiņiem pieprasītās informācijas iesniegšanai Komisijā, valsts īstenošanas pasākumu pieņemšanu un paziņošanu par tiem, kā arī Kopienas tiesību aktu pareizu piemērošanu valsts, reģionu un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju vēlreiz nopietni izvērtēt pret dalībvalstīm izrādīto toleranci attiecībā uz sanāksmju termiņiem pieprasītās informācijas iesniegšanai Komisijā, valsts īstenošanas pasākumu pieņemšanu un paziņošanu par tiem, kā arī Kopienas tiesību aktu pareizu piemērošanu valsts, reģionu un vietējā līmenī;

| 16. | Atzīmē, ka dalībvalstis ir nolēmušas izveidot specifiskas struktūras, kas nodarbosies ar īstenošanu; atzinīgi vērtē Komisijas centienus atbalstīt atbilstīgu koordinācijas centru izveidi katrā dalībvalstī ar mērķi uzlabot visu transponēšanas un īstenošanas politiku un pārkāpumu procedūru pirmstiesas posmu efektivitāti; ierosina dalībvalstīm ne tikai dibināt specializētās struktūrvienības, bet iecelt arī politisku(-as) amatpersonu(-as), kura būtu valsts līmenī atbildīga par pārkāpumu politiku; |
| --- | --- |

16.

Atzīmē, ka dalībvalstis ir nolēmušas izveidot specifiskas struktūras, kas nodarbosies ar īstenošanu; atzinīgi vērtē Komisijas centienus atbalstīt atbilstīgu koordinācijas centru izveidi katrā dalībvalstī ar mērķi uzlabot visu transponēšanas un īstenošanas politiku un pārkāpumu procedūru pirmstiesas posmu efektivitāti; ierosina dalībvalstīm ne tikai dibināt specializētās struktūrvienības, bet iecelt arī politisku(-as) amatpersonu(-as), kura būtu valsts līmenī atbildīga par pārkāpumu politiku;

| 17. | atzīmē, ka, uzsverot organizatoriskos jautājumus un informācijas plūsmas, nevajadzētu aizmirst par to, ka daudzi nepareizas īstenošanas gadījumi rodas tiesību aktu sliktās kvalitātes dēļ un ka tie atspoguļo dalībvalstu tīšus centienus pasliktināt Kopienas tiesību aktus politisku, administratīvu un ekonomisku iemeslu dēļ; šajā sakarā atzīmē, ka Komisija parasti akceptē dalībvalstu novēlotu izmeklēšanu, lai pabeigtu pārkāpumu tiesvedību; aicina Komisiju pieprasīt no dalībvalstīm garantiju par to Kopienas noteikumu piemērošanu ar atpakaļejošu datumu, kuri nav ievēroti, lai nekavējoties novērstu visas pārkāpuma radītās sekas, turklāt turpmākas neizpildes gadījumā nekavējoties piemērojot EK līguma 228. pantu; |
| --- | --- |

17.

atzīmē, ka, uzsverot organizatoriskos jautājumus un informācijas plūsmas, nevajadzētu aizmirst par to, ka daudzi nepareizas īstenošanas gadījumi rodas tiesību aktu sliktās kvalitātes dēļ un ka tie atspoguļo dalībvalstu tīšus centienus pasliktināt Kopienas tiesību aktus politisku, administratīvu un ekonomisku iemeslu dēļ; šajā sakarā atzīmē, ka Komisija parasti akceptē dalībvalstu novēlotu izmeklēšanu, lai pabeigtu pārkāpumu tiesvedību; aicina Komisiju pieprasīt no dalībvalstīm garantiju par to Kopienas noteikumu piemērošanu ar atpakaļejošu datumu, kuri nav ievēroti, lai nekavējoties novērstu visas pārkāpuma radītās sekas, turklāt turpmākas neizpildes gadījumā nekavējoties piemērojot EK līguma 228. pantu;

| 18. | atzīmē, ka Tiešsaistes problēmu risināšanas tīkls (SOLVIT tīkls) ir pierādījis savu efektivitāti iekšējā tirgū kā papildu netiesisks mehānisms, kas ir palielinājis brīvprātīgo sadarbību starp dalībvalstīm, bet uzskata, ka šādus mehānismus nevajadzētu uzskatīt par aizstājēju pārkāpumu tiesvedībai, kura saskaņā ar EK līgumu ir paredzēta, lai liktu dalībvalstīm piemērot Kopienas tiesību aktus; aicina dalībvalstis palielināt tīkla SOLVIT koordinācijas centriem paredzētos cilvēkresursus un finansējumu savā valstī; |
| --- | --- |

18.

atzīmē, ka Tiešsaistes problēmu risināšanas tīkls (SOLVIT tīkls) ir pierādījis savu efektivitāti iekšējā tirgū kā papildu netiesisks mehānisms, kas ir palielinājis brīvprātīgo sadarbību starp dalībvalstīm, bet uzskata, ka šādus mehānismus nevajadzētu uzskatīt par aizstājēju pārkāpumu tiesvedībai, kura saskaņā ar EK līgumu ir paredzēta, lai liktu dalībvalstīm piemērot Kopienas tiesību aktus; aicina dalībvalstis palielināt tīkla SOLVIT koordinācijas centriem paredzētos cilvēkresursus un finansējumu savā valstī;

| 19. | uzskata, ka ir būtiski tiesību aktu projektus sagatavot tā, lai tos vieglāk varētu piemērot; uzskata, ka ir vienlīdz svarīgi, lai pilsoņi labāk izprastu EK tiesību aktus, un tāpēc ierosina visos tiesību aktos iekļaut kopsavilkumu pilsoņiem neformāla paskaidrojuma veidā; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka ir būtiski tiesību aktu projektus sagatavot tā, lai tos vieglāk varētu piemērot; uzskata, ka ir vienlīdz svarīgi, lai pilsoņi labāk izprastu EK tiesību aktus, un tāpēc ierosina visos tiesību aktos iekļaut kopsavilkumu pilsoņiem neformāla paskaidrojuma veidā;

| 20. | ir pārliecināts, ka, tā kā ir svarīgi veltīt laiku un centienus dialoga attīstīšanai un atbalsta uzlabošanai ar dalībvalstīm, lai veicinātu ātru, pareizu Kopienas tiesību aktu transponēšanu, ir vajadzīga stingrāka disciplīna, īpaši pēc paplašināšanās, lai izvairītos no pārmērīgas kavēšanās un pastāvīgām atšķirībām transponēšanas kvalitātē valstīs; |
| --- | --- |

20.

ir pārliecināts, ka, tā kā ir svarīgi veltīt laiku un centienus dialoga attīstīšanai un atbalsta uzlabošanai ar dalībvalstīm, lai veicinātu ātru, pareizu Kopienas tiesību aktu transponēšanu, ir vajadzīga stingrāka disciplīna, īpaši pēc paplašināšanās, lai izvairītos no pārmērīgas kavēšanās un pastāvīgām atšķirībām transponēšanas kvalitātē valstīs;

| 21. | uzskata, ka katrā jaunpieņemtā direktīvā sistemātiski jāiekļauj īpaša klauzula par dalībvalstu pienākumu ES direktīvu transponēšanas laikā sastādīt atbilstības tabulu; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka katrā jaunpieņemtā direktīvā sistemātiski jāiekļauj īpaša klauzula par dalībvalstu pienākumu ES direktīvu transponēšanas laikā sastādīt atbilstības tabulu;

| 22. | atzīmē, ka 2004. gadā noteikums par atbilstības tabulu bija ietverts aptuveni 41 % jauno direktīvu; uzskata, ka Eiropas Parlamentam kā vienam no likumdevējiem būtu jāatbalsta priekšlikumi par tādu noteikumu ieviešanu direktīvās, kuri liek dalībvalstīm izmantot atbilstības tabulu, paziņojot par īstenošanas pasākumiem; aicina Komisiju regulāri ziņot Parlamentam par šādu noteikumu piemērošanu; |
| --- | --- |

22.

atzīmē, ka 2004. gadā noteikums par atbilstības tabulu bija ietverts aptuveni 41 % jauno direktīvu; uzskata, ka Eiropas Parlamentam kā vienam no likumdevējiem būtu jāatbalsta priekšlikumi par tādu noteikumu ieviešanu direktīvās, kuri liek dalībvalstīm izmantot atbilstības tabulu, paziņojot par īstenošanas pasākumiem; aicina Komisiju regulāri ziņot Parlamentam par šādu noteikumu piemērošanu;

| 23. | atzinīgi vērtē dažu Komisijas ģenerāldirektorātu — īpaši Vides ģenerāldirektorāta — centienus uzlabot svarīgu direktīvu atbilstības pārbaudes sevišķi pēc paplašināšanās; aicina Komisiju publicēt savā tīmekļa vietnē vairāku ģenerāldirektorātu pieprasītos novērtēšanas pētījumus par valstu īstenošanas pasākumu atbilstību Kopienas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē dažu Komisijas ģenerāldirektorātu — īpaši Vides ģenerāldirektorāta — centienus uzlabot svarīgu direktīvu atbilstības pārbaudes sevišķi pēc paplašināšanās; aicina Komisiju publicēt savā tīmekļa vietnē vairāku ģenerāldirektorātu pieprasītos novērtēšanas pētījumus par valstu īstenošanas pasākumu atbilstību Kopienas tiesību aktiem;

| 24. | atzīmē, ka ir pieejamas vairākas procedūras ar neatbilstību saistītās lietās un ka šādas procedūras reizēm tiek atkārtotas, nesasniedzot mērķi — pārliecināt dalībvalstis koriģēt savus transponēšanas aktus; uzsver, ka šādos gadījumos procedūras piemērošanas novilcināšana var būt ļoti neizdevīga pilsoņiem, jo runa nav par atsevišķiem gadījumiem, bet gan par vispārēju problēmu; tādēļ aicina Komisiju ieņemt stingru nostāju attiecībā uz nepaziņošanu par valstu īstenošanas pasākumiem un to neatbilstību Kopienas tiesību aktiem un ievērot EK līguma 226. pantā paredzēto procedūru, tostarp stingrus, neapspriežamus termiņus, kas noteikti atbilstīgu nenormatīvo tiesību formā, lai pēc iespējas ātri piemērotu EK līguma 228. pantā paredzētos sodus; |
| --- | --- |

24.

atzīmē, ka ir pieejamas vairākas procedūras ar neatbilstību saistītās lietās un ka šādas procedūras reizēm tiek atkārtotas, nesasniedzot mērķi — pārliecināt dalībvalstis koriģēt savus transponēšanas aktus; uzsver, ka šādos gadījumos procedūras piemērošanas novilcināšana var būt ļoti neizdevīga pilsoņiem, jo runa nav par atsevišķiem gadījumiem, bet gan par vispārēju problēmu; tādēļ aicina Komisiju ieņemt stingru nostāju attiecībā uz nepaziņošanu par valstu īstenošanas pasākumiem un to neatbilstību Kopienas tiesību aktiem un ievērot EK līguma 226. pantā paredzēto procedūru, tostarp stingrus, neapspriežamus termiņus, kas noteikti atbilstīgu nenormatīvo tiesību formā, lai pēc iespējas ātri piemērotu EK līguma 228. pantā paredzētos sodus;

| 25. | aicina Komisiju iesniegt to direktīvu sarakstu, kuru ieviešana notiek vissliktāk, un paskaidrot kavēšanās iemeslus; norāda, ka saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas praksi un EK līguma 10. pantu, dalībvalstis nodrošina, ka darbojas piemērota sistēma efektīvu un proporcionālu sodu piemērošanai, kam ir preventīva iedarbība Kopienas noteikumu pārkāpumiem; uzskata, ka saskaņā ar pārkāpumu tiesvedību pret efektīvas sodu sistēmas neapstiprināšanu jāvērš nopietni pasākumi; |
| --- | --- |

25.

aicina Komisiju iesniegt to direktīvu sarakstu, kuru ieviešana notiek vissliktāk, un paskaidrot kavēšanās iemeslus; norāda, ka saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas praksi un EK līguma 10. pantu, dalībvalstis nodrošina, ka darbojas piemērota sistēma efektīvu un proporcionālu sodu piemērošanai, kam ir preventīva iedarbība Kopienas noteikumu pārkāpumiem; uzskata, ka saskaņā ar pārkāpumu tiesvedību pret efektīvas sodu sistēmas neapstiprināšanu jāvērš nopietni pasākumi;

| 26. | atzīmē, ka esošās procedūras nepiešķir pilsoņiem nekādas tiesības, izņemot tiesības iesniegt sūdzību, un ka Komisijai kā Līguma sargātājai ir liela rīcības brīvība attiecībā uz sūdzības reģistrēšanu un tiesvedības uzsākšanu; uzskata, ka Līgumā vai Kopienu Tiesas praksē nav nekā, kas kavētu izmantot pienācīgus juridiskos līdzekļus, lai dotu sūdzības iesniedzējiem papildus tiesības un tādēļ aicina Komisiju veikt pasākumus šādu līdzekļu pieņemšanai; ir pārliecināts, ka šī svarīgā un ekskluzīvā privilēģija uzliek pienākumu darboties pārredzami un atbildīgi, pamatojot iemeslus, kāpēc tiek pieņemti lēmumi, īpaši sūdzību noraidīšanas gadījumos; |
| --- | --- |

26.

atzīmē, ka esošās procedūras nepiešķir pilsoņiem nekādas tiesības, izņemot tiesības iesniegt sūdzību, un ka Komisijai kā Līguma sargātājai ir liela rīcības brīvība attiecībā uz sūdzības reģistrēšanu un tiesvedības uzsākšanu; uzskata, ka Līgumā vai Kopienu Tiesas praksē nav nekā, kas kavētu izmantot pienācīgus juridiskos līdzekļus, lai dotu sūdzības iesniedzējiem papildus tiesības un tādēļ aicina Komisiju veikt pasākumus šādu līdzekļu pieņemšanai; ir pārliecināts, ka šī svarīgā un ekskluzīvā privilēģija uzliek pienākumu darboties pārredzami un atbildīgi, pamatojot iemeslus, kāpēc tiek pieņemti lēmumi, īpaši sūdzību noraidīšanas gadījumos;

| 27. | atzinīgi vērtē nesen pieņemto Paziņojumu Eiropas Parlamentam un Eiropas ombudam “Attiecības ar sūdzības iesniedzēju jautājumos par Eiropas Kopienu tiesību pārkāpumiem ”(KOM(2002)0141); |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē nesen pieņemto Paziņojumu Eiropas Parlamentam un Eiropas ombudam “Attiecības ar sūdzības iesniedzēju jautājumos par Eiropas Kopienu tiesību pārkāpumiem ”(KOM(2002)0141);

| 28. | mudina Komisiju ievērot paziņojumā izklāstītos principus, ka bez izņēmuma vajadzētu reģistrēt visas Komisijā saņemtās sūdzības, kuras norāda uz reālu Kopienas tiesību pārkāpumu, jo tās neatbilst paziņojuma pielikuma 3. pantā minētajiem izņēmuma nosacījumiem; atzīmē, ka Eiropas ombuds nesen ir saņēmis konkrētas sūdzības par sūdzību nereģistrēšanu un pašlaik tās izmeklē; aicina Komisiju iesniegt Parlamentam regulāru ziņojumu par gadījumiem, kad sūdzības netiek reģistrētas saskaņā ar iepriekš minēto paziņojumu; |
| --- | --- |

28.

mudina Komisiju ievērot paziņojumā izklāstītos principus, ka bez izņēmuma vajadzētu reģistrēt visas Komisijā saņemtās sūdzības, kuras norāda uz reālu Kopienas tiesību pārkāpumu, jo tās neatbilst paziņojuma pielikuma 3. pantā minētajiem izņēmuma nosacījumiem; atzīmē, ka Eiropas ombuds nesen ir saņēmis konkrētas sūdzības par sūdzību nereģistrēšanu un pašlaik tās izmeklē; aicina Komisiju iesniegt Parlamentam regulāru ziņojumu par gadījumiem, kad sūdzības netiek reģistrētas saskaņā ar iepriekš minēto paziņojumu;

| 29. | atzīmē, ka paziņojumā noteiktais viena gada termiņš no sūdzības reģistrācijas brīža līdz formālā paziņojuma vēstules vai lēmuma par lietas atlikšanu nosūtīšanai ir pārāk ilgs; turklāt atzīmē, ka šis termiņš ne vienmēr tiek ievērots, turot sūdzības iesniedzēju neziņā, kas ir nepieņemami; tāpēc aicina Komisiju drīz pēc sūdzības reģistrēšanas nosūtīt oficiālas paziņojuma vēstules, kuras vēl nebūt nenorāda uz kaut kādām “sarunām ”ar dalībvalstīm, un censties ātri virzīt procesu, nosakot saspringtus termiņus, kuri nav spēkā tikai izņēmuma gadījumos; |
| --- | --- |

29.

atzīmē, ka paziņojumā noteiktais viena gada termiņš no sūdzības reģistrācijas brīža līdz formālā paziņojuma vēstules vai lēmuma par lietas atlikšanu nosūtīšanai ir pārāk ilgs; turklāt atzīmē, ka šis termiņš ne vienmēr tiek ievērots, turot sūdzības iesniedzēju neziņā, kas ir nepieņemami; tāpēc aicina Komisiju drīz pēc sūdzības reģistrēšanas nosūtīt oficiālas paziņojuma vēstules, kuras vēl nebūt nenorāda uz kaut kādām “sarunām ”ar dalībvalstīm, un censties ātri virzīt procesu, nosakot saspringtus termiņus, kuri nav spēkā tikai izņēmuma gadījumos;

| 30. | mudina visus Komisijas dienestus pilnībā informēt sūdzību iesniedzējus — un, ja nepieciešams, arī iesaistītos Eiropas Parlamenta deputātus — par viņu iesniegto sūdzību virzību pirms katra iepriekš noteiktā termiņa beigām (oficiāla paziņojuma vēstule, argumentēts atzinums, nodošana EK tiesā), paziņot par savu lēmumu iemesliem, kā arī precīzi par tiem ziņot sūdzības iesniedzējam saskaņā ar 2002. gada paziņojumā izklāstītajiem principiem, kas ļauj sūdzības iesniedzējam veikt turpmākus novērojumus (īpaši tādās lietās, kurās Komisija paredz atlikt sūdzības, tostarp būtu jāinformē par iesaistītās dalībvalsts sniegtajiem argumentiem); |
| --- | --- |

30.

mudina visus Komisijas dienestus pilnībā informēt sūdzību iesniedzējus — un, ja nepieciešams, arī iesaistītos Eiropas Parlamenta deputātus — par viņu iesniegto sūdzību virzību pirms katra iepriekš noteiktā termiņa beigām (oficiāla paziņojuma vēstule, argumentēts atzinums, nodošana EK tiesā), paziņot par savu lēmumu iemesliem, kā arī precīzi par tiem ziņot sūdzības iesniedzējam saskaņā ar 2002. gada paziņojumā izklāstītajiem principiem, kas ļauj sūdzības iesniedzējam veikt turpmākus novērojumus (īpaši tādās lietās, kurās Komisija paredz atlikt sūdzības, tostarp būtu jāinformē par iesaistītās dalībvalsts sniegtajiem argumentiem);

| 31. | aicina Komisiju pieņemt konkrētu procedūru, kura nodrošinātu sūdzības iesniedzējam un iesaistītajam Eiropas Parlamenta deputātam piekļuvi dokumentācijai un ar dalībvalsti veiktās sarakstes saturam; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju pieņemt konkrētu procedūru, kura nodrošinātu sūdzības iesniedzējam un iesaistītajam Eiropas Parlamenta deputātam piekļuvi dokumentācijai un ar dalībvalsti veiktās sarakstes saturam;

| 32. | aicina Komisiju sniegt konkrētus datus par termiņu ievērošanu, kā izklāstīts tās iekšējā Darba operatīvo procedūru rokasgrāmatā, kurus varēja iegūt tikai neoficiāli; vairākkārt uzsver nozīmi, kāda ir noteiktajiem termiņiem, līdz kuriem pēc sūdzības reģistrēšanas datuma jānosūta atbilde sūdzības iesniedzējam un oficiāla paziņojuma vēstule; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju sniegt konkrētus datus par termiņu ievērošanu, kā izklāstīts tās iekšējā Darba operatīvo procedūru rokasgrāmatā, kurus varēja iegūt tikai neoficiāli; vairākkārt uzsver nozīmi, kāda ir noteiktajiem termiņiem, līdz kuriem pēc sūdzības reģistrēšanas datuma jānosūta atbilde sūdzības iesniedzējam un oficiāla paziņojuma vēstule;

| 33. | atzīmē, ka kopš pastāv tiesas procesi saskaņā ar EK līguma 228. pantu, tikai trīs lietās ir pasludināti EK Tiesas nolēmumi; atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par EK līguma 228. panta piemērošanu (SEC (2005)1658), kurš paskaidro un attīsta Komisijas politiku, lūdzot EK Tiesu piespriest periodisku maksājumu uzdevumu un vienreizēju naudas sodu dalībvalstij, kura nepakļaujas EK Tiesas nolēmumam; |
| --- | --- |

33.

atzīmē, ka kopš pastāv tiesas procesi saskaņā ar EK līguma 228. pantu, tikai trīs lietās ir pasludināti EK Tiesas nolēmumi; atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par EK līguma 228. panta piemērošanu (SEC (2005)1658), kurš paskaidro un attīsta Komisijas politiku, lūdzot EK Tiesu piespriest periodisku maksājumu uzdevumu un vienreizēju naudas sodu dalībvalstij, kura nepakļaujas EK Tiesas nolēmumam;

| 34. | lūdz Komisiju oficiāli norādīt, ka atbilstīgi tās 2005.gada paziņojumam visām lietām, par kurām jau ir izsūtītas oficiālas paziņojuma vēstules un argumentēti atzinumi atbilstīgi 228. pantam, kā arī lietām, kuras pašlaik notiek atbilstīgi 226. panta tiesvedībai, būs saistoša jaunā politika (ja tās netiks izbeigtas pirms nodošanas EK Tiesā); |
| --- | --- |

34.

lūdz Komisiju oficiāli norādīt, ka atbilstīgi tās 2005.gada paziņojumam visām lietām, par kurām jau ir izsūtītas oficiālas paziņojuma vēstules un argumentēti atzinumi atbilstīgi 228. pantam, kā arī lietām, kuras pašlaik notiek atbilstīgi 226. panta tiesvedībai, būs saistoša jaunā politika (ja tās netiks izbeigtas pirms nodošanas EK Tiesā);

| 35. | atgādina, ka Komisijai, Eiropas ombudam un attiecīgai Parlamenta komitejai iesniegtajiem privātpersonu lūgumrakstiem jāmudina Eiropas iestādes novērtēt veidu, kādā Kopienu tiesības tiek īstenotas valstu un Eiropas mērogā; |
| --- | --- |

35.

atgādina, ka Komisijai, Eiropas ombudam un attiecīgai Parlamenta komitejai iesniegtajiem privātpersonu lūgumrakstiem jāmudina Eiropas iestādes novērtēt veidu, kādā Kopienu tiesības tiek īstenotas valstu un Eiropas mērogā;

| 36. | atkārtoti pauž uzskatu, ka cieša sadarbība un pārraudzības kārtība starp Komisiju, Padomi, Eiropas ombudu un attiecīgām Parlamenta komitejām ir būtisks nosacījums, lai nodrošinātu efektīvu izmeklēšanu visās lietās, kurās lūgumraksta iesniedzējam ir bijusi pamatota sūdzība par Kopienu tiesību pārkāpumu; |
| --- | --- |

36.

atkārtoti pauž uzskatu, ka cieša sadarbība un pārraudzības kārtība starp Komisiju, Padomi, Eiropas ombudu un attiecīgām Parlamenta komitejām ir būtisks nosacījums, lai nodrošinātu efektīvu izmeklēšanu visās lietās, kurās lūgumraksta iesniedzējam ir bijusi pamatota sūdzība par Kopienu tiesību pārkāpumu;

| 37. | pieprasa, lai savos turpmākajos gada ziņojumos Komisija iesniedz rādītājus, kas precīzi atspoguļotu lūgumrakstu skaidro un svarīgo devumu Kopienas tiesību piemērošanas uzraudzībai, un atkārto savu 2004. gada 9. martā izteikto lūgumu (2) iekļaut nodaļu, kas ir veltīta tikai lūgumrakstiem; |
| --- | --- |

37.

pieprasa, lai savos turpmākajos gada ziņojumos Komisija iesniedz rādītājus, kas precīzi atspoguļotu lūgumrakstu skaidro un svarīgo devumu Kopienas tiesību piemērošanas uzraudzībai, un atkārto savu 2004. gada 9. martā izteikto lūgumu (2) iekļaut nodaļu, kas ir veltīta tikai lūgumrakstiem;

| 38. | uzskata, ka ir nepieciešams definēt lūgumrakstu iesniedzēju procesuālās tiesības līdzīgi kā tas ir ar sūdzības iesniedzēju tiesībām, kas bija izklāstītas 2002. gada Komisijas paziņojumā; uzskata, ka ir jāprecizē procesuālie jautājumi attiecībā uz sūdzību un lūgumrakstu paralēlo izskatīšanu un jāturpina uzlabot koordinācija starp attiecīgajiem dienestiem, lai Lūgumrakstu komiteja var nodrošināt lūgumrakstu iesniedzēju tiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka ir nepieciešams definēt lūgumrakstu iesniedzēju procesuālās tiesības līdzīgi kā tas ir ar sūdzības iesniedzēju tiesībām, kas bija izklāstītas 2002. gada Komisijas paziņojumā; uzskata, ka ir jāprecizē procesuālie jautājumi attiecībā uz sūdzību un lūgumrakstu paralēlo izskatīšanu un jāturpina uzlabot koordinācija starp attiecīgajiem dienestiem, lai Lūgumrakstu komiteja var nodrošināt lūgumrakstu iesniedzēju tiesību ievērošanu;

| 39. | atzīmē no savas pieredzes, ka pilsoņiem, kuri Parlamentam iesniedza lūgumrakstu, ir grūti izmantot tiesības, kas izriet no Kopienas tiesībām dalībvalstu tiesās, un saņemt atlīdzību par nodarīto kaitējumu sakarā ar Kopienas tiesību pārkāpumiem no dalībvalstu puses; |
| --- | --- |

39.

atzīmē no savas pieredzes, ka pilsoņiem, kuri Parlamentam iesniedza lūgumrakstu, ir grūti izmantot tiesības, kas izriet no Kopienas tiesībām dalībvalstu tiesās, un saņemt atlīdzību par nodarīto kaitējumu sakarā ar Kopienas tiesību pārkāpumiem no dalībvalstu puses;

| 40. | pauž nožēlu par Komisijas nevēlēšanos izmeklēt iespējamos Kopienas tiesību pārkāpumus pagātnē, kas kopš tā laika ir kompensēti, piemēram, tos, par ko lūgumrakstus iesniedza “Equitable life”un “Lloyds of London”; mudina Komisiju izmeklēt šādus gadījumus, kur pēc pastāvošiem uzskatiem iespējamās neveiksmes ir radījušas būtisku kaitējumu privātpersonām, jo šādas izmeklēšanas iznākums varētu pilsoņiem ļoti palīdzēt saņemt atlīdzību tiesiski atbilstošā veidā; |
| --- | --- |

40.

pauž nožēlu par Komisijas nevēlēšanos izmeklēt iespējamos Kopienas tiesību pārkāpumus pagātnē, kas kopš tā laika ir kompensēti, piemēram, tos, par ko lūgumrakstus iesniedza “Equitable life”un “Lloyds of London”; mudina Komisiju izmeklēt šādus gadījumus, kur pēc pastāvošiem uzskatiem iespējamās neveiksmes ir radījušas būtisku kaitējumu privātpersonām, jo šādas izmeklēšanas iznākums varētu pilsoņiem ļoti palīdzēt saņemt atlīdzību tiesiski atbilstošā veidā;

| 41. | uzskata, ka ir nepieciešams pārbaudīt procedūru uzlabošanas veidus iestāžu līmenī, lai nodrošinātu iedarbīgākus ārpustiesas līdzekļus atlīdzības sniegšanai Eiropas pilsoņiem, kas izriet no Līgumā ietvertajām lūgumrakstu tiesībām; ierosina šai sakarā apsvērt iespēju Eiropas Parlamentā izveidot SOLVIT tipa organizāciju, kuras uzdevums būtu palīdzēt deputātiem, izskatot juridiskas dabas jautājumus; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka ir nepieciešams pārbaudīt procedūru uzlabošanas veidus iestāžu līmenī, lai nodrošinātu iedarbīgākus ārpustiesas līdzekļus atlīdzības sniegšanai Eiropas pilsoņiem, kas izriet no Līgumā ietvertajām lūgumrakstu tiesībām; ierosina šai sakarā apsvērt iespēju Eiropas Parlamentā izveidot SOLVIT tipa organizāciju, kuras uzdevums būtu palīdzēt deputātiem, izskatot juridiskas dabas jautājumus;

| 42. | aicina pastiprināt sadarbību starp valstu parlamentiem, Eiropas Parlamentu un attiecīgiem to deputātiem, lai veicinātu un pastiprinātu Eiropas jautājumu pārbaudi valsts līmenī; uzskata, ka parlamentiem ir nozīmīga ietekme Kopienu tiesību piemērošanas pārraudzībā, tādējādi stiprinot Eiropas Savienības demokrātisko leģitimitāti un tuvinot to iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

42.

aicina pastiprināt sadarbību starp valstu parlamentiem, Eiropas Parlamentu un attiecīgiem to deputātiem, lai veicinātu un pastiprinātu Eiropas jautājumu pārbaudi valsts līmenī; uzskata, ka parlamentiem ir nozīmīga ietekme Kopienu tiesību piemērošanas pārraudzībā, tādējādi stiprinot Eiropas Savienības demokrātisko leģitimitāti un tuvinot to iedzīvotājiem;

| 43. | mudina Komisiju tās gada pārskatus par Kopienu tiesību piemērošanas pārraudzību nosūtīt valstu parlamentiem, lai tie varētu labāk pārraudzīt valsts varas iestāžu veikto piemērošanu; |
| --- | --- |

43.

mudina Komisiju tās gada pārskatus par Kopienu tiesību piemērošanas pārraudzību nosūtīt valstu parlamentiem, lai tie varētu labāk pārraudzīt valsts varas iestāžu veikto piemērošanu;

| 44. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, EK Tiesai, Eiropas ombudam un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

44.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, EK Tiesai, Eiropas ombudam un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

(2)  OV C 102 E, 28.4.2004., 512. lpp.

P6_TA(2006)0203

Tiesību aktu labāka izstrāde 2004. gadā

Eiropas Parlamenta rezolūcija par tiesību aktu labāku izstrādi 2004. gadā un subsidiaritātes principa piemērošanu: 12. gada ziņojums (2005/2055(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2002. gada 5. jūnija paziņojumu par ietekmes izvērtējumu (KOM(2002)0276), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2002. gada 5. jūnija paziņojumu par ietekmes izvērtējumu (KOM(2002)0276),

| — | ņemot vērā Komisijas 2002. gada 5. jūnija paziņojumu par rīcības plānu “Vienkāršot un uzlabot normatīvo vidi ”(KOM(2002)0278), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2002. gada 5. jūnija paziņojumu par rīcības plānu “Vienkāršot un uzlabot normatīvo vidi ”(KOM(2002)0278),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2003. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu labāku izstrādi (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2003. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu labāku izstrādi (1),

| — | ņemot vērā tā 2004. gada 20. aprīļa rezolūciju par Kopienas tiesību aktu un apspriežu procedūras ietekmes izvērtējumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2004. gada 20. aprīļa rezolūciju par Kopienas tiesību aktu un apspriežu procedūras ietekmes izvērtējumu (2),

| — | ņemot vērā 2004. gada 25.-26. novembra Konkurētspējas padomes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 25.-26. novembra Konkurētspējas padomes secinājumus,

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 16. marta paziņojumu “Labāks regulējums izaugsmei un darbavietām Eiropas Savienībā ”(KOM(2005)0097), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 16. marta paziņojumu “Labāks regulējums izaugsmei un darbavietām Eiropas Savienībā ”(KOM(2005)0097),

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 21. marta ziņojumu “Tiesību aktu labāka izstrāde — 2004 ”(KOM(2005)0098), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 21. marta ziņojumu “Tiesību aktu labāka izstrāde — 2004 ”(KOM(2005)0098),

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 15. jūnija pamatnostādnes par ietekmes izvērtējumu un tām pievienotos pielikumus (SEC(2005)0791), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 15. jūnija pamatnostādnes par ietekmes izvērtējumu un tām pievienotos pielikumus (SEC(2005)0791),

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 27. septembra paziņojumu “Likumdevēja vēl neizlemto tiesību aktu priekšlikumu izvērtēšanas rezultāts ”(KOM(2005)0462), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 27. septembra paziņojumu “Likumdevēja vēl neizlemto tiesību aktu priekšlikumu izvērtēšanas rezultāts ”(KOM(2005)0462),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2005. gada 28. septembra atzinumus par “Tiesību aktu labāku izstrādi ”un “Kā uzlabot ES tiesību aktu īstenošanu un piemērošanu” (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2005. gada 28. septembra atzinumus par “Tiesību aktu labāku izstrādi ”un “Kā uzlabot ES tiesību aktu īstenošanu un piemērošanu” (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 21. oktobra paziņojumu “Par ES kopīgo metodiku tiesību aktos noteikto administratīvo izmaksu novērtēšanai ”(KOM(2005)0518), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 21. oktobra paziņojumu “Par ES kopīgo metodiku tiesību aktos noteikto administratīvo izmaksu novērtēšanai ”(KOM(2005)0518),

| — | ņemot vērā tā 2005. gada 15. decembra rezolūciju par Komisijas likumdošanas un darba programmu 2006. gadam (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2005. gada 15. decembra rezolūciju par Komisijas likumdošanas un darba programmu 2006. gadam (4),

| — | ņemot vērā Līgumu par Konstitūciju Eiropai; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Konstitūciju Eiropai;

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0082/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0082/2006),

| A. | tā kā paziņojumā par labāku regulējumu izaugsmei un darbavietām Eiropas Savienībā Komisija skaidri norāda, ka Lisabonas mērķu sasniegšana ir tieši saistīta ar labāku regulējumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā paziņojumā par labāku regulējumu izaugsmei un darbavietām Eiropas Savienībā Komisija skaidri norāda, ka Lisabonas mērķu sasniegšana ir tieši saistīta ar labāku regulējumu;

| B. | tā kā pārredzamas, skaidras, efektīvas un kvalitatīvas normatīvās vides izveidošanai jābūt Eiropas Savienības politikas prioritāram mērķim; |
| --- | --- |

B.

tā kā pārredzamas, skaidras, efektīvas un kvalitatīvas normatīvās vides izveidošanai jābūt Eiropas Savienības politikas prioritāram mērķim;

| C. | tā kā uzņēmējdarbības normatīvā vide ir noteicošs faktors tās konkurētspējai, ilgtspējīgai izaugsmei un, līdz ar to, nodarbinātības rādītājiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā uzņēmējdarbības normatīvā vide ir noteicošs faktors tās konkurētspējai, ilgtspējīgai izaugsmei un, līdz ar to, nodarbinātības rādītājiem;

| D. | tā kā ietekmes izvērtējums saistībā ar jaunajiem tiesību aktiem un esošo tiesību aktu vienkāršošanu palīdz labāk izvērtēt to sociālo, ekonomisko ietekmi, kā arī ietekmi uz vidi un veselību un var samazināt administratīvo slodzi, kas negatīvi ietekmē Eiropas uzņēmumu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), konkurētspēju; |
| --- | --- |

D.

tā kā ietekmes izvērtējums saistībā ar jaunajiem tiesību aktiem un esošo tiesību aktu vienkāršošanu palīdz labāk izvērtēt to sociālo, ekonomisko ietekmi, kā arī ietekmi uz vidi un veselību un var samazināt administratīvo slodzi, kas negatīvi ietekmē Eiropas uzņēmumu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), konkurētspēju;

| E. | tā kā Eiropas likumdevējvaru ES pilsoņi un uzņēmēji nebūt nevērtē augstu, īpaši tāpēc ka tiesību akti nav skaidri saprotami, jo tie bieži vien ir sarežģītu politisku kompromisu rezultāts un dalībvalstis nespēj vai nevēlās tos pareizi īstenot; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas likumdevējvaru ES pilsoņi un uzņēmēji nebūt nevērtē augstu, īpaši tāpēc ka tiesību akti nav skaidri saprotami, jo tie bieži vien ir sarežģītu politisku kompromisu rezultāts un dalībvalstis nespēj vai nevēlās tos pareizi īstenot;

| F. | tā kā Komisija, izstrādājot tiesību aktus, dod iespēju dažām ieinteresētajām pusēm izteikt viedokli konsultācijās un dažādās darba grupās, bet tā kā trūkst pārredzamības attiecībā uz šo konsultāciju būtību un to dalībniekiem un to, kādā veidā Komisija ņem vērā šo konsultāciju rezultātus; |
| --- | --- |

F.

tā kā Komisija, izstrādājot tiesību aktus, dod iespēju dažām ieinteresētajām pusēm izteikt viedokli konsultācijās un dažādās darba grupās, bet tā kā trūkst pārredzamības attiecībā uz šo konsultāciju būtību un to dalībniekiem un to, kādā veidā Komisija ņem vērā šo konsultāciju rezultātus;

| G. | tā kā iepriekšminētajā 2004. gada 20. aprīļa rezolūcijā Eiropas Parlaments ar lielu balsu vairākumu ir paudis atbalstu tam, ka ietekmes izvērtējums ES ir jāveic, lai uzlabotu tiesību aktu izstrādi, un tā kā Padome un Komisija daudzos dokumentos ir uzsvērušas ietekmes izvērtējuma nozīmību; |
| --- | --- |

G.

tā kā iepriekšminētajā 2004. gada 20. aprīļa rezolūcijā Eiropas Parlaments ar lielu balsu vairākumu ir paudis atbalstu tam, ka ietekmes izvērtējums ES ir jāveic, lai uzlabotu tiesību aktu izstrādi, un tā kā Padome un Komisija daudzos dokumentos ir uzsvērušas ietekmes izvērtējuma nozīmību;

| H. | tā kā Komisijai nav vienotas metodoloģijas ietekmes izvērtēšanai un tāpēc tās kvalitāte ir atšķirīga, un tā kā ietekmes izvērtējums bieži vien vairāk līdzinās priekšlikuma pamatojumam nevis patiesam, objektīvam izvērtējumam; |
| --- | --- |

H.

tā kā Komisijai nav vienotas metodoloģijas ietekmes izvērtēšanai un tāpēc tās kvalitāte ir atšķirīga, un tā kā ietekmes izvērtējums bieži vien vairāk līdzinās priekšlikuma pamatojumam nevis patiesam, objektīvam izvērtējumam;

| I. | tā kā lielu daļu īstenošanas tiesību aktu (sekundāro tiesību aktu) pieņem ar komitoloģijas procedūru, bez pienācīgas parlamentāras kontroles vai ietekmes izvērtējuma; |
| --- | --- |

I.

tā kā lielu daļu īstenošanas tiesību aktu (sekundāro tiesību aktu) pieņem ar komitoloģijas procedūru, bez pienācīgas parlamentāras kontroles vai ietekmes izvērtējuma;

| J. | tā kā likumdošana savā ziņā ir mācīšanās process, kura laikā ir iespējams mācīties no pieļautajām kļūdām; tā kā tiesību aktu ietekme nav pietiekami pārredzama, un tā kā Komisija ziņojumos par Kopienas tiesību aktu īstenošanu aprobežojas tikai ar faktiem par to īstenošanu dalībvalstīs un neatspoguļo to, vai praktiski ar šo tiesību aktu ir sasniegti noteiktie mērķi, |
| --- | --- |

J.

tā kā likumdošana savā ziņā ir mācīšanās process, kura laikā ir iespējams mācīties no pieļautajām kļūdām; tā kā tiesību aktu ietekme nav pietiekami pārredzama, un tā kā Komisija ziņojumos par Kopienas tiesību aktu īstenošanu aprobežojas tikai ar faktiem par to īstenošanu dalībvalstīs un neatspoguļo to, vai praktiski ar šo tiesību aktu ir sasniegti noteiktie mērķi,

| 1. | uzsver, ka ir nepieciešams, lai visi pieņemtie Kopienas tiesību akti pilnīgi atbilstu subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka ir nepieciešams, lai visi pieņemtie Kopienas tiesību akti pilnīgi atbilstu subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem;

| 2. | atbalsta centienus uzlabot Eiropas Savienības tiesību aktus, lai veicinātu izaugsmi un vairotu darba vietas, un uzsver integrētas un konsekventas pieejas nepieciešamību tām iniciatīvām par “labāku regulējumu”, kuras tirgus sabrukuma gadījumā atbalsta Lisabonas trīs pīlārus; uzsver, ka iniciatīvas, kuru mērķis ir “labāks regulējums”, jāīsteno pārredzamā un demokrātiskā veidā; |
| --- | --- |

2.

atbalsta centienus uzlabot Eiropas Savienības tiesību aktus, lai veicinātu izaugsmi un vairotu darba vietas, un uzsver integrētas un konsekventas pieejas nepieciešamību tām iniciatīvām par “labāku regulējumu”, kuras tirgus sabrukuma gadījumā atbalsta Lisabonas trīs pīlārus; uzsver, ka iniciatīvas, kuru mērķis ir “labāks regulējums”, jāīsteno pārredzamā un demokrātiskā veidā;

| 3. | atbalsta tiesību aktus, kas pamatojas uz principiem un ir vērsti uz kvalitāti, nevis kvantitāti; uzskata, ka debates par “labāku regulējumu ”ir iespēja atspoguļot likumdošanu kā procesu, kurš ir izveidots, lai sasniegtu skaidri definētus politikas mērķus, iesaistot visas ieinteresētās puses visās procesa stadijās, sākot no tiesību akta sagatavošanas līdz ieviešanai; |
| --- | --- |

3.

atbalsta tiesību aktus, kas pamatojas uz principiem un ir vērsti uz kvalitāti, nevis kvantitāti; uzskata, ka debates par “labāku regulējumu ”ir iespēja atspoguļot likumdošanu kā procesu, kurš ir izveidots, lai sasniegtu skaidri definētus politikas mērķus, iesaistot visas ieinteresētās puses visās procesa stadijās, sākot no tiesību akta sagatavošanas līdz ieviešanai;

| 4. | ierosina “labāka regulējuma ”programmu izmēģināt atsevišķās jomās un rūpīgi novērtēt pirms plašākas izmantošanas; uzskata, ka pieredze, izmantojot Lamfalussy procedūru attiecībā uz finanšu tirgu tiesību aktiem, un jo īpaši regulatoru un tirgus dalībnieku dialogs, ir vērtīgs tests dinamiskai likumdošanai; |
| --- | --- |

4.

ierosina “labāka regulējuma ”programmu izmēģināt atsevišķās jomās un rūpīgi novērtēt pirms plašākas izmantošanas; uzskata, ka pieredze, izmantojot Lamfalussy procedūru attiecībā uz finanšu tirgu tiesību aktiem, un jo īpaši regulatoru un tirgus dalībnieku dialogs, ir vērtīgs tests dinamiskai likumdošanai;

| 5. | uzskata, ka Lamfalussy procedūra ir lietderīgs mehānisms; uzskata, ka pārraudzīšanas prakšu konverģencei ir izšķiroša nozīme; šajā sakarā atzinīgi vērtē 3. līmeņa komiteju darbu un atbalsta prasību pēc atbilstošiem instrumentiem; uzskata, ka konsultantiem piešķirtā rīcības brīvība lielā mērā novērš vajadzību tiesību aktos iekļaut tehniskus sīkumus un visticamāk novedīs pie dinamiskam tirgum adekvātāku noteikumu izstrādes; tomēr uzsver, ka tādējādi nevar atbrīvoties no politiskās atbildības par attiecīgo tiesību aktu galīgajiem mērķiem; uzstāj, ka likumdevējiem rūpīgi jāpārrauga šis process, un atgādina, ka pilnībā jārespektē Parlamenta likumdošanas tiesības; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka Lamfalussy procedūra ir lietderīgs mehānisms; uzskata, ka pārraudzīšanas prakšu konverģencei ir izšķiroša nozīme; šajā sakarā atzinīgi vērtē 3. līmeņa komiteju darbu un atbalsta prasību pēc atbilstošiem instrumentiem; uzskata, ka konsultantiem piešķirtā rīcības brīvība lielā mērā novērš vajadzību tiesību aktos iekļaut tehniskus sīkumus un visticamāk novedīs pie dinamiskam tirgum adekvātāku noteikumu izstrādes; tomēr uzsver, ka tādējādi nevar atbrīvoties no politiskās atbildības par attiecīgo tiesību aktu galīgajiem mērķiem; uzstāj, ka likumdevējiem rūpīgi jāpārrauga šis process, un atgādina, ka pilnībā jārespektē Parlamenta likumdošanas tiesības;

| 6. | uzsver, ka ikvienam likumdošanas priekšlikumam jāpievieno ietekmes izvērtējums, kas iepriekšminētajā 2004. gada 20. aprīļa rezolūcijā ir definēts kā vienkāršs un saprotams izklāsts paredzamajām sekām sociālajā, ekonomikas un vides jomā, kā arī iespējamo politisko alternatīvu izklāsts, kādas likumdevēja varai ir pieejamas attiecīgajā situācijā; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka ikvienam likumdošanas priekšlikumam jāpievieno ietekmes izvērtējums, kas iepriekšminētajā 2004. gada 20. aprīļa rezolūcijā ir definēts kā vienkāršs un saprotams izklāsts paredzamajām sekām sociālajā, ekonomikas un vides jomā, kā arī iespējamo politisko alternatīvu izklāsts, kādas likumdevēja varai ir pieejamas attiecīgajā situācijā;

| 7. | uzskata, ja Komisija iesniedz priekšlikuma projektu pēc vienas vai vairāku dalībvalstu pieprasījumu, tas ir jāpiemin; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ja Komisija iesniedz priekšlikuma projektu pēc vienas vai vairāku dalībvalstu pieprasījumu, tas ir jāpiemin;

| 8. | uzsver, ka bez kavēšanās nepieciešams visos ģenerāldirektorātos vienādi ieviest Komisijas 2005. gada jūnijā publicētās skaidrās pamatnostādnes un struktūras ietekmes izvērtējumam; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka bez kavēšanās nepieciešams visos ģenerāldirektorātos vienādi ieviest Komisijas 2005. gada jūnijā publicētās skaidrās pamatnostādnes un struktūras ietekmes izvērtējumam;

| 9. | atzinīgi vērtē ietekmes novērtējumu veikšanu sagatavošanas fāzē, bet brīdina, ka šie novērtējumi nevar aizstāt politiskās debates par tiesību aktu priekšrocībām un trūkumiem; uzsver, ka patērētāju, uzņēmumu un pilsoņu intereses nevar reducēt tikai uz izmaksu un guvumu analīzi; uzskata, ka tiesību akti jāīsteno saskaņā ar iestāžu pilnu atbildību ievērojot to politiskās prioritātes; pieprasa pilnīgu pārredzamību sagatavošanas fāzē, pamatojumu, kas balstās uz sasniedzamajiem rezultātiem, un sīkākus precizējumus, ja tas nepieciešams; uzstāj, ka ir svarīgi noteikt kopējas pamatnostādnes, pilnībā respektējot trīs Lisabonas pīlārus; kā arī pieprasa atbilstīgu budžetu; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē ietekmes novērtējumu veikšanu sagatavošanas fāzē, bet brīdina, ka šie novērtējumi nevar aizstāt politiskās debates par tiesību aktu priekšrocībām un trūkumiem; uzsver, ka patērētāju, uzņēmumu un pilsoņu intereses nevar reducēt tikai uz izmaksu un guvumu analīzi; uzskata, ka tiesību akti jāīsteno saskaņā ar iestāžu pilnu atbildību ievērojot to politiskās prioritātes; pieprasa pilnīgu pārredzamību sagatavošanas fāzē, pamatojumu, kas balstās uz sasniedzamajiem rezultātiem, un sīkākus precizējumus, ja tas nepieciešams; uzstāj, ka ir svarīgi noteikt kopējas pamatnostādnes, pilnībā respektējot trīs Lisabonas pīlārus; kā arī pieprasa atbilstīgu budžetu;

| 10. | uzsver, ka Komisijai ietekmes izvērtējumā, daudz precīzāk un saskaņā ar skaidrām pamatnostādnēm, jāparāda arī kādas būtu sekas, attiecībā uz neiegūtajām priekšrocībām īpaši veselības, labklājības un ilgtspējības jomās, ja tiesību aktu nepieņemtu; uzstāj, ka tai arī, cik drīz vien iespējams, jāievieš praksē, kā daļa no ietekmes izvērtējuma, tās izstrādātā administratīvā sloga apjoma aprēķināšanas metode; atzīmē, ka šāda metode ir vajadzīga, lai jaunu tiesību normu piemērošanas un īstenošanas izmaksas būtu skaidri saprotamas; uzskata, ka vēlākais līdz 2006. gadam ietekmes izvērtējumā ir jāizmanto konkrēta metodoloģija; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka Komisijai ietekmes izvērtējumā, daudz precīzāk un saskaņā ar skaidrām pamatnostādnēm, jāparāda arī kādas būtu sekas, attiecībā uz neiegūtajām priekšrocībām īpaši veselības, labklājības un ilgtspējības jomās, ja tiesību aktu nepieņemtu; uzstāj, ka tai arī, cik drīz vien iespējams, jāievieš praksē, kā daļa no ietekmes izvērtējuma, tās izstrādātā administratīvā sloga apjoma aprēķināšanas metode; atzīmē, ka šāda metode ir vajadzīga, lai jaunu tiesību normu piemērošanas un īstenošanas izmaksas būtu skaidri saprotamas; uzskata, ka vēlākais līdz 2006. gadam ietekmes izvērtējumā ir jāizmanto konkrēta metodoloģija;

| 11. | uzskata, ka ir svarīgi, lai ietekmes izvērtējuma kvalitāti neatkarīgi rūpīgi pārbaudītu, tas vajadzīgs, lai Komisija vienādi piemērotu ietekmes izvērtējumu; neizskatīs nevienu priekšlikumu, ja tam nebūs pievienots neatkarīgi rūpīgi pārbaudīts ietekmes izvērtējums, ja vien Parlaments izņēmuma kārtā, individuālos gadījumos neatceļ šo prasību; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka ir svarīgi, lai ietekmes izvērtējuma kvalitāti neatkarīgi rūpīgi pārbaudītu, tas vajadzīgs, lai Komisija vienādi piemērotu ietekmes izvērtējumu; neizskatīs nevienu priekšlikumu, ja tam nebūs pievienots neatkarīgi rūpīgi pārbaudīts ietekmes izvērtējums, ja vien Parlaments izņēmuma kārtā, individuālos gadījumos neatceļ šo prasību;

| 12. | vēlētos, lai “labāks regulējums ”atbilstu vispārējai pieejai, saskaņā ar kuru pilnībā tiek iesaistīts Parlaments, Padome un Komisija, kā arī dalībvalstis, un notiktu apspriešanās ar visām ieinteresētajām pusēm, lai iesaistītu šajā procesā pilsoņus, kuri dažās dalībvalstīs nesen pauda neuzticību Eiropas projektam; iesaka palielināt strādājošo un patērētāju pārstāvju ieguldījumu un piedalīšanos konsultāciju procesā; |
| --- | --- |

12.

vēlētos, lai “labāks regulējums ”atbilstu vispārējai pieejai, saskaņā ar kuru pilnībā tiek iesaistīts Parlaments, Padome un Komisija, kā arī dalībvalstis, un notiktu apspriešanās ar visām ieinteresētajām pusēm, lai iesaistītu šajā procesā pilsoņus, kuri dažās dalībvalstīs nesen pauda neuzticību Eiropas projektam; iesaka palielināt strādājošo un patērētāju pārstāvju ieguldījumu un piedalīšanos konsultāciju procesā;

| 13. | uzsver, ka konsultācijas ar ieinteresētajām pusēm sagatavošanās posmā atšķiras no sarunām likumdošanas procesā, un pauž bažas par Komisijas tendenci pirms likumdošanas priekšlikumu iesniegšanas veikt divpusējas sarunas ar atsevišķām dalībvalstīm, kas dažreiz rada liekus, nekonsekventus vai pretrunīgus noteikumus, konkrētu dalībvalstu neiesaistīšanos vai izņēmumus attiecībām uz tām, izkropļojot vienlīdzīgas konkurences nosacījumus; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka konsultācijas ar ieinteresētajām pusēm sagatavošanās posmā atšķiras no sarunām likumdošanas procesā, un pauž bažas par Komisijas tendenci pirms likumdošanas priekšlikumu iesniegšanas veikt divpusējas sarunas ar atsevišķām dalībvalstīm, kas dažreiz rada liekus, nekonsekventus vai pretrunīgus noteikumus, konkrētu dalībvalstu neiesaistīšanos vai izņēmumus attiecībām uz tām, izkropļojot vienlīdzīgas konkurences nosacījumus;

| 14. | uzskata, ka tiesību aktu sagatavošanas un ietekmes izvērtēšanas laikā ieinteresētajām pusēm jādod iespēja paust savu viedokli un jāatvēl tam pietiekami daudz laika, kā arī Komisijai jāinformē ieinteresētās puses par to, kādā veidā to viedoklis ir iestrādāts priekšlikumā; uzskata, ka šajā jautājumā Komisijai jāievēro maksimāla pārredzamība, publicējot ieinteresēto pušu viedokļus un ietekmes izvērtējumu sabiedrībai pieejamā reģistrā; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka tiesību aktu sagatavošanas un ietekmes izvērtēšanas laikā ieinteresētajām pusēm jādod iespēja paust savu viedokli un jāatvēl tam pietiekami daudz laika, kā arī Komisijai jāinformē ieinteresētās puses par to, kādā veidā to viedoklis ir iestrādāts priekšlikumā; uzskata, ka šajā jautājumā Komisijai jāievēro maksimāla pārredzamība, publicējot ieinteresēto pušu viedokļus un ietekmes izvērtējumu sabiedrībai pieejamā reģistrā;

| 15. | atzīmē, ka lielu daļa īstenošanas tiesību aktu pieņem ar komitoloģijas procedūru; uzskata, ka šiem tiesību aktiem jāatbilst tādām pašām kvalitātes prasībām kā īstenotajiem tiesību aktiem, un tādēļ tiem jāveic ietekmes izvērtējums, ja nepieciešamā zinātība un instrumenti ir izstrādāti; |
| --- | --- |

15.

atzīmē, ka lielu daļa īstenošanas tiesību aktu pieņem ar komitoloģijas procedūru; uzskata, ka šiem tiesību aktiem jāatbilst tādām pašām kvalitātes prasībām kā īstenotajiem tiesību aktiem, un tādēļ tiem jāveic ietekmes izvērtējums, ja nepieciešamā zinātība un instrumenti ir izstrādāti;

| 16. | ir pārliecināts, ja Parlamenta likumdošanas pilnvaras respektētu komitoloģijas kontekstā, tas labprātāk koncentrēsies uz vispārējiem principiem un atbalstīs likumdošanas vienkāršošanu un jauninājumu ieviešanu; |
| --- | --- |

16.

ir pārliecināts, ja Parlamenta likumdošanas pilnvaras respektētu komitoloģijas kontekstā, tas labprātāk koncentrēsies uz vispārējiem principiem un atbalstīs likumdošanas vienkāršošanu un jauninājumu ieviešanu;

| 17. | atgādina, ka Parlaments un Padome arī var veikt nozīmīgus grozījumus Komisijas priekšlikumos saistībā ar ietekmes izvērtējumu, un uzsver, ka šādam ietekmes izvērtējumam ir jēga tikai tad, ja tiek izmantota tā pati metodoloģija, ko piemēro Komisija; |
| --- | --- |

17.

atgādina, ka Parlaments un Padome arī var veikt nozīmīgus grozījumus Komisijas priekšlikumos saistībā ar ietekmes izvērtējumu, un uzsver, ka šādam ietekmes izvērtējumam ir jēga tikai tad, ja tiek izmantota tā pati metodoloģija, ko piemēro Komisija;

| 18. | aicina Padomi un Komisiju saistībā ar iestāžu apspriešanos tuvākajā nākotnē izstrādāt Kopienas metodi un procedūru ietekmes izvērtējuma piemērošanai Eiropas politikas procesā, un panākt konkrētas vienošanās par to līdz 2006. gada septembrim; |
| --- | --- |

18.

aicina Padomi un Komisiju saistībā ar iestāžu apspriešanos tuvākajā nākotnē izstrādāt Kopienas metodi un procedūru ietekmes izvērtējuma piemērošanai Eiropas politikas procesā, un panākt konkrētas vienošanās par to līdz 2006. gada septembrim;

| 19. | brīdina, ka “labāka regulējuma ”metodēs jāievēro pilnvaru līdzsvars un lomu sadalījums starp Parlamentu, Padomi un Komisiju; vēlas, lai Parlaments dod nozīmīgu un integrētu ieguldījumu, izmantojot tā iepriekšējo pieredzi; uzsver politiska atbalsta nepieciešamību jauninājumiem likumdošanas procesā; |
| --- | --- |

19.

brīdina, ka “labāka regulējuma ”metodēs jāievēro pilnvaru līdzsvars un lomu sadalījums starp Parlamentu, Padomi un Komisiju; vēlas, lai Parlaments dod nozīmīgu un integrētu ieguldījumu, izmantojot tā iepriekšējo pieredzi; uzsver politiska atbalsta nepieciešamību jauninājumiem likumdošanas procesā;

| 20. | uzskata, ka tehniski sarežģītu tiesību aktu izstrādei nevajadzētu veicināt likumdošanā iesaistīto pušu nepiedalīšanos tiesību aktu izstrādes demokrātiskajā procesā, bet gan drīzāk tai jāmudina koncentrēties uz būtiskākajiem politiskajiem principiem un mērķiem, kā arī uz jautājumu, kā tos ieviest praksē, pārveidojot preskriptīvu pieeju par tādu, kas ir atbilstoša un iesaistoša, izmantojot tehnisko prasmi un to regulējošo iestāžu kapacitāti, kurām tiesību akts jāpiemēro; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka tehniski sarežģītu tiesību aktu izstrādei nevajadzētu veicināt likumdošanā iesaistīto pušu nepiedalīšanos tiesību aktu izstrādes demokrātiskajā procesā, bet gan drīzāk tai jāmudina koncentrēties uz būtiskākajiem politiskajiem principiem un mērķiem, kā arī uz jautājumu, kā tos ieviest praksē, pārveidojot preskriptīvu pieeju par tādu, kas ir atbilstoša un iesaistoša, izmantojot tehnisko prasmi un to regulējošo iestāžu kapacitāti, kurām tiesību akts jāpiemēro;

| 21. | aicina dalībvalstis dalīties pieredzē par ietekmes izvērtējumu un piemērot šādus izvērtējumus arī saviem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

21.

aicina dalībvalstis dalīties pieredzē par ietekmes izvērtējumu un piemērot šādus izvērtējumus arī saviem tiesību aktiem;

| 22. | atzinīgi vērtē, ka Komisijas darba programmā vairāk tiek iesaistīti valstu parlamenti, bet brīdina, ka priekšlikumus nevajag izvēlēties nejauši, pamatojoties tikai uz subsidiaritātes un proporcionalitātes principu; pieprasa, lai visos jaunajos priekšlikumos būtu iekļauts kopsavilkums par esošajiem tiesību aktiem attiecīgajā jomā un paskaidrojums par to, kā jaunais tiesību akts iekļaujas šajā sistēmā; pieprasa sagatavot dažādas alternatīvas, ko piedāvāt Padomei un Parlamentam, ar rūpīgu analīzi par attiecīgo ietekmi uz pilsoņu vēlmēm, Lisabonas trīs pīlāriem, izmaksām un administratīvo slogu, jo īpaši attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē, ka Komisijas darba programmā vairāk tiek iesaistīti valstu parlamenti, bet brīdina, ka priekšlikumus nevajag izvēlēties nejauši, pamatojoties tikai uz subsidiaritātes un proporcionalitātes principu; pieprasa, lai visos jaunajos priekšlikumos būtu iekļauts kopsavilkums par esošajiem tiesību aktiem attiecīgajā jomā un paskaidrojums par to, kā jaunais tiesību akts iekļaujas šajā sistēmā; pieprasa sagatavot dažādas alternatīvas, ko piedāvāt Padomei un Parlamentam, ar rūpīgu analīzi par attiecīgo ietekmi uz pilsoņu vēlmēm, Lisabonas trīs pīlāriem, izmaksām un administratīvo slogu, jo īpaši attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem;

| 23. | aicina Komisiju, lai garantētu vienotu likumdošanas sistēmu visā ES, nodrošināt, ka šo sistēmu neizjauc Padome, nosakot atsevišķām dalībvalstīm izņēmuma noteikumus; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju, lai garantētu vienotu likumdošanas sistēmu visā ES, nodrošināt, ka šo sistēmu neizjauc Padome, nosakot atsevišķām dalībvalstīm izņēmuma noteikumus;

| 24. | aicina Komisiju ne vēlāk kā trīs gadus pēc jauna tiesību akta stāšanās spēkā ziņot Parlamentam par tā ietekmi praksē; it īpaši Parlaments būtu ieinteresēts uzzināt, vai ar tiesību aktu ir panākts sākotnējais mērķis un kāda ir tā ietekme uz starptautisko konkurētspēju attiecīgajā nozarē, ņemot vērā atšķirīgus noteikums (vai to neesamību) konkurējošajās valstīs, un kā tiesību aktu ievēro praksē; aicina Komisiju arī regulāri kritiski analizēt ietekmes izvērtējuma kvantitatīvos rezultātus, lai pārliecinātos, vai izmantotās metodoloģijas rezultātā iegūtās prognozes ir ticamas, un ziņot Parlamentam par rezultātiem; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju ne vēlāk kā trīs gadus pēc jauna tiesību akta stāšanās spēkā ziņot Parlamentam par tā ietekmi praksē; it īpaši Parlaments būtu ieinteresēts uzzināt, vai ar tiesību aktu ir panākts sākotnējais mērķis un kāda ir tā ietekme uz starptautisko konkurētspēju attiecīgajā nozarē, ņemot vērā atšķirīgus noteikums (vai to neesamību) konkurējošajās valstīs, un kā tiesību aktu ievēro praksē; aicina Komisiju arī regulāri kritiski analizēt ietekmes izvērtējuma kvantitatīvos rezultātus, lai pārliecinātos, vai izmantotās metodoloģijas rezultātā iegūtās prognozes ir ticamas, un ziņot Parlamentam par rezultātiem;

| 25. | uzsver, ka Parlamentam un jo īpaši atbildīgajam referentam ir jābūt lielākai ietekmei, uzraugot ES tiesību aktu īstenošanu dalībvalstīs, un jāizmanto Eiropas Parlamenta un dalībvalstu un/vai reģionālo parlamentu sadarbības sistēmu; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka Parlamentam un jo īpaši atbildīgajam referentam ir jābūt lielākai ietekmei, uzraugot ES tiesību aktu īstenošanu dalībvalstīs, un jāizmanto Eiropas Parlamenta un dalībvalstu un/vai reģionālo parlamentu sadarbības sistēmu;

| 26. | uzskata, ka EK tiesību aktu transponēšana ir nopietni un intensīvi jāuzrauga, lai izvairītos no atšķirīgas interpretācijas un idealizēšanas; aicina Komisiju uzņemties aktīvu lomu transponēšanas procesā, darot to kopā ar pārraugu un ekspertu grupām, kas ir izveidotas gan ES, gan dalībvalstu līmenī, jo potenciālo kļūdu savlaicīga analīze var novērst vilcināšanos un uzņēmumu nevajadzīgu apgrūtināšanu; ierosina, ka Parlamentam ciešā sadarbībā ar partneriem dalībvalstīs jāievieš atbilstoša transponēšanas uzraudzības procedūra; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka EK tiesību aktu transponēšana ir nopietni un intensīvi jāuzrauga, lai izvairītos no atšķirīgas interpretācijas un idealizēšanas; aicina Komisiju uzņemties aktīvu lomu transponēšanas procesā, darot to kopā ar pārraugu un ekspertu grupām, kas ir izveidotas gan ES, gan dalībvalstu līmenī, jo potenciālo kļūdu savlaicīga analīze var novērst vilcināšanos un uzņēmumu nevajadzīgu apgrūtināšanu; ierosina, ka Parlamentam ciešā sadarbībā ar partneriem dalībvalstīs jāievieš atbilstoša transponēšanas uzraudzības procedūra;

| 27. | atzīst, ka “atklātā koordinācijas metode ”ir svarīgs politikas instruments, ko piedāvā Lisabonas stratēģija; tomēr uzsver, ka šo metodi nevar uzskatīt par vispārēju aizstājēju formālākiem koordinācijas un kopējās politikas pasākumiem šajā kontekstā; uzstāj, ka Eiropas Parlamentu pilnībā jāinformē par šīs atklātās koordinācijas metodes pielietošanas prakses attīstību un aicina Komisiju sniegt ziņojumu un novērtējumu par šo metodi; uzstāj, ka atklātās koordinācijas metode nedrīkst pārvērsties par paralēlu, nepārredzamu likumdošanas procedūru, kas nelabvēlīgi ietekmētu EK līgumā noteiktās procedūras un kļūtu par kompromisu Parlamenta veiktajam rūpīgajām pārbaudēm; |
| --- | --- |

27.

atzīst, ka “atklātā koordinācijas metode ”ir svarīgs politikas instruments, ko piedāvā Lisabonas stratēģija; tomēr uzsver, ka šo metodi nevar uzskatīt par vispārēju aizstājēju formālākiem koordinācijas un kopējās politikas pasākumiem šajā kontekstā; uzstāj, ka Eiropas Parlamentu pilnībā jāinformē par šīs atklātās koordinācijas metodes pielietošanas prakses attīstību un aicina Komisiju sniegt ziņojumu un novērtējumu par šo metodi; uzstāj, ka atklātās koordinācijas metode nedrīkst pārvērsties par paralēlu, nepārredzamu likumdošanas procedūru, kas nelabvēlīgi ietekmētu EK līgumā noteiktās procedūras un kļūtu par kompromisu Parlamenta veiktajam rūpīgajām pārbaudēm;

| 28. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

28.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

(2)  OV C 104 E, 30.4.2004., 146. lpp.

(3)  OV C 24, 31.1.2006., 39. lpp. un 52. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0524.

P6_TA(2006)0204

Pašreiz spēkā esošo iekšējā tirgus tiesību aktu ieviešana, sekas un ietekme

Eiropas Parlamenta rezolūcija par pašreiz spēkā esošo iekšējā tirgus tiesību aktu ieviešanu, sekām un ietekmi (2004/2224(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2002. gada 5. jūnija paziņojumu par ietekmes izvērtējumu (KOM(2002)0276), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2002. gada 5. jūnija paziņojumu par ietekmes izvērtējumu (KOM(2002)0276),

| — | ņemot vērā Komisijas 2002. gada 5. jūnija paziņojumu par rīcības plānu “Reglamentējošo procedūru vienkāršošana un uzlabošana ”(KOM(2002)0278), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2002. gada 5. jūnija paziņojumu par rīcības plānu “Reglamentējošo procedūru vienkāršošana un uzlabošana ”(KOM(2002)0278),

| — | ņemot vērā Komisijas 2002. gada 11. decembra paziņojumu par labāku Kopienu tiesību uzraudzību un piemērošanu (KOM(2002)0725), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2002. gada 11. decembra paziņojumu par labāku Kopienu tiesību uzraudzību un piemērošanu (KOM(2002)0725),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2003. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu labāku izstrādi (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2003. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu labāku izstrādi (1),

| — | ņemot vērā tā 2004. gada 20. aprīļa rezolūciju par Kopienas tiesību aktu un apspriežu procedūras ietekmi (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2004. gada 20. aprīļa rezolūciju par Kopienas tiesību aktu un apspriežu procedūras ietekmi (2),

| — | ņemot vērā 2004. gada 25. un 26. novembra Konkurences padomes lēmumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 25. un 26. novembra Konkurences padomes lēmumus,

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 16. marta paziņojumu “Labāks regulējums izaugsmei un darbavietām Eiropas Savienībā ”(KOM(2005)0097), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 16. marta paziņojumu “Labāks regulējums izaugsmei un darbavietām Eiropas Savienībā ”(KOM(2005)0097),

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 21. marta ziņojumu “Tiesību aktu labāka izstrāde — 2004”, (KOM(2005)0098), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 21. marta ziņojumu “Tiesību aktu labāka izstrāde — 2004”, (KOM(2005)0098),

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 15. jūnija pamatnostādnes attiecībā uz ietekmes izvērtējumu un to pielikumus (SEC(2005)0791), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 15. jūnija pamatnostādnes attiecībā uz ietekmes izvērtējumu un to pielikumus (SEC(2005)0791),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2005. gada 28. septembra atzinumus par “Tiesību aktu labāku izstrādi ”un “Kā uzlabot ES tiesību aktu īstenošanu un piemērošanu” (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2005. gada 28. septembra atzinumus par “Tiesību aktu labāku izstrādi ”un “Kā uzlabot ES tiesību aktu īstenošanu un piemērošanu” (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 27. janvāra Otro īstenošanas ziņojumu par iekšējā tirgus stratēģiju 2003. — 2006. gadam (KOM(2005)0011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 27. janvāra Otro īstenošanas ziņojumu par iekšējā tirgus stratēģiju 2003. — 2006. gadam (KOM(2005)0011),

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 25. oktobra paziņojumu “Kopienas Lisabonas programmas ieviešana: normatīvās vides vienkāršošanas stratēģija ”(KOM(2005)0535), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 25. oktobra paziņojumu “Kopienas Lisabonas programmas ieviešana: normatīvās vides vienkāršošanas stratēģija ”(KOM(2005)0535),

| — | ņemot vērā Lisabonas stratēģijas atsākšanu 2005. gada 22. un 23. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lisabonas stratēģijas atsākšanu 2005. gada 22. un 23. martā,

| — | ņemot vērā iekšējā tirgus progresa ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iekšējā tirgus progresa ziņojumus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, kā arī Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A6-0083/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, kā arī Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A6-0083/2006),

| A. | tā kā Eiropas Parlaments, Padome un Komisija iepriekšminētajā 2003. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumā iesniedza likumprojektu labāka regulējuma programmai, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlaments, Padome un Komisija iepriekšminētajā 2003. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumā iesniedza likumprojektu labāka regulējuma programmai,

| B. | tā kā atsāktajā Lisabonas stratēģijā Komisija uzsāka kampaņu labākam regulējumam izaugsmei un darbavietām Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

B.

tā kā atsāktajā Lisabonas stratēģijā Komisija uzsāka kampaņu labākam regulējumam izaugsmei un darbavietām Eiropas Savienībā,

| C. | tā kā ES tiesību aktu radīto ierobežojumu atcelšana un birokrātijas šķēršļu samazināšana ir būtiski svarīgi priekšnoteikumi Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES tiesību aktu radīto ierobežojumu atcelšana un birokrātijas šķēršļu samazināšana ir būtiski svarīgi priekšnoteikumi Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā;

| D. | tā kā labākai Eiropas tiesību aktu izstrādei jārada lielāka konkurētspēja pasaules ekonomikā, godīgas konkurences apstākļi uzņēmējsabiedrībām, izaugsmes sekmēšana un sociālās kohēzijas pastiprināšana; |
| --- | --- |

D.

tā kā labākai Eiropas tiesību aktu izstrādei jārada lielāka konkurētspēja pasaules ekonomikā, godīgas konkurences apstākļi uzņēmējsabiedrībām, izaugsmes sekmēšana un sociālās kohēzijas pastiprināšana;

| E. | tā kā centieni panākt labāku regulējumu nedrīkst negatīvi ietekmēt vides, sociālos un patēriņa standartus, |
| --- | --- |

E.

tā kā centieni panākt labāku regulējumu nedrīkst negatīvi ietekmēt vides, sociālos un patēriņa standartus,

| F. | tā kā pilsoņi un uzņēmumi gūs labumu no labiem, skaidriem un vienkāršiem iekšējā tirgus likumiem, kas atvieglos to ieviešanu un izpildi, |
| --- | --- |

F.

tā kā pilsoņi un uzņēmumi gūs labumu no labiem, skaidriem un vienkāršiem iekšējā tirgus likumiem, kas atvieglos to ieviešanu un izpildi,

| G. | tā kā dalībnieki ir pauduši bažas par grūtībām, kas radušās Kopienas tiesību aktu neskaidro vai nepilnīgo jēdzienu, definīciju vai nosacījumu rezultātā, |
| --- | --- |

G.

tā kā dalībnieki ir pauduši bažas par grūtībām, kas radušās Kopienas tiesību aktu neskaidro vai nepilnīgo jēdzienu, definīciju vai nosacījumu rezultātā,

| H. | tā kā transponēšanas un ieviešanas grūtības bieži rodas vāji izstrādātu tiesību aktu tekstu dēļ; tā kā Eiropas likumdošanas iestādēm ir liela atbildība šajā jautājumā un tāpēc sarunās tās nedrīkstētu pieļaut sarežģītus un neskaidrus kompromisus; |
| --- | --- |

H.

tā kā transponēšanas un ieviešanas grūtības bieži rodas vāji izstrādātu tiesību aktu tekstu dēļ; tā kā Eiropas likumdošanas iestādēm ir liela atbildība šajā jautājumā un tāpēc sarunās tās nedrīkstētu pieļaut sarežģītus un neskaidrus kompromisus;

| I. | tā kā valsts likumu izstrādē, transponējot tekstus, tekstuālās neskaidrības rada juridisku nenoteiktību un neatbilstību, kas var radīt konkurences kropļošanu un iekšējā tirgus fragmentāciju, |
| --- | --- |

I.

tā kā valsts likumu izstrādē, transponējot tekstus, tekstuālās neskaidrības rada juridisku nenoteiktību un neatbilstību, kas var radīt konkurences kropļošanu un iekšējā tirgus fragmentāciju,

| J. | tā kā secīgie iekšējā tirgus progresa ziņojumi norāda, ka, neskatoties uz uzlabojumiem dažās dalībvalstīs, Kopienas tiesību aktu transponēšana un ieviešana joprojām ir problēma; |
| --- | --- |

J.

tā kā secīgie iekšējā tirgus progresa ziņojumi norāda, ka, neskatoties uz uzlabojumiem dažās dalībvalstīs, Kopienas tiesību aktu transponēšana un ieviešana joprojām ir problēma;

| K. | tā kā esošo tiesību aktu ieviešanai un transponēšanai jābūt labāka regulējuma programmas prioritātēm, lai nepieļautu neatbilstības, kas mazina Eiropas konkurētspēju, nodarbināto un patērētāju tiesības un patērētāju un uzņēmumu spēju pilnībā izmantot iekšējo tirgu; |
| --- | --- |

K.

tā kā esošo tiesību aktu ieviešanai un transponēšanai jābūt labāka regulējuma programmas prioritātēm, lai nepieļautu neatbilstības, kas mazina Eiropas konkurētspēju, nodarbināto un patērētāju tiesības un patērētāju un uzņēmumu spēju pilnībā izmantot iekšējo tirgu;

| L. | tā kā secīgie iekšējā tirgus progresa ziņojumi parāda, ka transponēšana joprojām ir nopietna problēma vairākās dalībvalstīs, |
| --- | --- |

L.

tā kā secīgie iekšējā tirgus progresa ziņojumi parāda, ka transponēšana joprojām ir nopietna problēma vairākās dalībvalstīs,

| M. | tā kā labākam regulējumam nepieciešams gan ex-ante, gan ex-post ietekmes novērtējums, lai pārbaudītu, vai mērķi ir sasniedzami vai sasniegti, |
| --- | --- |

M.

tā kā labākam regulējumam nepieciešams gan ex-ante, gan ex-post ietekmes novērtējums, lai pārbaudītu, vai mērķi ir sasniedzami vai sasniegti,

| N. | tā kā Parlaments, Padome un Komisija ir atzinusi nepieciešamību izmantot alternatīvus regulējošos mehānismus atbilstošos gadījumos un gadījumos, kad EK Dibināšanas Līgums speciāli neparedz tiesiskā instrumenta piemērojumu, |
| --- | --- |

N.

tā kā Parlaments, Padome un Komisija ir atzinusi nepieciešamību izmantot alternatīvus regulējošos mehānismus atbilstošos gadījumos un gadījumos, kad EK Dibināšanas Līgums speciāli neparedz tiesiskā instrumenta piemērojumu,

| O. | tā kā, saskaņā ar iepriekšminēto Iestāžu nolīgumu, šādus mehānismus nevarēs piemērot attiecībā uz pamattiesībām vai svarīgu politisku izvēli, vai gadījumos, kad visās dalībvalstīs jāpiemēro vienādi likumi, |
| --- | --- |

O.

tā kā, saskaņā ar iepriekšminēto Iestāžu nolīgumu, šādus mehānismus nevarēs piemērot attiecībā uz pamattiesībām vai svarīgu politisku izvēli, vai gadījumos, kad visās dalībvalstīs jāpiemēro vienādi likumi,

| P. | tā kā nav oficiāla mehānisma, lai informētu Parlamentu, kad tam ierosina izmantot alternatīvas tiesību aktiem, vai apspriestos ar Parlamentu par rezultātiem, kādus ieviesīs alternatīvs regulējums, un šādas savstarpējas kontroles un iestāžu līdzsvara trūkuma dēļ Parlamenta demokrātiskā prerogatīva ir ierobežota, |
| --- | --- |

P.

tā kā nav oficiāla mehānisma, lai informētu Parlamentu, kad tam ierosina izmantot alternatīvas tiesību aktiem, vai apspriestos ar Parlamentu par rezultātiem, kādus ieviesīs alternatīvs regulējums, un šādas savstarpējas kontroles un iestāžu līdzsvara trūkuma dēļ Parlamenta demokrātiskā prerogatīva ir ierobežota,

| Q. | tā kā ir būtiski svarīgi, lai visas trīs iestādes ieguldītu līdzekļus un cilvēkresursus labāka regulējuma operatīvo spēku izveidošanai, |
| --- | --- |

Q.

tā kā ir būtiski svarīgi, lai visas trīs iestādes ieguldītu līdzekļus un cilvēkresursus labāka regulējuma operatīvo spēku izveidošanai,

| 1. | uzsver vienotas pieejas nepieciešamību labākam regulējumam, kas balstītos uz tādu būtisku principu kopumu, kā subsidiaritāte, proporcionalitāte, atbildība, konsekvence, pārskatāmība un mērķtiecība; uzsver, ka, īstenojot šo pieeju, jāievēro tiesības uz sabiedrisku apspriešanos un demokrātiskās līdzdalības principi; |
| --- | --- |

1.

uzsver vienotas pieejas nepieciešamību labākam regulējumam, kas balstītos uz tādu būtisku principu kopumu, kā subsidiaritāte, proporcionalitāte, atbildība, konsekvence, pārskatāmība un mērķtiecība; uzsver, ka, īstenojot šo pieeju, jāievēro tiesības uz sabiedrisku apspriešanos un demokrātiskās līdzdalības principi;

| 2. | uzsver nepieciešamību Parlamentam, Padomei un Komisijai izveidot labāka regulējuma operatīvos spēkus un radīt starpiestāžu darba grupu, lai izstrādātu apmācību un izkoptu prasmes, kā arī dibināt kvalitātes kontroli un popularizēt labāka regulējuma labāko pieredzi; |
| --- | --- |

2.

uzsver nepieciešamību Parlamentam, Padomei un Komisijai izveidot labāka regulējuma operatīvos spēkus un radīt starpiestāžu darba grupu, lai izstrādātu apmācību un izkoptu prasmes, kā arī dibināt kvalitātes kontroli un popularizēt labāka regulējuma labāko pieredzi;

| 3. | prasa Komisijai izstrādāt īsu, skaidru plānu labāka regulējuma procesam, izklāstot galvenās dokumentu izvērtēšanas procesa stadijas, kādām jābūt ES tiesību aktu izstrādē, attīstībā un ieviešanā, ietverot nozīmīgāko notikumu retrospektīvu novērtējumu sadarbībā ar Eiropas Parlamentu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai izstrādāt īsu, skaidru plānu labāka regulējuma procesam, izklāstot galvenās dokumentu izvērtēšanas procesa stadijas, kādām jābūt ES tiesību aktu izstrādē, attīstībā un ieviešanā, ietverot nozīmīgāko notikumu retrospektīvu novērtējumu sadarbībā ar Eiropas Parlamentu;

| 4. | uzstāj, ka visiem Komisijas priekšlikumiem jāpievieno “Labāka regulējuma kontrolsaraksts”, kurā apkopotas priekšlikuma pieņemšanas procesa stadijas, un ka pēc katras stadijas noslēguma šis kontrolsaraksts jāpapildina ar savstarpējām norādēm uz attiecīgajiem pētījumiem un ietekmes novērtējumiem; |
| --- | --- |

4.

uzstāj, ka visiem Komisijas priekšlikumiem jāpievieno “Labāka regulējuma kontrolsaraksts”, kurā apkopotas priekšlikuma pieņemšanas procesa stadijas, un ka pēc katras stadijas noslēguma šis kontrolsaraksts jāpapildina ar savstarpējām norādēm uz attiecīgajiem pētījumiem un ietekmes novērtējumiem;

| 5. | uzsver, ka stratēģiska pieeja regulējumam un stabili pamatprincipi dos optimālus rezultātus, dodot iespēju attiecīgajām nozarēm plānot un ieviest tiesību aktus visefektīvākā veidā; uzslavē Komisijai iniciatīvu CARS 21 kā labu piemēru stratēģiskai pieejai regulējumam; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka stratēģiska pieeja regulējumam un stabili pamatprincipi dos optimālus rezultātus, dodot iespēju attiecīgajām nozarēm plānot un ieviest tiesību aktus visefektīvākā veidā; uzslavē Komisijai iniciatīvu CARS 21 kā labu piemēru stratēģiskai pieejai regulējumam;

| 6. | aicina Komisiju veikt gan ex-ante, gan ex-post ietekmes novērtējumu uz tiesību aktiem, lai palīdzētu noteikt, vai ir sasniegti galvenie politiskie mērķi, un sniegtu atbalstu reglamentējošās paketes pārskatīšanas procesā; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju veikt gan ex-ante, gan ex-post ietekmes novērtējumu uz tiesību aktiem, lai palīdzētu noteikt, vai ir sasniegti galvenie politiskie mērķi, un sniegtu atbalstu reglamentējošās paketes pārskatīšanas procesā;

| 7. | lai Komisija vienveidīgi izmantotu ietekmes novērtējumus, uzskata par būtisku, it sevišķi saistībā ar tiesību aktiem, kuri attiecas uz iekšējo tirgu, ka to kvalitāti izvērtētu atbilstoši īpašajām kvalitātes kontroles funkcijām; |
| --- | --- |

7.

lai Komisija vienveidīgi izmantotu ietekmes novērtējumus, uzskata par būtisku, it sevišķi saistībā ar tiesību aktiem, kuri attiecas uz iekšējo tirgu, ka to kvalitāti izvērtētu atbilstoši īpašajām kvalitātes kontroles funkcijām;

| 8. | pieprasa, lai visi Parlamentam nosūtītie tiesību aktu priekšlikumi sniegtu ietekmes novērtējuma kopsavilkumu, |
| --- | --- |

8.

pieprasa, lai visi Parlamentam nosūtītie tiesību aktu priekšlikumi sniegtu ietekmes novērtējuma kopsavilkumu,

| 9. | uzsver, ka dalībvalstīm jānodrošina, lai tās neradītu jaunas ieviešanas problēmas Kopienas tiesību aktu transponēšanā, izvirzot valsts līmeņa papildu prasības (tiesību aktos noteiktā pārspīlējumi), un apstiprinātu to, iesniedzot Komisijai oficiālu deklarāciju; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka dalībvalstīm jānodrošina, lai tās neradītu jaunas ieviešanas problēmas Kopienas tiesību aktu transponēšanā, izvirzot valsts līmeņa papildu prasības (tiesību aktos noteiktā pārspīlējumi), un apstiprinātu to, iesniedzot Komisijai oficiālu deklarāciju;

| 10. | pieprasa, lai Komisija turpina konsolidēt, vienkāršot un kodificēt Kopienas tiesību aktus; |
| --- | --- |

10.

pieprasa, lai Komisija turpina konsolidēt, vienkāršot un kodificēt Kopienas tiesību aktus;

| 11. | aicina Komisiju ierosināt jaunus priekšlikumus daudz pārredzamākām un efektīvākām ieinteresēto pušu apspriedēm; pauž viedokli, ka sociālie partneri tajās jāiesaista uz līdzvērtīgiem noteikumiem un ka jāapspriežas ar patērētāju un vides organizācijām; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju ierosināt jaunus priekšlikumus daudz pārredzamākām un efektīvākām ieinteresēto pušu apspriedēm; pauž viedokli, ka sociālie partneri tajās jāiesaista uz līdzvērtīgiem noteikumiem un ka jāapspriežas ar patērētāju un vides organizācijām;

| 12. | prasa Komisijai uzlabot ex ante efektivitāti attiecībā uz tehnisko noteikumu projektiem, ko dalībvalstis izstrādājušas saskaņā ar Direktīvu 98/34/EK, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā, un noteikumus par Informācijas Sabiedrības pakalpojumiem (4), cita starpā uzlabojot sabiedrības piekļuvi iebildumiem, ko izteikusi Komisija un citas dalībvalstis; |
| --- | --- |

12.

prasa Komisijai uzlabot ex ante efektivitāti attiecībā uz tehnisko noteikumu projektiem, ko dalībvalstis izstrādājušas saskaņā ar Direktīvu 98/34/EK, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā, un noteikumus par Informācijas Sabiedrības pakalpojumiem (4), cita starpā uzlabojot sabiedrības piekļuvi iebildumiem, ko izteikusi Komisija un citas dalībvalstis;

| 13. | pieprasa, lai Komisija ievieš pārredzamu un operatīvu (“fast-track”) procedūru par pārkāpumiem attiecībā uz precedentiem iekšējā tirgus jomā un lai tā ziņo Eiropas Parlamentam par to, kā praksē pārbauda un paziņo sūdzības iesniedzējiem galvenos kritērijus, saskaņā ar kuriem Komisija rīkojas pārkāpumu gadījumos, kā to nosaka iepriekšminētais Komisijas paziņojums par Kopienas tiesību aktu piemērošanas labāku uzraudzību un piemērošanu; |
| --- | --- |

13.

pieprasa, lai Komisija ievieš pārredzamu un operatīvu (“fast-track”) procedūru par pārkāpumiem attiecībā uz precedentiem iekšējā tirgus jomā un lai tā ziņo Eiropas Parlamentam par to, kā praksē pārbauda un paziņo sūdzības iesniedzējiem galvenos kritērijus, saskaņā ar kuriem Komisija rīkojas pārkāpumu gadījumos, kā to nosaka iepriekšminētais Komisijas paziņojums par Kopienas tiesību aktu piemērošanas labāku uzraudzību un piemērošanu;

| 14. | mudina Padomi un Komisiju uzlabot ieviešanas uzraudzību un atbilstību Kopienas tiesību aktiem; uzskata, ka tas iespējami palīdzētu uzlabot transponēšanas kvalitāti, popularizējot labāko pieredzi starp dalībvalstīm un ieviešot sankcijas pārkāpumu gadījumos; pieprasa arī, lai Komisijas pārskati par ieviešanu neaprobežotos tikai ar ieviešanas instrumentu juridisku analīzi, bet tiem jāizvērtē arī likumdošanas piemērošana praksē; |
| --- | --- |

14.

mudina Padomi un Komisiju uzlabot ieviešanas uzraudzību un atbilstību Kopienas tiesību aktiem; uzskata, ka tas iespējami palīdzētu uzlabot transponēšanas kvalitāti, popularizējot labāko pieredzi starp dalībvalstīm un ieviešot sankcijas pārkāpumu gadījumos; pieprasa arī, lai Komisijas pārskati par ieviešanu neaprobežotos tikai ar ieviešanas instrumentu juridisku analīzi, bet tiem jāizvērtē arī likumdošanas piemērošana praksē;

| 15. | pieprasa, lai Parlaments saņemtu to politiku pasākumu sarakstu, kuros Komisija ir izmantojusi alternatīvus regulējuma mehānismus, kas sniedz šādu mehānismu pozitīvu vai negatīvu vērtējumu, to ietekmi uz situāciju praksē un jo īpaši uz nodarbināto un patērētāju tiesībām, sociālo kohēziju, godīgu konkurenci, izaugsmes sekmēšanu un Eiropas Savienības konkurētspējīgu pozīciju, kā arī labāko pieredzi un secinājumiem, kas gūti no šī procesa; pieprasa, lai šī informācija tiktu iekļauta Komisijas gada pārskatā par tiesību aktu labāku izstrādi; |
| --- | --- |

15.

pieprasa, lai Parlaments saņemtu to politiku pasākumu sarakstu, kuros Komisija ir izmantojusi alternatīvus regulējuma mehānismus, kas sniedz šādu mehānismu pozitīvu vai negatīvu vērtējumu, to ietekmi uz situāciju praksē un jo īpaši uz nodarbināto un patērētāju tiesībām, sociālo kohēziju, godīgu konkurenci, izaugsmes sekmēšanu un Eiropas Savienības konkurētspējīgu pozīciju, kā arī labāko pieredzi un secinājumiem, kas gūti no šī procesa; pieprasa, lai šī informācija tiktu iekļauta Komisijas gada pārskatā par tiesību aktu labāku izstrādi;

| 16. | atzīst, ka regulējuma klasiskā metode ne vienmēr ir piemērots veids politiskā mērķa sasniegšanā; |
| --- | --- |

16.

atzīst, ka regulējuma klasiskā metode ne vienmēr ir piemērots veids politiskā mērķa sasniegšanā;

| 17. | pieprasa, lai Eiropas Parlamentam un jo īpaši atbildīgajam referentam būtu vadošā loma, uzraugot ieviešanas procesu dalībvalstīs un atbilstību Kopienas tiesību aktiem, un to pārraudzītu Komisija; |
| --- | --- |

17.

pieprasa, lai Eiropas Parlamentam un jo īpaši atbildīgajam referentam būtu vadošā loma, uzraugot ieviešanas procesu dalībvalstīs un atbilstību Kopienas tiesību aktiem, un to pārraudzītu Komisija;

| 18. | atzīst Lamfalisī procesa potenciālu iekšējā tirgus izveidei finanšu pakalpojumu jomā, tomēr pauž nožēlu par kavēšanos panākt iestāžu nolīgumu, kurā pilnībā būtu atzīta Parlamenta nozīme tā īstenošanas procesā; |
| --- | --- |

18.

atzīst Lamfalisī procesa potenciālu iekšējā tirgus izveidei finanšu pakalpojumu jomā, tomēr pauž nožēlu par kavēšanos panākt iestāžu nolīgumu, kurā pilnībā būtu atzīta Parlamenta nozīme tā īstenošanas procesā;

| 19. | pieprasa, lai gada darba plānā Komisija iekļautu to priekšlikumu sarakstu, kuri varētu atbilst alternatīvam regulējumam, |
| --- | --- |

19.

pieprasa, lai gada darba plānā Komisija iekļautu to priekšlikumu sarakstu, kuri varētu atbilst alternatīvam regulējumam,

| 20. | pieprasa, lai alternatīvā regulējuma priekšlikumiem būtu skaidri mērķi un noteikti izpildes termiņi, kā arī sankcijas pārkāpumu gadījumos, |
| --- | --- |

20.

pieprasa, lai alternatīvā regulējuma priekšlikumiem būtu skaidri mērķi un noteikti izpildes termiņi, kā arī sankcijas pārkāpumu gadījumos,

| 21. | ierosina Parlamenta komitejām izveidot saprātīgus pārskatīšanas mehānismus, lai novērtētu un uzraudzītu regulējuma alternatīvo mehānismu ieviešanu un izmantošanu nolūkā nodrošināt juridiski pamatotu kompensācijas mehānismu patērētājiem gadījumos, ja uzņēmēji nav izpildījuši savas saistības, kas ir paredzētas šādos alternatīva regulējuma priekšlikumos; |
| --- | --- |

21.

ierosina Parlamenta komitejām izveidot saprātīgus pārskatīšanas mehānismus, lai novērtētu un uzraudzītu regulējuma alternatīvo mehānismu ieviešanu un izmantošanu nolūkā nodrošināt juridiski pamatotu kompensācijas mehānismu patērētājiem gadījumos, ja uzņēmēji nav izpildījuši savas saistības, kas ir paredzētas šādos alternatīva regulējuma priekšlikumos;

| 22. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

22.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

(2)  OV C 104 E, 30.4.2004, 146. lpp.

(3)  OV C 24, 31.1.2006., 39. lpp. un 52. lpp.

(4)  OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp.

P6_TA(2006)0205

Normatīvās vides vienkāršošanas stratēģija

Eiropas Parlamenta rezolūcija par normatīvās vides vienkāršošanas stratēģiju (2006/2006(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2000. gada 26. oktobra rezolūciju par Komisijas ziņojumu Eiropadomei “Tiesību aktu labāka izstrāde 1998. gadā — dalīta atbildība ”un “Tiesību aktu labāka izstrāde 1999. gadā” (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2000. gada 26. oktobra rezolūciju par Komisijas ziņojumu Eiropadomei “Tiesību aktu labāka izstrāde 1998. gadā — dalīta atbildība ”un “Tiesību aktu labāka izstrāde 1999. gadā” (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2001. gada 29. novembra rezolūciju par Komisijas Balto grāmatu par pārvaldību Eiropā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2001. gada 29. novembra rezolūciju par Komisijas Balto grāmatu par pārvaldību Eiropā (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2003. gada 8. aprīļa rezolūciju par Komisijas ziņojumiem par tiesību aktu labāku izstrādi 2000. gadā un tiesību aktu labāku izstrādi 2001. gadā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2003. gada 8. aprīļa rezolūciju par Komisijas ziņojumiem par tiesību aktu labāku izstrādi 2000. gadā un tiesību aktu labāku izstrādi 2001. gadā (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2004. gada 26. februāra rezolūciju par Komisijas ziņojumu “Tiesību aktu labāka izstrāde 2002. gadā” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2004. gada 26. februāra rezolūciju par Komisijas ziņojumu “Tiesību aktu labāka izstrāde 2002. gadā” (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2004. gada 9. marta rezolūciju par Komisijas paziņojumu par Kopienas normatīvās darbības vienkāršošanu un uzlabošanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2004. gada 9. marta rezolūciju par Komisijas paziņojumu par Kopienas normatīvās darbības vienkāršošanu un uzlabošanu (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2004. gada 20. aprīļa rezolūciju par Kopienas tiesību aktu un apspriežu procedūru ietekmes novērtējumu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2004. gada 20. aprīļa rezolūciju par Kopienas tiesību aktu un apspriežu procedūru ietekmes novērtējumu (6),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Konstitucionālo jautājumu komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumus (A6-0080/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Konstitucionālo jautājumu komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumus (A6-0080/2006),

| A. | tā kā normatīvās vides vienkāršošana un gan esošo, gan nākotnē pieņemamo tiesību aktu efektivitātes, skaidrības un kvalitātes garantēšana ir būtiski priekšnoteikumi, lai varētu labāk izstrādāt tiesību aktus, kas ir Savienības prioritāte izaugsmes un nodarbinātības paaugstināšanas procesā; |
| --- | --- |

A.

tā kā normatīvās vides vienkāršošana un gan esošo, gan nākotnē pieņemamo tiesību aktu efektivitātes, skaidrības un kvalitātes garantēšana ir būtiski priekšnoteikumi, lai varētu labāk izstrādāt tiesību aktus, kas ir Savienības prioritāte izaugsmes un nodarbinātības paaugstināšanas procesā;

| B. | ņemot vērā 2003. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumā (7) par tiesību aktu labāku izstrādi noteiktos pienākumus un mērķus, jo īpaši tos, kas paredzēti Kopienas tiesību aktu un to tiesību aktu, kuri ietekmē dalībvalstis, vienkāršošanai un to apjoma samazināšanai, |
| --- | --- |

B.

ņemot vērā 2003. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumā (7) par tiesību aktu labāku izstrādi noteiktos pienākumus un mērķus, jo īpaši tos, kas paredzēti Kopienas tiesību aktu un to tiesību aktu, kuri ietekmē dalībvalstis, vienkāršošanai un to apjoma samazināšanai,

| C. | tā kā Komisija 2005. gada 25. oktobra paziņojumā “Kopienas Lisabonas programmas ieviešana: normatīvās vides vienkāršošanas stratēģija ”(KOM(2005)0535) pamatoti pasniedz vienkāršošanu nevis kā likumdošanas paņēmienu, kas ir atšķirīgs no kodifikācijas, pārstrādāšanas vai vienkārši atcelšanas, bet kā globālu metodi, kura ietver savus līdzekļus un kuras mērķis ir padarīt Kopienas un dalībvalstu normas vieglāk piemērojamas, kā arī samazināt to izmaksas, |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisija 2005. gada 25. oktobra paziņojumā “Kopienas Lisabonas programmas ieviešana: normatīvās vides vienkāršošanas stratēģija ”(KOM(2005)0535) pamatoti pasniedz vienkāršošanu nevis kā likumdošanas paņēmienu, kas ir atšķirīgs no kodifikācijas, pārstrādāšanas vai vienkārši atcelšanas, bet kā globālu metodi, kura ietver savus līdzekļus un kuras mērķis ir padarīt Kopienas un dalībvalstu normas vieglāk piemērojamas, kā arī samazināt to izmaksas,

| D. | tā kā šo metodi Komisija, Padome un Eiropas Parlaments izmanto Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā, |
| --- | --- |

D.

tā kā šo metodi Komisija, Padome un Eiropas Parlaments izmanto Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā,

| E. | tā kā šādai metodei ir nepieciešama, pirmkārt, Eiropas iestāžu cieša savstarpēja sadarbība šajā jomā un, otrkārt, arī šo iestāžu sadarbība ar valstu iestādēm, |
| --- | --- |

E.

tā kā šādai metodei ir nepieciešama, pirmkārt, Eiropas iestāžu cieša savstarpēja sadarbība šajā jomā un, otrkārt, arī šo iestāžu sadarbība ar valstu iestādēm,

| F. | ņemot vērā Komisijas, Padomes un Parlamenta pēdējo gadu nepārtrauktos centienus noteikt un izveidot tiesību aktu vienkāršošanas līdzekļus un uzlabot to piemērošanu, |
| --- | --- |

F.

ņemot vērā Komisijas, Padomes un Parlamenta pēdējo gadu nepārtrauktos centienus noteikt un izveidot tiesību aktu vienkāršošanas līdzekļus un uzlabot to piemērošanu,

| G. | tā kā kopš otrās vienkāršošanas programmas uzsākšanas 2003. gada februārī pēc Komisijas paziņojuma “Atjaunināt un vienkāršot acquis communautaire”(KOM(2003)0071, 2003. gada 11. februāris) veiktās vienkāršošanas iniciatīvas ir bijušas ļoti atšķirīga rakstura un apjoma — no atsevišķu direktīvu pārskatīšanas līdz veselas nozares normatīvu pārstrādāšanai, kas sarežģī procesuālās pieejas vienādošanu, |
| --- | --- |

G.

tā kā kopš otrās vienkāršošanas programmas uzsākšanas 2003. gada februārī pēc Komisijas paziņojuma “Atjaunināt un vienkāršot acquis communautaire”(KOM(2003)0071, 2003. gada 11. februāris) veiktās vienkāršošanas iniciatīvas ir bijušas ļoti atšķirīga rakstura un apjoma — no atsevišķu direktīvu pārskatīšanas līdz veselas nozares normatīvu pārstrādāšanai, kas sarežģī procesuālās pieejas vienādošanu,

| H. | ņemot vērā pieredzi, kas gūta, īstenojot iestāžu nolīgumus par kodifikāciju (1994. gada 20. decembris) (8) un tiesību aktu pārstrādāšanu (2001. gada 28. novembris) (9), un uzskatot šos dokumentus par būtiskiem acquis communautaire vienkāršošanā, |
| --- | --- |

H.

ņemot vērā pieredzi, kas gūta, īstenojot iestāžu nolīgumus par kodifikāciju (1994. gada 20. decembris) (8) un tiesību aktu pārstrādāšanu (2001. gada 28. novembris) (9), un uzskatot šos dokumentus par būtiskiem acquis communautaire vienkāršošanā,

| I. | tā kā kopš tā laika, kad Iestāžu nolīgums par tiesību aktu pārstrādāšanu stājās spēkā, ir iesniegti tikai 12 pārstrādāšanas priekšlikumi, no kuriem gala rezultātā tikai 2 beidzās ar tiesību aktu publicēšanu, 2 tika atsaukti, un 8 priekšlikumu izskatīšana ir atlikta; un, lai gan ir ap 2 400 tiesību aktu kopu, kam varētu piemērot šo procedūru, Parlamentam ir iesniegti tikai 49 kodifikācijas priekšlikumi, |
| --- | --- |

I.

tā kā kopš tā laika, kad Iestāžu nolīgums par tiesību aktu pārstrādāšanu stājās spēkā, ir iesniegti tikai 12 pārstrādāšanas priekšlikumi, no kuriem gala rezultātā tikai 2 beidzās ar tiesību aktu publicēšanu, 2 tika atsaukti, un 8 priekšlikumu izskatīšana ir atlikta; un, lai gan ir ap 2 400 tiesību aktu kopu, kam varētu piemērot šo procedūru, Parlamentam ir iesniegti tikai 49 kodifikācijas priekšlikumi,

| J. | tā kā iepriekšminētajā Komisijas 2005. gada priekšlikumā par normatīvās vides vienkāršošanas stratēģiju II. pielikuma vienkāršošanas nepārtrauktajā programmā ir ietverti 30 grūti definējami priekšlikumi, jo vairumā gadījumu ir runa par “pārskatīšanu”, “pārstrādāšanu”, “modernizāciju”, “vienkāršošanu ”un tamlīdzīgiem paņēmieniem, |
| --- | --- |

J.

tā kā iepriekšminētajā Komisijas 2005. gada priekšlikumā par normatīvās vides vienkāršošanas stratēģiju II. pielikuma vienkāršošanas nepārtrauktajā programmā ir ietverti 30 grūti definējami priekšlikumi, jo vairumā gadījumu ir runa par “pārskatīšanu”, “pārstrādāšanu”, “modernizāciju”, “vienkāršošanu ”un tamlīdzīgiem paņēmieniem,

| 1. | stingri atbalsta ES normatīvās vides vienkāršošanu, kā arī mērķi nodrošināt to, ka normatīvā vide ir atbilstīga, vienkārša un efektīva; tomēr uzsver, ka šim procesam ir jābalstās uz vairākiem priekšnoteikumiem:






  a) | Eiropas Parlaments ir pilnībā iesaistīts iestāžu sarunās par vienkāršošanu un ir līdztiesīgs likumdevējs “vienkāršošanas procesam ”pakļauto tiesību aktu pieņemšanā, |
| --- | --- | --- |

1.

stingri atbalsta ES normatīvās vides vienkāršošanu, kā arī mērķi nodrošināt to, ka normatīvā vide ir atbilstīga, vienkārša un efektīva; tomēr uzsver, ka šim procesam ir jābalstās uz vairākiem priekšnoteikumiem:

a)

Eiropas Parlaments ir pilnībā iesaistīts iestāžu sarunās par vienkāršošanu un ir līdztiesīgs likumdevējs “vienkāršošanas procesam ”pakļauto tiesību aktu pieņemšanā,

| b) | plašas un pārredzamas apspriedes ar ieinteresētajām pusēm, tādējādi iesaistot šajā procesā ne tikai dalībvalstis un uzņēmējus, bet arī nevalstiskās organizācijas, |
| --- | --- |

b)

plašas un pārredzamas apspriedes ar ieinteresētajām pusēm, tādējādi iesaistot šajā procesā ne tikai dalībvalstis un uzņēmējus, bet arī nevalstiskās organizācijas,

| c) | lielāka reglamentācijas procesa pārredzamība, piemēram, publiskas tās Padomes sanāksmes, kas notiek, kad Padome darbojas likumdevēja statusā; |
| --- | --- |

c)

lielāka reglamentācijas procesa pārredzamība, piemēram, publiskas tās Padomes sanāksmes, kas notiek, kad Padome darbojas likumdevēja statusā;

| 2. | saistībā ar Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu labāku izstrādi mudina Komisiju pieņemt tādus tiesību aktus, kuri ir paredzēti konkrētai mērķgrupai, pārdomāti un kuru ietekme ir paredzama, kuri veicinās tādu priekšnoteikumu iestāšanos, kas paaugstinās izaugsmi un nodarbinātību, samazinot izdevumus un nevajadzīgas administratīvas procedūras, novēršot šķēršļus pielāgojamībai un jauninājumiem un nodrošinot vispārēju tiesisko noteiktību; |
| --- | --- |

2.

saistībā ar Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu labāku izstrādi mudina Komisiju pieņemt tādus tiesību aktus, kuri ir paredzēti konkrētai mērķgrupai, pārdomāti un kuru ietekme ir paredzama, kuri veicinās tādu priekšnoteikumu iestāšanos, kas paaugstinās izaugsmi un nodarbinātību, samazinot izdevumus un nevajadzīgas administratīvas procedūras, novēršot šķēršļus pielāgojamībai un jauninājumiem un nodrošinot vispārēju tiesisko noteiktību;

| 3. | atzinīgi vērtē iepriekšminēto Komisijas 2005. gada paziņojumu par normatīvās vides vienkāršošanu, tās saistības iesniegt programmu normatīvo aktu vienkāršošanai, kā arī metodes un mērķus, kas noteikti, lai īstenotu šo programmu dzīvē; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē iepriekšminēto Komisijas 2005. gada paziņojumu par normatīvās vides vienkāršošanu, tās saistības iesniegt programmu normatīvo aktu vienkāršošanai, kā arī metodes un mērķus, kas noteikti, lai īstenotu šo programmu dzīvē;

| 4. | izsaka gandarījumu par to, ka Komisija ir paredzējusi pieņemt būtiskas vienkāršošanas iniciatīvas savās gada likumdošanas programmās, no vienas puses, un ka tā ir nolēmusi iepazīstināt ar papildu paziņojumiem dažādās Kopienas ekonomikas nozarēs, no otras puses; uzsver, cik nozīmīga ir cieša sadarbība starp dalībvalstīm un Komisiju, lai noteiktu, kuri tiesību akti ir jāvienkāršo; |
| --- | --- |

4.

izsaka gandarījumu par to, ka Komisija ir paredzējusi pieņemt būtiskas vienkāršošanas iniciatīvas savās gada likumdošanas programmās, no vienas puses, un ka tā ir nolēmusi iepazīstināt ar papildu paziņojumiem dažādās Kopienas ekonomikas nozarēs, no otras puses; uzsver, cik nozīmīga ir cieša sadarbība starp dalībvalstīm un Komisiju, lai noteiktu, kuri tiesību akti ir jāvienkāršo;

| 5. | atzinīgi vērtē nodomu samazināt nevajadzīgo slogu uz MVU un palielināt informācijas tehnoloģiju izmantojumu; uzskata, ka vienam no ES normatīvās vides vienkāršošanas mērķiem ir jābūt tiesību aktu vienkāršošanai un to efektivitātes palielināšanai, proti, tiem jābūt vairāk “orientētiem uz lietotāju”; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē nodomu samazināt nevajadzīgo slogu uz MVU un palielināt informācijas tehnoloģiju izmantojumu; uzskata, ka vienam no ES normatīvās vides vienkāršošanas mērķiem ir jābūt tiesību aktu vienkāršošanai un to efektivitātes palielināšanai, proti, tiem jābūt vairāk “orientētiem uz lietotāju”;

| 6. | uzskata, ka vienkāršošanas rezultātā nekādā gadījumā nevajadzētu pazemināt pašreiz spēkā esošajos tiesību aktos ietvertos standartus; tādējādi aicina nepiemērot pārāk šauru un vienīgi finansiālu vai administratīvu attiecīgā tiesību akta ieguvumu un izmaksu analīzi; ir pārliecināts, ka, izvērtējot tiesību aktus, lai noteiktu, kuri ir jāvienkāršo, vienlīdz jāņem vērā ekonomiskie, sociālie, vides un sabiedrības veselības aspekti un ka nedrīkstētu balstīties uz īstermiņa apsvērumiem; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka vienkāršošanas rezultātā nekādā gadījumā nevajadzētu pazemināt pašreiz spēkā esošajos tiesību aktos ietvertos standartus; tādējādi aicina nepiemērot pārāk šauru un vienīgi finansiālu vai administratīvu attiecīgā tiesību akta ieguvumu un izmaksu analīzi; ir pārliecināts, ka, izvērtējot tiesību aktus, lai noteiktu, kuri ir jāvienkāršo, vienlīdz jāņem vērā ekonomiskie, sociālie, vides un sabiedrības veselības aspekti un ka nedrīkstētu balstīties uz īstermiņa apsvērumiem;

| 7. | aicina Komisiju piešķirt prioritāti regulu vienkāršošanai; uzskata, ka direktīvas var vienkāršot tikai izņēmuma un pienācīgi pamatotos gadījumos, ja tās neattiecas uz ļoti “jūtīgiem ”jautājumiem vai arī ja tās nav ar grūtībām panāktu kompromisu rezultāts, kā, piemēram, saistībā ar EK uzņēmējdarbības tiesību aktiem; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju piešķirt prioritāti regulu vienkāršošanai; uzskata, ka direktīvas var vienkāršot tikai izņēmuma un pienācīgi pamatotos gadījumos, ja tās neattiecas uz ļoti “jūtīgiem ”jautājumiem vai arī ja tās nav ar grūtībām panāktu kompromisu rezultāts, kā, piemēram, saistībā ar EK uzņēmējdarbības tiesību aktiem;

| 8. | konstatē, ka veiksmīgu vienkāršošanas iniciatīvu skaits kopš 2003. gada ir apmierinošs un vidējais procedūras norises garums nav pārmērīgs, ņemot vērā jomu sarežģītību; tomēr atzīmē, ka kopš minētā laika uzsākto vienkāršošanas iniciatīvu skaits ir ļoti neliels un ka acquis communautaire iepriekš noteiktais apjoma samazinājums vēl ne tuvu nav sasniegts; |
| --- | --- |

8.

konstatē, ka veiksmīgu vienkāršošanas iniciatīvu skaits kopš 2003. gada ir apmierinošs un vidējais procedūras norises garums nav pārmērīgs, ņemot vērā jomu sarežģītību; tomēr atzīmē, ka kopš minētā laika uzsākto vienkāršošanas iniciatīvu skaits ir ļoti neliels un ka acquis communautaire iepriekš noteiktais apjoma samazinājums vēl ne tuvu nav sasniegts;

| 9. | uzskata, ka neatbilstīgu un novecojušu tiesību aktu atcelšana ir prioritāra prasība, pie kuras izpildes Komisijai jāķeras bez kavēšanās; tomēr uzskata, ka pēc tam, kad šī iemesla dēļ Kopienas tiesību akti būs atcelti, to vietā nekavējoties jāpieņem jauni Kopienas tiesību akti, lai neļautu dalībvalstīm pašām regulēt jautājumus, kuriem Kopiena vairs nepiemēro reglamentējošus ierobežojumus; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka neatbilstīgu un novecojušu tiesību aktu atcelšana ir prioritāra prasība, pie kuras izpildes Komisijai jāķeras bez kavēšanās; tomēr uzskata, ka pēc tam, kad šī iemesla dēļ Kopienas tiesību akti būs atcelti, to vietā nekavējoties jāpieņem jauni Kopienas tiesību akti, lai neļautu dalībvalstīm pašām regulēt jautājumus, kuriem Kopiena vairs nepiemēro reglamentējošus ierobežojumus;

| 10. | norāda, ka dažas jomas ir “pārāk reglamentētas”, un tā cēlonis lielākoties meklējams dalībvalstu likumdošanas procesā, tāpēc, ja tiek atceltas Kopienas normas, attiecīgi jāatceļ arī atbilstošās nacionālās normas; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka dažas jomas ir “pārāk reglamentētas”, un tā cēlonis lielākoties meklējams dalībvalstu likumdošanas procesā, tāpēc, ja tiek atceltas Kopienas normas, attiecīgi jāatceļ arī atbilstošās nacionālās normas;

| 11. | ierosina, lai Komisija pastāvīgi uzrauga dalībvalstu tiesību aktus, kas palikuši spēkā pēc tam, kad Kopienas tiesību akti, uz kuriem tie pamatojās, tika atcelti; uzskata, ka Komisijai jāpievieno saviem priekšlikumiem atkārtotas izskatīšanas klauzulas; |
| --- | --- |

11.

ierosina, lai Komisija pastāvīgi uzrauga dalībvalstu tiesību aktus, kas palikuši spēkā pēc tam, kad Kopienas tiesību akti, uz kuriem tie pamatojās, tika atcelti; uzskata, ka Komisijai jāpievieno saviem priekšlikumiem atkārtotas izskatīšanas klauzulas;

| 12. | uzskata, ka kodifikācija un tiesību aktu pārstrādāšana ir galvenie acquis communautaire vienkāršošanas līdzekļi, un mudina tos pielietot plašāk; domā, ka aktu pārstrādāšana ir visai maz likta lietā, ko var izskaidrot ar visai mērenu Komisijas ieinteresētību un to, ka Eiropas Parlamenta Reglaments nav pietiekami pielāgots Iestāžu nolīgumam, kas regulē aktu pārstrādāšanu; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka kodifikācija un tiesību aktu pārstrādāšana ir galvenie acquis communautaire vienkāršošanas līdzekļi, un mudina tos pielietot plašāk; domā, ka aktu pārstrādāšana ir visai maz likta lietā, ko var izskaidrot ar visai mērenu Komisijas ieinteresētību un to, ka Eiropas Parlamenta Reglaments nav pietiekami pielāgots Iestāžu nolīgumam, kas regulē aktu pārstrādāšanu;

| 13. | atbalsta acquis communitaire kodifikāciju, taču apšauba vajadzību to pilnīgi pārstrādāt, jo tas var izraisīt atšķirīgas interpretācijas ES iestādēs; brīdina, ka vienkāršošanai nevajadzētu novest pie acquis pārstrādāšanas, kas nepakļaujas demokrātiskai kontrolei; |
| --- | --- |

13.

atbalsta acquis communitaire kodifikāciju, taču apšauba vajadzību to pilnīgi pārstrādāt, jo tas var izraisīt atšķirīgas interpretācijas ES iestādēs; brīdina, ka vienkāršošanai nevajadzētu novest pie acquis pārstrādāšanas, kas nepakļaujas demokrātiskai kontrolei;

| 14. | atzinīgi vērtē rezultātus, kas sasniegti, kodificējot Kopienas tiesību aktus, un cer, ka attiecīgās Komisijas struktūrvienības izstrādās jaunus, plašākas jomas aptverošus kodifikācijas priekšlikumus, attiecinot tos arī uz jomām, kur kodifikācija nav sākta, jo īpaši uz uzņēmumu tiesībām, intelektuālo īpašumu un patērētāju tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē rezultātus, kas sasniegti, kodificējot Kopienas tiesību aktus, un cer, ka attiecīgās Komisijas struktūrvienības izstrādās jaunus, plašākas jomas aptverošus kodifikācijas priekšlikumus, attiecinot tos arī uz jomām, kur kodifikācija nav sākta, jo īpaši uz uzņēmumu tiesībām, intelektuālo īpašumu un patērētāju tiesību aizsardzību;

| 15. | uzskata, ka Iestāžu nolīgumu par aktu pārstrādāšanu jāpiemēro daudz sistemātiskāk, ja iestādes patiešām vēlas vienkāršot likumdošanu un šim nolūkam izmantot aktu pārstrādāšanu; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka Iestāžu nolīgumu par aktu pārstrādāšanu jāpiemēro daudz sistemātiskāk, ja iestādes patiešām vēlas vienkāršot likumdošanu un šim nolūkam izmantot aktu pārstrādāšanu;

| 16. | saprot, ka Eiropas Parlamentam un Padomei principiāli jāatturas no tiesību aktu kodificēto daļu grozījumiem, ja tās vēlas padarīt aktu pārstrādāšanu efektīvu; domā, ka uz tiesību aktu kodificētām daļām jāattiecina Iestāžu nolīguma par kodificēšanu noteikumi, ja šīs iestādes patiešām vēlas vienkāršot likumdošanu un šim nolūkam izmantot aktu pārstrādāšanu; tomēr atzīst, ka ir jābūt īpašai procedūrai, kas ļautu ieviest grozījumus kodificētajās daļās, kad tas ir būtiski nepieciešams, lai saskaņotu vai savienotu tās ar daļām, kuras var grozīt; |
| --- | --- |

16.

saprot, ka Eiropas Parlamentam un Padomei principiāli jāatturas no tiesību aktu kodificēto daļu grozījumiem, ja tās vēlas padarīt aktu pārstrādāšanu efektīvu; domā, ka uz tiesību aktu kodificētām daļām jāattiecina Iestāžu nolīguma par kodificēšanu noteikumi, ja šīs iestādes patiešām vēlas vienkāršot likumdošanu un šim nolūkam izmantot aktu pārstrādāšanu; tomēr atzīst, ka ir jābūt īpašai procedūrai, kas ļautu ieviest grozījumus kodificētajās daļās, kad tas ir būtiski nepieciešams, lai saskaņotu vai savienotu tās ar daļām, kuras var grozīt;

| 17. | uzskata, ka iestādes var izvērtēt, vai ir lietderīgi izstrādāt trešo pasākumu veidu papildus kodifikācijai un pārstrādāšanai, lai izveidotu pašas piemērotākās metodes Kopienas tiesību aktu vienkāršošanai; tomēr ir pārliecināts, ka līdz šim gadījumos, kad Komisija bija sagatavojusi vispārīgus vienkāršošanas priekšlikumus, ko nevar uzskatīt par atcelšanu, kodificēšanu vai konsolidēšanu, Eiropas Parlaments var izmantot tikai parasto procedūru un tikai tajos gadījumos, kad nevar piemērot Iestāžu nolīguma par tiesību aktu labāku izstrādi 36. punktu; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka iestādes var izvērtēt, vai ir lietderīgi izstrādāt trešo pasākumu veidu papildus kodifikācijai un pārstrādāšanai, lai izveidotu pašas piemērotākās metodes Kopienas tiesību aktu vienkāršošanai; tomēr ir pārliecināts, ka līdz šim gadījumos, kad Komisija bija sagatavojusi vispārīgus vienkāršošanas priekšlikumus, ko nevar uzskatīt par atcelšanu, kodificēšanu vai konsolidēšanu, Eiropas Parlaments var izmantot tikai parasto procedūru un tikai tajos gadījumos, kad nevar piemērot Iestāžu nolīguma par tiesību aktu labāku izstrādi 36. punktu;

| 18. | uzskata, ka Iestāžu nolīgumā par tiesību aktu pārstrādāšanu jāparedz procedūra, kas jāievēro gadījumos, kad likumdošanas procedūras laikā kļūst skaidrs, ka jāgroza tiesību akta kodificētās daļas; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka Iestāžu nolīgumā par tiesību aktu pārstrādāšanu jāparedz procedūra, kas jāievēro gadījumos, kad likumdošanas procedūras laikā kļūst skaidrs, ka jāgroza tiesību akta kodificētās daļas;

| 19. | ņemot vērā pamatnostādnes, kas izklāstītas iepriekš šajā tekstā, aicina Komisiju nekavējoties iesniegt priekšlikumu to iestāžu nolīgumu pārstrādāšanai, kas nosaka Eiropas Savienības likumdošanas kvalitāti; |
| --- | --- |

19.

ņemot vērā pamatnostādnes, kas izklāstītas iepriekš šajā tekstā, aicina Komisiju nekavējoties iesniegt priekšlikumu to iestāžu nolīgumu pārstrādāšanai, kas nosaka Eiropas Savienības likumdošanas kvalitāti;

| 20. | paziņo, ka ir gatavs palielināt atdevi, kas nepieciešama, lai visas trīs iestādes kopīgi varētu atsākt vienkāršošanas procesu; |
| --- | --- |

20.

paziņo, ka ir gatavs palielināt atdevi, kas nepieciešama, lai visas trīs iestādes kopīgi varētu atsākt vienkāršošanas procesu;

| 21. | apņemas meklēt risinājumu, lai uzlabotu iekšējās likumdošanas procedūras un paņēmienus, lai paātrinātu “vienkāršošanas ”lietas, joprojām ņemot vērā procedūras, kas noteiktas primārajos tiesību aktos, šajā gadījumā — EK līgumā; |
| --- | --- |

21.

apņemas meklēt risinājumu, lai uzlabotu iekšējās likumdošanas procedūras un paņēmienus, lai paātrinātu “vienkāršošanas ”lietas, joprojām ņemot vērā procedūras, kas noteiktas primārajos tiesību aktos, šajā gadījumā — EK līgumā;

| 22. | uzdod Konstitucionālo jautājumu komitejai noteikt, kādi grozījumi jāizdara Reglamentā, lai būtu iespējams efektīvi īstenot nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanu, vairāk izmantojot vienkāršotās procedūras, kuras paredz Reglaments; |
| --- | --- |

22.

uzdod Konstitucionālo jautājumu komitejai noteikt, kādi grozījumi jāizdara Reglamentā, lai būtu iespējams efektīvi īstenot nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanu, vairāk izmantojot vienkāršotās procedūras, kuras paredz Reglaments;

| 23. | uzsver, ka arī turpmāk ir jāizmanto tradicionālie likumdošanas instrumenti, lai sasniegtu Līgumos noteiktos mērķus; uzskata, ka alternatīvās normatīvās metodes kā regulējums un pašregulējums var lietderīgi papildināt likumdošanas pasākumus, ja tās sniedz tādus pašus vai lielākus uzlabojumus par tiem, ko iespējams panākt ar likumdošanu; uzsver, ka šīs metodes jāizmanto saskaņā ar Iestāžu nolīgumu “Tiesību aktu labāka izstrāde”; atbalsta kopīgu regulējumu un pašregulējumu, bet norāda, ka Komisijai ir jāizstrādā noteikumi un jāparedz robežas, kas pusēm jāievēro, izvēloties šādu regulējumu, kurš katrā gadījumā jāpiemēro tikai Komisijas pārraudzībā un neskarot Parlamenta tiesības iebilst pret šāda regulējuma izvēli; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka arī turpmāk ir jāizmanto tradicionālie likumdošanas instrumenti, lai sasniegtu Līgumos noteiktos mērķus; uzskata, ka alternatīvās normatīvās metodes kā regulējums un pašregulējums var lietderīgi papildināt likumdošanas pasākumus, ja tās sniedz tādus pašus vai lielākus uzlabojumus par tiem, ko iespējams panākt ar likumdošanu; uzsver, ka šīs metodes jāizmanto saskaņā ar Iestāžu nolīgumu “Tiesību aktu labāka izstrāde”; atbalsta kopīgu regulējumu un pašregulējumu, bet norāda, ka Komisijai ir jāizstrādā noteikumi un jāparedz robežas, kas pusēm jāievēro, izvēloties šādu regulējumu, kurš katrā gadījumā jāpiemēro tikai Komisijas pārraudzībā un neskarot Parlamenta tiesības iebilst pret šāda regulējuma izvēli;

| 24. | prasa, lai Komisija iesniedz ziņojumu ar izvērtējumu, vai pašreizējā standartizācijas prakse kā viens no kopīga regulējuma veidiem atbilst prasībām, kas ietvertas Iestāžu nolīgumā “Tiesību aktu labāka izstrāde”, kā arī EK līguma 6. pantā; |
| --- | --- |

24.

prasa, lai Komisija iesniedz ziņojumu ar izvērtējumu, vai pašreizējā standartizācijas prakse kā viens no kopīga regulējuma veidiem atbilst prasībām, kas ietvertas Iestāžu nolīgumā “Tiesību aktu labāka izstrāde”, kā arī EK līguma 6. pantā;

| 25. | uzskata, ka standartizācijas izmantošana var samazināt pārskatāmību un atbildību, jo vēlētie pārstāvji nav iesaistīti lēmumu pieņemšanā, un nav nodrošinātas nevalstisko organizāciju, kā arī citu iesaistīto pušu vienlīdzīgas tiesības piedalīties; uzskata, ka standartizāciju vajadzētu izmantot tikai tad, kad jāveic vienīgi tehniskas dabas saskaņošana; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka standartizācijas izmantošana var samazināt pārskatāmību un atbildību, jo vēlētie pārstāvji nav iesaistīti lēmumu pieņemšanā, un nav nodrošinātas nevalstisko organizāciju, kā arī citu iesaistīto pušu vienlīdzīgas tiesības piedalīties; uzskata, ka standartizāciju vajadzētu izmantot tikai tad, kad jāveic vienīgi tehniskas dabas saskaņošana;

| 26. | ir pārsteigts, ka pašreiz pastāvošās deleģētās likumdošanas sistēmas reforma (“komitoloģijas ”sistēma) iepriekšminētajā Komisijas 2005. gada paziņojumā ir skatīta tikai garāmejot — 3.d apakšpunkta beigās, lai gan šai reformai varētu būt liela nozīme Kopienas sekundāro tiesību aktu vienkāršošanā, radot iespēju Komisijai pieņemt piemērošanas noteikumus ar ātrāku procedūru palīdzību; |
| --- | --- |

26.

ir pārsteigts, ka pašreiz pastāvošās deleģētās likumdošanas sistēmas reforma (“komitoloģijas ”sistēma) iepriekšminētajā Komisijas 2005. gada paziņojumā ir skatīta tikai garāmejot — 3.d apakšpunkta beigās, lai gan šai reformai varētu būt liela nozīme Kopienas sekundāro tiesību aktu vienkāršošanā, radot iespēju Komisijai pieņemt piemērošanas noteikumus ar ātrāku procedūru palīdzību;

| 27. | uzskata, ka arī likumdevēja iestāde varētu sniegt ieguldījumu vienkāršošanā, vienojoties par mazāk specifiskiem tiesību aktiem, un Komisija varētu izmantot plašāku piemērošanas pasākumu klāstu, ja likumdevējs efektīvi kontrolē šo piemērošanas pasākumu saturu; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka arī likumdevēja iestāde varētu sniegt ieguldījumu vienkāršošanā, vienojoties par mazāk specifiskiem tiesību aktiem, un Komisija varētu izmantot plašāku piemērošanas pasākumu klāstu, ja likumdevējs efektīvi kontrolē šo piemērošanas pasākumu saturu;

| 28. | atkārtoti uzsver šajā sakarā, ka “komitoloģijas ”procedūru var izmantot, ja pilnībā pārskata Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10), lai






  a) | garantētu plašākas pielietojuma iespējas, |
| --- | --- | --- |

28.

atkārtoti uzsver šajā sakarā, ka “komitoloģijas ”procedūru var izmantot, ja pilnībā pārskata Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10), lai

a)

garantētu plašākas pielietojuma iespējas,

| b) | nodrošinātu to, ka Komisijai piešķirtās izpildes pilnvaras attiecas vienīgi uz pasākumiem, kas neskar būtību vai kas attiecas uz piemērošanu, un lai, piešķirot šīs pilnvaras, ir skaidri definēts to mērķis, saturs, apjoms un ilgums, tostarp, ja vajadzīgs, jāiekļauj arī termiņa izbeigšanās klauzulas; |
| --- | --- |

b)

nodrošinātu to, ka Komisijai piešķirtās izpildes pilnvaras attiecas vienīgi uz pasākumiem, kas neskar būtību vai kas attiecas uz piemērošanu, un lai, piešķirot šīs pilnvaras, ir skaidri definēts to mērķis, saturs, apjoms un ilgums, tostarp, ja vajadzīgs, jāiekļauj arī termiņa izbeigšanās klauzulas;

| c) | garantētu formālu vienlīdzību Eiropas Parlamenta un Padomes pilnvarām šo pasākumu izskatīšanā, ieviešot atsaukšanas mehānismus; |
| --- | --- |

c)

garantētu formālu vienlīdzību Eiropas Parlamenta un Padomes pilnvarām šo pasākumu izskatīšanā, ieviešot atsaukšanas mehānismus;

| 29. | ņem vērā Komisijas vienkāršošanas nepārtrauktajā programmā iekļauto pasākumu sarakstu un aktīvi sadarbosies, lai tiktu panākta sarakstā iekļauto tiesību aktu vienkāršošana, vajadzības gadījumā ņemot vērā paredzamo likumdošanas procesu; |
| --- | --- |

29.

ņem vērā Komisijas vienkāršošanas nepārtrauktajā programmā iekļauto pasākumu sarakstu un aktīvi sadarbosies, lai tiktu panākta sarakstā iekļauto tiesību aktu vienkāršošana, vajadzības gadījumā ņemot vērā paredzamo likumdošanas procesu;

| 30. | sagaida, ka dažādie Komisijas priekšlikumi par pārstrādāšanu un pārskatīšanu sekmēs ES ekonomisko un sociālo izaugsmi un ilgtspējīgas attīstības politikas īstenošanu, kā arī iedzīvotāju veselības aizsardzību un vides kvalitāti, ko paredz EK līguma 2. pantā izklāstītie mērķi; |
| --- | --- |

30.

sagaida, ka dažādie Komisijas priekšlikumi par pārstrādāšanu un pārskatīšanu sekmēs ES ekonomisko un sociālo izaugsmi un ilgtspējīgas attīstības politikas īstenošanu, kā arī iedzīvotāju veselības aizsardzību un vides kvalitāti, ko paredz EK līguma 2. pantā izklāstītie mērķi;

| 31. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

31.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 197, 12.07.2001., 433. lpp.

(2)  OV C 153 E, 27.06.2002., 314. lpp.

(3)  OV C 64 E, 12.03.2004., 135. lpp.

(4)  OV C 98 E, 23.04.2004., 155. lpp.

(5)  OV C 102 E, 28.04.2004., 512. lpp.

(6)  OV C 104 E, 30.04.2004., 146. lpp.

(7)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

(8)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

(9)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

(10)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

P6_TA(2006)0206

Likumdevēja vēl neizlemto tiesību aktu priekšlikumu izvērtēšanas rezultāts

Eiropas Parlamenta rezolūcija par likumdevēja vēl neizlemto tiesību aktu priekšlikumu izvērtēšanas rezultātu (2005/2214(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 27. septembra paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par likumdevēja vēl neizlemto tiesību aktu priekšlikumu izvērtēšanas rezultātu (KOM(2005)0462), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 27. septembra paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par likumdevēja vēl neizlemto tiesību aktu priekšlikumu izvērtēšanas rezultātu (KOM(2005)0462),

| — | ņemot vērā Parlamenta priekšsēdētāja 2006. gada 23. janvāra vēstuli (1) Eiropas Komisijas priekšsēdētājam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta priekšsēdētāja 2006. gada 23. janvāra vēstuli (1) Eiropas Komisijas priekšsēdētājam,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšsēdētāja 2006. gada 8. marta vēstuli Parlamenta priekšsēdētājam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšsēdētāja 2006. gada 8. marta vēstuli Parlamenta priekšsēdētājam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A6-0143/2006), tā kā |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A6-0143/2006), tā kā

| A. | Komisija augstāk minētajā paziņojumā darīja zināmu savu nodomu atsaukt 68 priekšlikumus, kurus tā uzskata par neatbilstošiem Lisabonas stratēģijas mērķiem un labāka regulējuma principiem, turpretim citi priekšlikumi tiks pārskatīti, lai izvērtētu to ietekmi uz tautsaimniecību, un vajadzības gadījumā tiks grozīti; |
| --- | --- |

A.

Komisija augstāk minētajā paziņojumā darīja zināmu savu nodomu atsaukt 68 priekšlikumus, kurus tā uzskata par neatbilstošiem Lisabonas stratēģijas mērķiem un labāka regulējuma principiem, turpretim citi priekšlikumi tiks pārskatīti, lai izvērtētu to ietekmi uz tautsaimniecību, un vajadzības gadījumā tiks grozīti;

| B. | vēstulē, kuru Parlamenta priekšsēdētājs nosūtīja Komisijas priekšsēdētājam pēc tam, kad iepriekšminētais paziņojums bija izvērtēts parlamenta komitejās, kopumā tiek atzinīgi vērtētas Komisijas ieceres, tomēr tiek īpaši pieprasīts, lai Komisija neatsauc vairākus no šiem priekšlikumiem, kā arī ir izteikti iebildumi pret dažu citu priekšlikumu iespējamo grozīšanu; |
| --- | --- |

B.

vēstulē, kuru Parlamenta priekšsēdētājs nosūtīja Komisijas priekšsēdētājam pēc tam, kad iepriekšminētais paziņojums bija izvērtēts parlamenta komitejās, kopumā tiek atzinīgi vērtētas Komisijas ieceres, tomēr tiek īpaši pieprasīts, lai Komisija neatsauc vairākus no šiem priekšlikumiem, kā arī ir izteikti iebildumi pret dažu citu priekšlikumu iespējamo grozīšanu;

| C. | atbildes vēstulē Parlamenta priekšsēdētājam Komisijas priekšsēdētājs konstatē, ka Komisija ir pienācīgi ņēmusi vērā Parlamenta nostāju, pirms tā pieņēma savu galīgo nostāju, un norāda konkrētus iemeslus, pamatojoties uz kuriem Komisija neņēma vērā dažas Parlamenta prasības, kā arī norāda iespējamās iniciatīvas, kuras Komisija plāno turpmāk īstenot, lai atbildētu uz šīm prasībām; |
| --- | --- |

C.

atbildes vēstulē Parlamenta priekšsēdētājam Komisijas priekšsēdētājs konstatē, ka Komisija ir pienācīgi ņēmusi vērā Parlamenta nostāju, pirms tā pieņēma savu galīgo nostāju, un norāda konkrētus iemeslus, pamatojoties uz kuriem Komisija neņēma vērā dažas Parlamenta prasības, kā arī norāda iespējamās iniciatīvas, kuras Komisija plāno turpmāk īstenot, lai atbildētu uz šīm prasībām;

| D. | iepriekšminētais paziņojums sniedz lielisku iespēju rūpīgāk analizēt problēmas, kas saistītas ar Komisijas iecerēto likumdošanas priekšlikumu atsaukšanu vai grozīšanu; |
| --- | --- |

D.

iepriekšminētais paziņojums sniedz lielisku iespēju rūpīgāk analizēt problēmas, kas saistītas ar Komisijas iecerēto likumdošanas priekšlikumu atsaukšanu vai grozīšanu;

| E. | ar dažiem izņēmumiem, vairumu Kopienas tiesību aktu var pieņemt, vienīgi pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, kurai ir daļējas monopoltiesības likumdošanas iniciatīvas jomā; |
| --- | --- |

E.

ar dažiem izņēmumiem, vairumu Kopienas tiesību aktu var pieņemt, vienīgi pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, kurai ir daļējas monopoltiesības likumdošanas iniciatīvas jomā;

| F. | EK līguma 250. panta 2. punktā ir noteikts: “kamēr Padome nav pieņēmusi lēmumu un turpinās Kopienas tiesību akta pieņemšanas procedūra, Komisija var jebkurā laikā grozīt savu priekšlikumu”; |
| --- | --- |

F.

EK līguma 250. panta 2. punktā ir noteikts: “kamēr Padome nav pieņēmusi lēmumu un turpinās Kopienas tiesību akta pieņemšanas procedūra, Komisija var jebkurā laikā grozīt savu priekšlikumu”;

| G. | lai gan vēsturisku iemeslu dēļ EK līguma 250. panta 2. punktā nav minēta Parlamenta loma, šī norma ir jāinterpretē saistībā ar 251. pantu attiecībā uz šā panta piemērošanu koplēmuma procedūrai un saistībā ar 252. pantu attiecībā uz sadarbības procedūru; |
| --- | --- |

G.

lai gan vēsturisku iemeslu dēļ EK līguma 250. panta 2. punktā nav minēta Parlamenta loma, šī norma ir jāinterpretē saistībā ar 251. pantu attiecībā uz šā panta piemērošanu koplēmuma procedūrai un saistībā ar 252. pantu attiecībā uz sadarbības procedūru;

| H. | gadījumos, kad kopējā nostāja tiek pieņemta pēc pirmā lasījuma, EK līguma 251. panta 2. punkta pirmās daļas trešais ievilkums ļauj Komisijai vienīgi informēt Parlamentu par savu nostāju un, ja Parlaments pēc tam groza kopējo nostāju, 251. panta 2. punkta trešās daļas c) apakšpunkts ļauj Komisijai tikai sniegt atzinumu, tādējādi ir skaidrs, ka Komisija vairs nav noteicēja pār saviem priekšlikumiem; |
| --- | --- |

H.

gadījumos, kad kopējā nostāja tiek pieņemta pēc pirmā lasījuma, EK līguma 251. panta 2. punkta pirmās daļas trešais ievilkums ļauj Komisijai vienīgi informēt Parlamentu par savu nostāju un, ja Parlaments pēc tam groza kopējo nostāju, 251. panta 2. punkta trešās daļas c) apakšpunkts ļauj Komisijai tikai sniegt atzinumu, tādējādi ir skaidrs, ka Komisija vairs nav noteicēja pār saviem priekšlikumiem;

| I. | līgumos nekas nav teikts par to, ka Komisijai ir iespēja atsaukt likumdošanas priekšlikumu; |
| --- | --- |

I.

līgumos nekas nav teikts par to, ka Komisijai ir iespēja atsaukt likumdošanas priekšlikumu;

| J. | lai gan nav noteikta kārtība, kādā atsaucami likumdošanas priekšlikumi, tas nav liedzis Komisijai regulāri atsaukt likumdošanas priekšlikumus; |
| --- | --- |

J.

lai gan nav noteikta kārtība, kādā atsaucami likumdošanas priekšlikumi, tas nav liedzis Komisijai regulāri atsaukt likumdošanas priekšlikumus;

| K. | Parlaments, Padome un Komisija, šķiet, nav vienojušies par to, cik lielā mērā Komisija ir tiesīga atsaukt savus likumdošanas priekšlikumus; |
| --- | --- |

K.

Parlaments, Padome un Komisija, šķiet, nav vienojušies par to, cik lielā mērā Komisija ir tiesīga atsaukt savus likumdošanas priekšlikumus;

| L. | lai gan pastāv šīs domstarpības, likumdošanas priekšlikumu atsaukšana ir Komisijas regulāra prakse, kas ne reizi nav bijis iemesls, lai celtu prasību Eiropas Kopienu Tiesā; |
| --- | --- |

L.

lai gan pastāv šīs domstarpības, likumdošanas priekšlikumu atsaukšana ir Komisijas regulāra prakse, kas ne reizi nav bijis iemesls, lai celtu prasību Eiropas Kopienu Tiesā;

| M. | senāk pats Parlaments dažkārt pieprasīja, lai Komisija atsauc savus priekšlikumus; |
| --- | --- |

M.

senāk pats Parlaments dažkārt pieprasīja, lai Komisija atsauc savus priekšlikumus;

| N. | 2005. gada 26. maija pamatnolīgumā (2) par Parlamenta un Komisijas attiecībām ir noteikts:






  — | ikvienā likumdošanas procedūrā “Komisija apņemas rūpīgi iepazīties ar Parlamenta pieņemtajiem grozījumiem Komisijas likumdošanas priekšlikumos, lai tos ņemtu vērā jebkurā grozītajā priekšlikumā ”(31. punkts), |
| --- | --- | --- |

N.

2005. gada 26. maija pamatnolīgumā (2) par Parlamenta un Komisijas attiecībām ir noteikts:

—

ikvienā likumdošanas procedūrā “Komisija apņemas rūpīgi iepazīties ar Parlamenta pieņemtajiem grozījumiem Komisijas likumdošanas priekšlikumos, lai tos ņemtu vērā jebkurā grozītajā priekšlikumā ”(31. punkts),

| — | ikvienā likumdošanas procedūrā “pirms sava priekšlikuma atsaukšanas Komisija par to paziņo Parlamentam un Padomei ”(32. punkts), |
| --- | --- |

—

ikvienā likumdošanas procedūrā “pirms sava priekšlikuma atsaukšanas Komisija par to paziņo Parlamentam un Padomei ”(32. punkts),

| — | likumdošanas procedūrās, kurās nav vajadzīga koplēmuma procedūra, Komisija apņemas “vajadzības gadījumā ”atsaukt Parlamenta noraidītos likumdošanas priekšlikumus, kā arī paskaidrot iemeslus, kādēļ tā atsakās to darīt, ja nolemj uzturēt priekšlikumu spēkā (33. punkts); |
| --- | --- |

—

likumdošanas procedūrās, kurās nav vajadzīga koplēmuma procedūra, Komisija apņemas “vajadzības gadījumā ”atsaukt Parlamenta noraidītos likumdošanas priekšlikumus, kā arī paskaidrot iemeslus, kādēļ tā atsakās to darīt, ja nolemj uzturēt priekšlikumu spēkā (33. punkts);

| O. | uz triju iestāžu kopīgām pamatnostādnēm balstīta vienošanās par kārtību, kādā Komisija atsauc un vajadzības gadījumā groza likumdošanas priekšlikumus, būtu pozitīvs ieguldījums, kas veicina likumdošanas procedūru netraucētu norisi, |
| --- | --- |

O.

uz triju iestāžu kopīgām pamatnostādnēm balstīta vienošanās par kārtību, kādā Komisija atsauc un vajadzības gadījumā groza likumdošanas priekšlikumus, būtu pozitīvs ieguldījums, kas veicina likumdošanas procedūru netraucētu norisi,

| 1. | atzinīgi vērtē augstāk minēto Komisijas paziņojumu un uzskata, ka vairuma šajā paziņojumā minēto priekšlikumu atsaukšana vai grozīšana faktiski palīdzētu vienkāršot Kopienas likumdošanas vidi, taču pieprasa, lai Komisija pienācīgi ņem vērā iebildumus, kas saistībā ar dažiem priekšlikumiem izklāstīti Parlamenta priekšsēdētāja 2006. gada 23. janvāra vēstulē; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē augstāk minēto Komisijas paziņojumu un uzskata, ka vairuma šajā paziņojumā minēto priekšlikumu atsaukšana vai grozīšana faktiski palīdzētu vienkāršot Kopienas likumdošanas vidi, taču pieprasa, lai Komisija pienācīgi ņem vērā iebildumus, kas saistībā ar dažiem priekšlikumiem izklāstīti Parlamenta priekšsēdētāja 2006. gada 23. janvāra vēstulē;

| 2. | atzinīgi vērtē to, ka pirms galīgās nostājas pieņemšanas Komisija ir vēlreiz pārskatījusi savus priekšlikumus, ņemot vērā Parlamenta iebildumus; atzīst, ka ikreiz, kad Komisija nav pieņēmusi šos iebildumus, tā ir izklāstījusi šādas rīcības iemeslus un ka dažos gadījumos Komisija turklāt ir norādījusi iespējamās iniciatīvas, ar kuru palīdzību varētu īstenot Parlamenta vēlmes; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē to, ka pirms galīgās nostājas pieņemšanas Komisija ir vēlreiz pārskatījusi savus priekšlikumus, ņemot vērā Parlamenta iebildumus; atzīst, ka ikreiz, kad Komisija nav pieņēmusi šos iebildumus, tā ir izklāstījusi šādas rīcības iemeslus un ka dažos gadījumos Komisija turklāt ir norādījusi iespējamās iniciatīvas, ar kuru palīdzību varētu īstenot Parlamenta vēlmes;

| 3. | uzsver, ka turpmāk šādos gadījumos Komisijai vajadzētu izklāstīt konkrētus iemeslus katra priekšlikuma atsaukšanai vai grozīšanai, nevis tikai atsaukties uz vispārējiem principiem, kas tieši nepaskaidro, kāpēc Komisija uzskata par vajadzīgu atsaukt vai grozīt konkrēto priekšlikumu; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka turpmāk šādos gadījumos Komisijai vajadzētu izklāstīt konkrētus iemeslus katra priekšlikuma atsaukšanai vai grozīšanai, nevis tikai atsaukties uz vispārējiem principiem, kas tieši nepaskaidro, kāpēc Komisija uzskata par vajadzīgu atsaukt vai grozīt konkrēto priekšlikumu;

| 4. | atzinīgi vērtē faktu, ka Komisija ņem vērā Lisabonas programmas mērķus, pirms tā ierosina atsaukt likumdošanas priekšlikumu; taču izsaka nožēlu, ka Komisija ir atsaukusi direktīvas priekšlikumu par Eiropas savstarpējām sabiedrībām, kas veido vienu no galvenajiem Lisabonas stratēģijas elementiem; izsaka izbrīnu, ka Komisija izvirza valstu atšķirīgo tiesību aktu argumentu kā šķērsli Kopienas iniciatīvām; aicina šajā sakarā Komisiju līdz gada beigām uzsākt iniciatīvu, kas ļautu izstrādāt Eiropas savstarpējo sabiedrību un asociāciju statūtus; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē faktu, ka Komisija ņem vērā Lisabonas programmas mērķus, pirms tā ierosina atsaukt likumdošanas priekšlikumu; taču izsaka nožēlu, ka Komisija ir atsaukusi direktīvas priekšlikumu par Eiropas savstarpējām sabiedrībām, kas veido vienu no galvenajiem Lisabonas stratēģijas elementiem; izsaka izbrīnu, ka Komisija izvirza valstu atšķirīgo tiesību aktu argumentu kā šķērsli Kopienas iniciatīvām; aicina šajā sakarā Komisiju līdz gada beigām uzsākt iniciatīvu, kas ļautu izstrādāt Eiropas savstarpējo sabiedrību un asociāciju statūtus;

| 5. | aicina Komisiju pēc jauna sastāva apstiprināšanas nekavējoties sagatavot un iesniegt Parlamentam un Padomei sarakstu, norādot, kurus no iepriekšējo Komisijas sastāvu likumdošanas priekšlikumiem tā ir iecerējusi uzturēt spēkā; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju pēc jauna sastāva apstiprināšanas nekavējoties sagatavot un iesniegt Parlamentam un Padomei sarakstu, norādot, kurus no iepriekšējo Komisijas sastāvu likumdošanas priekšlikumiem tā ir iecerējusi uzturēt spēkā;

| 6. | aicina Komisiju savā ikgadējā likumdošanas un darba programmā iekļaut to priekšlikumu sarakstu, kurus tā ir iecerējusi atsaukt vai grozīt, lai ļautu Parlamentam izteikt viedokli saskaņā ar līgumos paredzētajām Parlamenta prerogatīvām un augstāk minētajā pamatnolīgumā noteikto kārtību; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju savā ikgadējā likumdošanas un darba programmā iekļaut to priekšlikumu sarakstu, kurus tā ir iecerējusi atsaukt vai grozīt, lai ļautu Parlamentam izteikt viedokli saskaņā ar līgumos paredzētajām Parlamenta prerogatīvām un augstāk minētajā pamatnolīgumā noteikto kārtību;

| 7. | atzīmē, ka nevienā no spēkā esošajiem līgumiem nav atrunāta iespēja Komisijai atsaukt likumdošanas priekšlikumu, turpretim iespēju grozīt likumdošanas priekšlikumu paredz princips, saskaņā ar kuru Komisija var grozīt savu priekšlikumu, kamēr turpinās Kopienas tiesību akta pieņemšanas procedūra, kā tas skaidri noteikts EK līguma 250. panta 2. punktā; atzīst, ka šis princips ir piemērojams arī koplēmuma procedūrai, kā noteikts 251. pantā, un sadarbības procedūrai, kā noteikts 252. pantā; |
| --- | --- |

7.

atzīmē, ka nevienā no spēkā esošajiem līgumiem nav atrunāta iespēja Komisijai atsaukt likumdošanas priekšlikumu, turpretim iespēju grozīt likumdošanas priekšlikumu paredz princips, saskaņā ar kuru Komisija var grozīt savu priekšlikumu, kamēr turpinās Kopienas tiesību akta pieņemšanas procedūra, kā tas skaidri noteikts EK līguma 250. panta 2. punktā; atzīst, ka šis princips ir piemērojams arī koplēmuma procedūrai, kā noteikts 251. pantā, un sadarbības procedūrai, kā noteikts 252. pantā;

| 8. | tomēr atzīst, ka precīzi noteiktos gadījumos Komisijas spēja atsaukt likumdošanas priekšlikumu, kamēr turpinās tā pieņemšanas procedūra,






  — | izriet no Komisijas tiesībām uz likumdošanas iniciatīvu un ir loģisks papildinājums spējai grozīt priekšlikumu, |
| --- | --- | --- |

8.

tomēr atzīst, ka precīzi noteiktos gadījumos Komisijas spēja atsaukt likumdošanas priekšlikumu, kamēr turpinās tā pieņemšanas procedūra,

—

izriet no Komisijas tiesībām uz likumdošanas iniciatīvu un ir loģisks papildinājums spējai grozīt priekšlikumu,

| — | var palīdzēt stiprināt Komisijas lomu likumdošanas procesā, un |
| --- | --- |

—

var palīdzēt stiprināt Komisijas lomu likumdošanas procesā, un

| — | to var uzskatīt par pozitīvu elementu, kas nodrošina, lai Kopienas tiesību akta pieņemšanas procedūru un iestāžu savstarpējā dialoga mērķis ir veicināt “Kopienas intereses”; |
| --- | --- |

—

to var uzskatīt par pozitīvu elementu, kas nodrošina, lai Kopienas tiesību akta pieņemšanas procedūru un iestāžu savstarpējā dialoga mērķis ir veicināt “Kopienas intereses”;

| 9. | tomēr apgalvo, ka šī iespēja ir jāapsver, ņemot vērā dažādo iestāžu prerogatīvas likumdošanas procesā, kā noteikts līgumos, un saskaņā ar iestāžu lojālas savstarpējās sadarbības principu; |
| --- | --- |

9.

tomēr apgalvo, ka šī iespēja ir jāapsver, ņemot vērā dažādo iestāžu prerogatīvas likumdošanas procesā, kā noteikts līgumos, un saskaņā ar iestāžu lojālas savstarpējās sadarbības principu;

| 10. | uzsver, ka iespējas atsaukt vai grozīt likumdošanas priekšlikumu nedrīkst mainīt nevienas iestādes lomu likumdošanas procesā tā, lai apdraudētu iestāžu līdzsvaru, un ka iespēja atsaukt likumdošanas priekšlikumu nenozīmē, ka tiek atzītas Komisijas zināmas “veto tiesības”; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka iespējas atsaukt vai grozīt likumdošanas priekšlikumu nedrīkst mainīt nevienas iestādes lomu likumdošanas procesā tā, lai apdraudētu iestāžu līdzsvaru, un ka iespēja atsaukt likumdošanas priekšlikumu nenozīmē, ka tiek atzītas Komisijas zināmas “veto tiesības”;

| 11. | uzsver, ka likumdošanas priekšlikumu atsaukšanai vai grozīšanai ir jāpiemēro tie paši vispārējie principi, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedz priekšlikumus, proti, ir jāņem vērā Kopienas intereses un šādai rīcībai ir jābūt pienācīgi pamatotai; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka likumdošanas priekšlikumu atsaukšanai vai grozīšanai ir jāpiemēro tie paši vispārējie principi, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedz priekšlikumus, proti, ir jāņem vērā Kopienas intereses un šādai rīcībai ir jābūt pienācīgi pamatotai;

| 12. | neskarot Eiropas Kopienu Tiesas kompetenci noteikt līgumos iestādēm piešķirto prerogatīvu precīzu jomu un robežas, uzskata — ja iestādes definētu kopīgas pamatnostādnes, saskaņā ar kurām Komisija atsauc vai groza likumdošanas priekšlikumus un kuras papildina attiecīgos principus, kas jau ir noteikti Pamatnolīgumā par Parlamenta un Komisijas attiecībām un Iestāžu nolīgumā par tiesību aktu labāku izstrādi, tas būtu atzinīgi vērtējams solis, lai veicinātu likumdošanas procesa norisi un iestāžu savstarpējo dialogu; |
| --- | --- |

12.

neskarot Eiropas Kopienu Tiesas kompetenci noteikt līgumos iestādēm piešķirto prerogatīvu precīzu jomu un robežas, uzskata — ja iestādes definētu kopīgas pamatnostādnes, saskaņā ar kurām Komisija atsauc vai groza likumdošanas priekšlikumus un kuras papildina attiecīgos principus, kas jau ir noteikti Pamatnolīgumā par Parlamenta un Komisijas attiecībām un Iestāžu nolīgumā par tiesību aktu labāku izstrādi, tas būtu atzinīgi vērtējams solis, lai veicinātu likumdošanas procesa norisi un iestāžu savstarpējo dialogu;

| 13. | ierosina izskatīt šādas pamatnostādnes kārtībai, kādā Komisija atsauc un groza likumdošanas priekšlikumus:






  a) | Komisija principā var atsaukt vai grozīt likumdošanas priekšlikumu jebkurā brīdī, kamēr turpinās šā priekšlikuma pieņemšanas procedūra, ja vien Padome nav pieņēmusi lēmumu. Tas nozīmē, ka koplēmuma procedūrā un sadarbības procedūrā Komisija to vairs nevar darīt pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi kopējo nostāju, ja vien, pieņemot lēmumu par kopējo nostāju, Padome nav pārsniegusi pilnvaras grozīt Komisijas priekšlikumu, kā rezultātā lēmums faktiski ir pielīdzināms pašas Padomes likumdošanas iniciatīvai, kas Līgumā nav paredzēta; |
| --- | --- | --- |

13.

ierosina izskatīt šādas pamatnostādnes kārtībai, kādā Komisija atsauc un groza likumdošanas priekšlikumus:

a)

Komisija principā var atsaukt vai grozīt likumdošanas priekšlikumu jebkurā brīdī, kamēr turpinās šā priekšlikuma pieņemšanas procedūra, ja vien Padome nav pieņēmusi lēmumu. Tas nozīmē, ka koplēmuma procedūrā un sadarbības procedūrā Komisija to vairs nevar darīt pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi kopējo nostāju, ja vien, pieņemot lēmumu par kopējo nostāju, Padome nav pārsniegusi pilnvaras grozīt Komisijas priekšlikumu, kā rezultātā lēmums faktiski ir pielīdzināms pašas Padomes likumdošanas iniciatīvai, kas Līgumā nav paredzēta;

| b) | ja Parlaments ir noraidījis likumdošanas priekšlikumu vai ir ierosinājis tajā izdarīt būtiskus grozījumus vai ja Parlaments kā citādi ir pieprasījis, lai Komisija atsauc vai būtiski groza likumdošanas priekšlikumu, Komisija to pienācīgi apsver. Ja svarīgu iemeslu dēļ Komisija nolemj neņemt vērā Parlamenta pausto nostāju, tā paskaidro šāda lēmuma iemeslus, sniedzot Parlamentam paziņojumu; |
| --- | --- |

b)

ja Parlaments ir noraidījis likumdošanas priekšlikumu vai ir ierosinājis tajā izdarīt būtiskus grozījumus vai ja Parlaments kā citādi ir pieprasījis, lai Komisija atsauc vai būtiski groza likumdošanas priekšlikumu, Komisija to pienācīgi apsver. Ja svarīgu iemeslu dēļ Komisija nolemj neņemt vērā Parlamenta pausto nostāju, tā paskaidro šāda lēmuma iemeslus, sniedzot Parlamentam paziņojumu;

| c) | ja Komisija ir iecerējusi atsaukt vai grozīt likumdošanas priekšlikumu pēc pašas iniciatīvas, tā šo nodomu vispirms dara zināmu Parlamentam. Šo paziņojumu sniedz savlaicīgi, nodrošinot Parlamentam iespēju izteikt savu viedokli šajā jautājumā, un paziņojumā skaidri izklāsta iemeslus, kādēļ Komisija uzskata par vajadzīgu atsaukt vai grozīt konkrēto priekšlikumu. Komisija pienācīgi apsver Parlamenta viedokli. Ja svarīgu iemeslu dēļ Komisija nolemj atsaukt vai grozīt savu priekšlikumu pretēji Parlamenta gribai, tā paskaidro šāda lēmuma iemeslus, sniedzot Parlamentam paziņojumu; |
| --- | --- |

c)

ja Komisija ir iecerējusi atsaukt vai grozīt likumdošanas priekšlikumu pēc pašas iniciatīvas, tā šo nodomu vispirms dara zināmu Parlamentam. Šo paziņojumu sniedz savlaicīgi, nodrošinot Parlamentam iespēju izteikt savu viedokli šajā jautājumā, un paziņojumā skaidri izklāsta iemeslus, kādēļ Komisija uzskata par vajadzīgu atsaukt vai grozīt konkrēto priekšlikumu. Komisija pienācīgi apsver Parlamenta viedokli. Ja svarīgu iemeslu dēļ Komisija nolemj atsaukt vai grozīt savu priekšlikumu pretēji Parlamenta gribai, tā paskaidro šāda lēmuma iemeslus, sniedzot Parlamentam paziņojumu;

| 14. | uzsver — tas, cik lielā mērā Komisija ņem vērā Parlamenta viedokli par likumdošanas priekšlikumu atsaukšanu vai grozīšanu, ir šo divu iestāžu stabilas sadarbības pamatā esošās politiskās uzticības būtisks elements; |
| --- | --- |

14.

uzsver — tas, cik lielā mērā Komisija ņem vērā Parlamenta viedokli par likumdošanas priekšlikumu atsaukšanu vai grozīšanu, ir šo divu iestāžu stabilas sadarbības pamatā esošās politiskās uzticības būtisks elements;

| 15. | uzskata — ja Komisija atsauktu vai būtiski grozītu likumdošanas priekšlikumu, ietekmējot Parlamenta likumdevēja prerogatīvas, jautājumu vajadzētu nodot izskatīšanai attiecīgajās Parlamenta politiskajās institūcijās; turklāt uzskata — ja Komisija atsauktu likumdošanas priekšlikumu, ietekmējot abu likumdevēju iestāžu prerogatīvas, abas likumdevējas iestādes varētu uzskatīt, ka šī atsaukšana nav spēkā, un turpināt līgumos paredzēto procedūru līdz konkrētā tiesību akta pieņemšanai; |
| --- | --- |

15.

uzskata — ja Komisija atsauktu vai būtiski grozītu likumdošanas priekšlikumu, ietekmējot Parlamenta likumdevēja prerogatīvas, jautājumu vajadzētu nodot izskatīšanai attiecīgajās Parlamenta politiskajās institūcijās; turklāt uzskata — ja Komisija atsauktu likumdošanas priekšlikumu, ietekmējot abu likumdevēju iestāžu prerogatīvas, abas likumdevējas iestādes varētu uzskatīt, ka šī atsaukšana nav spēkā, un turpināt līgumos paredzēto procedūru līdz konkrētā tiesību akta pieņemšanai;

| 16. | uzskata — ja likumdošanas priekšlikums ir sagatavots saskaņā ar Līguma 138. pantu, Komisijai savlaicīgi jāinformē Eiropas Savienības darba devēji un darba ņēmēji par savu nodomu atsaukt vai būtiski grozīt likumdošanas priekšlikumu; |
| --- | --- |

16.

uzskata — ja likumdošanas priekšlikums ir sagatavots saskaņā ar Līguma 138. pantu, Komisijai savlaicīgi jāinformē Eiropas Savienības darba devēji un darba ņēmēji par savu nodomu atsaukt vai būtiski grozīt likumdošanas priekšlikumu;

| 17. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

17.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Sk. Pres-A-Courrier D(2006)300689).

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0194, pielikums.

---

Trešdiena, 2006. gada 17. maijs

| 7.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 297/144 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 297/144

---

PROTOKOLS

(2006/C 297 E/03)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Josep BORRELL FONTELLES

Priekšsēdētājs

1.   Sēdes atklāšana

Sēde tika atklāta plkst. 09.05.

2.   Priekšsēdētāja paziņojums

Sakarā ar Starptautisko dienu cīņai pret homofobiju sēdes vadītājs norādīja, ka LIBE komiteja šovakar organizē semināru “Lai darītu galu naidam”, un mudināja deputātus to aktīvi apmeklēt.

*

- *

Uzstājās: Agnes Schierhuber, kas paziņoja, ka kopš vakardienas viņu vajā nezināmas televīzijas filmēšanas grupa, kura, pēc viņas teiktā, pavada Hans-Peter Martin (sēdes vadītājs viņai atbildēja, ka par to tiks informēts Parlamenta Drošības dienests, lai tas varētu veikt attiecīgus pasākumus), Reinhard Rack par šo uzstāšanos, Hans-Peter Martin, lai sniegtu personisku paziņojumu saistībā ar Agnes Schierhuber uzstāšanos un Agnes Schierhuber par viņa uzstāšanos.

Uzstājās Javier Moreno Sánchez, kas iebilda pret apgalvojumiem par Spānijas valdības ministru, kuri izskanēja pirmdienas vienas minūtes runu laikā.

3.   Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību — Iestāžu nolīguma slēgšana par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (debates)

(debates)

Ziņojums par Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību [2004/2099(ACI)] — Budžeta komiteja

Referents: Reimer Böge (A6-0150/2006).

Ziņojums par Iestāžu nolīguma slēgšanu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību [2006/2028(ACI)] — Konstitucionālo jautājumu komiteja

Referents: Sérgio Sousa Pinto (A6-0144/2006).

Reimer Böge iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0150/2006).

Sérgio Sousa Pinto iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0144/2006).

Uzstājās: Karl-Heinz Grasser (Padomes pašreizējais priekšsēdētājs) un Dalia Grybauskaitė (Komisijas locekle).

Uzstājās: Glenys Kinnock (DEVE komitejas atzinuma sagatavotāja), Karl von Wogau (AFET komitejas atzinuma sagatavotājs), Jan Mulder (CONT komitejas atzinuma sagatavotājs), Constanze Angela Krehl (REGI komitejas atzinuma sagatavotāja), Bernadette Bourzai (AGRI komitejas atzinuma sagatavotāja), Rosa Miguélez Ramos (PECH komitejas atzinuma sagatavotāja), Ruth Hieronymi (CULT komitejas atzinuma sagatavotāja), Gérard Deprez (LIBE komitejas atzinuma sagatavotājs), Jean-Luc Dehaene PPE-DE grupas vārdā, Ralf Walter PSE grupas vārdā, un Anne E. Jensen ALDE grupas vārdā.

SĒDI VADA: Ingo FRIEDRICH

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Helga Trüpel Verts/ALE grupas vārdā, Esko Seppänen GUE/NGL grupas vārdā, Wojciech Roszkowski UEN grupas vārdā, Jana Bobošíková, pie grupām nepiederoša deputāte, Janusz Lewandowski, Bárbara Dührkop Dührkop, Kyösti Virrankoski, Johannes Voggenhuber, Pedro Guerreiro, Witold Tomczak, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Hans-Peter Martin, Salvador Garriga Polledo, Richard Corbett, Margarita Starkevičiūtė, Alyn Smith, Kyriacos Triantaphyllides, Jeffrey Titford, Sergej Kozlík, Ville Itälä, Szabolcs Fazakas, Jean Marie Beaupuy, Jens-Peter Bonde, Philip Claeys, Alain Lamassoure, Jo Leinen, Nathalie Griesbeck, Valdis Dombrovskis, Herbert Bösch, Markus Ferber, Neena Gill, Françoise Grossetête, Genowefa Grabowska, Mario Mauro, Yannick Vaugrenard, Othmar Karas, Marilisa Xenogiannakopoulou, Antonis Samaras, Giovanni Pittella, Wiesław Stefan Kuc, Karl-Heinz Grasser un Dalia Grybauskaitė.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 17. maija protokola 4.5. punkts un 2006. gada 17. maija protokola 4.4. punkts.

2006. gada 17. maija protokola 4.5. punkts un 2006. gada 17. maija protokola 4.4. punkts

(Sēde tika pārtraukta plkst. 11.25 pirms balsošanas laika un atsākta plkst. 11.35.)

(Sēde tika pārtraukta plkst. 11.25 pirms balsošanas laika un atsākta plkst. 11.35.)

SĒDI VADA: Josep BORRELL FONTELLES

Priekšsēdētājs

4.   Balsošanas laiks

Balsošanas rezultātu sīks izklāsts (grozījumi, atsevišķa balsošana, balsošana pa daļām u.c.) pieejams protokola pielikumā “Balsošanas rezultāti”.

4.1.   Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšana (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

(Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par Padomes ieteikumu par Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšanu [C6-0071/2006 — 2006/0801(CNS)] — Ekonomikas un monetārā komiteja

Referente: Pervenche Berès (A6-0136/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Aizklāts balsojums saskaņā ar Reglamenta 162. panta 1. punktu)

(Aizklāts balsojums saskaņā ar Reglamenta 162. panta 1. punktu)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”1. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”1. punkts)

LĒMUMA PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0207).

(P6_TA(2006)0207).

4.2.   Pievienošanās Ženēvas aktam par [rūpniecisko] dizainparaugu starptautisko reģistrāciju * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

(Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko apstiprina Eiropas Kopiena pievienošanos Hāgas vienošanās par [rūpniecisko] dizainparaugu starptautisko reģistrāciju Ženēvas aktam, kurš pieņemts 1999. gada 2. jūlijā [COM(2005)0687 — C6-0061/2006 — 2005/0273(CNS)] — Juridiskā komiteja

Referents: Michel Rocard (A6-0166/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”2. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”2. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0208).

(P6_TA(2006)0208).

4.3.   Pasākumi, lai stātos spēkā pievienošanās Ženēvas aktam par [rūpniecisko] dizainparaugu starptautisko reģistrāciju * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

(Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 6/2002 un (EK) Nr. 40/94, lai nodrošinātu, ka stājas spēkā Eiropas Kopienas pievienošanās Hāgas vienošanās par [rūpniecisko] dizainparaugu starptautisko reģistrāciju Ženēvas aktam [COM(2005)0689 — C6-0058/2006 — 2005/0274(CNS)] — Juridiskā komiteja

Referents: Michel Rocard (A6-0167/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”3. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”3. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0209).

(P6_TA(2006)0209).

4.4.   Iestāžu nolīguma slēgšana par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par Iestāžu nolīguma slēgšanu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību [2006/2028(ACI)] — Konstitucionālo jautājumu komiteja

Referents: Sérgio Sousa Pinto (A6-0144/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”4. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”4. punkts)

LĒMUMA PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0210).

(P6_TA(2006)0210).

4.5.   Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību [2004/2099(ACI)] — Budžeta komiteja

Referents: Reimer Böge (A6-0150/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”5. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”5. punkts)

LĒMUMA PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0210).

(P6_TA(2006)0210).

*

- *

Uzstājās: Wolfgang Schüssel (Padomes pašreizējais priekšsēdētājs) un Josep Borrell Fontelles (Parlamenta priekšsēdētājs), lai sniegtu īsus paziņojumus.

Parlamenta priekšsēdētājs Josep Borrell Fontelles, Padomes pašreizējais priekšsēdētājs Wolfgang Schüssel un komisāre Dalia Grybauskaitė — kuriem pievienojās BUDG komitejas priekšsēdētājs priekšsēdētājs Janusz Lewandowski, AFCO komitejas priekšsēdētājs Jo Leinen un sarunu vadītāji Reimer Böge un Sérgio Sousa Pinto (referenti) — parakstīja Iestāžu nolīgumu.

5.   Svinīga sēde — Grieķija

No plkst. 12.00 līdz plkst. 12.35 notika Parlamenta svinīgā sēde saistībā ar Grieķijas Republikas prezidenta Karolos Papoulias vizīti.

SĒDI VADA: Alejo VIDAL-QUADRAS

Priekšsēdētāja vietnieks

6.   Balsošanas laiks (turpinājums)

(turpinājums)

6.1.   Kravu autopārvadājumu sistēmas ekoloģisko īpašību uzlabošana (“Marco Polo II”) ***I (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido otro “Marco Polo ”programmu Kopienas finansiālās palīdzības piešķiršanai, lai uzlabotu kravu autopārvadājumu sistēmas ekoloģiskās īpašības (“Marco Polo II”) [COM(2004)0478 — C6-0088/2004 — 2004/0157(COD)] — Transporta un tūrisma komiteja

Referents: Reinhard Rack (A6-0408/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”6. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”6. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0211).

(P6_TA(2006)0211).

NORMATĪVAS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0211).

(P6_TA(2006)0211).

6.2.   Konkrētu pārnēsājamu sūkļveida encefalopātu profilakses, kontroles un izskaušanas noteikumi ***I (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, kas nosaka noteikumus par konkrētu pārnēsājamu, sūkļveidīgu encefalopātu profilaksi, kontroli un izskaušanu [COM(2004)0775 — C6-0223/2004 — 2004/0270B(COD)] — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referente: Dagmar Roth-Behrendt (A6-0161/2006)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”7. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”7. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0212).

(P6_TA(2006)0212).

NORMATĪVAS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0212).

(P6_TA(2006)0212).

6.3.   Eiropas standartizācijas finansējums ***I (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas standartizācijas finansējumu [COM(2005)0377 — C6-0252/2005 — 2005/0157(COD)] — Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja

Referente: Zita Pleštinská (A6-0107/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”8. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”8. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0213).

(P6_TA(2006)0213).

NORMATĪVAS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0213).

(P6_TA(2006)0213).

6.4.   Valsts finanses Ekonomikas un monetārajā savienībā (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par valsts finansēm Ekonomikas un monetārajā savienībā (EMS) [2005/2166(INI)] — Ekonomikas un monetārā komiteja

Referents: Dariusz Rosati (A6-0162/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”9. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”9. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0214).

(P6_TA(2006)0214).

Par balsojumu uzstājās:

Par balsojumu uzstājās:

Dariusz Rosati (referents) ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 10, un to iekļāva (grozījumu Nr. 10 pēc tam noraidīja).

7.   Balsojumu skaidrojumi

Rakstiski balsojumu skaidrojumi

Rakstiski balsojumu skaidrojumi

Balsojumu skaidrojumi, kas saskaņā ar Reglamenta 163. panta 3. punktu ir iesniegti rakstiski, ir iekļauti šīs sēdes stenogrammā.

Mutiski balsojumu skaidrojumi

Mutiski balsojumu skaidrojumi

Reimer Böge ziņojums — A6-0150/2006

| — | Hubert Pirker |
| --- | --- |

—

Hubert Pirker

Reinhard Rack ziņojums — A6-0408/2005

| — | Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Andreas Mölzer

8.   Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Balsojumu labojumi

Balsojumu labojumi

Balsojumu labojumi ir pieejami vietnē Sittings Live, Results of votes (roll-call votes), kā arī protokola pielikuma “Rezultāti balsošanai pēc saraksta ”drukātajā versijā.

Sittings Live

Results of votes (roll-call votes)

Elektronisko versiju Parlamenta vietnē Europarl regulāri atjauninās ne ilgāk kā divas nedēļas pēc balsošanas dienas.

Europarl

Pēc tam sagatavos balsojumu labojumu saraksta galīgo variantu, lai to varētu iztulkot un publicēt “Oficiālajā Vēstnesī”.

Nodomi balsot

Nodomi balsot

Tika paziņots par šādiem nodomiem balsot (attiecībā uz nenodotajām balsīm):

Sérgio Sousa Pinto ziņojums — A6-0144/2006

| — | grozījums Nr. 1

  pret: Richard Corbett, Lívia Járóka |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 1

pret: Richard Corbett, Lívia Járóka

pret:

| — | galīgais balsojums

  par: Martin Schulz |
| --- | --- |

—

galīgais balsojums

par: Martin Schulz

par:

Reimer Böge ziņojums — A6-0150/2006

| — | 5. punkts

  par: Emilio Menéndez del Valle

  pret: Holger Krahmer, Brigitte Douay |
| --- | --- |

—

5. punkts

par: Emilio Menéndez del Valle

par:

pret: Holger Krahmer, Brigitte Douay

pret:

| — | grozījums Nr. 2

  pret: Holger Krahmer, Emilio Menéndez del Valle |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 2

pret: Holger Krahmer, Emilio Menéndez del Valle

pret:

| — | grozījums Nr. 3

  atturas: Holger Krahmer |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 3

atturas: Holger Krahmer

atturas:

| — | 10. punkts

  atturas: Holger Krahmer |
| --- | --- |

—

10. punkts

atturas: Holger Krahmer

atturas:

| — | grozījums Nr. 11

  par: Holger Krahmer |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 11

par: Holger Krahmer

par:

| — | lēmums (kopumā)

  atturas: Holger Krahmer |
| --- | --- |

—

lēmums (kopumā)

atturas: Holger Krahmer

atturas:

Zita Pleštinská ziņojums — A6-0107/2006

| — | normatīvā rezolūcija

  par: Othmar Karas |
| --- | --- |

—

normatīvā rezolūcija

par: Othmar Karas

par:

Hannu Takkula paziņoja, ka viņš nevarēja nobalsot par grozījumu Nr. 1 Sousa Pinto ziņojumā, jo viņa balsošanas iekārta nedarbojās.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 12.50 un atsākta plkst. 15.00.)

(Sēde tika pārtraukta plkst. 12.50 un atsākta plkst. 15.00.)

SĒDI VADA: Luigi COCILOVO

Priekšsēdētāja vietnieks

9.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Jules Maaten, Jean-Louis Bourlanges un Den Dover informēja, ka viņi bija klāt, bet viņu vārdu apmeklējumu reģistrā nav.

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

10.   Cilvēktiesības pasaulē 2005. gadā, ES politika (debates)

(debates)

Ziņojums par ikgadējo ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē 2005. gadā un ES politiku šajā jomā [2005/2203(INI)] — Ārlietu komiteja

Referents: Richard Howitt (A6-0158/2006).

Richard Howitt iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Hans Winkler (Padomes pašreizējais priekšsēdētājs) un Benita Ferrero-Waldner (Komisijas locekle).

Uzstājās: Raül Romeva i Rueda (FEMM komitejas atzinuma sagatavotājs), Simon Coveney PPE-DE grupas vārdā, Elena Valenciano Martínez-Orozco PSE grupas vārdā, Johan Van Hecke ALDE grupas vārdā, Hélène Flautre Verts/ALE grupas vārdā, Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā, Georgios Karatzaferis IND/DEM grupas vārdā, Inese Vaidere UEN grupas vārdā, Luca Romagnoli, pie grupām nepiederošs deputāts, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Józef Pinior, Elizabeth Lynne, Feleknas Uca, James Hugh Allister, Laima Liucija Andrikienė, Aloyzas Sakalas, Sajjad Karim, Marek Aleksander Czarnecki, Maria da Assunção Esteves, John Attard-Montalto un Anneli Jäätteenmäki.

SĒDI VADA: Janusz ONYSZKIEWICZ

Priekšsēdētāja vietnieks

Interviennent Bogusław Sonik, Zita Gurmai, Benita Ferrero-Waldner et Hans Winkler.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 18. maija protokola 5.6. punkts.

11.   Attīstības un ekonomiskās sadarbības finansēšanas instruments ***I — Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments ***I — Stabilitātes instruments ***I — Pirmspievienošanās atbalsta instruments (IPA) * (debates)

(debates)

Otrais ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par attīstības un ekonomiskās sadarbības finansēšanas instrumenta izveidi [COM(2004)0629 — C6-0128/2004 — 2004/0220(COD)] — Attīstības komiteja

Referents: Gay Mitchell (A6-0109/2006).

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka vispārējos noteikumus, izveidojot Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu [COM(2004)0628 — C6-0129/2004 — 2004/0219(COD)] — Ārlietu komiteja

Referents: Konrad Szymański (A6-0164/2006).

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Stabilitātes instrumentu [COM(2004)0630 — C6-0251/2004 — 2004/0223(COD)] — Ārlietu komiteja

Referente: Angelika Beer (A6-0157/2006).

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido Pirmspievienošanās atbalsta instrumentu (IPA) [COM(2004)0627 — C6-0047/2005 — 2004/0222(CNS)] — Ārlietu komiteja

Referents: István Szent-Iványi (A6-0155/2006).

Uzstājās: Benita Ferrero-Waldner (Komisijas locekle) un Hans Winkler (Padomes pašreizējais priekšsēdētājs).

Gay Mitchell iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0109/2006).

Konrad Szymański iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0164/2006).

Angelika Beer iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0157/2006).

István Szent-Iványi iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0155/2006).

Uzstājās: Irena Belohorská (AFET komitejas atzinuma sagatavotāja) (A6-0109/2006), Mauro Zani (DEVE komitejas atzinuma sagatavotājs) (A6-0164/2006), Ignasi Guardans Cambó (CULT komitejas atzinuma sagatavotājs) (A6-0164/2006), Elisabeth Schroedter (EMPL komitejas atzinuma sagatavotāja) (A6-0164/2006), László Surján (BUDG komitejas atzinuma sagatavotājs) (A6-0164/2006), Andres Tarand (ITRE komitejas atzinuma sagatavotājs) (A6-0164/2006), Barbara Kudrycka (LIBE komitejas atzinuma sagatavotāja) (A6-0164/2006), Tokia Saïfi (INTA komitejas atzinuma sagatavotāja) (A6-0164/2006), Lambert van Nistelrooij (REGI komitejas atzinuma sagatavotājs) (A6-0164/2006), Zbigniew Zaleski (INTA komitejas atzinuma sagatavotājs) (A6-0155/2006), Gábor Harangozó (REGI komitejas atzinuma sagatavotājs) (A6-0155/2006), Pierre Schapira (DEVE komitejas atzinuma sagatavotājs) (A6-0157/2006), Antonis Samaras (BUDG komitejas atzinuma sagatavotājs) (A6-0157/2006), David Martin (INTA komitejas atzinuma sagatavotājs) ((A6-0109/2006) (A6-0157/2006)), Charles Tannock PPE-DE grupas vārdā, Miguel Angel Martínez Martínez PSE grupas vārdā, Frithjof Schmidt Verts/ALE grupas vārdā, Luisa Morgantini GUE/NGL grupas vārdā, un Paul Marie Coûteaux IND/DEM grupas vārdā.

SĒDI VADA: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Priekšsēdētāja vietniece

Uzstājās: Eoin Ryan UEN grupas vārdā, Tunne Kelam, Margrietus van den Berg, Marie Anne Isler Béguin, Tobias Pflüger, Derek Roland Clark, Mieczysław Edmund Janowski, Giorgos Dimitrakopoulos, Ana Maria Gomes, Gisela Kallenbach, Nirj Deva, Marianne Mikko, Elmar Brok, Justas Vincas Paleckis, Hubert Pirker, Alexandra Dobolyi, Panagiotis Beglitis, Libor Rouček, Riitta Myller, Hans Winkler un Benita Ferrero-Waldner.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: A6-0109/2006: 18.05.2006.; A6-0164/2006, A6-0157/2006 un A6-0155/2006: jūnija sesijā.

A6-0109/2006: 18.05.2006.; A6-0164/2006, A6-0157/2006 un A6-0155/2006: jūnija sesijā.

12.   Jautājumu laiks (jautājumi Padomei)

(jautājumi Padomei)

Parlaments izskatīja vairākus jautājumus Padomei (B6-0207/2006).

Pirmā daļa

Pirmā daļa

Jautājums Nr. 1 (Bernd Posselt): Horvātijas pievienošanās.

Hans Winkler (Padomes pašreizējais priekšsēdētājs) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Bernd Posselt, Richard Corbett un Reinhard Rack.

Jautājums Nr. 2 (Paulo Casaca): Eiropiešu ģimeņu izraidīšana no Kanādas.

Hans Winkler atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Paulo Casaca.

Jautājums Nr. 3 (Elena Valenciano Martínez-Orozco): Sieviešu un bērnu apcietināšana Irānā.

Hans Winkler atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Elena Valenciano Martínez-Orozco, Philip Bushill-Matthews un Hubert Pirker.

Jautājums Nr. 4 (Laima Liucija Andrikienė): Efektīvi saskaņotas kopējas ES enerģētikas politikas nepieciešamība.

Hans Winkler atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Paul Rübig un Richard Seeber.

Otrā daļa

Otrā daļa

Jautājums Nr. 5 (Mairead McGuinness): Tiešie nodokļi.

Alfred Finz (Padomes pašreizējais priekšsēdētājs) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Gay Mitchell (aizstājot autoru) un Andreas Mölzer.

Jautājums Nr. 6 (Katerina Batzeli): Nodokļu noteikumu lielāka saskaņotība.

Jautājums Nr. 10 (Othmar Karas): Uzņēmumu peļņas nodokļa vienotā bāze.

Alfred Finz (Padomes pašreizējais priekšsēdētājs) atbildēja uz šiem jautājumiem, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Stavros Arnaoutakis (aizstājot autoru) un Othmar Karas.

Jautājums Nr. 7 (Eoin Ryan): Nodokļu saskaņošana.

Alfred Finz atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Eoin Ryan un Eugenijus Gentvilas.

Jautājums Nr. 8 (Robert Evans): Nodokļu oāzes.

Alfred Finz atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Robert Evans un Hubert Pirker.

Jautājums Nr. 9 (Gay Mitchell): Ekonomikas un fiskālais pamats.

Alfred Finz atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Gay Mitchell un Andreas Mölzer.

Uz jautājumiem, uz kuriem netika atbildēts laika trūkuma dēļ, sniegs rakstiskas atbildes (sk. sēdes stenogrammas pielikumu).

sk. sēdes stenogrammas pielikumu

Padomei atvēlētais jautājumu laiks ir beidzies.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 19.30 un atsākta plkst. 21.00.)

(Sēde tika pārtraukta plkst. 19.30 un atsākta plkst. 21.00.)

SĒDI VADA: Alejo VIDAL-QUADRAS

Priekšsēdētāja vietnieks

13.   Enerģētikas kopienas līguma noslēgšana *** — Dienvidaustrumeiropas Enerģētikas kopienas līgums (debates)

(debates)

Ieteikums par priekšlikumu Padomes lēmumam, lai Eiropas Kopiena noslēgtu Enerģētikas kopienas līgumu [13886/1/2005 — C6-0435/2005 — 2005/0178(AVC)] — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

Referents: Giles Chichester (A6-0134/2006).

Mutisks jautājums (O-0024/2006), ko uzdeva Giles Chichester ITRE komitejas vārdā Padomei: Dienvidaustrumeiropas Enerģētikas kopienas līgums (B6-0020/2006).

Mutisks jautājums (O-0025/2006), ko uzdeva Giles Chichester ITRE komitejas vārdā Komisijai: Dienvidaustrumeiropas Enerģētikas kopienas līgums (B6-0206/2006).

Giles Chichester iepazīstināja ar ieteikumu un izvērsa mutiskos jautājumus.

Hans Winkler (Padomes pašreizējais priekšsēdētājs) un Andris Piebalgs (Komisijas loceklis) atbildēja uz mutiskajiem jautājumiem.

Uzstājās: Jerzy Buzek PPE-DE grupas vārdā, Reino Paasilinna PSE grupas vārdā, Fiona Hall ALDE grupas vārdā, Rebecca Harms Verts/ALE grupas vārdā, Vladimír Remek GUE/NGL grupas vārdā, Nils Lundgren IND/DEM grupas vārdā, András Gyürk, Britta Thomsen, Derek Roland Clark, Paul Rübig, Hans Winkler un Andris Piebalgs.

Rezolūcijas priekšlikums, kas saskaņā ar Reglamenta 108. panta 5. punktu ir iesniegts debašu noslēgumā:

| — | Giles Chichester ITRE komitejas vārdā par Eiropas Kopienas līguma noslēgšanu, ar kuru izveido Enerģētikas kopienu (B6-0279/2006). |
| --- | --- |

—

Giles Chichester ITRE komitejas vārdā par Eiropas Kopienas līguma noslēgšanu, ar kuru izveido Enerģētikas kopienu (B6-0279/2006).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 18. maija protokola 5.5. punkts un 2006. gada 18. maija protokola 5.11. punkts.

14.   Komisijas gada politikas stratēģija (2007. gada budžets) (debates)

(debates)

Ziņojums par 2007. gada budžetu — Komisijas gada politikas stratēģijas ziņojums [2006/2020(BUD)] — Budžeta komiteja

Referents: James Elles (A6-0154/2006).

James Elles iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Dalia Grybauskaitė (Komisijas locekle).

Uzstājās: Jürgen Schröder (DEVE komitejas atzinuma sagatavotājs), David Martin (INTA komitejas atzinuma sagatavotājs), Janusz Lewandowski PPE-DE grupas vārdā, Catherine Guy-Quint PSE grupas vārdā, Kyösti Virrankoski ALDE grupas vārdā, Gérard Onesta Verts/ALE grupas vārdā, Esko Seppänen GUE/NGL grupas vārdā, Nils Lundgren IND/DEM grupas vārdā, Sergej Kozlík, pie grupām nepiederošs deputāts, Salvador Garriga Polledo, Neena Gill, Anne E. Jensen, Ingeborg Gräßle, Paulo Casaca, Gérard Deprez, László Surján, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Agnes Schierhuber, Brigitte Douay, Antonis Samaras un Albert Jan Maat.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 18. maija protokola 5.7. punkts.

15.   Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā — Kopienas stratēģijas pamatnostādnes no 2007. līdz 2013. gadam (debates)

(debates)

Ziņojums par sagatavošanu piekrišanas procedūrai par Kopienas stratēģijas pamatnostādnēm no 2007. līdz 2013. gadam (Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā) [2006/2086(INI)] — Reģionālās attīstības komiteja

Referente: Constanze Angela Krehl (A6-0175/2006).

Constanze Angela Krehl iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Andris Piebalgs (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Zsolt László Becsey (TRAN komitejas atzinuma sagatavotājs), Jan Olbrycht PPE-DE grupas vārdā, Riitta Myller PSE grupas vārdā, Jean Marie Beaupuy ALDE grupas vārdā, Elisabeth Schroedter Verts/ALE grupas vārdā, Bairbre de Brún GUE/NGL grupas vārdā, Rolf Berend, Ewa Hedkvist Petersen, Jan Březina, Inés Ayala Sender, Ambroise Guellec, Gábor Harangozó, Sérgio Marques un Andris Piebalgs.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 18. maija protokola 5.2. punkts.

16.   Nākamās sēdes darba kārtība

Tika noteikta nākamās dienas sēdes darba kārtība (dokuments “Darba kārtība ”PE 373.210/OJJE).

17.   Sēdes slēgšana

Sēde tika slēgta plkst. 23.55.

Julian Priestley

Ģenerālsekretārs

Miroslav Ouzký

Priekšsēdētāja vietnieks

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Andersson, Andrejevs, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barsi-Pataky, Batten, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gabriele, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karatzaferis, Karim, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Losco, Lucas, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Patrie, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Valenciano Martínez-Orozco, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vidal-Quadras, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Novērotāji:

Ali Nedzhmi, Anastase Roberta Alma, Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Christova Christina Velcheva, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dimitrov Martin, Dîncu Vasile, Duca Viorel, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Husmenova Filiz, Iacob Ridzi Monica Maria, Ilchev Stanimir, Ivanova Iglika, Kazak Tchetin, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Muscă Monica Octavia, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Szabó Károly Ferenc, Ţicău Silvia Adriana, Tîrle Radu, Vigenin Kristian, Zgonea Valeriu Ştefan

---

I PIELIKUMS

BALSOJUMU REZULTĀTI

Saīsinājumu un simbolu saraksts

| + | pieņemts |
| --- | --- |
| - | noraidīts |
| ↓ | zaudējis spēku |
| A | atsaukts |
| PS (..., ..., ...) | balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas) |
| EB (..., ..., ...) | elektroniskā balsošana (par, pret, atturas) |
| bd | balsošana pa daļām |
| ats. | atsevišķa balsošana |
| groz. | grozījums |
| KG | kompromisa grozījums |
| AD | attiecīgā daļa |
| S | svītrojošs grozījums |
| = | identiski grozījumi |
| § | punkts |
| pants | pants |
| apsv. | apsvērums |
| RP | rezolūcijas priekšlikums |
| KRP | kopīgs rezolūcijas priekšlikums |
| AIZKL | aizklāta balsošana |

+

pieņemts

-

noraidīts

↓

zaudējis spēku

A

atsaukts

PS (..., ..., ...)

balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas)

EB (..., ..., ...)

elektroniskā balsošana (par, pret, atturas)

bd

balsošana pa daļām

ats.

atsevišķa balsošana

groz.

grozījums

KG

kompromisa grozījums

AD

attiecīgā daļa

S

svītrojošs grozījums

=

identiski grozījumi

§

punkts

pants

pants

apsv.

apsvērums

RP

rezolūcijas priekšlikums

KRP

kopīgs rezolūcijas priekšlikums

AIZKL

aizklāta balsošana

1.   Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšana

Ziņojums: Pervenche BERÈS (A6-0136/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | 359, 110, 35 |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

359, 110, 35

Notika aizklāta balsošana (Reglamenta 162. panta 1. punkts).

2.   Pievienošanās Ženēvas aktam par rūpniecisko dizainparaugu starptautisko reģistrāciju *

Ziņojums: Michel ROCARD (A6-0166/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

3.   Pasākumi nolūkā īstenot pievienošanos Ženēvas aktam par rūpniecisko dizainparaugu starptautisko reģistrāciju *

Ziņojums: Michel ROCARD (A6-0167/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

4.   Iestāžu nolīguma slēgšana par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu vadību

Ziņojums: Sérgio SOUSA PINTO (A6-0144/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 1 | GUE/NGL | PS | - | 122, 451, 14 |
| § | sākotnējais teksts | PS | + | 453, 119, 35 |
| Aiz § 1 | 2 | Verts/ALE | | - | |
| 3 | Verts/ALE | | - | |
| 4 | Verts/ALE | | - | |
| Balsojums: lēmums (kopumā) | PS | + | 418, 187, 15 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

§ 1

1

GUE/NGL

PS

-

122, 451, 14

§

sākotnējais teksts

PS

+

453, 119, 35

Aiz § 1

2

Verts/ALE

-

3

Verts/ALE

-

4

Verts/ALE

-

Balsojums: lēmums (kopumā)

PS

+

418, 187, 15

Grozījumi Nr. 2, 3 un 4 ir kļūdaini attiecināti uz R. Böge ziņojumu (A6-0150/2006).

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: § 1

GUE/NGL: groz. Nr. 1 un galīgais balsojums

5.   Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu vadību

Ziņojums: Reimer BÖGE (A6-0150/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 5 | § | sākotnējais teksts | PS | + | 445, 167, 15 |
| § 6 | 1 | Verts/ALE | | - | |
| § 7 | 2 | Verts/ALE | PS | - | 115, 502, 13 |
| § 10 | 3 | Verts/ALE | PS | - | 158, 458, 13 |
| § | sākotnējais teksts | PS | + | 455, 173, 10 |
| § 11 | § | sākotnējais teksts | PS | + | 478, 142, 15 |
| D apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Balsojums: lēmums (kopumā) | PS | + | 440, 190, 14 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

§ 5

§

sākotnējais teksts

PS

+

445, 167, 15

§ 6

1

Verts/ALE

-

§ 7

2

Verts/ALE

PS

-

115, 502, 13

§ 10

3

Verts/ALE

PS

-

158, 458, 13

§

sākotnējais teksts

PS

+

455, 173, 10

§ 11

§

sākotnējais teksts

PS

+

478, 142, 15

D apsv.

§

sākotnējais teksts

ats.

+

Balsojums: lēmums (kopumā)

PS

+

440, 190, 14

Grozījumi Nr. 4, 5 un 6 ir kļūdaini attiecināti uz R. Böge ziņojumu. Tie attiecas uz Sousa Pinto ziņojumu (A6-0144/2006).

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PSE: § 5, 10 un 11, kā arī galīgais balsojums

GUE/NGL: galīgais balsojums

IND/DEM: galīgais balsojums

Verts/ALE: groz. Nr. 2 un 3, kā arī galīgais balsojums

PPE-DE: § 10

Pieprasījumi balsot atsevišķi

Verts/ALE: D apsvērums, § 5, 11

6.   Kravu autopārvadājumu sistēmas ekoloģisko īpašību uzlabošana (“Marco Polo II”) ***I

Ziņojums: Reinhard RACK (A6-0408/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. bloks:




  kompromisa grozījumi | 38-61
  63-66
  68-69
  71
  74-80 | PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE + UEN | | + | |
| 1. bloks:




  kompromisa grozījumi




  atsevišķi balsojumi | 62 | PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE + UEN | ats. | + | |
| 67 | PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE + UEN | ats. | + | |
| 70 | PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE + UEN | ats. | + | |
| 72 | PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE + UEN | ats. | + | |
| 2. bloks:




  atbildīgās komitejas iesniegtie grozījumi — atsevišķi balsojumi | 1-14
  16-24
  26-27
  29-30
  32-33
  35-37 | komiteja | | ↓ | |
| 2. bloks:




  atbildīgās komitejas iesniegtie grozījumi — atsevišķi balsojumi | 15 | komiteja | ats. | ↓ | |
| 25 | komiteja | ats. | ↓ | |
| 28 | komiteja | ats. | ↓ | |
| 31 | komiteja | ats. | ↓ | |
| 34 | komiteja | ats. | ↓ | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

1. bloks:

kompromisa grozījumi

38-61

63-66

68-69

71

74-80

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE + UEN

+

1. bloks:

kompromisa grozījumi

atsevišķi balsojumi

62

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE + UEN

ats.

+

67

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE + UEN

ats.

+

70

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE + UEN

ats.

+

72

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE + UEN

ats.

+

2. bloks:

atbildīgās komitejas iesniegtie grozījumi — atsevišķi balsojumi

1-14

16-24

26-27

29-30

32-33

35-37

komiteja

↓

2. bloks:

atbildīgās komitejas iesniegtie grozījumi — atsevišķi balsojumi

15

komiteja

ats.

↓

25

komiteja

ats.

↓

28

komiteja

ats.

↓

31

komiteja

ats.

↓

34

komiteja

ats.

↓

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Grozījumu Nr. 80 atcēla un aizstāja ar grozījumu Nr. 73.

Pieprasījumi balsot atsevišķi

GUE/NGL: groz. Nr. 15, 25, 28, 31, 34, 62, 67, 70, 72

7.   Noteikumi par konkrētu pārnēsājamu, sūkļveidīgu encefalopātu profilaksi, kontroli un izskaušanu ***I

Ziņojums: Dagmar ROTH-BEHRENDT (A6-0161/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. bloks: kompromisa grozījumi | 1-3
  9-11
  13
  16-19
  22-23
  26-29
  31-33
  35
  42-47
  49
  51-56 | komiteja




  PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE +




  GUE/NGL | | + | |
| 41 | PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE | ats. | + | |
| 48 | PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE | ats. | + | |
| 2. bloks | 5
  12
  14-15
  20-21
  24
  30
  34
  38-39 | komiteja | | ↓ | |
| 3. bloks | 4
  6-8
  36
  37
  40 | komiteja | | - | |
| 1. pants, aiz 5. punkta | 57 | PPE-DE | EB | - | 215, 346, 6 |
| 50 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE +
  GUE/NGL | | + | |
| 25 | komiteja | | ↓ | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

1. bloks: kompromisa grozījumi

1-3

9-11

13

16-19

22-23

26-29

31-33

35

42-47

49

51-56

komiteja

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE +

GUE/NGL

+

41

PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE

ats.

+

48

PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE

ats.

+

2. bloks

5

12

14-15

20-21

24

30

34

38-39

komiteja

↓

3. bloks

4

6-8

36

37

40

komiteja

-

1. pants, aiz 5. punkta

57

PPE-DE

EB

-

215, 346, 6

50

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE +

GUE/NGL

+

25

komiteja

↓

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Dažādi

GUE/NGL grupa neparakstīja grozījumus Nr. 41 un 48.

Pieprasījumi balsot atsevišķi

GUE/NGL: groz. Nr. 41 un 48

8.   Eiropas standartizācijas finansējums ***I

Ziņojums: Zita PLĚSTINSKÁ (A6-0107/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 2-3
  5-18
  20-21
  23-26 | komiteja | | + | |
| 3. pants, § 2 | 27 | PPE-DE, PSE + ALDE | | + | |
| 5. pants, § 1 | 28 | PPE-DE, PSE + ALDE | | + | |
| 19 | komiteja | | ↓ | |
| 5. pants, aiz § 3 | 29 | PPE-DE, PSE + ALDE | | + | |
| 5. apsv. | 30 | PPE-DE, PSE + ALDE | | + | |
| 4 | komiteja | | ↓ | |
| Aiz 7. apsv. | 31 | PPE-DE, PSE + ALDE | | + | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | PS | + | 535, 25, 14 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

2-3

5-18

20-21

23-26

komiteja

+

3. pants, § 2

27

PPE-DE, PSE + ALDE

+

5. pants, § 1

28

PPE-DE, PSE + ALDE

+

19

komiteja

↓

5. pants, aiz § 3

29

PPE-DE, PSE + ALDE

+

5. apsv.

30

PPE-DE, PSE + ALDE

+

4

komiteja

↓

Aiz 7. apsv.

31

PPE-DE, PSE + ALDE

+

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

PS

+

535, 25, 14

Grozījumi Nr. 1 un 22 neattiecas uz visām valodām, un tāpēc par tiem nebalsoja (Reglamenta 151. panta 1. punkta d) apakšpunkts).

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM: galīgais balsojums

9.   Valsts finanses Ekonomikas un monetārajā savienībā

Ziņojums: Dariusz ROSATI (A6-0162/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 3 | 4 | PSE | | - | |
| § 6 | 5 | PSE | | + | |
| 1 | Verts/ALE | | - | |
| Aiz § 6 | 6 | PSE | | - | |
| § 7 | 13 | GUE/NGL | | - | |
| § 8 | 7 | PSE | bd | | |
| 1/EB | - | 264, 267, 15 |
| 2 | + | |
| Aiz § 8 | 14 | GUE/NGL | | - | |
| 15 | GUE/NGL | bd | | |
| 1 | - | |
| 2 | ↓ | |
| § 10 | 2 | Verts/ALE | | - | |
| 8 | PSE | EB | + | 266, 245, 37 |
| 16 | GUE/NGL | | - | |
| Aiz § 10 | 9 | PSE | | - | |
| 10 | PSE | EB | - | 263, 273, 8 |
| § 11 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 13 | 3 | Verts/ALE | | - | |
| 17 | GUE/NGL | | - | |
| § 19 | 11 | PSE | | + | |
| Aiz § 22 | 12 | PSE | | - | |
| Aiz § 24 | 18 | GUE/NGL | | - | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

§ 3

4

PSE

-

§ 6

5

PSE

+

1

Verts/ALE

-

Aiz § 6

6

PSE

-

§ 7

13

GUE/NGL

-

§ 8

7

PSE

bd

1/EB

-

264, 267, 15

2

+

Aiz § 8

14

GUE/NGL

-

15

GUE/NGL

bd

1

-

2

↓

§ 10

2

Verts/ALE

-

8

PSE

EB

+

266, 245, 37

16

GUE/NGL

-

Aiz § 10

9

PSE

-

10

PSE

EB

-

263, 273, 8

§ 11

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 13

3

Verts/ALE

-

17

GUE/NGL

-

§ 19

11

PSE

+

Aiz § 22

12

PSE

-

Aiz § 24

18

GUE/NGL

-

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Pieprasījumi balsot pa daļām

Verts/ALE

§ 11

1. daļa:“uzsver, ka ES ... valstu finanšu tendencēm,”

2. daļa:“atzīmējot, ka dalībvalstu ... izaugsmes prognozēm Eiropā;”

Nr. 15

1. daļa:“prasa, lai ES un dalībvalstīs ... cenu stabilitātes mērķī;”

2. daļa:“un ii) Stabilitātes un izaugsmes pakta atcelšanu.”

PPE-DE

Nr. 7

1. daļa: viss teksts, izņemot otro “
  (svītrojums)
  ”

2. daļa: otrais “
  (svītrojums)
  ”

---

II PIELIKUMS

REZULTĀTI BALSOJUMIEM PĒC SARAKSTA

1.   P. Berès ziņojums A6-0136/2006

Aizklāta balsošana

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Lynne, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wurtz

IND/DEM: Batten, Belder, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Carollo, Casa, Casini, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Correia, Cottigny, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Liberadzki, Maňka, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

2.   S. Sousa Pinto ziņojums A6-0144/2006

Grozījums Nr. 1

Par: 122

ALDE: Ek, Nicholson of Winterbourne

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Manolakou, Markov, Maštálka, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wurtz

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Wise, Zapałowski

NI: Allister, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini

PSE: Barón Crespo, Berès, Berger, Bösch, Bourzai, Carlotti, Carnero González, Castex, Douay, Ettl, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Krehl, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Medina Ortega, Morgan, Patrie, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Pret: 451

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Krupa, Wohlin

NI: Belohorská, Bobošíková, Claeys, Mussolini, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Correia, Cottigny, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Occhetto, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Evans Jill, Voggenhuber

Atturas: 14

GUE/NGL: Adamou, Liotard, Meijer

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Lundgren

NI: Baco, Borghezio, Helmer, Kozlík, Rivera

PSE: Hutchinson, Moscovici

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par

Johannes Voggenhuber

Pret

Carlos Carnero González, Constanze Angela Krehl

Atturas

Jonas Sjöstedt, Eva-Britt Svensson

3.   S. Sousa Pinto ziņojums A6-0144/2006

Grozījums Nr. 1

Par: 453

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Manolakou, Toussas, Uca

IND/DEM: Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wohlin, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Kozlík, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Busuttil, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Šťastný, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Evans Jill, Hammerstein Mintz, Voggenhuber

Pret: 119

ALDE: Manders

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Markov, Maštálka, Meijer, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Iturgaiz Angulo, Quisthoudt-Rowohl

PSE: Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Cottigny, Ettl, Falbr, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Laignel, Leichtfried, Moscovici, Navarro, Patrie, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Sakalas, Savary, Schapira, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Ždanoka

Atturas: 35

GUE/NGL: Adamou, Liotard

IND/DEM: Lundgren

NI: Borghezio, Helmer, Mote

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Hannan, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Stevenson, Sumberg, Tannock, Van Orden, Veneto

PSE: Busquin, Hutchinson, Tarabella

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par

Godelieve Quisthoudt-Rowohl

Pret

Johannes Voggenhuber, Feleknas Uca, Diamanto Manolakou, Georgios Toussas, Brigitte Douay

4.   S. Sousa Pinto ziņojums A6-0144/2006

Lēmums

Par: 418

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Kozlík, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Ferber, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Evans Jill

Pret: 187

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Ayuso González, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Elles, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Hannan, Herranz García, Herrero-Tejedor, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Kamall, Kirkhope, López-Istúriz White, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Montoro Romero, Nicholson, Parish, Pomés Ruiz, Purvis, Rudi Ubeda, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Vidal-Quadras Roca

PSE: Arif, Berès, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Douay, Ettl, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Laignel, Lavarra, Leichtfried, Moscovici, Navarro, Patrie, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Scheele, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 15

GUE/NGL: Adamou, Liotard, Meijer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

PPE-DE: Brepoels

PSE: Busquin, Cottigny, Hutchinson, Le Foll, Occhetto, Poignant

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra

5.   R. Böge ziņojums A6-0150/2006

5. punkts

Par: 445

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Wohlin

NI: Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Piskorski, Rivera

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Pret: 167

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Hannan, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Mathieu, Nicholson, Parish, Purvis, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Veneto

PSE: Arif, Berès, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Cottigny, Ettl, Falbr, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Moscovici, Navarro, Obiols i Germà, Pahor, Patrie, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Scheele, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 15

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Sinnott

NI: Baco, Czarnecki Marek Aleksander, Kozlík, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Brepoels

PSE: Busquin, Hutchinson

UEN: Berlato, Camre

Verts/ALE: van Buitenen

6.   R. Böge ziņojums A6-0150/2006

Grozījums Nr. 2

Par: 115

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Brepoels, Liese

PSE: Arif, Berès, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Cottigny, Douay, Ettl, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Moscovici, Navarro, Occhetto, Patrie, Pinior, Poignant, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Scheele, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Kuźmiuk

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 502

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Titford, Wise, Wohlin

NI: Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 13

GUE/NGL: Manolakou, Toussas

NI: Allister, Baco, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

PSE: Busquin, Hutchinson, Tarabella

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

Balsojuma labojumi

Atturas

Eva-Britt Svensson, Jonas Sjöstedt

7.   R. Böge ziņojums A6-0150/2006

Grozījums Nr. 3

Par: 158

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Wise, Wohlin

NI: Allister, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Ayuso González, del Castillo Vera, Díaz de Mera García Consuegra, Fatuzzo, Fernández Martín, Fraga Estévez, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Herranz García, Herrero-Tejedor, Iturgaiz Angulo, López-Istúriz White, Mato Adrover, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Montoro Romero, Pomés Ruiz, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca

PSE: Arif, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Carlotti, Cashman, Castex, Cottigny, Douay, Ettl, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Navarro, Occhetto, Patrie, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Scheele, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 458

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Bobošíková, Claeys, Giertych, Helmer, Mölzer, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Evans Jill, Rühle

Atturas: 13

IND/DEM: Krupa, Pęk

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Brepoels

PSE: Busquin, Hutchinson, Moscovici, Tarabella

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret

Michael Cashman

Atturas

Eva-Britt Svensson, Jonas Sjöstedt

8.   R. Böge ziņojums A6-0150/2006

10. punkts

Par: 455

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Gabriele, Morgantini

IND/DEM: Blokland

NI: Bobošíková, De Michelis, Giertych, Helmer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berman, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Didžiokas, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Evans Jill, de Groen-Kouwenhoven, Kusstatscher

Pret: 173

ALDE: Duff

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Ayuso González, Bushill-Matthews, del Castillo Vera, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Fatuzzo, Fernández Martín, Fraga Estévez, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Herranz García, Herrero-Tejedor, Iturgaiz Angulo, Liese, López-Istúriz White, Mato Adrover, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Montoro Romero, Nicholson, Pomés Ruiz, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wijkman, Wortmann-Kool

PSE: Arif, Berès, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Douay, Ettl, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Moraes, Moscovici, Navarro, Occhetto, Patrie, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Scheele, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Foltyn-Kubicka, Krasts, Pirilli, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 10

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Brepoels

PSE: Busquin, Hutchinson

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par

Jo Leinen, Andrew Duff

9.   R. Böge ziņojums A6-0150/2006

11. punkts

Par: 478

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Helmer, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Pret: 142

ALDE: Neyts-Uyttebroeck

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Deva, Duchoň, Škottová, Vlasák, Zvěřina

PSE: Arif, Berès, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Cottigny, Douay, Ettl, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Moscovici, Navarro, Patrie, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Scheele, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 15

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Karatzaferis, Sinnott

NI: Allister, Baco, Borghezio, Kozlík, Mote, Speroni

PPE-DE: Brepoels

PSE: Busquin, Hutchinson

Verts/ALE: van Buitenen

10.   R. Böge ziņojums A6-0150/2006

Lēmums

Par: 440

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Giertych, Kozlík, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Cederschiöld, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Evans Jill

Pret: 190

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Ayuso González, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, del Castillo Vera, Chichester, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dover, Elles, Fatuzzo, Fernández Martín, Fraga Estévez, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Hannan, Herranz García, Herrero-Tejedor, Iturgaiz Angulo, Kamall, Kirkhope, López-Istúriz White, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Montoro Romero, Nicholson, Parish, Pomés Ruiz, Purvis, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca

PSE: Arif, Berès, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Douay, Ettl, Fruteau, Goebbels, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Moscovici, Navarro, Patrie, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Scheele, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 14

ALDE: Chatzimarkakis, Klinz, Lambsdorff, Schuth

GUE/NGL: Adamou

PPE-DE: Belet, Brepoels

PSE: Busquin, Cottigny, Désir, Hutchinson, Occhetto, Poignant

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Z. Plestinska ziņojums A6-0107/2006

Rezolūcija

Par: 535

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Toia, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Kozlík, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 25

GUE/NGL: Svensson

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Wohlin

NI: Helmer, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Cabrnoch, Duchoň, Fajmon, Ouzký, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 14

GUE/NGL: Adamou, Liotard, Manolakou, Meijer, Sjöstedt, Toussas, Triantaphyllides

NI: Gollnisch, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

Verts/ALE: van Buitenen

---

PIEŅEMTIE TEKSTI

P6_TA(2006)0207

Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšana

Eiropas Parlamenta lēmums par Padomes ieteikumu par Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšanu (C6-0071/2006 — 2006/0801(CNS))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes 2006. gada 14. februāra ieteikumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2006. gada 14. februāra ieteikumu (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 112. panta 2. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0071/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 112. panta 2. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0071/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 102. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 102. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetāro lietu komitejas ziņojumu (A6-0136/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetāro lietu komitejas ziņojumu (A6-0136/2006),

| 1. | sniedz labvēlīgu atzinumu par Padomes ieteikumu iecelt Jürgen Stark par Eiropas Centrālās bankas Valdes locekli; |
| --- | --- |

1.

sniedz labvēlīgu atzinumu par Padomes ieteikumu iecelt Jürgen Stark par Eiropas Centrālās bankas Valdes locekli;

| 2. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

2.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un dalībvalstu valdībām.

---

(1)  OV L 47, 17.2.2006., 58. lpp.

P6_TA(2006)0208

Pievienošanās Ženēvas aktam *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko apstiprina Eiropas Kopienas pievienošanos Hāgas vienošanās par [rūpniecisko] dizainparaugu starptautisko reģistrāciju Ženēvas aktam, kurš pieņemts 1999. gada 2. jūlijā (KOM(2005)0687 — C6-0061/2006 — 2005/0273(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (KOM(2005)0687) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (KOM(2005)0687) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 308. pantu un 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 308. pantu un 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu,

| — | ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0061/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0061/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0166/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0166/2006),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0209

Pasākumi, lai stātos spēkā pievienošanās Ženēvas aktam *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 6/2002 un (EK) Nr. 40/94, lai nodrošinātu, ka stājas spēkā Eiropas Kopienas pievienošanās Hāgas vienošanās par [rūpniecisko] dizainparaugu starptautisko reģistrāciju Ženēvas aktam (KOM(2005)0689 — C6-0058/2006 — 2005/0274(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2005)0689) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2005)0689) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 308. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0058/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 308. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0058/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6–0167/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6–0167/2006),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 4. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0210

Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību

Eiropas Parlamenta lēmums par Iestāžu nolīguma slēgšanu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2004/2099(ACI) — 2006/2028(ACI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 272. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 272. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (1) un jo īpaši tā 26. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (1) un jo īpaši tā 26. punktu,

| — | ņemot vērā 2005. gada 8. jūnija rezolūciju par paplašinātās Eiropas Savienības politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem 2007.-2013. gadam (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 8. jūnija rezolūciju par paplašinātās Eiropas Savienības politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem 2007.-2013. gadam (2),

| — | ņemot vērā 2005. gada 1. decembra rezolūciju par Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 1. decembra rezolūciju par Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 18. janvāra rezolūciju par Eiropadomes kopējo nostāju attiecībā uz finanšu plānu un Iestāžu nolīguma atjaunošanu 2007.—2013. gadam (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 18. janvāra rezolūciju par Eiropadomes kopējo nostāju attiecībā uz finanšu plānu un Iestāžu nolīguma atjaunošanu 2007.—2013. gadam (4),

| — | ņemot vērā Komisijas darba dokumentu “Priekšlikums atjaunot Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu ”(KOM(2004)0498), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas darba dokumentu “Priekšlikums atjaunot Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu ”(KOM(2004)0498),

| — | ņemot vērā Komisijas darba dokumentu “Ieguldījums iestāžu sarunās par priekšlikumu atjaunot Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu ”(KOM(2006)0075), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas darba dokumentu “Ieguldījums iestāžu sarunās par priekšlikumu atjaunot Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu ”(KOM(2006)0075),

| — | ņemot vērā Komisijas darba dokumentu “Pārskatīts priekšlikums atjaunot Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu ”(KOM(2006)0036), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas darba dokumentu “Pārskatīts priekšlikums atjaunot Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu ”(KOM(2006)0036),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Mūsu kopīgās nākotnes veidošana. Paplašinātās Eiropas Savienības politiski risināmie jautājumi un budžeta līdzekļi 2007.—2013. gadā ”(KOM(2004)0101) un paziņojumu “Finanšu plāns laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam ”(KOM(2004)0487), kā arī Komisijas darba dokumentu “Tehniski pielāgojumi Komisijas priekšlikumam par vairākgadu finanšu plānu 2007.—2013. gadam ”(SEK(2005)0494), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Mūsu kopīgās nākotnes veidošana. Paplašinātās Eiropas Savienības politiski risināmie jautājumi un budžeta līdzekļi 2007.—2013. gadā ”(KOM(2004)0101) un paziņojumu “Finanšu plāns laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam ”(KOM(2004)0487), kā arī Komisijas darba dokumentu “Tehniski pielāgojumi Komisijas priekšlikumam par vairākgadu finanšu plānu 2007.—2013. gadam ”(SEK(2005)0494),

| — | ņemot vērā kopīgo deklarāciju par vadlīnijām likumdošanas priekšlikumu izstrādei saistībā ar 2007.—2013. gada daudzgadu finanšu plānu, par ko vienojās 2005. gada 18. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo deklarāciju par vadlīnijām likumdošanas priekšlikumu izstrādei saistībā ar 2007.—2013. gada daudzgadu finanšu plānu, par ko vienojās 2005. gada 18. oktobrī,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2005. gada 15. un 16. decembra secinājumus (dok. 15915/05, CADREFIN 268), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2005. gada 15. un 16. decembra secinājumus (dok. 15915/05, CADREFIN 268),

| — | ņemot vērā 2006. gada 23. janvāra, 21. februāra, 21. marta un 4. aprīļa trialogus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 23. janvāra, 21. februāra, 21. marta un 4. aprīļa trialogus,

| — | ņemot vērā šim lēmumam pievienoto Iestāžu nolīguma projektu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā šim lēmumam pievienoto Iestāžu nolīguma projektu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību,

| — | ņemot vērā Reglamenta 120. panta 1. punktu un Reglamenta VI pielikuma IV nodaļas 1. un 2. punktu, kā arī XVIII nodaļas 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 120. panta 1. punktu un Reglamenta VI pielikuma IV nodaļas 1. un 2. punktu, kā arī XVIII nodaļas 4. punktu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Zivsaimniecības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A6-0150/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Zivsaimniecības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A6-0150/2006),

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A6-0144/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A6-0144/2006),

| A. | tā kā Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir pabeiguši sarunas attiecībā uz jaunu Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību no 2007. līdz 2013. gadam (turpmāk tekstā — nolīguma projekts), |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir pabeiguši sarunas attiecībā uz jaunu Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību no 2007. līdz 2013. gadam (turpmāk tekstā — nolīguma projekts),

| B. | tā kā saskaņā ar 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīguma 26. punktu Komisija ir ierosinājusi jaunā finanšu plāna un jaunā Iestāžu nolīguma gatavošanas procedūru, iesniedzot priekšlikumus attiecīgi 2004. gada 10. februārī un 14. jūlijā; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīguma 26. punktu Komisija ir ierosinājusi jaunā finanšu plāna un jaunā Iestāžu nolīguma gatavošanas procedūru, iesniedzot priekšlikumus attiecīgi 2004. gada 10. februārī un 14. jūlijā;

| C. | tā kā pēc Parlamenta 2005. gada 8. jūnija sarunu nostājas un dalībvalstu 2005. gada decembrī panāktās vienošanās Komisija ir iesniegusi pārskatītu priekšlikumu par jauno Iestāžu nolīgumu un tehniskos dokumentus par Eiropadomes secinājumu ietekmi, tādējādi ļaujot sākt vienlīdzīgas sarunas; |
| --- | --- |

C.

tā kā pēc Parlamenta 2005. gada 8. jūnija sarunu nostājas un dalībvalstu 2005. gada decembrī panāktās vienošanās Komisija ir iesniegusi pārskatītu priekšlikumu par jauno Iestāžu nolīgumu un tehniskos dokumentus par Eiropadomes secinājumu ietekmi, tādējādi ļaujot sākt vienlīdzīgas sarunas;

| D. | tā kā Parlaments bija apņēmies nodrošināt ilgtspējīgu daudzgadu finanšu shēmu, paredzot atbilstīgus līdzekļus turpmāko gadu politikām, kā arī atbilstīgus instrumentus un reformas šīs shēmas īstenošanas uzlabošanai; |
| --- | --- |

D.

tā kā Parlaments bija apņēmies nodrošināt ilgtspējīgu daudzgadu finanšu shēmu, paredzot atbilstīgus līdzekļus turpmāko gadu politikām, kā arī atbilstīgus instrumentus un reformas šīs shēmas īstenošanas uzlabošanai;

| E. | tā kā daudzgadu programmu īstenošana, pilnībā izmantojot tām paredzētos līdzekļus, ir atkarīga no savlaicīgas Iestāžu nolīguma noslēgšanas un finanšu shēmas pieņemšanas; |
| --- | --- |

E.

tā kā daudzgadu programmu īstenošana, pilnībā izmantojot tām paredzētos līdzekļus, ir atkarīga no savlaicīgas Iestāžu nolīguma noslēgšanas un finanšu shēmas pieņemšanas;

| F. | tā kā Parlaments bija vienīgā iestāde, kas izstrādāja vispārēju stratēģiju un veica vajadzību pilnīgu un dziļu analīzi, lai noteiktu politiskās prioritātes pretstatā Padomes pieejai, kurā ir noteikti griesti un procenti; |
| --- | --- |

F.

tā kā Parlaments bija vienīgā iestāde, kas izstrādāja vispārēju stratēģiju un veica vajadzību pilnīgu un dziļu analīzi, lai noteiktu politiskās prioritātes pretstatā Padomes pieejai, kurā ir noteikti griesti un procenti;

| G. | tā kā Budžeta komitejas ziņojumā pozitīvi novērtētas nolīguma projektā norādītās politiskās un finanšu iespējas; |
| --- | --- |

G.

tā kā Budžeta komitejas ziņojumā pozitīvi novērtētas nolīguma projektā norādītās politiskās un finanšu iespējas;

| H. | tā kā nolīguma projekts nerada tādus sarežģījumus, ka to nevarētu piemērot primārajiem Eiropas Savienības tiesību aktiem, un tajā ir pilnībā ievērotas Parlamenta budžeta prerogatīvas; |
| --- | --- |

H.

tā kā nolīguma projekts nerada tādus sarežģījumus, ka to nevarētu piemērot primārajiem Eiropas Savienības tiesību aktiem, un tajā ir pilnībā ievērotas Parlamenta budžeta prerogatīvas;

| I. | tā kā nolīguma projekts nekādā veidā nav pretrunā ar Parlamenta Reglamentu; tomēr varētu rasties jautājums par to, vai nebūtu vajadzīgs veikt dažus grozījumus Parlamenta Reglamentā, it īpaši Reglamenta IV pielikumā, lai Parlamentam ļautu saskaņā ar labākajiem iespējamiem nosacījumiem iesaistīties vairākās īpašās procedūrās, kas paredzētas nolīguma projektā; tas it īpaši būtu jautājums, kas attiecas uz procedūrām saistībā ar






  — | budžeta korekcijām liela valsts budžeta deficīta gadījumā, |
| --- | --- | --- |

I.

tā kā nolīguma projekts nekādā veidā nav pretrunā ar Parlamenta Reglamentu; tomēr varētu rasties jautājums par to, vai nebūtu vajadzīgs veikt dažus grozījumus Parlamenta Reglamentā, it īpaši Reglamenta IV pielikumā, lai Parlamentam ļautu saskaņā ar labākajiem iespējamiem nosacījumiem iesaistīties vairākās īpašās procedūrās, kas paredzētas nolīguma projektā; tas it īpaši būtu jautājums, kas attiecas uz procedūrām saistībā ar

—

budžeta korekcijām liela valsts budžeta deficīta gadījumā,

| — | finanšu shēmas pārskatīšanu, |
| --- | --- |

—

finanšu shēmas pārskatīšanu,

| — | ārkārtas palīdzības rezerves mobilizāciju, |
| --- | --- |

—

ārkārtas palīdzības rezerves mobilizāciju,

| — | Eiropas Savienības Solidaritātes fonda mobilizāciju, |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības Solidaritātes fonda mobilizāciju,

| — | Elastīguma instrumenta mobilizāciju, |
| --- | --- |

—

Elastīguma instrumenta mobilizāciju,

| — | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda mobilizāciju, |
| --- | --- |

—

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda mobilizāciju,

| — | finanšu shēmas korekciju, paredzot paplašināšanos, |
| --- | --- |

—

finanšu shēmas korekciju, paredzot paplašināšanos,

| 1. | atgādina, ka pirmo reizi kopš vienošanās par finanšu plānu Parlaments ilgāk kā astoņus mēnešus ir apspriedies pagaidu komitejā, kas izveidota tieši šim mērķim, un pieņēmis vispārēju sarunu nostāju, kura ir balstīta uz trim pīlāriem, kas paredzēti, lai:






  — | saskaņotu politiskās prioritātes un finansiālās vajadzības, |
| --- | --- | --- |

1.

atgādina, ka pirmo reizi kopš vienošanās par finanšu plānu Parlaments ilgāk kā astoņus mēnešus ir apspriedies pagaidu komitejā, kas izveidota tieši šim mērķim, un pieņēmis vispārēju sarunu nostāju, kura ir balstīta uz trim pīlāriem, kas paredzēti, lai:

—

saskaņotu politiskās prioritātes un finansiālās vajadzības,

| — | modernizētu budžeta struktūru, |
| --- | --- |

—

modernizētu budžeta struktūru,

| — | uzlabotu ES budžeta īstenošanas kvalitāti; |
| --- | --- |

—

uzlabotu ES budžeta īstenošanas kvalitāti;

| 2. | atgādina, ka ir noraidījis Eiropadomes 2005. gada decembra secinājumus to pašreizējā formā, uzskatot, ka tie nenodrošina ES ar kvantitatīviem un kvalitatīviem līdzekļiem nākotnes problēmu risināšanai, un ka ir aicinājis Padomi nodrošināt patiesas pilnvaras sarunām ar Parlamentu; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka ir noraidījis Eiropadomes 2005. gada decembra secinājumus to pašreizējā formā, uzskatot, ka tie nenodrošina ES ar kvantitatīviem un kvalitatīviem līdzekļiem nākotnes problēmu risināšanai, un ka ir aicinājis Padomi nodrošināt patiesas pilnvaras sarunām ar Parlamentu;

| 3. | atgādina, ka ir vīlies par to, kādā veidā Eiropadomē tika panākta vienošanās, kad par sarunu centrālo tēmu kļuva atsevišķu valstu vajadzības, nevis kopējie Eiropas mērķi; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka ir vīlies par to, kādā veidā Eiropadomē tika panākta vienošanās, kad par sarunu centrālo tēmu kļuva atsevišķu valstu vajadzības, nevis kopējie Eiropas mērķi;

| 4. | norāda, ka daudzkārt ir paudis vēlmi uzsākt konstruktīvas sarunas ar Padomi, balstoties uz attiecīgajām nostājām, lai panāktu vienošanos, kas būtu balstīta uz pieņemamiem kvantitatīviem un kvalitatīviem uzlabojumiem reālos termiņos; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka daudzkārt ir paudis vēlmi uzsākt konstruktīvas sarunas ar Padomi, balstoties uz attiecīgajām nostājām, lai panāktu vienošanos, kas būtu balstīta uz pieņemamiem kvantitatīviem un kvalitatīviem uzlabojumiem reālos termiņos;

| 5. | uzskata, ka triju iestāžu 2006. gada 4. aprīlī panāktā vienošanās, ņemot vērā attiecīgo sarunu iespējas, bija Parlamenta vienīgais iespējamais kompromiss attiecībā uz daudzgadu budžetu, lai nodrošinātu ES likumdošanas nepārtrauktību, pareizu ES finanšu pārvaldību un Parlamenta likumdošanas un budžeta pilnvaru saglabāšanu nākamajā laikposmā; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka triju iestāžu 2006. gada 4. aprīlī panāktā vienošanās, ņemot vērā attiecīgo sarunu iespējas, bija Parlamenta vienīgais iespējamais kompromiss attiecībā uz daudzgadu budžetu, lai nodrošinātu ES likumdošanas nepārtrauktību, pareizu ES finanšu pārvaldību un Parlamenta likumdošanas un budžeta pilnvaru saglabāšanu nākamajā laikposmā;

| 6. | atzinīgi vērtē Eiropadomes lēmumu aicināt Komisiju sākt ES izdevumu un resursu visu aspektu pilnīgu un visaptverošu pārskatu; uzsver, ka Parlaments kā Padomes partneris ar budžetu saistītajos jautājumos ir paredzējis piedalīties šajā pārskatā, lai panāktu vienošanos par jaunu, visaptverošu finanšu sistēmu, kas ir taisnīga, dinamiska, progresīva un pārskatāma un kas Eiropas Savienībai ļaus īstenot ieceres ar atbilstīgiem pašu resursiem un ne tik daudz ar dalībvalstu ieguldījumiem; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē Eiropadomes lēmumu aicināt Komisiju sākt ES izdevumu un resursu visu aspektu pilnīgu un visaptverošu pārskatu; uzsver, ka Parlaments kā Padomes partneris ar budžetu saistītajos jautājumos ir paredzējis piedalīties šajā pārskatā, lai panāktu vienošanos par jaunu, visaptverošu finanšu sistēmu, kas ir taisnīga, dinamiska, progresīva un pārskatāma un kas Eiropas Savienībai ļaus īstenot ieceres ar atbilstīgiem pašu resursiem un ne tik daudz ar dalībvalstu ieguldījumiem;

| 7. | atzinīgi vērtē panākto vienošanos un it īpaši sarunu rezultātus šādās trijās jomās: | politisko prioritāšu un finansiālo vajadzību saskaņošana:







  — | palielinājums par euro 4 miljardiem politikas jomām, par kurām Eiropadome vienojās 2005. gada decembrī, tieši piešķirot finansējumu programmām 1.a, 1.b, 2., 3.b un 4. izdevumu kategorijā, |
| --- | --- | --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē panākto vienošanos un it īpaši sarunu rezultātus šādās trijās jomās:

politisko prioritāšu un finansiālo vajadzību saskaņošana:

—

palielinājums par euro 4 miljardiem politikas jomām, par kurām Eiropadome vienojās 2005. gada decembrī, tieši piešķirot finansējumu programmām 1.a, 1.b, 2., 3.b un 4. izdevumu kategorijā,

| — | būtisks palielinājums EIB rezervēm euro 2,5 miljardu apmērā, ko dalībvalstis nodrošinās saskaņā ar jaunu EIB un ES budžeta līdzfinansēšanas sistēmu, lai paaugstinātu ES budžeta izmantošanas efektivitāti pētniecības un attīstības, Eiropas komunikāciju tīklu un mazo un vidējo uzņēmumu jomā, paaugstinot kopējo summu līdz euro 60 miljardiem, |
| --- | --- |

—

būtisks palielinājums EIB rezervēm euro 2,5 miljardu apmērā, ko dalībvalstis nodrošinās saskaņā ar jaunu EIB un ES budžeta līdzfinansēšanas sistēmu, lai paaugstinātu ES budžeta izmantošanas efektivitāti pētniecības un attīstības, Eiropas komunikāciju tīklu un mazo un vidējo uzņēmumu jomā, paaugstinot kopējo summu līdz euro 60 miljardiem,

| — | ārpusprogrammu vajadzību finansēšana, piemēram, Ārkārtas palīdzības rezervei (euro 1,5 miljardi) un ES Solidaritātes fondam (līdz euro 7 miljardiem) papildus finanšu shēmai, no dalībvalstīm vajadzības gadījumā pieprasot papildu resursus, |
| --- | --- |

—

ārpusprogrammu vajadzību finansēšana, piemēram, Ārkārtas palīdzības rezervei (euro 1,5 miljardi) un ES Solidaritātes fondam (līdz euro 7 miljardiem) papildus finanšu shēmai, no dalībvalstīm vajadzības gadījumā pieprasot papildu resursus,

| — | ārpus finanšu shēmas finansējums Eiropas Pielāgošanās globalizācijai fondam (līdz euro 3,5 miljardiem), piešķirot iepriekš atceltās apropriācijas; |
| --- | --- |

—

ārpus finanšu shēmas finansējums Eiropas Pielāgošanās globalizācijai fondam (līdz euro 3,5 miljardiem), piešķirot iepriekš atceltās apropriācijas;

| | budžeta struktūras uzlabošana, palielinot elastīgumu:







  — | euro 1,4 miljardu kopsummas saglabāšana elastīgumam visā laikposmā, ko izmantošanas gadījumā finansē no dalībvalstu papildu resursiem, saglabājot iespēju gada summu (euro 200 miljoni) neizmantošanas gadījumā pārnest uz nākamajiem diviem gadiem un ar jaunu iespēju izmantot instrumentu tām pašām vajadzībām ilgāk nekā gadu, |
| --- | --- | --- |

budžeta struktūras uzlabošana, palielinot elastīgumu:

—

euro 1,4 miljardu kopsummas saglabāšana elastīgumam visā laikposmā, ko izmantošanas gadījumā finansē no dalībvalstu papildu resursiem, saglabājot iespēju gada summu (euro 200 miljoni) neizmantošanas gadījumā pārnest uz nākamajiem diviem gadiem un ar jaunu iespēju izmantot instrumentu tām pašām vajadzībām ilgāk nekā gadu,

| — | iespēja jaunievēlētajam Parlamentam novērtēt Iestāžu nolīguma un finanšu shēmas darbību 2009. gada beigās, balstoties uz ziņojumu, ko Komisija vienpusēji apņēmās iesniegt, un vajadzības gadījumā pievienotajiem priekšlikumiem; |
| --- | --- |

—

iespēja jaunievēlētajam Parlamentam novērtēt Iestāžu nolīguma un finanšu shēmas darbību 2009. gada beigās, balstoties uz ziņojumu, ko Komisija vienpusēji apņēmās iesniegt, un vajadzības gadījumā pievienotajiem priekšlikumiem;

| | ES finansēšanas kvalitātes uzlabošana un Parlamenta izņēmuma tiesību saglabāšana:







  — | pārskatītajā Finanšu regulā iekļautie proporcionalitātes un lietotājdraudzīgu procedūru principi, dalībvalstu atbildība dalītas pārvaldības darbībās labākai ES finansējuma iekšējai kontrolei, vajadzība ieviest līdzfinansēšanas mehānismu ar EIB, lai nodrošinātu ES politiku lielāku efektivitāti, Parlamenta iesaistīšana finanšu plānošanā un jaunu aģentūru finansēšanā, neaizmirstot darbības programmas, |
| --- | --- | --- |

ES finansēšanas kvalitātes uzlabošana un Parlamenta izņēmuma tiesību saglabāšana:

—

pārskatītajā Finanšu regulā iekļautie proporcionalitātes un lietotājdraudzīgu procedūru principi, dalībvalstu atbildība dalītas pārvaldības darbībās labākai ES finansējuma iekšējai kontrolei, vajadzība ieviest līdzfinansēšanas mehānismu ar EIB, lai nodrošinātu ES politiku lielāku efektivitāti, Parlamenta iesaistīšana finanšu plānošanā un jaunu aģentūru finansēšanā, neaizmirstot darbības programmas,

| — | Parlamenta pilnīga dalība plašajā pārskatīšanā, Parlamenta lielāka dalība KĀDP lēmumu pieņemšanas procesā un ārējo darbību demokrātiskāka pārraudzība; |
| --- | --- |

—

Parlamenta pilnīga dalība plašajā pārskatīšanā, Parlamenta lielāka dalība KĀDP lēmumu pieņemšanas procesā un ārējo darbību demokrātiskāka pārraudzība;

| 8. | tomēr apzinās, ka sarunu rezultātā daudzi trūkumi joprojām nav novērsti; uzskata, ka tie jānovērš 2008.—2009. gada pārskatīšanā un, ja iespējams, ikgadējo budžeta procedūru gaitā; norāda, ka it īpaši pašu resursu sistēma, kā arī izdevumu puse ir steidzami jāreformē, lai saistībā ar nākamo finanšu shēmu neatkārtotos dalībvalstu nepatīkamā kaulēšanās; |
| --- | --- |

8.

tomēr apzinās, ka sarunu rezultātā daudzi trūkumi joprojām nav novērsti; uzskata, ka tie jānovērš 2008.—2009. gada pārskatīšanā un, ja iespējams, ikgadējo budžeta procedūru gaitā; norāda, ka it īpaši pašu resursu sistēma, kā arī izdevumu puse ir steidzami jāreformē, lai saistībā ar nākamo finanšu shēmu neatkārtotos dalībvalstu nepatīkamā kaulēšanās;

| 9. | vēlreiz izsaka pārliecību, ka turpmāk finanšu plāni jāveido piecu gadu termiņam, kas atbilst Parlamenta un Komisijas pilnvarām; |
| --- | --- |

9.

vēlreiz izsaka pārliecību, ka turpmāk finanšu plāni jāveido piecu gadu termiņam, kas atbilst Parlamenta un Komisijas pilnvarām;

| 10. | atgādina, ka Parlamenta nostāja, kas noteikta iepriekš minētajā 2005. gada 8. jūnija rezolūcijā, joprojām ir mērķis, kas garantētu optimālu finansējuma līmeni un turpmākās reformas, lai īstenotu Eiropas Savienības plānus; |
| --- | --- |

10.

atgādina, ka Parlamenta nostāja, kas noteikta iepriekš minētajā 2005. gada 8. jūnija rezolūcijā, joprojām ir mērķis, kas garantētu optimālu finansējuma līmeni un turpmākās reformas, lai īstenotu Eiropas Savienības plānus;

| 11. | atgādina, ka būs nepieciešams ieviest drošus pārejas pasākumus, ja Konstitucionālais Līgums stāsies spēkā pirms jaunā finanšu plāna beigu termiņa; |
| --- | --- |

11.

atgādina, ka būs nepieciešams ieviest drošus pārejas pasākumus, ja Konstitucionālais Līgums stāsies spēkā pirms jaunā finanšu plāna beigu termiņa;

| 12. | sagaida, ka jaunajā Iestāžu nolīgumā noteiktajām reformām būs strauja ietekme uz budžeta kvalitatīvo īstenošanu, tostarp uz administratīvā sloga samazinājumu, kā arī redzama ietekme attiecībā uz Eiropas pilsoņiem, atvieglinot viņiem piekļuvi ES finansējumam; |
| --- | --- |

12.

sagaida, ka jaunajā Iestāžu nolīgumā noteiktajām reformām būs strauja ietekme uz budžeta kvalitatīvo īstenošanu, tostarp uz administratīvā sloga samazinājumu, kā arī redzama ietekme attiecībā uz Eiropas pilsoņiem, atvieglinot viņiem piekļuvi ES finansējumam;

| 13. | piekrīt budžeta un finansiālajām izmaiņām, ko izraisa jaunais Iestāžu nolīgums; |
| --- | --- |

13.

piekrīt budžeta un finansiālajām izmaiņām, ko izraisa jaunais Iestāžu nolīgums;

| 14. | uzsver, ka specializēto komiteju atzinumi ir snieguši noderīgu atbalstu sarunās; uzskata, ka Iestāžu nolīgums, par kuru panākta vienošanās, kvalitatīvi un/vai kvantitatīvi risina lielāko daļu no specializēto komiteju ieteikumiem; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka specializēto komiteju atzinumi ir snieguši noderīgu atbalstu sarunās; uzskata, ka Iestāžu nolīgums, par kuru panākta vienošanās, kvalitatīvi un/vai kvantitatīvi risina lielāko daļu no specializēto komiteju ieteikumiem;

| 15. | apstiprina šim lēmumam pievienotā nolīguma projekta tekstu, |
| --- | --- |

15.

apstiprina šim lēmumam pievienotā nolīguma projekta tekstu,

| 16. | lūdz Parlamenta atbildīgajai komitejai izpētīt, cik piemēroti būtu grozīt Parlamenta Reglamentu, it īpaši tā IV pielikumu, tā lai nodrošinātu saskaņā ar labākajiem iespējamiem nosacījumiem Parlamenta līdzdalību īpašās procedūrās, kas paredzētas nolīguma projektā; |
| --- | --- |

16.

lūdz Parlamenta atbildīgajai komitejai izpētīt, cik piemēroti būtu grozīt Parlamenta Reglamentu, it īpaši tā IV pielikumu, tā lai nodrošinātu saskaņā ar labākajiem iespējamiem nosacījumiem Parlamenta līdzdalību īpašās procedūrās, kas paredzētas nolīguma projektā;

| 17. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt informēšanas nolūkā šo lēmumu Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

17.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt informēšanas nolūkā šo lēmumu Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp. Nolīgumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2005/708/EK (OV L 269, 14.10.2005., 24. lpp.).

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0224.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0453.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0010.

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA, PADOMES UN KOMISIJAS IESTĀŽU NOLĪGUMS PAR BUDŽETA DISCIPLĪNU UN PAREIZU FINANŠU PĀRVALDĪBU

EIROPAS PARLAMENTS, EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME UN EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

turpmāk tekstā — “iestādes”,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO:

| 1. | Šā nolīguma mērķis ir īstenot budžeta disciplīnu un uzlabot ikgadējās budžeta procedūras darbību un iestāžu sadarbību budžeta jautājumos, kā arī nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību. |
| --- | --- |

1.

Šā nolīguma mērķis ir īstenot budžeta disciplīnu un uzlabot ikgadējās budžeta procedūras darbību un iestāžu sadarbību budžeta jautājumos, kā arī nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību.

| 2. | Šajā nolīgumā paredzētā budžeta disciplīna attiecas uz visiem izdevumiem. Tā ir saistoša visām iestādēm, kamēr vien ir spēkā šis nolīgums. |
| --- | --- |

2.

Šajā nolīgumā paredzētā budžeta disciplīna attiecas uz visiem izdevumiem. Tā ir saistoša visām iestādēm, kamēr vien ir spēkā šis nolīgums.

| 3. | Šis nolīgums negroza iestāžu attiecīgās budžeta pilnvaras, kas noteiktas Līgumos. Ja ir atsauce uz šo punktu, Padome pieņems lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu un Eiropas Parlaments pieņems lēmumu ar tā locekļu vairākumu un trim piektdaļām nodoto balsu saskaņā ar balsošanas noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (turpmāk tekstā — “EK līgums”) 272. panta 9. punkta piektajā daļā. |
| --- | --- |

3.

Šis nolīgums negroza iestāžu attiecīgās budžeta pilnvaras, kas noteiktas Līgumos. Ja ir atsauce uz šo punktu, Padome pieņems lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu un Eiropas Parlaments pieņems lēmumu ar tā locekļu vairākumu un trim piektdaļām nodoto balsu saskaņā ar balsošanas noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (turpmāk tekstā — “EK līgums”) 272. panta 9. punkta piektajā daļā.

| 4. | Ja 2007. — 2013. gada daudzgadu finanšu shēmas (turpmāk tekstā — “finanšu shēma”) laikā notiek Līguma pārskatīšana, kas ietekmē budžetu, attiecīgi veiks vajadzīgās korekcijas. |
| --- | --- |

4.

Ja 2007. — 2013. gada daudzgadu finanšu shēmas (turpmāk tekstā — “finanšu shēma”) laikā notiek Līguma pārskatīšana, kas ietekmē budžetu, attiecīgi veiks vajadzīgās korekcijas.

| 5. | Jebkādi grozījumi šajā nolīgumā ir izdarāmi vienīgi ar visu iestāžu piekrišanu. Grozījumi finanšu shēmā ir izdarāmi saskaņā ar procedūrām, kas šim nolūkam noteiktas šajā nolīgumā. |
| --- | --- |

5.

Jebkādi grozījumi šajā nolīgumā ir izdarāmi vienīgi ar visu iestāžu piekrišanu. Grozījumi finanšu shēmā ir izdarāmi saskaņā ar procedūrām, kas šim nolūkam noteiktas šajā nolīgumā.

| 6. | Šim nolīgumam ir trīs daļas:






  — | I daļā ir definīcija un īstenošanas noteikumi attiecībā uz finanšu shēmu, un minēto daļu piemēro finanšu shēmas laikā; |
| --- | --- | --- |

6.

Šim nolīgumam ir trīs daļas:

—

I daļā ir definīcija un īstenošanas noteikumi attiecībā uz finanšu shēmu, un minēto daļu piemēro finanšu shēmas laikā;

| — | II daļa attiecas uz iestāžu sadarbības uzlabošanu budžeta procedūras laikā; |
| --- | --- |

—

II daļa attiecas uz iestāžu sadarbības uzlabošanu budžeta procedūras laikā;

| — | III daļā ir noteikumi par ES līdzekļu pareizu finanšu pārvaldību. |
| --- | --- |

—

III daļā ir noteikumi par ES līdzekļu pareizu finanšu pārvaldību.

| 7. | Kad vien Komisija to uzskata par vajadzīgu un ikreiz, kad tā saskaņā ar 30. punktu iesniedz priekšlikumu par jaunu finanšu shēmu, Komisija sniedz pārskatu par šā nolīguma piemērošanu, vajadzības gadījumā pievienojot priekšlikumus par grozījumiem. |
| --- | --- |

7.

Kad vien Komisija to uzskata par vajadzīgu un ikreiz, kad tā saskaņā ar 30. punktu iesniedz priekšlikumu par jaunu finanšu shēmu, Komisija sniedz pārskatu par šā nolīguma piemērošanu, vajadzības gadījumā pievienojot priekšlikumus par grozījumiem.

| 8. | Šis nolīgums stājas spēkā 2007. gada 1. janvārī, un tas aizstāj:






  — | Iestāžu nolīgumu (1999. gada 6. maijs) starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (1); |
| --- | --- | --- |

8.

Šis nolīgums stājas spēkā 2007. gada 1. janvārī, un tas aizstāj:

—

Iestāžu nolīgumu (1999. gada 6. maijs) starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (1);

| — | Iestāžu nolīgumu (2002. gada 7. novembris) starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda finansēšanu, papildinot 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (2). |
| --- | --- |

—

Iestāžu nolīgumu (2002. gada 7. novembris) starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda finansēšanu, papildinot 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (2).

I DAĻA — FINANŠU SHĒMA 2007. — 2013. GADAM: DEFINĪCIJA UN ĪSTENOŠANAS NOTEIKUMI

A.   Finanšu shēmas saturs un darbības joma

| 9. | Finanšu shēma ir izklāstīta I pielikumā. Tā ir iestāžu budžeta disciplīnas atsauces shēma. |
| --- | --- |

9.

Finanšu shēma ir izklāstīta I pielikumā. Tā ir iestāžu budžeta disciplīnas atsauces shēma.

| 10. | Finanšu shēmas mērķis ir nodrošināt to, ka vidējā termiņā Eiropas Savienības izdevumi, sadalot tos plašās kategorijās, attīstās sistemātiski un nepārsniedz pašu resursus. |
| --- | --- |

10.

Finanšu shēmas mērķis ir nodrošināt to, ka vidējā termiņā Eiropas Savienības izdevumi, sadalot tos plašās kategorijās, attīstās sistemātiski un nepārsniedz pašu resursus.

| 11. | Finanšu shēma paredz izdevumu summas kā saistību apropriācijas, nosakot tās katram gadam laika posmā no 2007. — 2013. gadam un katrai izdevumu kategorijai vai apakškategorijai. Arī izdevumu gada kopsummas ir norādītas kā saistību apropriācijas un maksājumu apropriācijas.
  Visas minētās summas ir izteiktas 2004. gada cenās.
  Finanšu shēmā nav ņemti vērā budžeta posteņi, kurus finansē no ieņēmumiem, kas iezīmēti, kā noteikts 18. pantā Finanšu regulā (2002. gada 25. jūnijs), ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), turpmāk tekstā — “Finanšu regula”.
  Informācija par darbībām, kas nav ietvertas Eiropas Savienības vispārējā budžetā, un paredzamā attīstība attiecībā uz Kopienas pašu resursu dažādām kategorijām indikatīvi tiek izklāstīta atsevišķās tabulās. Šo informāciju atjauninās katru gadu, kad tiek veikta finanšu shēmas tehniska korekcija. |
| --- | --- |

11.

Finanšu shēma paredz izdevumu summas kā saistību apropriācijas, nosakot tās katram gadam laika posmā no 2007. — 2013. gadam un katrai izdevumu kategorijai vai apakškategorijai. Arī izdevumu gada kopsummas ir norādītas kā saistību apropriācijas un maksājumu apropriācijas.

Visas minētās summas ir izteiktas 2004. gada cenās.

Finanšu shēmā nav ņemti vērā budžeta posteņi, kurus finansē no ieņēmumiem, kas iezīmēti, kā noteikts 18. pantā Finanšu regulā (2002. gada 25. jūnijs), ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), turpmāk tekstā — “Finanšu regula”.

Informācija par darbībām, kas nav ietvertas Eiropas Savienības vispārējā budžetā, un paredzamā attīstība attiecībā uz Kopienas pašu resursu dažādām kategorijām indikatīvi tiek izklāstīta atsevišķās tabulās. Šo informāciju atjauninās katru gadu, kad tiek veikta finanšu shēmas tehniska korekcija.

| 12. | Iestādes apzinās, ka visas finanšu shēmā norādītās absolūtās summas ir ikgadējais izdevumu maksimālais apjoms, kas ietverts Eiropas Savienības vispārējā budžetā. Neskarot minēto maksimālo apjomu izmaiņas, ko izdara saskaņā ar šo nolīgumu, iestādes apņemas izmantot savas attiecīgās pilnvaras tā, lai ievērotu dažādos ikgadējos izdevumu maksimālos apjomus, īstenojot katru budžeta procedūru un izpildot attiecīgā gada budžetu. |
| --- | --- |

12.

Iestādes apzinās, ka visas finanšu shēmā norādītās absolūtās summas ir ikgadējais izdevumu maksimālais apjoms, kas ietverts Eiropas Savienības vispārējā budžetā. Neskarot minēto maksimālo apjomu izmaiņas, ko izdara saskaņā ar šo nolīgumu, iestādes apņemas izmantot savas attiecīgās pilnvaras tā, lai ievērotu dažādos ikgadējos izdevumu maksimālos apjomus, īstenojot katru budžeta procedūru un izpildot attiecīgā gada budžetu.

| 13. | Noslēdzot šo nolīgumu, abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes piekrīt, ka finanšu shēmas laikā akceptēs neobligāto izdevumu palielinājuma maksimālās likmes, kas izriet no budžetiem, kuri pieņemti atbilstīgi finanšu shēmā noteiktajiem maksimālajiem apjomiem.
  Pareizas finanšu pārvaldības nolūkā iestādes budžeta procedūras un budžeta pieņemšanas laikā pēc iespējas nodrošinās to, ka dažādās pozīcijās, izņemot finanšu shēmas 1.B apakškategoriju “Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai”, paliek pieejamas pietiekamas līdzekļu rezerves līdz maksimālajiem apjomiem. |
| --- | --- |

13.

Noslēdzot šo nolīgumu, abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes piekrīt, ka finanšu shēmas laikā akceptēs neobligāto izdevumu palielinājuma maksimālās likmes, kas izriet no budžetiem, kuri pieņemti atbilstīgi finanšu shēmā noteiktajiem maksimālajiem apjomiem.

Pareizas finanšu pārvaldības nolūkā iestādes budžeta procedūras un budžeta pieņemšanas laikā pēc iespējas nodrošinās to, ka dažādās pozīcijās, izņemot finanšu shēmas 1.B apakškategoriju “Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai”, paliek pieejamas pietiekamas līdzekļu rezerves līdz maksimālajiem apjomiem.

| 14. | Saskaņā ar koplēmuma procedūru pieņemtos Eiropas Parlamenta un Padomes aktus un Padomes pieņemtos aktus, kuros ir paredzēts pārsniegt budžetā pieejamās apropriācijas vai finanšu shēmā saskaņā ar 12. punktu paredzētos pieejamos piešķīrumus, finansiālā ziņā nedrīkst īstenot, kamēr nav izdarīti grozījumi budžetā un, vajadzības gadījumā, atbilstīgi pārskatīta finanšu shēma, ievērojot katram no šiem gadījumiem noteikto procedūru. |
| --- | --- |

14.

Saskaņā ar koplēmuma procedūru pieņemtos Eiropas Parlamenta un Padomes aktus un Padomes pieņemtos aktus, kuros ir paredzēts pārsniegt budžetā pieejamās apropriācijas vai finanšu shēmā saskaņā ar 12. punktu paredzētos pieejamos piešķīrumus, finansiālā ziņā nedrīkst īstenot, kamēr nav izdarīti grozījumi budžetā un, vajadzības gadījumā, atbilstīgi pārskatīta finanšu shēma, ievērojot katram no šiem gadījumiem noteikto procedūru.

| 15. | Nevienā gadā, uz ko attiecas finanšu shēma, vajadzīgā maksājumu apropriāciju kopsumma — pēc ikgadējās korekcijas un ņemot vērā jebkādas citas korekcijas vai pārskatīšanas — nedrīkst radīt vajadzību pēc pašu resursiem, kas pārsniedz pašu resursu maksimālo apjomu.
  Vajadzības gadījumā abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes saskaņā ar 3. punktu pieņems lēmumu par finanšu shēmā noteikto maksimālo apjomu samazināšanu, lai nodrošinātu atbilstību pašu resursu maksimālajam apjomam. |
| --- | --- |

15.

Nevienā gadā, uz ko attiecas finanšu shēma, vajadzīgā maksājumu apropriāciju kopsumma — pēc ikgadējās korekcijas un ņemot vērā jebkādas citas korekcijas vai pārskatīšanas — nedrīkst radīt vajadzību pēc pašu resursiem, kas pārsniedz pašu resursu maksimālo apjomu.

Vajadzības gadījumā abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes saskaņā ar 3. punktu pieņems lēmumu par finanšu shēmā noteikto maksimālo apjomu samazināšanu, lai nodrošinātu atbilstību pašu resursu maksimālajam apjomam.

B.   Finanšu shēmas ikgadējās korekcijas

Tehniskās korekcijas

| 16. | Katru gadu Komisija pirms budžeta procedūras n + 1 gadam finanšu shēmā veiks šādas tehniskās korekcijas:






  a) | maksimālo apjomu un saistību apropriāciju un maksājumu apropriāciju kopsummu pārvērtēšanu n + 1 gada cenās; |
| --- | --- | --- |

16.

Katru gadu Komisija pirms budžeta procedūras n + 1 gadam finanšu shēmā veiks šādas tehniskās korekcijas:

a)

maksimālo apjomu un saistību apropriāciju un maksājumu apropriāciju kopsummu pārvērtēšanu n + 1 gada cenās;

| b) | aprēķinus par rezervi, kas pieejama līdz pašu resursu maksimālajam apjomam. |
| --- | --- |

b)

aprēķinus par rezervi, kas pieejama līdz pašu resursu maksimālajam apjomam.

Minētās tehniskās korekcijas Komisija veiks, pamatojoties uz fiksētu deflatoru 2 % gadā.

Šādu korekciju iznākumu un to pamatā esošās ekonomikas prognozes paziņos abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm.

Attiecībā uz attiecīgo gadu neveiks turpmākas tehniskās korekcijas — ne attiecīgajā gadā, ne arī ex-post korekcijas turpmākajos gados.

| 17. | Ja tiek konstatēts, ka kādas dalībvalsts kopējais IKP 2007.-2009. gadā par vairāk nekā +/- 5 % ir novirzījies no kopējā IKP, kas aplēsts, sagatavojot šo nolīgumu, Komisija tehniskajā korekcijā attiecībā uz 2011. gadu koriģēs summas, kuras minētajam laika posmam attiecīgajai dalībvalstij piešķirtas no kohēzijas atbalsta fondiem. Minēto korekciju kopējā neto ietekme — pozitīva vai negatīva — nedrīkst pārsniegt euro 3 miljardus. Ja neto ietekme ir pozitīva, kopējos papildu resursus ierobežo līdz nepilnīgo izdevumu līmenim salīdzinot ar maksimālajiem apjomiem 1.B apakškategorijai 2007.-2010. gadam. Nepieciešamās korekcijas sadalīs vienādās proporcijās 2011.-2013. gadā, un attiecīgi mainīs atbilstošos maksimālos apjomus. |
| --- | --- |

17.

Ja tiek konstatēts, ka kādas dalībvalsts kopējais IKP 2007.-2009. gadā par vairāk nekā +/- 5 % ir novirzījies no kopējā IKP, kas aplēsts, sagatavojot šo nolīgumu, Komisija tehniskajā korekcijā attiecībā uz 2011. gadu koriģēs summas, kuras minētajam laika posmam attiecīgajai dalībvalstij piešķirtas no kohēzijas atbalsta fondiem. Minēto korekciju kopējā neto ietekme — pozitīva vai negatīva — nedrīkst pārsniegt euro 3 miljardus. Ja neto ietekme ir pozitīva, kopējos papildu resursus ierobežo līdz nepilnīgo izdevumu līmenim salīdzinot ar maksimālajiem apjomiem 1.B apakškategorijai 2007.-2010. gadam. Nepieciešamās korekcijas sadalīs vienādās proporcijās 2011.-2013. gadā, un attiecīgi mainīs atbilstošos maksimālos apjomus.

Korekcijas saistībā ar īstenošanu

| 18. | Informējot abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes par tehniskajām korekcijām finanšu shēmā, Komisija, ņemot vērā īstenošanu, iesniegs priekšlikumus par korekcijām attiecībā uz maksājumu apropriāciju kopsummu, kuras tā uzskata par vajadzīgām, lai nodrošinātu sistemātisku attīstību attiecībā uz saistību apropriācijām. Saskaņā ar šā nolīguma 3. punktu Eiropas Parlaments un Padome lems par šiem priekšlikumiem līdz n gada 1. maijam. |
| --- | --- |

18.

Informējot abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes par tehniskajām korekcijām finanšu shēmā, Komisija, ņemot vērā īstenošanu, iesniegs priekšlikumus par korekcijām attiecībā uz maksājumu apropriāciju kopsummu, kuras tā uzskata par vajadzīgām, lai nodrošinātu sistemātisku attīstību attiecībā uz saistību apropriācijām. Saskaņā ar šā nolīguma 3. punktu Eiropas Parlaments un Padome lems par šiem priekšlikumiem līdz n gada 1. maijam.

Prognožu atjaunināšana maksājumu apropriācijām laikam pēc 2013. gada

| 19. | Komisija 2010. gadā atjauninās maksājumu apropriāciju prognozes laikam pēc 2013. gada. Minētajā atjaunināšanā ņems vērā budžeta saistību apropriāciju un maksājumu apropriāciju faktisko īstenošanu, kā arī īstenošanas prognozes. Tajā ņems vērā arī noteikumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu to, ka maksājumu apropriācijas attīstās sistemātiski, salīdzinot ar saistību apropriācijām un Eiropas Savienības nacionālā kopienākuma (NKI) pieauguma prognozēm. |
| --- | --- |

19.

Komisija 2010. gadā atjauninās maksājumu apropriāciju prognozes laikam pēc 2013. gada. Minētajā atjaunināšanā ņems vērā budžeta saistību apropriāciju un maksājumu apropriāciju faktisko īstenošanu, kā arī īstenošanas prognozes. Tajā ņems vērā arī noteikumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu to, ka maksājumu apropriācijas attīstās sistemātiski, salīdzinot ar saistību apropriācijām un Eiropas Savienības nacionālā kopienākuma (NKI) pieauguma prognozēm.

Korekcijas saistībā ar pārmērīgu valsts budžeta deficītu

| 20. | Ja saistībā ar pārmērīga valsts budžeta deficīta novēršanas procedūru aptur budžeta saistības attiecībā uz Kohēzijas fondu, Padome pēc Komisijas priekšlikuma un saskaņā ar attiecīgo pamataktu lems par atlikto saistību pārvietošanu uz nākamajiem gadiem. N gada atliktās saistības nevar atkārtoti paredzēt budžetā pēc n + 2 gada. |
| --- | --- |

20.

Ja saistībā ar pārmērīga valsts budžeta deficīta novēršanas procedūru aptur budžeta saistības attiecībā uz Kohēzijas fondu, Padome pēc Komisijas priekšlikuma un saskaņā ar attiecīgo pamataktu lems par atlikto saistību pārvietošanu uz nākamajiem gadiem. N gada atliktās saistības nevar atkārtoti paredzēt budžetā pēc n + 2 gada.

C.   Finanšu shēmas pārskatīšana

| 21. | Papildus parastajām tehniskajām korekcijām un korekcijām, ko veic atbilstīgi īstenošanas nosacījumiem, neparedzētos gadījumos finanšu shēmu pēc Komisijas priekšlikuma var pārskatīt, ņemot vērā pašu resursu maksimālo apjomu. |
| --- | --- |

21.

Papildus parastajām tehniskajām korekcijām un korekcijām, ko veic atbilstīgi īstenošanas nosacījumiem, neparedzētos gadījumos finanšu shēmu pēc Komisijas priekšlikuma var pārskatīt, ņemot vērā pašu resursu maksimālo apjomu.

| 22. | Parasti šādi pārskatīšanas priekšlikumi saskaņā ar 21. punktu ir jāiesniedz un jāpieņem, pirms tiek sākta attiecīgā gada vai pirmā attiecīgā gada budžeta procedūra.
  Jebkuru lēmumu par finanšu shēmas pārskatīšanu par ne vairāk kā 0,03 % no Eiropas Savienības NKI atbilstīgi neparedzēto izdevumu rezervei kopīgi pieņems abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes saskaņā ar 3. punktu.
  Jebkuru lēmumu par finanšu shēmas pārskatīšanu par vairāk nekā 0,03 % no Eiropas Savienības NKI atbilstīgi neparedzēto izdevumu rezervei kopīgi pieņems abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes, Padomei pieņemot vienprātīgu lēmumu. |
| --- | --- |

22.

Parasti šādi pārskatīšanas priekšlikumi saskaņā ar 21. punktu ir jāiesniedz un jāpieņem, pirms tiek sākta attiecīgā gada vai pirmā attiecīgā gada budžeta procedūra.

Jebkuru lēmumu par finanšu shēmas pārskatīšanu par ne vairāk kā 0,03 % no Eiropas Savienības NKI atbilstīgi neparedzēto izdevumu rezervei kopīgi pieņems abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes saskaņā ar 3. punktu.

Jebkuru lēmumu par finanšu shēmas pārskatīšanu par vairāk nekā 0,03 % no Eiropas Savienības NKI atbilstīgi neparedzēto izdevumu rezervei kopīgi pieņems abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes, Padomei pieņemot vienprātīgu lēmumu.

| 23. | Neskarot 40. punktu, iestādes izvērtēs, kādā apjomā izdevumi pārdalāmi starp tajā kategorijā paredzētajām programmām, uz kuru attiecas pārskatīšana, jo īpaši ņemot vērā jebkuru apropriāciju paredzamu nepilnīgu izmantošanu. Mērķim vajadzētu panākt to, lai jauno plānoto izdevumu nozīmīgs apjoms gan absolūtā izteiksmē, gan procentuāli nepārsniegtu pozīcijai noteikto maksimālo apjomu.
  Iestādes izvērtēs, kādā apjomā vienas kategorijas maksimālā apjoma palielinājums līdzsvarojams, samazinot kādas citas kategorijas maksimālo apjomu.
  Neviena finanšu shēmas obligāto izdevumu pārskatīšana nedrīkst samazināt summu, kas pieejama neobligātiem izdevumiem.
  Ikvienā pārskatīšanā ir jāsaglabā atbilstīga attiecība starp saistībām un maksājumiem. |
| --- | --- |

23.

Neskarot 40. punktu, iestādes izvērtēs, kādā apjomā izdevumi pārdalāmi starp tajā kategorijā paredzētajām programmām, uz kuru attiecas pārskatīšana, jo īpaši ņemot vērā jebkuru apropriāciju paredzamu nepilnīgu izmantošanu. Mērķim vajadzētu panākt to, lai jauno plānoto izdevumu nozīmīgs apjoms gan absolūtā izteiksmē, gan procentuāli nepārsniegtu pozīcijai noteikto maksimālo apjomu.

Iestādes izvērtēs, kādā apjomā vienas kategorijas maksimālā apjoma palielinājums līdzsvarojams, samazinot kādas citas kategorijas maksimālo apjomu.

Neviena finanšu shēmas obligāto izdevumu pārskatīšana nedrīkst samazināt summu, kas pieejama neobligātiem izdevumiem.

Ikvienā pārskatīšanā ir jāsaglabā atbilstīga attiecība starp saistībām un maksājumiem.

D.   Gadījumi, kad nav kopīga lēmuma par finanšu shēmas koriģēšanu vai pārskatīšanu

| 24. | Ja Eiropas Parlaments un Padome nepanāk vienošanos par finanšu shēmas koriģēšanu vai pārskatīšanu, ko ierosinājusi Komisija, tad iepriekš noteiktās summas pēc ikgadējās tehniskās korekcijas turpina piemērot kā izdevumu maksimālos apjomus attiecīgajam gadam. |
| --- | --- |

24.

Ja Eiropas Parlaments un Padome nepanāk vienošanos par finanšu shēmas koriģēšanu vai pārskatīšanu, ko ierosinājusi Komisija, tad iepriekš noteiktās summas pēc ikgadējās tehniskās korekcijas turpina piemērot kā izdevumu maksimālos apjomus attiecīgajam gadam.

E.   Ārkārtas palīdzības rezerve

| 25. | Ārkārtas palīdzības rezerves mērķis ir nodrošināt ātru reakciju uz trešo valstu īpašām palīdzības vajadzībām pēc notikumiem, kurus nebija iespējams paredzēt, izstrādājot budžetu, un — pirmkārt un galvenokārt — humānās palīdzības operācijām, taču arī krīžu civilam noregulējumam un aizsardzībai, ja to prasa apstākļi. Rezerves ikgadējais apjoms finanšu shēmas darbības laikā tiek noteikts euro 221 miljonu apjomā nemainīgās cenās.
  Rezervi iekļauj Eiropas Savienības vispārējā budžetā kā uzkrājumu. Atbilstošās saistību apropriācijas iekļaus budžetā, vajadzības gadījumā pārsniedzot finanšu shēmas I pielikumā noteiktos maksimālos apjomus.
  Ja Komisija uzskata, ka rezerve ir jāizmanto, tā abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm iesniegs priekšlikumu par līdzekļu pārvietojumu no rezerves uz attiecīgajām budžeta pozīcijām.
  Tomēr pirms ikviena Komisijas priekšlikuma par līdzekļu pārvietojumu, lai izmantotu rezervi, ir jāizvērtē apropriāciju pārdalīšanas apjoms.
  Iesniedzot priekšlikumu par līdzekļu pārvietošanu, Komisija ierosinās trialoga sarunu procedūru, vajadzības gadījumā — vienkāršotā formā, lai nodrošinātu abu budžeta lēmējinstitūcijas iestāžu vienošanos par vajadzību izmantot rezervi un par nepieciešamo summu. Līdzekļu pārvietojumu veiks saskaņā ar Finanšu regulas 26. pantu. |
| --- | --- |

25.

Ārkārtas palīdzības rezerves mērķis ir nodrošināt ātru reakciju uz trešo valstu īpašām palīdzības vajadzībām pēc notikumiem, kurus nebija iespējams paredzēt, izstrādājot budžetu, un — pirmkārt un galvenokārt — humānās palīdzības operācijām, taču arī krīžu civilam noregulējumam un aizsardzībai, ja to prasa apstākļi. Rezerves ikgadējais apjoms finanšu shēmas darbības laikā tiek noteikts euro 221 miljonu apjomā nemainīgās cenās.

Rezervi iekļauj Eiropas Savienības vispārējā budžetā kā uzkrājumu. Atbilstošās saistību apropriācijas iekļaus budžetā, vajadzības gadījumā pārsniedzot finanšu shēmas I pielikumā noteiktos maksimālos apjomus.

Ja Komisija uzskata, ka rezerve ir jāizmanto, tā abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm iesniegs priekšlikumu par līdzekļu pārvietojumu no rezerves uz attiecīgajām budžeta pozīcijām.

Tomēr pirms ikviena Komisijas priekšlikuma par līdzekļu pārvietojumu, lai izmantotu rezervi, ir jāizvērtē apropriāciju pārdalīšanas apjoms.

Iesniedzot priekšlikumu par līdzekļu pārvietošanu, Komisija ierosinās trialoga sarunu procedūru, vajadzības gadījumā — vienkāršotā formā, lai nodrošinātu abu budžeta lēmējinstitūcijas iestāžu vienošanos par vajadzību izmantot rezervi un par nepieciešamo summu. Līdzekļu pārvietojumu veiks saskaņā ar Finanšu regulas 26. pantu.

F.   Eiropas Savienības Solidaritātes fonds

| 26. | Eiropas Savienības Solidaritātes fonda mērķis ir nodrošināt ātru finansiālo palīdzību nopietnu katastrofu gadījumā kādas dalībvalsts vai kandidātvalsts teritorijā, kā noteikts attiecīgajā pamataktā. Fondam pieejamais maksimālais apjoms būs euro 1 miljards (pašreizējās cenas). Lai segtu attiecīgās vajadzības līdz gada beigām, katra gada 1. oktobrī būs pieejama vismaz viena ceturtdaļa ikgadējā apjoma. Ikgadējā apjoma daļu, kas nav iekļauta budžetā, nedrīkst pārnest uz nākamajiem gadiem.
  Ārkārtējos gadījumos un gadījumā, ja fondā pieejamie atlikušie finanšu resursi katastrofas gadā, kā noteikts attiecīgajā pamataktā, nav pietiekami, lai segtu palīdzības apjomu, ko budžeta lēmējinstitūcija uzskata par vajadzīgu, Komisija var ierosināt starpību finansēt no nākamajam gadam pieejamajiem ikgadējiem apjomiem. Fonda ikgadējā summa, kas jāiekļauj budžetā, nevienā gadā nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt euro 1 miljardu.
  Ja ir izpildīti attiecīgajā pamataktā izklāstītie nosacījumi fonda izmantošanai, Komisija iesniegs priekšlikumu to izmantot. Ja ir iespēja pārdalīt apropriācijas kategorijā, kurā nepieciešami papildu izdevumi, Komisija to ņem vērā, saskaņā ar Finanšu regulu iesniedzot attiecīgo priekšlikumu par atbilstošā budžeta instrumenta izmantošanu. Lēmumu par fonda izmantošanu kopīgi pieņems abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes saskaņā ar 3. punktu.
  Atbilstošās saistību apropriācijas iekļaus budžetā, vajadzības gadījumā pārsniedzot finanšu shēmas I pielikumā noteiktos attiecīgo kategoriju maksimālos apjomus.
  Iesniedzot priekšlikumu par līdzekļu pārvietošanu, Komisija ierosinās trīspusēju sarunu procedūru, vajadzības gadījumā — vienkāršotā formā, lai nodrošinātu abu budžeta lēmējinstitūcijas iestāžu vienošanos par vajadzību izmantot fondu un par nepieciešamo summu. |
| --- | --- |

26.

Eiropas Savienības Solidaritātes fonda mērķis ir nodrošināt ātru finansiālo palīdzību nopietnu katastrofu gadījumā kādas dalībvalsts vai kandidātvalsts teritorijā, kā noteikts attiecīgajā pamataktā. Fondam pieejamais maksimālais apjoms būs euro 1 miljards (pašreizējās cenas). Lai segtu attiecīgās vajadzības līdz gada beigām, katra gada 1. oktobrī būs pieejama vismaz viena ceturtdaļa ikgadējā apjoma. Ikgadējā apjoma daļu, kas nav iekļauta budžetā, nedrīkst pārnest uz nākamajiem gadiem.

Ārkārtējos gadījumos un gadījumā, ja fondā pieejamie atlikušie finanšu resursi katastrofas gadā, kā noteikts attiecīgajā pamataktā, nav pietiekami, lai segtu palīdzības apjomu, ko budžeta lēmējinstitūcija uzskata par vajadzīgu, Komisija var ierosināt starpību finansēt no nākamajam gadam pieejamajiem ikgadējiem apjomiem. Fonda ikgadējā summa, kas jāiekļauj budžetā, nevienā gadā nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt euro 1 miljardu.

Ja ir izpildīti attiecīgajā pamataktā izklāstītie nosacījumi fonda izmantošanai, Komisija iesniegs priekšlikumu to izmantot. Ja ir iespēja pārdalīt apropriācijas kategorijā, kurā nepieciešami papildu izdevumi, Komisija to ņem vērā, saskaņā ar Finanšu regulu iesniedzot attiecīgo priekšlikumu par atbilstošā budžeta instrumenta izmantošanu. Lēmumu par fonda izmantošanu kopīgi pieņems abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes saskaņā ar 3. punktu.

Atbilstošās saistību apropriācijas iekļaus budžetā, vajadzības gadījumā pārsniedzot finanšu shēmas I pielikumā noteiktos attiecīgo kategoriju maksimālos apjomus.

Iesniedzot priekšlikumu par līdzekļu pārvietošanu, Komisija ierosinās trīspusēju sarunu procedūru, vajadzības gadījumā — vienkāršotā formā, lai nodrošinātu abu budžeta lēmējinstitūcijas iestāžu vienošanos par vajadzību izmantot fondu un par nepieciešamo summu.

G.   Elastības fonds

| 27. | Elastības fonds, kura ikgadējais maksimālais apjoms ir euro 200 miljoni (pašreizējās cenas), ir paredzēts tam, lai konkrētajā finanšu gadā, nepārsniedzot norādīto summu, finansētu skaidri noteiktus izdevumus, ko nav iespējams finansēt, nepārsniedzot vienai vai vairākām citām kategorijām noteiktos maksimālos apjomus.
  Ikgadējā apjoma neizmantoto daļu var pārnest uz laika posmu līdz n + 2 gadam. Ja elastības fonda līdzekļi tiek izmantoti, vispirms izmantos pārnestās summas, sākot ar agrāk pārnestajām summām. Tā n gada apjoma daļa, kas nav izmantota n + 2 gadā, tiks dzēsta.
  Komisija iesniegs priekšlikumu par fonda izmantošanu pēc tam, kad tā būs izvērtējusi visas iespējas pārdalīt apropriācijas kategorijā, kurā nepieciešami papildu izdevumi.
  Priekšlikumā ņems vērā fonda izmantošanas principu, kā arī norādīs finansējamās vajadzības un vajadzīgo summu. Katrā konkrētajā finanšu gadā šādu priekšlikumu var iesniegt budžeta procedūras laikā. Komisijas priekšlikums tiks iekļauts provizoriskajā budžeta projektā vai arī tam pievienos attiecīgu budžeta instrumentu saskaņā ar Finanšu regulu.
  Lēmumu par elastības fonda izmantošanu kopīgi pieņems abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes saskaņā ar 3. punktu. Vienošanos panāks, izmantojot saskaņošanas procedūru, kas paredzēta II pielikuma C daļā. |
| --- | --- |

27.

Elastības fonds, kura ikgadējais maksimālais apjoms ir euro 200 miljoni (pašreizējās cenas), ir paredzēts tam, lai konkrētajā finanšu gadā, nepārsniedzot norādīto summu, finansētu skaidri noteiktus izdevumus, ko nav iespējams finansēt, nepārsniedzot vienai vai vairākām citām kategorijām noteiktos maksimālos apjomus.

Ikgadējā apjoma neizmantoto daļu var pārnest uz laika posmu līdz n + 2 gadam. Ja elastības fonda līdzekļi tiek izmantoti, vispirms izmantos pārnestās summas, sākot ar agrāk pārnestajām summām. Tā n gada apjoma daļa, kas nav izmantota n + 2 gadā, tiks dzēsta.

Komisija iesniegs priekšlikumu par fonda izmantošanu pēc tam, kad tā būs izvērtējusi visas iespējas pārdalīt apropriācijas kategorijā, kurā nepieciešami papildu izdevumi.

Priekšlikumā ņems vērā fonda izmantošanas principu, kā arī norādīs finansējamās vajadzības un vajadzīgo summu. Katrā konkrētajā finanšu gadā šādu priekšlikumu var iesniegt budžeta procedūras laikā. Komisijas priekšlikums tiks iekļauts provizoriskajā budžeta projektā vai arī tam pievienos attiecīgu budžeta instrumentu saskaņā ar Finanšu regulu.

Lēmumu par elastības fonda izmantošanu kopīgi pieņems abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes saskaņā ar 3. punktu. Vienošanos panāks, izmantojot saskaņošanas procedūru, kas paredzēta II pielikuma C daļā.

H.   Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds

| 28. | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds ir paredzēts tam, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kas cieš no pasaules tirdzniecības modeļu nozīmīgu strukturālo izmaiņu sekām, un lai palīdzētu viņiem no jauna integrēties darba tirgū.
  Fonds nedrīkst pārsniegt maksimālo ikgadējo apjomu euro 500 miljonus (pašreizējās cenas), ko var saņemt no jebkuras rezerves, kas pastāv iepriekšējā gada kopējo izdevumu maksimālajā apjomā, un/vai no atceltajām saistību apropriācijām no iepriekšējiem diviem gadiem, izņemot saistību apropriācijas, kas saistītas ar finanšu shēmas 1.B kategoriju.
  Apropriācijas iekļaus Eiropas Savienības vispārējā budžetā kā uzkrājumu, izmantojot parasto budžeta procedūru, tiklīdz Komisija ir noteikusi pietiekamas rezerves un/vai atcēlusi saistības, kā noteikts otrajā daļā.
  Ja ir izpildīti attiecīgajā pamataktā izklāstītie nosacījumi fonda izmantošanai, Komisija iesniegs priekšlikumu to izmantot. Lēmumu par fonda izmantošanu kopīgi pieņems abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes saskaņā ar 3. punktu.
  Iesniedzot priekšlikumu par fonda izmantošanu, Komisija ierosinās trīspusēju sarunu procedūru, vajadzības gadījumā — vienkāršotā formā, lai nodrošinātu abu budžeta lēmējinstitūcijas iestāžu vienošanos par vajadzību izmantot fondu un par nepieciešamo summu, un iesniegs abām budžeta abām lēmējinstitūcijas iestādēm priekšlikumu par līdzekļu pārvietojumu uz attiecīgajām budžeta pozīcijām.
  Ar fondu saistīto līdzekļu pārvietojumu veiks saskaņā ar Finanšu regulas 24. panta 4. punktu.
  Atbilstošās saistību apropriācijas iekļaus budžetā attiecīgajā kategorijā, vajadzības gadījumā pārsniedzot I pielikumā noteiktos maksimālos apjomus. |
| --- | --- |

28.

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds ir paredzēts tam, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kas cieš no pasaules tirdzniecības modeļu nozīmīgu strukturālo izmaiņu sekām, un lai palīdzētu viņiem no jauna integrēties darba tirgū.

Fonds nedrīkst pārsniegt maksimālo ikgadējo apjomu euro 500 miljonus (pašreizējās cenas), ko var saņemt no jebkuras rezerves, kas pastāv iepriekšējā gada kopējo izdevumu maksimālajā apjomā, un/vai no atceltajām saistību apropriācijām no iepriekšējiem diviem gadiem, izņemot saistību apropriācijas, kas saistītas ar finanšu shēmas 1.B kategoriju.

Apropriācijas iekļaus Eiropas Savienības vispārējā budžetā kā uzkrājumu, izmantojot parasto budžeta procedūru, tiklīdz Komisija ir noteikusi pietiekamas rezerves un/vai atcēlusi saistības, kā noteikts otrajā daļā.

Ja ir izpildīti attiecīgajā pamataktā izklāstītie nosacījumi fonda izmantošanai, Komisija iesniegs priekšlikumu to izmantot. Lēmumu par fonda izmantošanu kopīgi pieņems abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes saskaņā ar 3. punktu.

Iesniedzot priekšlikumu par fonda izmantošanu, Komisija ierosinās trīspusēju sarunu procedūru, vajadzības gadījumā — vienkāršotā formā, lai nodrošinātu abu budžeta lēmējinstitūcijas iestāžu vienošanos par vajadzību izmantot fondu un par nepieciešamo summu, un iesniegs abām budžeta abām lēmējinstitūcijas iestādēm priekšlikumu par līdzekļu pārvietojumu uz attiecīgajām budžeta pozīcijām.

Ar fondu saistīto līdzekļu pārvietojumu veiks saskaņā ar Finanšu regulas 24. panta 4. punktu.

Atbilstošās saistību apropriācijas iekļaus budžetā attiecīgajā kategorijā, vajadzības gadījumā pārsniedzot I pielikumā noteiktos maksimālos apjomus.

I.   Finanšu shēmas koriģēšana saistībā ar paplašināšanos

| 29. | Ja laika posmā, uz kuru attiecas finanšu shēma, Eiropas Savienībai pievienojas jaunas dalībvalstis, tad Eiropas Parlaments un Padome pēc Komisijas priekšlikuma un saskaņā ar 3. punktu kopīgi koriģēs finanšu shēmu, lai ņemtu vērā izdevumu vajadzības, ko rada pievienošanās sarunu iznākums. |
| --- | --- |

29.

Ja laika posmā, uz kuru attiecas finanšu shēma, Eiropas Savienībai pievienojas jaunas dalībvalstis, tad Eiropas Parlaments un Padome pēc Komisijas priekšlikuma un saskaņā ar 3. punktu kopīgi koriģēs finanšu shēmu, lai ņemtu vērā izdevumu vajadzības, ko rada pievienošanās sarunu iznākums.

J.   Finanšu shēmas darbības laiks un finanšu shēmas neesamības sekas

| 30. | Līdz 2011. gada 1. jūlijam Komisija iesniegs priekšlikumus par jaunu vidēja termiņa finanšu shēmu.
  Ja abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes nevienojas par jaunu finanšu shēmu un ja neviena no iestādēm nepārprotami neizbeidz pastāvošo finanšu shēmu, tad pastāvošajā finanšu shēmā noteiktos pēdējā gada maksimālos apjomus koriģēs saskaņā ar 16. punktu tā, lai 2013. gada maksimālie apjomi tiktu saglabāti nemainīgās cenās. Ja pēc 2013. gada Eiropas Savienībai pievienojas jaunas dalībvalstis un ja to uzskatīta par nepieciešamu, pagarināto finanšu shēmu koriģēs, lai ņemtu vērā pievienošanās sarunu iznākumu. |
| --- | --- |

30.

Līdz 2011. gada 1. jūlijam Komisija iesniegs priekšlikumus par jaunu vidēja termiņa finanšu shēmu.

Ja abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes nevienojas par jaunu finanšu shēmu un ja neviena no iestādēm nepārprotami neizbeidz pastāvošo finanšu shēmu, tad pastāvošajā finanšu shēmā noteiktos pēdējā gada maksimālos apjomus koriģēs saskaņā ar 16. punktu tā, lai 2013. gada maksimālie apjomi tiktu saglabāti nemainīgās cenās. Ja pēc 2013. gada Eiropas Savienībai pievienojas jaunas dalībvalstis un ja to uzskatīta par nepieciešamu, pagarināto finanšu shēmu koriģēs, lai ņemtu vērā pievienošanās sarunu iznākumu.

II DAĻA — IESTĀŽU SADARBĪBAS UZLABOŠANA BUDŽETA PROCEDŪRAS LAIKĀ

A.   Iestāžu sadarbības procedūra

| 31. | Iestādes vienojas izstrādāt procedūru iestāžu sadarbībai budžeta jautājumu risināšanā. Sīkāk izstrādāti noteikumi par šo sadarbību ir izklāstīti II pielikumā. |
| --- | --- |

31.

Iestādes vienojas izstrādāt procedūru iestāžu sadarbībai budžeta jautājumu risināšanā. Sīkāk izstrādāti noteikumi par šo sadarbību ir izklāstīti II pielikumā.

B.   Budžeta izstrāde

| 32. | Katru gadu Komisija iesniegs provizorisku budžeta projektu, kurā atspoguļotas Kopienas faktiskās finanšu vajadzības.
  Tajā ņems vērā:






  a) | dalībvalstu sniegtās prognozes saistībā ar struktūrfondiem; |
| --- | --- | --- |

32.

Katru gadu Komisija iesniegs provizorisku budžeta projektu, kurā atspoguļotas Kopienas faktiskās finanšu vajadzības.

Tajā ņems vērā:

a)

dalībvalstu sniegtās prognozes saistībā ar struktūrfondiem;

| b) | spēju izmantot apropriācijas, cenšoties saglabāt stingru attiecību starp saistību apropriācijām un maksājumu apropriācijām; |
| --- | --- |

b)

spēju izmantot apropriācijas, cenšoties saglabāt stingru attiecību starp saistību apropriācijām un maksājumu apropriācijām;

| c) | iespējas sākt jaunu politiku, izmantojot izmēģinājuma projektus un/vai jaunas sagatavošanās darbības vai turpinot daudzgadu darbības, kas tuvojas nobeigumam, iepriekš izvērtējot, vai būs iespējams nodrošināt pamataktu Finanšu regulas 49. panta nozīmē (pamatakta definīcija, pamatakta nepieciešamība īstenošanai un izņēmumi); |
| --- | --- |

c)

iespējas sākt jaunu politiku, izmantojot izmēģinājuma projektus un/vai jaunas sagatavošanās darbības vai turpinot daudzgadu darbības, kas tuvojas nobeigumam, iepriekš izvērtējot, vai būs iespējams nodrošināt pamataktu Finanšu regulas 49. panta nozīmē (pamatakta definīcija, pamatakta nepieciešamība īstenošanai un izņēmumi);

| d) | vajadzību nodrošināt to, ka jebkādas izdevumu izmaiņas attiecībā pret iepriekšējo gadu atbilst budžeta disciplīnas noteiktajiem ierobežojumiem. |
| --- | --- |

d)

vajadzību nodrošināt to, ka jebkādas izdevumu izmaiņas attiecībā pret iepriekšējo gadu atbilst budžeta disciplīnas noteiktajiem ierobežojumiem.

Provizoriskajam budžeta projektam pievienos darbības pārskatus, kuros ietverta Finanšu regulas 27. panta 3. punktā un 33. panta 2. punkta d) apakšpunktā paredzētā informācija (mērķi, rādītāji un novērtējuma informācija).

| 33. | Ciktāl tas ir iespējams, iestādes izvairīsies budžetā iekļaut pozīcijas, kurās darbībām ir paredzētas nenozīmīgas izdevumu summas.
  Abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes apņemas arī ņemt vērā izvērtējumu par iespējām izpildīt Komisijas sagatavotos provizoriskos budžeta projektus un saistībā ar kārtējā gada budžeta izpildi.
  Pirms otrā lasījuma Padomē Komisija nosūtīs vēstuli Eiropas Parlamenta Budžeta komitejas priekšsēdētājam, kopiju nosūtot otrai budžeta lēmējinstitūcijas iestādei, ar saviem apsvērumiem par iespējām izpildīt budžeta projekta grozījumus, ko Eiropas Parlaments ir pieņēmis pirmajā lasījumā.
  Abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes šos apsvērumus ņems vērā saistībā ar II pielikuma C daļā paredzēto saskaņošanas procedūru.
  Pareizas finanšu pārvaldības nolūkā un saistībā ar budžeta nomenklatūras būtiskām izmaiņām Komisijas struktūrvienību vadības ziņojumu pienākumu sadaļās un nodaļās abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes apņemas jebkādas šādas būtiskas izmaiņas apspriest ar Komisiju saskaņošanas procedūras gaitā. |
| --- | --- |

33.

Ciktāl tas ir iespējams, iestādes izvairīsies budžetā iekļaut pozīcijas, kurās darbībām ir paredzētas nenozīmīgas izdevumu summas.

Abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes apņemas arī ņemt vērā izvērtējumu par iespējām izpildīt Komisijas sagatavotos provizoriskos budžeta projektus un saistībā ar kārtējā gada budžeta izpildi.

Pirms otrā lasījuma Padomē Komisija nosūtīs vēstuli Eiropas Parlamenta Budžeta komitejas priekšsēdētājam, kopiju nosūtot otrai budžeta lēmējinstitūcijas iestādei, ar saviem apsvērumiem par iespējām izpildīt budžeta projekta grozījumus, ko Eiropas Parlaments ir pieņēmis pirmajā lasījumā.

Abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes šos apsvērumus ņems vērā saistībā ar II pielikuma C daļā paredzēto saskaņošanas procedūru.

Pareizas finanšu pārvaldības nolūkā un saistībā ar budžeta nomenklatūras būtiskām izmaiņām Komisijas struktūrvienību vadības ziņojumu pienākumu sadaļās un nodaļās abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes apņemas jebkādas šādas būtiskas izmaiņas apspriest ar Komisiju saskaņošanas procedūras gaitā.

C.   Izdevumu klasifikācija

| 34. | Iestādes par obligātiem uzskata izdevumus, kuri viennozīmīgi izriet no Līgumiem vai tiesību aktiem, kas pieņemti saskaņā ar tiem. |
| --- | --- |

34.

Iestādes par obligātiem uzskata izdevumus, kuri viennozīmīgi izriet no Līgumiem vai tiesību aktiem, kas pieņemti saskaņā ar tiem.

| 35. | Provizoriskajā budžeta projektā ir jāietver priekšlikums par klasifikāciju katrai jaunai budžeta pozīcijai un katrai pozīcijai ar grozītu juridisko bāzi.
  Ja Eiropas Parlaments un Padome neakceptē provizoriskajā budžeta projektā ierosināto klasifikāciju, abas minētās iestādes izvērtēs attiecīgā budžeta pozīcijas klasifikāciju, pamatojoties uz III pielikumu. Vienošanos panāks, izmantojot saskaņošanas procedūru, kas paredzēta II pielikuma C daļā. |
| --- | --- |

35.

Provizoriskajā budžeta projektā ir jāietver priekšlikums par klasifikāciju katrai jaunai budžeta pozīcijai un katrai pozīcijai ar grozītu juridisko bāzi.

Ja Eiropas Parlaments un Padome neakceptē provizoriskajā budžeta projektā ierosināto klasifikāciju, abas minētās iestādes izvērtēs attiecīgā budžeta pozīcijas klasifikāciju, pamatojoties uz III pielikumu. Vienošanos panāks, izmantojot saskaņošanas procedūru, kas paredzēta II pielikuma C daļā.

D.   Neobligāto izdevumu maksimālā palielinājuma likme finanšu shēmas neesamības gadījumā

| 36. | Neskarot 13. punkta pirmo daļu, iestādes vienojas par šādiem noteikumiem:






  a) | EK līguma 272. panta 9. punkta ceturtās daļas nolūkā Eiropas Parlamenta autonomo rezervi,— kas ir puse no maksimālās likmes — piemēro no Padomē pirmajā lasījumā pieņemtā budžeta projekta, ietverot jebkādas grozījumu vēstules.
  Maksimālā likme ir jāievēro saistībā ar gada budžetu, tostarp budžeta grozījumiem. Neskarot jaunas likmes noteikšanu, maksimālās likmes neizmantotā daļa, paliks pieejama izmantošanai un var tikt izmantota, izskatot budžeta grozījumu projektus; |
| --- | --- | --- |

36.

Neskarot 13. punkta pirmo daļu, iestādes vienojas par šādiem noteikumiem:

a)

EK līguma 272. panta 9. punkta ceturtās daļas nolūkā Eiropas Parlamenta autonomo rezervi,— kas ir puse no maksimālās likmes — piemēro no Padomē pirmajā lasījumā pieņemtā budžeta projekta, ietverot jebkādas grozījumu vēstules.

Maksimālā likme ir jāievēro saistībā ar gada budžetu, tostarp budžeta grozījumiem. Neskarot jaunas likmes noteikšanu, maksimālās likmes neizmantotā daļa, paliks pieejama izmantošanai un var tikt izmantota, izskatot budžeta grozījumu projektus;

| b) | neskarot a) apakšpunktu, ja budžeta procedūras laikā konstatē, ka procedūras pabeigšanai varētu būt vajadzīga vienošanās par tādas jaunas palielinājuma likmes noteikšanu neobligātajiem izdevumiem, kas attiektos uz maksājumu apropriācijām, un/vai tādas jaunas likmes noteikšanu, kas attiektos uz saistību apropriācijām (pēdējā minētā likme var būt atšķirīga no pirmās minētās), iestādes centīsies panākt vienošanos starp abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm, izmantojot II pielikuma C daļā paredzēto saskaņošanas procedūru. |
| --- | --- |

b)

neskarot a) apakšpunktu, ja budžeta procedūras laikā konstatē, ka procedūras pabeigšanai varētu būt vajadzīga vienošanās par tādas jaunas palielinājuma likmes noteikšanu neobligātajiem izdevumiem, kas attiektos uz maksājumu apropriācijām, un/vai tādas jaunas likmes noteikšanu, kas attiektos uz saistību apropriācijām (pēdējā minētā likme var būt atšķirīga no pirmās minētās), iestādes centīsies panākt vienošanos starp abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm, izmantojot II pielikuma C daļā paredzēto saskaņošanas procedūru.

E.   Finanšu noteikumu ietveršana tiesību aktos

| 37. | Tiesību aktos par daudzgadu programmām, kurus pieņem saskaņā ar koplēmuma procedūru, ietvers noteikumu, kurā likumdevēja institūcija nosaka finansējumu programmai.
  Budžeta lēmējinstitūcijai minētais finansējums būs galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā.
  Budžeta lēmējinstitūcija un Komisija, sagatavojot provizorisko budžeta projektu, apņemas neatkāpties no minētā apjoma par vairāk nekā 5 % attiecībā uz visu attiecīgās programmas laiku, ja vien nerodas jauni, objektīvi ilgtermiņa apstākļi, ko pamato ar skaidriem un precīziem iemesliem, ņemot vērā programmas īstenošanas rezultātus, jo īpaši pamatojoties uz izvērtējumiem. Ikvienam palielinājumam, kas radies šādu izmaiņu rezultātā, nedrīkst pārsniegt attiecīgajai pozīcijai noteikto maksimālo apjomu, neskarot šajā nolīgumā minēto instrumentu izmantošanu.
  Šis punkts neattiecas uz apropriācijām kohēzijai, kuras pieņemtas saskaņā ar koplēmuma procedūru un iepriekš piešķirtas dalībvalstīm, un kurās ir finansējums visam programmas laikam. |
| --- | --- |

37.

Tiesību aktos par daudzgadu programmām, kurus pieņem saskaņā ar koplēmuma procedūru, ietvers noteikumu, kurā likumdevēja institūcija nosaka finansējumu programmai.

Budžeta lēmējinstitūcijai minētais finansējums būs galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā.

Budžeta lēmējinstitūcija un Komisija, sagatavojot provizorisko budžeta projektu, apņemas neatkāpties no minētā apjoma par vairāk nekā 5 % attiecībā uz visu attiecīgās programmas laiku, ja vien nerodas jauni, objektīvi ilgtermiņa apstākļi, ko pamato ar skaidriem un precīziem iemesliem, ņemot vērā programmas īstenošanas rezultātus, jo īpaši pamatojoties uz izvērtējumiem. Ikvienam palielinājumam, kas radies šādu izmaiņu rezultātā, nedrīkst pārsniegt attiecīgajai pozīcijai noteikto maksimālo apjomu, neskarot šajā nolīgumā minēto instrumentu izmantošanu.

Šis punkts neattiecas uz apropriācijām kohēzijai, kuras pieņemtas saskaņā ar koplēmuma procedūru un iepriekš piešķirtas dalībvalstīm, un kurās ir finansējums visam programmas laikam.

| 38. | Tiesību aktos par daudzgadu programmām, kurus nepieņem saskaņā ar koplēmuma procedūru, nebūs ietverta “summa, ko uzskata par nepieciešamu”.
  Ja Padome vēlētos ietvert finanšu atsauci, to uzskatīs par likumdevējas iestādes gribas indikāciju, un tas neietekmēs EK līgumā noteiktās budžeta lēmējinstitūcijas pilnvaras. Šo noteikumu minēs visos tiesību aktos, kuros būs šāda finanšu atsauce.
  Ja par attiecīgo summu ir panākta vienošanās saskaņošanas procedūrā, kas paredzēta Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1975. gada 4. marta Kopīgajā deklarācijā (4), to uzskatīs par atsauces summu šā nolīguma 37. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

38.

Tiesību aktos par daudzgadu programmām, kurus nepieņem saskaņā ar koplēmuma procedūru, nebūs ietverta “summa, ko uzskata par nepieciešamu”.

Ja Padome vēlētos ietvert finanšu atsauci, to uzskatīs par likumdevējas iestādes gribas indikāciju, un tas neietekmēs EK līgumā noteiktās budžeta lēmējinstitūcijas pilnvaras. Šo noteikumu minēs visos tiesību aktos, kuros būs šāda finanšu atsauce.

Ja par attiecīgo summu ir panākta vienošanās saskaņošanas procedūrā, kas paredzēta Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1975. gada 4. marta Kopīgajā deklarācijā (4), to uzskatīs par atsauces summu šā nolīguma 37. punkta nozīmē.

| 39. | Finanšu pārskats, kas paredzēts Finanšu regulas 28. pantā, atspoguļos ierosinātās programmas mērķus finanšu izteiksmē un ietvers grafiku visam programmas laikam. Vajadzības gadījumā to pārskatīs, sagatavojot provizorisko budžeta projektu un ņemot vērā programmas īstenošanas stadiju. Pārskatīto finanšu pārskatu nosūtīs budžeta lēmējinstitūcijai, gan iesniedzot provizorisko budžeta projektu, gan pēc budžeta pieņemšanas. |
| --- | --- |

39.

Finanšu pārskats, kas paredzēts Finanšu regulas 28. pantā, atspoguļos ierosinātās programmas mērķus finanšu izteiksmē un ietvers grafiku visam programmas laikam. Vajadzības gadījumā to pārskatīs, sagatavojot provizorisko budžeta projektu un ņemot vērā programmas īstenošanas stadiju. Pārskatīto finanšu pārskatu nosūtīs budžeta lēmējinstitūcijai, gan iesniedzot provizorisko budžeta projektu, gan pēc budžeta pieņemšanas.

| 40. | Ievērojot neobligāto izdevumu palielinājuma maksimālās likmes, kas noteiktas 13. punkta pirmajā daļā, abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes apņemas ievērot piešķirtās saistību apropriācijas, kas noteiktas attiecīgajos pamataktos par strukturālajām darbībām, lauku attīstību un Eiropas Zivsaimniecības fondu. |
| --- | --- |

40.

Ievērojot neobligāto izdevumu palielinājuma maksimālās likmes, kas noteiktas 13. punkta pirmajā daļā, abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes apņemas ievērot piešķirtās saistību apropriācijas, kas noteiktas attiecīgajos pamataktos par strukturālajām darbībām, lauku attīstību un Eiropas Zivsaimniecības fondu.

F.   Izdevumi saistībā ar zvejniecības nolīgumiem

| 41. | Iestādes vienojas ar zvejniecības nolīgumiem saistītos izdevumus finansēt saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti IV pielikumā. |
| --- | --- |

41.

Iestādes vienojas ar zvejniecības nolīgumiem saistītos izdevumus finansēt saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti IV pielikumā.

G.   Kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) finansēšana

| 42. | Attiecībā uz KĀDP izdevumiem, ko saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 28. pantu sedz no Eiropas Kopienu vispārējā budžeta, iestādes — izmantojot II pielikuma C daļā paredzēto saskaņošanas procedūru un pamatojoties uz Komisijas sagatavoto provizorisko budžeta projektu — centīsies katru gadu panākt vienošanos par darbības izdevumu summu, kas jāsedz no Kopienas budžeta, kā arī par šīs summas sadalījumu starp KĀDP budžeta sadaļas pantiem, kā ierosināts šā punkta ceturtajā daļā. Ja vienošanās netiek panākta, uzskata, ka Eiropas Parlaments un Padome budžetā iekļaus iepriekšējā budžetā paredzēto summu vai provizoriskajā budžeta projektā ierosināto summu, atkarībā no tā, kura no tām ir mazāka.
  KĀDP darbības izdevumu kopsummu pilnībā iekļaus vienā budžeta sadaļā (KĀDP) un sadalīs starp šīs nodaļas pantiem, kā tas ierosināts šā punkta ceturtajā daļā. Šī summa aptver faktiskās paredzamās vajadzības, kas izvērtētas, izstrādājot provizorisko budžeta projektu, pamatojoties uz prognozēm, ko katru gadu sagatavo Padome, un pietiekamu rezervi neparedzētām darbībām. Rezervē neiekļaus fondus. Katrs pants attieksies uz jau pieņemtiem instrumentiem, uz instrumentiem, kas ir paredzēti, bet vēl nav pieņemti, un uz visām turpmākiem — proti, neparedzētiem — instrumentiem, ko attiecīgajā finanšu gadā pieņems Padome.
  Tā kā saskaņā ar Finanšu regulu Komisija ir pilnvarota autonomi pārvietot apropriācijas starp KĀDP budžeta sadaļas pantiem, tiks attiecīgi nodrošināts elastīgums, kas vajadzīgs KĀDP darbību ātrai īstenošanai. Ja KĀDP budžeta sadaļas apjoms finanšu gadā nebūs pietiekams, lai segtu nepieciešamos izdevumus, Eiropas Parlaments un Padome pēc Komisijas priekšlikuma steidzami meklēs risinājumu, ņemot vērā 25. punktu.
  KĀDP budžeta sadaļā varētu būt šādi panti, kas aptvertu KĀDP darbības:






  — | krīzes pārvarēšanas operācijas, konfliktu novēršana, atrisināšana un stabilizācija, miera un drošības procesu uzraudzība un īstenošana; |
| --- | --- | --- |

42.

Attiecībā uz KĀDP izdevumiem, ko saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 28. pantu sedz no Eiropas Kopienu vispārējā budžeta, iestādes — izmantojot II pielikuma C daļā paredzēto saskaņošanas procedūru un pamatojoties uz Komisijas sagatavoto provizorisko budžeta projektu — centīsies katru gadu panākt vienošanos par darbības izdevumu summu, kas jāsedz no Kopienas budžeta, kā arī par šīs summas sadalījumu starp KĀDP budžeta sadaļas pantiem, kā ierosināts šā punkta ceturtajā daļā. Ja vienošanās netiek panākta, uzskata, ka Eiropas Parlaments un Padome budžetā iekļaus iepriekšējā budžetā paredzēto summu vai provizoriskajā budžeta projektā ierosināto summu, atkarībā no tā, kura no tām ir mazāka.

KĀDP darbības izdevumu kopsummu pilnībā iekļaus vienā budžeta sadaļā (KĀDP) un sadalīs starp šīs nodaļas pantiem, kā tas ierosināts šā punkta ceturtajā daļā. Šī summa aptver faktiskās paredzamās vajadzības, kas izvērtētas, izstrādājot provizorisko budžeta projektu, pamatojoties uz prognozēm, ko katru gadu sagatavo Padome, un pietiekamu rezervi neparedzētām darbībām. Rezervē neiekļaus fondus. Katrs pants attieksies uz jau pieņemtiem instrumentiem, uz instrumentiem, kas ir paredzēti, bet vēl nav pieņemti, un uz visām turpmākiem — proti, neparedzētiem — instrumentiem, ko attiecīgajā finanšu gadā pieņems Padome.

Tā kā saskaņā ar Finanšu regulu Komisija ir pilnvarota autonomi pārvietot apropriācijas starp KĀDP budžeta sadaļas pantiem, tiks attiecīgi nodrošināts elastīgums, kas vajadzīgs KĀDP darbību ātrai īstenošanai. Ja KĀDP budžeta sadaļas apjoms finanšu gadā nebūs pietiekams, lai segtu nepieciešamos izdevumus, Eiropas Parlaments un Padome pēc Komisijas priekšlikuma steidzami meklēs risinājumu, ņemot vērā 25. punktu.

KĀDP budžeta sadaļā varētu būt šādi panti, kas aptvertu KĀDP darbības:

—

krīzes pārvarēšanas operācijas, konfliktu novēršana, atrisināšana un stabilizācija, miera un drošības procesu uzraudzība un īstenošana;

| — | ieroču neizplatīšana un atbruņošanās; |
| --- | --- |

—

ieroču neizplatīšana un atbruņošanās;

| — | ārkārtas pasākumi; |
| --- | --- |

—

ārkārtas pasākumi;

| — | sagatavošanās un papildu pasākumi; |
| --- | --- |

—

sagatavošanās un papildu pasākumi;

| — | Eiropas Savienības īpašie pārstāvji. |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības īpašie pārstāvji.

Iestādes vienojas par to, ka laika posmā no 2007. — 2013. gadam KĀDP būs pieejami vismaz euro 1 740 miljoni un ka summa darbībām, kas iekļautas trešajā ievilkumā minētajā pantā, nedrīkst pārsniegt 20 % no KĀDP budžeta sadaļas kopsummas.

| 43. | Katru gadu Padomes prezidentvalsts apspriedīs ar Eiropas Parlamentu plānotu Padomes dokumentu, ko nosūtīs līdz attiecīgā gada 15. jūnijam un kur izklāstīti KĀDP galvenie aspekti un prioritātes, tostarp to finansiālā ietekme uz Eiropas Savienības vispārējo budžetu, kā arī n-1 gadā sākto pasākumu novērtējums. Turklāt Padomes prezidentvalsts informēs Eiropas Parlamentu, vismaz piecas reizes gadā sasaucot apvienotas apspriežu sanāksmes saskaņā ar regulāru politisko dialogu par KĀDP, par ko jāvienojas, vēlākais, saskaņošanas sanāksmē pirms otrā lasījuma Padomē. Dalību šajās sanāksmēs nosaka šādi:






  — | Eiropas Parlaments — abu attiecīgo komiteju biroji; |
| --- | --- | --- |

43.

Katru gadu Padomes prezidentvalsts apspriedīs ar Eiropas Parlamentu plānotu Padomes dokumentu, ko nosūtīs līdz attiecīgā gada 15. jūnijam un kur izklāstīti KĀDP galvenie aspekti un prioritātes, tostarp to finansiālā ietekme uz Eiropas Savienības vispārējo budžetu, kā arī n-1 gadā sākto pasākumu novērtējums. Turklāt Padomes prezidentvalsts informēs Eiropas Parlamentu, vismaz piecas reizes gadā sasaucot apvienotas apspriežu sanāksmes saskaņā ar regulāru politisko dialogu par KĀDP, par ko jāvienojas, vēlākais, saskaņošanas sanāksmē pirms otrā lasījuma Padomē. Dalību šajās sanāksmēs nosaka šādi:

—

Eiropas Parlaments — abu attiecīgo komiteju biroji;

| — | Padome — vēstnieks (Politikas un drošības komitejas priekšsēdētājs). |
| --- | --- |

—

Padome — vēstnieks (Politikas un drošības komitejas priekšsēdētājs).

| — | Komisija iesaistīsies šajās sanāksmēs un piedalīsies tajās. |
| --- | --- |

—

Komisija iesaistīsies šajās sanāksmēs un piedalīsies tajās.

Pieņemot lēmumus saistībā ar izdevumiem KĀDP jomā, Padome nekavējoties un jebkurā gadījumā, vēlākais, piecas darbadienas pēc galīgā lēmuma pieņemšanas nosūtīs Eiropas Parlamentam paredzēto izmaksu tāmi (“finanšu pārskatu”), jo īpaši attiecībā uz termiņu, nodarbināto personālu, telpu un citas infrastruktūras izmantošanu, transporta iekārtām, apmācības prasībām un drošības pasākumiem.

Reizi ceturksnī Komisija informēs budžeta lēmējinstitūciju par KĀDP darbību īstenošanu un finanšu prognozēm gada atlikušajai daļai.

III — ES LĪDZEKĻU PAREIZA FINANŠU PĀRVALDĪBA

A.   Kopienas līdzekļu faktiskas un integrētas iekšējās kontroles nodrošināšana

| 44. | Iestādes ir vienisprātis, ka ir būtiski stiprināt iekšējo kontroli, nepalielinot administratīvu slogu, kam priekšnosacījums ir pamatā esošo tiesību aktu vienkāršošana. Šajā sakarā prioritāra būs pareiza finanšu pārvaldība, kuras mērķis ir pozitīva ticamības deklarācija par līdzekļiem, kuru pārvaldība ir dalīta. Šādam nolūkam noteikumus varētu pēc vajadzības paredzēt attiecīgajos pamataktos. Saistībā ar to paplašinātajiem pienākumiem saistībā ar struktūrfondiem un saskaņā ar attiecīgo valstu konstitucionālajām prasībām attiecīgās revīzijas iestādes dalībvalstu izstrādās novērtējumu par pārvaldības un kontroles sistēmu atbilstību Kopienas noteikumiem.
  Tādēļ dalībvalstis apņemas atbilstīgā valsts līmenī sagatavot ikgadēju kopsavilkumu par pieejamām revīzijām un deklarācijām. |
| --- | --- |

44.

Iestādes ir vienisprātis, ka ir būtiski stiprināt iekšējo kontroli, nepalielinot administratīvu slogu, kam priekšnosacījums ir pamatā esošo tiesību aktu vienkāršošana. Šajā sakarā prioritāra būs pareiza finanšu pārvaldība, kuras mērķis ir pozitīva ticamības deklarācija par līdzekļiem, kuru pārvaldība ir dalīta. Šādam nolūkam noteikumus varētu pēc vajadzības paredzēt attiecīgajos pamataktos. Saistībā ar to paplašinātajiem pienākumiem saistībā ar struktūrfondiem un saskaņā ar attiecīgo valstu konstitucionālajām prasībām attiecīgās revīzijas iestādes dalībvalstu izstrādās novērtējumu par pārvaldības un kontroles sistēmu atbilstību Kopienas noteikumiem.

Tādēļ dalībvalstis apņemas atbilstīgā valsts līmenī sagatavot ikgadēju kopsavilkumu par pieejamām revīzijām un deklarācijām.

B.   Finanšu regula

| 45. | Iestādes vienojas, ka šo nolīgumu un budžetu īstenos atbilstīgi pareizai finanšu pārvaldībai, kuras pamatā ir ekonomijas, efektivitātes un lietderības principi, finanšu interešu aizsardzība, administratīvo izmaksu samērīgums un lietotājiem draudzīgas procedūras. Iestādes veiks atbilstīgus pasākumus, jo īpaši Finanšu regulā, kura būtu jāpieņem atbilstīgi saskaņošanas procedūrai, kas paredzēta Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1975. gada 4. marta Kopīgajā deklarācijā, un gaisotnē, kas ļāva panākt vienošanos 2002. gadā. |
| --- | --- |

45.

Iestādes vienojas, ka šo nolīgumu un budžetu īstenos atbilstīgi pareizai finanšu pārvaldībai, kuras pamatā ir ekonomijas, efektivitātes un lietderības principi, finanšu interešu aizsardzība, administratīvo izmaksu samērīgums un lietotājiem draudzīgas procedūras. Iestādes veiks atbilstīgus pasākumus, jo īpaši Finanšu regulā, kura būtu jāpieņem atbilstīgi saskaņošanas procedūrai, kas paredzēta Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1975. gada 4. marta Kopīgajā deklarācijā, un gaisotnē, kas ļāva panākt vienošanos 2002. gadā.

C.   Finanšu plānojums

| 46. | Komisija divas reizes gadā — pirmo reizi maijā/jūnijā (kopā ar dokumentiem, kas pievienoti provizoriskajam budžeta projektam) un otro reizi decembrī/janvārī (pēc budžeta pieņemšanas) — iesniegs pilnībā izstrādātu finanšu plānojumu finanšu shēmas 1.A, 2. (videi un zivsaimniecībai), 3.A, 3.B un 4. kategorijai. Minētajā dokumentā, kas iedalīts pēc kategorijām, politikas jomas un budžeta pozīcijām, būtu jānorāda:






  a) | spēkā esošie tiesību akti, nodalot daudzgadu programmas un ikgadējas darbības:






  — | attiecībā uz daudzgadu programmām Komisijai ir jānorāda procedūra, saskaņā ar kuru tās pieņemtas (koplēmuma procedūra un apspriežu procedūra), to ilgums, atsauces summas, administratīvajiem izdevumiem paredzētā daļa; |
| --- | --- | --- | --- |

46.

Komisija divas reizes gadā — pirmo reizi maijā/jūnijā (kopā ar dokumentiem, kas pievienoti provizoriskajam budžeta projektam) un otro reizi decembrī/janvārī (pēc budžeta pieņemšanas) — iesniegs pilnībā izstrādātu finanšu plānojumu finanšu shēmas 1.A, 2. (videi un zivsaimniecībai), 3.A, 3.B un 4. kategorijai. Minētajā dokumentā, kas iedalīts pēc kategorijām, politikas jomas un budžeta pozīcijām, būtu jānorāda:

a)

spēkā esošie tiesību akti, nodalot daudzgadu programmas un ikgadējas darbības:

—

attiecībā uz daudzgadu programmām Komisijai ir jānorāda procedūra, saskaņā ar kuru tās pieņemtas (koplēmuma procedūra un apspriežu procedūra), to ilgums, atsauces summas, administratīvajiem izdevumiem paredzētā daļa;

| — | attiecībā uz ikgadējām darbībām (izmēģinājuma projektiem, sagatavošanās darbībām, aģentūrām) un pasākumiem, ko finansē saistībā ar Komisijas prerogatīvām, Komisijai ir jānorāda daudzgadu tāmes un (attiecībā uz izmēģinājuma projektiem un sagatavošanās darbībām) — rezerves kas pieejamas līdz maksimālajiem apjomiem, kuri noteikti II pielikuma D daļā; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz ikgadējām darbībām (izmēģinājuma projektiem, sagatavošanās darbībām, aģentūrām) un pasākumiem, ko finansē saistībā ar Komisijas prerogatīvām, Komisijai ir jānorāda daudzgadu tāmes un (attiecībā uz izmēģinājuma projektiem un sagatavošanās darbībām) — rezerves kas pieejamas līdz maksimālajiem apjomiem, kuri noteikti II pielikuma D daļā;

| b) | vēl neizlemti priekšlikumi par tiesību aktiem: procesā esošie Komisijas priekšlikumi pēc budžeta pozīcijas (zemākais līmenis), sadaļas un politikas jomas. Nolūkā izvērtēt finanšu sekas, būtu jāizstrādā mehānisms tabulu atjaunināšanai katru reizi, kad tiek pieņemts jauns priekšlikums. |
| --- | --- |

b)

vēl neizlemti priekšlikumi par tiesību aktiem: procesā esošie Komisijas priekšlikumi pēc budžeta pozīcijas (zemākais līmenis), sadaļas un politikas jomas. Nolūkā izvērtēt finanšu sekas, būtu jāizstrādā mehānisms tabulu atjaunināšanai katru reizi, kad tiek pieņemts jauns priekšlikums.

Komisijai būtu jāapsver veidi, kā veikt nodrošināt savstarpējas atsauces starp finanšu plānojumu un tiesību aktu pieņemšanas plānojumu, lai nodrošinātu precīzākas un uzticamākas prognozes. Attiecībā uz katru priekšlikumu par tiesību aktu Komisijai būtu jānorāda, vai tas ir ietverts plānojumā laika posmam no maija līdz decembrim. Budžeta lēmējinstitūcija jo īpaši būtu jāinformē par:

| a) | visiem jauniem tiesību aktiem, kas ir pieņemti, bet nav iekļauti maija-decembra dokumentā (ar attiecīgajām summām); |
| --- | --- |

a)

visiem jauniem tiesību aktiem, kas ir pieņemti, bet nav iekļauti maija-decembra dokumentā (ar attiecīgajām summām);

| b) | visiem vēl neizlemtajiem priekšlikumiem par tiesību aktiem, kas ir iesniegti, bet nav iekļauti maija-decembra dokumentā (ar attiecīgajām summām); |
| --- | --- |

b)

visiem vēl neizlemtajiem priekšlikumiem par tiesību aktiem, kas ir iesniegti, bet nav iekļauti maija-decembra dokumentā (ar attiecīgajām summām);

| c) | Komisijas ikgadējā likumdošanas darba programmā paredzētajiem tiesību aktiem, norādot darbības, kurām iespējama finansiāla ietekme (jā/nē). |
| --- | --- |

c)

Komisijas ikgadējā likumdošanas darba programmā paredzētajiem tiesību aktiem, norādot darbības, kurām iespējama finansiāla ietekme (jā/nē).

Visos attiecīgajos gadījumos Komisijai būtu jānorāda plānojuma maiņa, ko rada jauni priekšlikumi par tiesību aktiem.

Pamatojoties uz Komisijas sniegtajām ziņām, visās trialoga sarunās, kas paredzētas šajā nolīgumā, būtu jānodrošina situācijas apzināšana.

D.   Aģentūras un Eiropas Skolas

| 47. | Izstrādājot priekšlikumu par ikvienas jaunas aģentūras izveidi, Komisija izvērtēs iespaidu uz attiecīgo budžeta izdevumu pozīciju. Pamatojoties uz minēto informāciju un neskarot likumdošanas procedūras, kas reglamentē aģentūras izveidi, abas lēmējinstitūcijas iestādes apņemas budžeta sadarbības gaitā panākt savlaicīgu vienošanos par attiecīgās aģentūras finansēšanu.
  Līdzīgu procedūru jāpiemēro, ja paredzēts izveidot jaunu Eiropas Skolu. |
| --- | --- |

47.

Izstrādājot priekšlikumu par ikvienas jaunas aģentūras izveidi, Komisija izvērtēs iespaidu uz attiecīgo budžeta izdevumu pozīciju. Pamatojoties uz minēto informāciju un neskarot likumdošanas procedūras, kas reglamentē aģentūras izveidi, abas lēmējinstitūcijas iestādes apņemas budžeta sadarbības gaitā panākt savlaicīgu vienošanos par attiecīgās aģentūras finansēšanu.

Līdzīgu procedūru jāpiemēro, ja paredzēts izveidot jaunu Eiropas Skolu.

E.   Struktūrfondu, Kohēzijas fonda, Lauku attīstības fonda un Eiropas Zivsaimniecības fonda koriģēšana saistībā ar to īstenošanas apstākļiem

| 48. | Ja pēc 2007. gada 1. janvāra tiek pieņemti jauni noteikumi vai programmas, kas reglamentē struktūrfondus, Kohēzijas fondu, Lauku attīstības fondu un Eiropas Zivsaimniecības fondu, abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes apņemas pēc Komisijas priekšlikuma apstiprināt 2007. gadā neizmantoto piešķīrumu pārvietošanu uz turpmākiem gadiem papildus attiecīgajiem izdevumu maksimālajiem apjomiem.
  Lēmumus par 2007. gada neizmantoto piešķīrumu pārvietošanu Eiropas Parlaments un Padome pieņem līdz 2008. gada 1. maijam pēc Komisijas priekšlikuma saskaņā ar 3. punktu. |
| --- | --- |

48.

Ja pēc 2007. gada 1. janvāra tiek pieņemti jauni noteikumi vai programmas, kas reglamentē struktūrfondus, Kohēzijas fondu, Lauku attīstības fondu un Eiropas Zivsaimniecības fondu, abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes apņemas pēc Komisijas priekšlikuma apstiprināt 2007. gadā neizmantoto piešķīrumu pārvietošanu uz turpmākiem gadiem papildus attiecīgajiem izdevumu maksimālajiem apjomiem.

Lēmumus par 2007. gada neizmantoto piešķīrumu pārvietošanu Eiropas Parlaments un Padome pieņem līdz 2008. gada 1. maijam pēc Komisijas priekšlikuma saskaņā ar 3. punktu.

F.   Jauni finanšu instrumenti

| 49. | Iestādes ir vienisprātis, ka ir jāievieš līdzfinansēšanas mehānismi, lai stiprinātu Eiropas Savienības budžeta sviras efektu, palielinot finansējuma veicināšanu.
  Tās vienojas sekmēt atbilstīgu daudzgadu finanšu instrumentu izstrādi, kuri darbojas kā katalizatori valsts un privātiem ieguldītājiem.
  Iesniedzot provizorisko budžeta projektu, Komisija ziņo budžeta lēmējinstitūcijai par darbībām, ko Eiropas Investīciju banka, Eiropas Investīciju fonds un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka finansē, lai atbalstītu ieguldījumus izpētē un attīstībā, Eiropas komunikāciju tīklus, kā arī mazos un vidējos uzņēmumus. |
| --- | --- |

49.

Iestādes ir vienisprātis, ka ir jāievieš līdzfinansēšanas mehānismi, lai stiprinātu Eiropas Savienības budžeta sviras efektu, palielinot finansējuma veicināšanu.

Tās vienojas sekmēt atbilstīgu daudzgadu finanšu instrumentu izstrādi, kuri darbojas kā katalizatori valsts un privātiem ieguldītājiem.

Iesniedzot provizorisko budžeta projektu, Komisija ziņo budžeta lēmējinstitūcijai par darbībām, ko Eiropas Investīciju banka, Eiropas Investīciju fonds un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka finansē, lai atbalstītu ieguldījumus izpētē un attīstībā, Eiropas komunikāciju tīklus, kā arī mazos un vidējos uzņēmumus.

I PIELIKUMS

FINANŠU PLĀNS 2007.-2013. gadam

| (euro miljoni- 2004. gada cenās) |
| --- |
| Saistību apropriācijas | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kopā
  2007-2013 |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme |

(euro miljoni- 2004. gada cenās)

Saistību apropriācijas

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Kopā

2007-2013

1.

51 267

52 415

53 616

54 294

55 368

56 876

58 303

382 139

| 1a. | Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai |
| --- | --- |

1a.

Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

8 404

9 097

9 754

10 434

11 295

12 153

12 961

74 098

| 1b. | Kohēzija izaugsmei un nodarbinātības kohēzija |
| --- | --- |

1b.

Kohēzija izaugsmei un nodarbinātības kohēzija

42 863

43 318

43 862

43 860

44 073

44 723

45 342

308 041

| 2. | Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana |
| --- | --- |

2.

54 985

54 322

53 666

53 035

52 400

51 775

51 161

371 344

no kuriem: ar tirgu saistīti izdevumi un tiešie maksājumi

43 120

42 697

42 279

41 864

41 453

41 047

40 645

293 105

| 3. | Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3.

1 199

1 258

1 380

1 503

1 645

1 797

1 988

10 770

| 3a. | Brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3a.

Brīvība, drošība un tiesiskums

600

690

790

910

1 050

1 200

1 390

6 630

| 3b. | Pilsonība |
| --- | --- |

3b.

Pilsonība

599

568

590

593

595

597

598

4 140

| 4. | ES nozīme pasaules līmenī |
| --- | --- |

4.

6 199

6 469

6 739

7 009

7 339

7 679

8 029

49 463

| 5. | Administrācija (5) |
| --- | --- |

5.

6 633

6 818

6 973

7 111

7 255

7 400

7 610

49 800

| 6. | Kompensācijas |
| --- | --- |

6.

419

191

190

800

Kopā saistību apropriācijas

120 702

121 473

122 564

122 952

124 007

125 527

127 091

864 316

procentos no NKI

1,10 %

1,08 %

1,07 %

1,04 %

1,03 %

1,02 %

1,01 %

1,048 %

Kopā maksājumu apropriācijas

116 650

119 620

111 990

118 280

115 860

119 410

118 970

820 780

procentos no NKI

1,06 %

1,06 %

0,97 %

1,00 %

0,96 %

0,97 %

0,94 %

1,00 %

Pieejamā rezerve

0,18 %

0,18 %

0,27 %

0,24 %

0,28 %

0,27 %

0,30 %

0,24 %

Pašu resursu maksimālais apjoms procentos no NKI

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

II PIELIKUMS

IESTĀŽU DARBĪBA BUDŽETA JOMĀ

| A. | Pēc finanšu shēmas tehniskās korekcijas nākamajam finanšu gadam, ņemot vērā Komisijas iesniegto ikgadējo politikas stratēģiju, un pirms lēmuma par provizorisko budžeta projektu, tiks sasaukta trīspusēja sanāksme, lai apspriestu iespējamās attiecīgā gada budžeta prioritātes. Atbilstīgi tiks ņemtas vērā iestāžu pilnvaras, kā arī paredzamā vajadzību attīstība nākamajā finanšu gadā un nākamajos finanšu shēmas gados. Tiks ņemti vērā arī jaunie elementi, kas radušies kopš sākotnējās finanšu shēmas izveides un kam varētu būt nozīmīga un ilgstoša finansiāla ietekme uz Eiropas Savienības budžetu. |
| --- | --- |

A.

Pēc finanšu shēmas tehniskās korekcijas nākamajam finanšu gadam, ņemot vērā Komisijas iesniegto ikgadējo politikas stratēģiju, un pirms lēmuma par provizorisko budžeta projektu, tiks sasaukta trīspusēja sanāksme, lai apspriestu iespējamās attiecīgā gada budžeta prioritātes. Atbilstīgi tiks ņemtas vērā iestāžu pilnvaras, kā arī paredzamā vajadzību attīstība nākamajā finanšu gadā un nākamajos finanšu shēmas gados. Tiks ņemti vērā arī jaunie elementi, kas radušies kopš sākotnējās finanšu shēmas izveides un kam varētu būt nozīmīga un ilgstoša finansiāla ietekme uz Eiropas Savienības budžetu.

| B. | Attiecībā uz obligātajiem izdevumiem Komisija, iesniedzot provizorisko budžeta projektu, noteiks:






  a) | apropriācijas, kas saistītas ar jauniem vai plānotiem tiesību aktiem; |
| --- | --- | --- |

B.

Attiecībā uz obligātajiem izdevumiem Komisija, iesniedzot provizorisko budžeta projektu, noteiks:

a)

apropriācijas, kas saistītas ar jauniem vai plānotiem tiesību aktiem;

| b) | apropriācijas, kas saistītas ar tādu tiesību aktu piemērošanu, kas pastāvēja iepriekšējā budžeta pieņemšanas laikā. |
| --- | --- |

b)

apropriācijas, kas saistītas ar tādu tiesību aktu piemērošanu, kas pastāvēja iepriekšējā budžeta pieņemšanas laikā.

Komisija veiks rūpīgu aplēsi par finansiālo iespaidu, kāds ir Kopienas saistībām, kuras pamatojas uz noteikumiem. Vajadzības gadījumā tā atjauninās savas aplēses budžeta procedūras laikā. Tā sniegs budžeta lēmējinstitūcijai visus attiecīgi pamatotos iemeslus, kas varētu būt vajadzīgi.

Ja Komisija uzskata par vajadzīgu, tā abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm var iesniegt ad hoc grozījumu vēstuli, lai atjauninātu rādītājus, kas ir pamatā lauksaimniecības izdevumu aplēsei provizoriskajā budžeta projektā, un/vai lai labotu — balstoties uz jaunāko pieejamo informāciju par zvejniecības nolīgumiem, kas ir spēkā no attiecīgā finanšu gada 1. janvāra — summas un to sadalījumu starp apropriācijām, kas iekļautas starptautisko zvejniecības nolīgumu darbības posteņos un rezervē.

Minētā grozījumu vēstule jānosūta budžeta lēmējinstitūcijai līdz oktobra beigām.

Ja tā Padomei tiek iesniegta mazāk nekā vienu mēnesi pirms pirmā lasījumā Eiropas Parlamentā, Padome ad hoc grozījuma vēstuli parasti izskatīs budžeta projekta otrajā lasījumā.

Tādējādi pirms budžeta otrā lasījuma Padomē abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes mēģinās izpildīt nosacījumus, kas ir nepieciešami, lai katra attiecīgā iestāde grozījumu vēstuli pieņemtu vienā lasījumā.

| C. | 1. | Attiecībā uz visiem izdevumiem tiek īstenota saskaņošanas procedūra. |
| --- | --- | --- |

C.

1.

Attiecībā uz visiem izdevumiem tiek īstenota saskaņošanas procedūra.

| 2. | Saskaņošanas procedūras mērķis ir:






  a) | turpināt apspriest izdevumu vispārējās tendences un — šajā sakarā — nākamā gada budžeta vispārējās tendences, ņemot vērā Komisijas provizorisko budžeta projektu; |
| --- | --- | --- |

2.

Saskaņošanas procedūras mērķis ir:

a)

turpināt apspriest izdevumu vispārējās tendences un — šajā sakarā — nākamā gada budžeta vispārējās tendences, ņemot vērā Komisijas provizorisko budžeta projektu;

| b) | nodrošināt abu budžeta lēmējinstitūcijas iestāžu vienošanos par:






  — | B daļas a) un b) punktā minētajām apropriācijām, tostarp par apropriācijām, kas ierosinātas minētajā daļā norādītajā ad hoc grozījumu vēstulē; |
| --- | --- | --- |

b)

nodrošināt abu budžeta lēmējinstitūcijas iestāžu vienošanos par:

—

B daļas a) un b) punktā minētajām apropriācijām, tostarp par apropriācijām, kas ierosinātas minētajā daļā norādītajā ad hoc grozījumu vēstulē;

| — | budžetā iekļaujamajām summām izvēles izdevumiem saskaņā ar šā nolīguma 40. punktu; un |
| --- | --- |

—

budžetā iekļaujamajām summām izvēles izdevumiem saskaņā ar šā nolīguma 40. punktu; un

| — | jo īpaši par jautājumiem, attiecībā uz kuriem šajā nolīgumā ir atsauce uz šo procedūru. |
| --- | --- |

—

jo īpaši par jautājumiem, attiecībā uz kuriem šajā nolīgumā ir atsauce uz šo procedūru.

| 3. | Procedūra sāksies ar trīspusēju sanāksmi, ko sasauc laikus, lai ļautu iestādēm panākt vienošanos ne vēlāk kā dienā, ko Padome noteikusi sava budžeta projekta izstrādes pabeigšanai.
  Šīs trīspusējās sanāksmes rezultātus saskaņos Padomes un Eiropas Parlamenta delegācija, piedaloties arī Komisijai.
  Ja vien trīspusējā sanāksmē nenolemj citādi, saskaņošanas sanāksme notiks kā parastā minēto dalībnieku sanāksme dienā, ko Padome noteikusi budžeta projekta izstrādes pabeigšanai. |
| --- | --- |

3.

Procedūra sāksies ar trīspusēju sanāksmi, ko sasauc laikus, lai ļautu iestādēm panākt vienošanos ne vēlāk kā dienā, ko Padome noteikusi sava budžeta projekta izstrādes pabeigšanai.

Šīs trīspusējās sanāksmes rezultātus saskaņos Padomes un Eiropas Parlamenta delegācija, piedaloties arī Komisijai.

Ja vien trīspusējā sanāksmē nenolemj citādi, saskaņošanas sanāksme notiks kā parastā minēto dalībnieku sanāksme dienā, ko Padome noteikusi budžeta projekta izstrādes pabeigšanai.

| 4. | Ja nepieciešams, pirms pirmā lasījuma Eiropas Parlamentā var sasaukt jaunu trīspusēju sanāksmi pēc Komisijas rakstiska priekšlikuma vai Eiropas Parlamenta Budžeta komitejas priekšsēdētāja vai Padomes priekšsēdētāja (Budžeti) rakstiska pieprasījuma. Lēmumu par šīs trīspusējās sanāksmes sasaukšanu iestādes pieņems pēc Padomes budžeta projekta apstiprināšanas un pirms balsošanas par grozījumiem pirmajā lasījumā Eiropas Parlamenta Budžeta komitejā. |
| --- | --- |

4.

Ja nepieciešams, pirms pirmā lasījuma Eiropas Parlamentā var sasaukt jaunu trīspusēju sanāksmi pēc Komisijas rakstiska priekšlikuma vai Eiropas Parlamenta Budžeta komitejas priekšsēdētāja vai Padomes priekšsēdētāja (Budžeti) rakstiska pieprasījuma. Lēmumu par šīs trīspusējās sanāksmes sasaukšanu iestādes pieņems pēc Padomes budžeta projekta apstiprināšanas un pirms balsošanas par grozījumiem pirmajā lasījumā Eiropas Parlamenta Budžeta komitejā.

| 5. | Iestādes turpinās saskaņošanu pēc budžeta pirmā lasījuma abās budžeta lēmējinstitūcijas iestādēs, lai panāktu vienošanos par obligātajiem un izvēles izdevumiem un jo īpaši lai apspriestu B daļā minēto ad hoc grozījumu vēstuli.
  Trīspusēja sanāksme šādā nolūkā notiks pēc pirmā lasījuma Eiropas Parlamentā.
  Trīspusējās sanāksmes rezultātus apspriedīs otrajā saskaņošanas sanāksmē, kas notiks dienu pirms otrā lasījuma Padomē.
  Vajadzības gadījumā iestādes turpinās apspriedes par izvēles izdevumiem pēc otrā lasījuma Padomē. |
| --- | --- |

5.

Iestādes turpinās saskaņošanu pēc budžeta pirmā lasījuma abās budžeta lēmējinstitūcijas iestādēs, lai panāktu vienošanos par obligātajiem un izvēles izdevumiem un jo īpaši lai apspriestu B daļā minēto ad hoc grozījumu vēstuli.

Trīspusēja sanāksme šādā nolūkā notiks pēc pirmā lasījuma Eiropas Parlamentā.

Trīspusējās sanāksmes rezultātus apspriedīs otrajā saskaņošanas sanāksmē, kas notiks dienu pirms otrā lasījuma Padomē.

Vajadzības gadījumā iestādes turpinās apspriedes par izvēles izdevumiem pēc otrā lasījuma Padomē.

| 6. | Šajās trīspusējās sanāksmēs iestāžu delegācijas vadīs Padomes priekšsēdētājs (Budžeti), Eiropas Parlamenta Budžeta komitejas priekšsēdētājs un par budžetu atbildīgais Komisijas loceklis. |
| --- | --- |

6.

Šajās trīspusējās sanāksmēs iestāžu delegācijas vadīs Padomes priekšsēdētājs (Budžeti), Eiropas Parlamenta Budžeta komitejas priekšsēdētājs un par budžetu atbildīgais Komisijas loceklis.

| 7. | Abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes veiks visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka saskaņošanas procesa iespējamie rezultāti tiek ievēroti visā budžeta procedūrā. |
| --- | --- |

7.

Abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes veiks visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka saskaņošanas procesa iespējamie rezultāti tiek ievēroti visā budžeta procedūrā.

| D. | Lai Komisija varētu laikus novērtēt grozījumu īstenošanas iespējamību, kurus paredzējusi budžeta lēmējinstitūcija, izstrādājot jaunas sagatavošanas darbus/izmēģinājuma projektus vai pagarinot esošos, abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes līdz jūnija vidum informē Komisiju par saviem nodomiem šajā jomā, lai pirmā apspriede varētu notikt jau Padomes pirmā lasījuma saskaņošanas sanāksmē. Piemēros arī turpmākos saskaņošanas procedūras pasākumus, kas paredzēti C daļā, kā arī šā nolīguma 36. punktā minētos noteikumus par īstenošanas iespējamību.
  Turklāt iestādes vienojas ierobežot apropriāciju kopsummu izmēģinājumu plāniem līdz euro 40 miljoniem katrā budžeta gadā. Tās vienojas arī ierobežot līdz euro 50 miljoniem apropriāciju kopsummu jauniem sagatavošanas darbiem katrā budžeta gadā, un līdz euro 100 miljoniem apropriāciju kopsummu, par ko jau ir radītas saistības sagatavošanas darbiem. |
| --- | --- |

D.

Lai Komisija varētu laikus novērtēt grozījumu īstenošanas iespējamību, kurus paredzējusi budžeta lēmējinstitūcija, izstrādājot jaunas sagatavošanas darbus/izmēģinājuma projektus vai pagarinot esošos, abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes līdz jūnija vidum informē Komisiju par saviem nodomiem šajā jomā, lai pirmā apspriede varētu notikt jau Padomes pirmā lasījuma saskaņošanas sanāksmē. Piemēros arī turpmākos saskaņošanas procedūras pasākumus, kas paredzēti C daļā, kā arī šā nolīguma 36. punktā minētos noteikumus par īstenošanas iespējamību.

Turklāt iestādes vienojas ierobežot apropriāciju kopsummu izmēģinājumu plāniem līdz euro 40 miljoniem katrā budžeta gadā. Tās vienojas arī ierobežot līdz euro 50 miljoniem apropriāciju kopsummu jauniem sagatavošanas darbiem katrā budžeta gadā, un līdz euro 100 miljoniem apropriāciju kopsummu, par ko jau ir radītas saistības sagatavošanas darbiem.

III PIELIKUMS

IZDEVUMU KLASIFIKĀCIJA

| 1. KATEGORIJA | Ilgtspējīga izaugsme | |
| --- | --- | --- |
| 1A | Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | Neobligātie izdevumi (NI) |
| 1B | Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai | NI |
| 2. KATEGORIJA | Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana | NI |
| Izņemot: | |
| — | Kopējās lauksaimniecības politikas izdevumi attiecībā uz tirgus pasākumiem un tiešo atbalstu, ieskaitot tirgus pasākumus zivsaimniecībām un zivsaimniecības nolīgumiem ar trešām personām |

1. KATEGORIJA

Ilgtspējīga izaugsme

1A

Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

Neobligātie izdevumi (NI)

1B

Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai

NI

2. KATEGORIJA

Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana

NI

Izņemot:

—

Kopējās lauksaimniecības politikas izdevumi attiecībā uz tirgus pasākumiem un tiešo atbalstu, ieskaitot tirgus pasākumus zivsaimniecībām un zivsaimniecības nolīgumiem ar trešām personām

Obligātie izdevumi (OI)

3. KATEGORIJA

Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums

NI

3A

Brīvība, drošība un tiesiskums

NI

3B

Pilsonība

NI

4. KATEGORIJA

ES nozīme pasaules līmenī

NI

Izņemot:

| — | Izdevumi starptautisku nolīgumu rezultātā, kurus Eiropas Savienība noslēgusi ar trešām personām |
| --- | --- |

—

Izdevumi starptautisku nolīgumu rezultātā, kurus Eiropas Savienība noslēgusi ar trešām personām

OI

| — | Iemaksas starptautiskām organizācijām vai iestādēm |
| --- | --- |

—

Iemaksas starptautiskām organizācijām vai iestādēm

OI

| — | Iemaksas aizdevumu garantijas fonda nodrošināšanai |
| --- | --- |

—

Iemaksas aizdevumu garantijas fonda nodrošināšanai

OI

5. KATEGORIJA

Administrācija

NI

Izņemot:

| — | Pensijas un atlaišanas pabalsti |
| --- | --- |

—

Pensijas un atlaišanas pabalsti

OI

| — | Pabalsti un dažādi maksājumi saistībā ar darba izbeigšanu |
| --- | --- |

—

Pabalsti un dažādi maksājumi saistībā ar darba izbeigšanu

OI

| — | Tiesvedības izdevumi |
| --- | --- |

—

Tiesvedības izdevumi

OI

| — | Zaudējumu atlīdzināšana |
| --- | --- |

—

Zaudējumu atlīdzināšana

OI

6. KATEGORIJA

Kompensācijas

OI

IV PIELIKUMS

ZVEJNIECĪBAS NOLĪGUMU IZDEVUMU FINANSĒŠANA

| A. | Zvejniecības nolīgumu izdevumus finansē no divām pozīcijām, kas ietilpst “zivsaimniecības ”politikas jomā (ar atsauci uz budžeta nomenklatūru, kas balstīta uz darbību):






  a) | starptautiskie zvejniecības nolīgumi (11 03 01); |
| --- | --- | --- |

A.

Zvejniecības nolīgumu izdevumus finansē no divām pozīcijām, kas ietilpst “zivsaimniecības ”politikas jomā (ar atsauci uz budžeta nomenklatūru, kas balstīta uz darbību):

a)

starptautiskie zvejniecības nolīgumi (11 03 01);

| b) | iemaksas starptautiskās organizācijās (11 03 02). |
| --- | --- |

b)

iemaksas starptautiskās organizācijās (11 03 02).

Visi apjomi saistībā ar nolīgumiem un protokoliem, kas ir spēkā attiecīgā gada 1. janvārī, tiks iekļauti 11 03 01. pozīcijā. Visu jauno vai atjaunojamo nolīgumu apjomi, kas stāsies spēkā attiecīgā gada 1. janvārī, tiks ietverti 40 02 41 02. pozīcijā — Rezerves/diferencētās apropriācijas (obligātie izdevumi).

| B. | Saskaņošanas procedūrā, kas paredzēta II pielikuma C daļā, Eiropas Parlaments un Padome centīsies panākt vienošanos par summu, kas pēc Komisijas priekšlikuma iekļaujama budžeta pozīcijās un rezervē. |
| --- | --- |

B.

Saskaņošanas procedūrā, kas paredzēta II pielikuma C daļā, Eiropas Parlaments un Padome centīsies panākt vienošanos par summu, kas pēc Komisijas priekšlikuma iekļaujama budžeta pozīcijās un rezervē.

| C. | Komisija apņemas regulāri informēt Eiropas Parlamentu par pārrunu gatavošanu un gaitu, tostarp par to ietekmi uz budžetu.
  Ar zvejniecības nolīgumiem saistītā likumdošanas procesa gaitā iestādes apņemas darīt visu, lai nodrošinātu, ka visas procedūras tiek veiktas pēc iespējas ātrāk.
  Ja ar zvejniecības nolīgumiem saistītās apropriācijas (ieskaitot rezervi) izrādīsies nepietiekamas, Komisija budžeta lēmējinstitūcijai sniegs nepieciešamo informāciju, lai apmainītos ar viedokļiem trīspusēju sarunu veidā, iespējams, vienkāršotā formā par situācijas iemesliem un par pasākumiem, kurus varētu pieņemt saskaņā ar noteiktajām procedūrām. Ja nepieciešams, Komisija ierosinās attiecīgus pasākumus.
  Katru ceturksni Komisija budžeta lēmējinstitūcijai sniegs sīki izstrādātu informāciju par spēkā esošo nolīgumu īstenošanu un finanšu prognozēm gada atlikušajai daļai. |
| --- | --- |

C.

Komisija apņemas regulāri informēt Eiropas Parlamentu par pārrunu gatavošanu un gaitu, tostarp par to ietekmi uz budžetu.

Ar zvejniecības nolīgumiem saistītā likumdošanas procesa gaitā iestādes apņemas darīt visu, lai nodrošinātu, ka visas procedūras tiek veiktas pēc iespējas ātrāk.

Ja ar zvejniecības nolīgumiem saistītās apropriācijas (ieskaitot rezervi) izrādīsies nepietiekamas, Komisija budžeta lēmējinstitūcijai sniegs nepieciešamo informāciju, lai apmainītos ar viedokļiem trīspusēju sarunu veidā, iespējams, vienkāršotā formā par situācijas iemesliem un par pasākumiem, kurus varētu pieņemt saskaņā ar noteiktajām procedūrām. Ja nepieciešams, Komisija ierosinās attiecīgus pasākumus.

Katru ceturksni Komisija budžeta lēmējinstitūcijai sniegs sīki izstrādātu informāciju par spēkā esošo nolīgumu īstenošanu un finanšu prognozēm gada atlikušajai daļai.

DEKLARĀCIJAS

1.   KOMISIJAS DEKLARĀCIJA PAR IESTĀŽU NOLĪGUMA DARBĪBAS NOVĒRTĒJUMU

Saistībā ar Iestāžu nolīguma 7. punktu Komisija līdz 2009. gada beigām sagatavos ziņojumu par Iestāžu nolīguma darbību, vajadzības gadījumā pievienojot attiecīgus priekšlikumus.

2.   DEKLARĀCIJA PAR IESTĀŽU NOLĪGUMA 27. PUNKTU

Ikgadējās budžeta procedūras gaitā Komisija informēs budžeta lēmējinstitūciju par summu, kas pieejama iestāžu nolīguma 27. punktā minētajam Elastības fondam.

Visi lēmumi no Elastības fonda izmantot summu, kas pārsniedz euro 200 miljonus, radīs vajadzību pēc lēmuma par pārnešanu.

3.   DEKLARĀCIJA PAR DAUDZGADU FINANŠU SHĒMAS PĀRSKATĪŠANU

| 1. | Saskaņā ar Eiropadomes secinājumiem Komisija ir aicināta veikt pilnīgu, plaša spektra pārskatīšanu attiecībā uz visiem ES izdevumu aspektiem, tostarp kopējo lauksaimniecības politiku, un resursiem, tostarp Apvienotās Karalistes atlaidi, un lai 2008./2009. gadā sniegtu ziņojumu. Šī pārskatīšana jāpapildina ar iestāžu nolīguma darbības novērtējumu. Eiropas Parlaments piedalās visos pārskatīšanas procedūras posmos, pamatojoties uz šādiem noteikumiem:






  — | pārbaudes posmā pēc tam, kad Komisija ir sniegusi pārskatu, nodrošina pienācīgas diskusijas Eiropas Parlamentā, pamatojoties uz parasto politisko dialogu starp iestādēm, kā arī to, ka Eiropas Parlamenta nostāja tiek atbilstīgi ņemta vērā; |
| --- | --- | --- |

1.

Saskaņā ar Eiropadomes secinājumiem Komisija ir aicināta veikt pilnīgu, plaša spektra pārskatīšanu attiecībā uz visiem ES izdevumu aspektiem, tostarp kopējo lauksaimniecības politiku, un resursiem, tostarp Apvienotās Karalistes atlaidi, un lai 2008./2009. gadā sniegtu ziņojumu. Šī pārskatīšana jāpapildina ar iestāžu nolīguma darbības novērtējumu. Eiropas Parlaments piedalās visos pārskatīšanas procedūras posmos, pamatojoties uz šādiem noteikumiem:

—

pārbaudes posmā pēc tam, kad Komisija ir sniegusi pārskatu, nodrošina pienācīgas diskusijas Eiropas Parlamentā, pamatojoties uz parasto politisko dialogu starp iestādēm, kā arī to, ka Eiropas Parlamenta nostāja tiek atbilstīgi ņemta vērā;

| — | saskaņā ar 2005. gada decembra secinājumiem Eiropadome “var pieņemt lēmumus par visiem jautājumiem, kas aplūkoti pārskatā”; Eiropas Parlaments piedalās ikvienā formālā uzraudzības pasākumā saskaņā ar attiecīgajām procedūrām, un pilnībā īstenojot savas noteiktās tiesības. |
| --- | --- |

—

saskaņā ar 2005. gada decembra secinājumiem Eiropadome “var pieņemt lēmumus par visiem jautājumiem, kas aplūkoti pārskatā”; Eiropas Parlaments piedalās ikvienā formālā uzraudzības pasākumā saskaņā ar attiecīgajām procedūrām, un pilnībā īstenojot savas noteiktās tiesības.

| 2. | Komisija apņemas saistībā ar konsultāciju un tādu apsvēršanas procesu, kā rezultātā izveido pārskatu, par pamatu izmantot nopietnu viedokļu apmaiņu ar Eiropas Parlamentu, analizējot situāciju. Turklāt Komisija ņem vērā Eiropas Parlamenta ieceri sasaukt konferenci, kurā piedalās Eiropas Parlaments un valstu parlamenti, lai pārskatītu pašu resursu sistēmu. Tā uzskata, ka jebkādas šādas konferences rezultāti veicina iepriekš minēto konsultāciju procesu. Ir skaidrs, ka Komisijai priekšlikumus sniedz pilnībā ar tās atbildību. |
| --- | --- |

2.

Komisija apņemas saistībā ar konsultāciju un tādu apsvēršanas procesu, kā rezultātā izveido pārskatu, par pamatu izmantot nopietnu viedokļu apmaiņu ar Eiropas Parlamentu, analizējot situāciju. Turklāt Komisija ņem vērā Eiropas Parlamenta ieceri sasaukt konferenci, kurā piedalās Eiropas Parlaments un valstu parlamenti, lai pārskatītu pašu resursu sistēmu. Tā uzskata, ka jebkādas šādas konferences rezultāti veicina iepriekš minēto konsultāciju procesu. Ir skaidrs, ka Komisijai priekšlikumus sniedz pilnībā ar tās atbildību.

4.   DEKLARĀCIJA PAR ĀRĒJO DARBĪBU DEMOKRĀTISKU KONTROLI UN SASKAŅOTĪBU

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija atzīst vajadzību racionalizēt dažādus dokumentus attiecībā uz ārējo darbību. Tie vienojas, ka šāda dokumentu racionalizācija, kas vienlaicīgi sekmētu Eiropas Savienības rīcības saskaņotību un reakciju, nedrīkstētu mazināt likumdevējas iestādes vai budžeta lēmējinstitūcijas pilnvaras (jo īpaši tās stratēģiskās izvēles politiskajā kontrolē). Attiecīgo regulu tekstam būtu jāatspoguļo minētie principi un, ja nepieciešams, jāietver vajadzīgais politiskais saturs un indikatīvs līdzekļu sadalījums, kā arī, ja nepieciešams, noteikums par pārskatīšanu, kura mērķis ir novērtēt regulas īstenošanu, vēlākais, pēc trīs gadiem.

Saskaņā ar pamataktiem, kas pieņemti saskaņā ar koplēmuma procedūru, Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu un Padomi un apspriežas ar minētajām iestādēm, nosūtot valsts, reģionālo un tematisko stratēģijas dokumentu projektus.

Ja Padome pieņem lēmumu par pirmspievienošanās kandidātvalstu statusa piešķiršanu iespējamām kandidātvalstīm laika posmā, uz kuru attiecas Iestāžu nolīgums, Komisija pārskatīs un paziņos Eiropas Parlamentam un Padomei indikatīvu daudzgadu shēmu saskaņā ar 4. pantu Regulā, ar ko izveido pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (PPI), lai ņemtu vērā šādas pārejas rezultātā radušās izdevumu vajadzības.

Komisija provizoriskajā budžeta projektā norāda nomenklatūru, kas nodrošina budžeta lēmējinstitūcijas prerogatīvas ārējiem darījumiem.

5.   KOMISIJAS DEKLARĀCIJA PAR ĀRĒJO DARBĪBU DEMOKRĀTISKU KONTROLI UN SASKAŅOTĪBU

Komisija apņemas īstenot regulāru dialogu ar Eiropas Parlamentu par valsts, reģionālo un tematisko stratēģijas dokumentu projektu saturu, kā arī atbilstīgi ņemt vērā Eiropas Parlamenta nostāju, īstenojot minētās stratēģijas.

Šis dialogs ietver diskusijas par iespējamo kandidātvalstu pāreju pirmspievienošanās statusā Iestāžu nolīguma darbības laikā.

6.   DEKLARĀCIJA PAR FINANŠU REGULAS PĀRSKATĪŠANU

Saistībā ar Finanšu regulas pārskatīšanu iestādes apņemas pašas uzlabot budžeta izpildi un palielināt Kopienas līdzekļu redzamību un sniegto labumu attiecībā uz iedzīvotājiem, neapšaubot progresu, kas panākts Finanšu regulas pārstrādāšanā 2002. gadā. Turklāt Finanšu regulas un tās īstenošanas noteikumu pārskatīšanas sarunu pēdējā posmā tās centīsies pēc iespējas rast līdzsvaru starp finanšu interešu aizsardzību, administratīvo izmaksu samērīguma principu un lietotājam labvēlīgām procedūrām.

Finanšu regulas pārskatīšanu veiks, pamatojoties uz grozītu Komisijas priekšlikumu, atbilstīgi saskaņošanas procedūrai, kas paredzēta Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1975. gada 4. marta Kopīgajā deklarācijā, un gaisotnē, kas ļāva panākt vienošanos 2002. gadā. Tāpat iestādes cenšas panākt iestāžu ciešu un konstruktīvu sadarbību, lai ātri pieņemtu īstenošanas noteikumus nolūkā vienkāršot finansēšanas procedūras, vienlaikus nodrošinot augstu aizsardzības līmeni Kopienas finanšu interesēm.

Eiropas Parlaments un Padome ir stingri apņēmušies noslēgt sarunas par Finanšu regulu, lai nodrošinātu tās stāšanos spēkā 2007. gada 1. janvārī, ja iespējams.

7.   KOMISIJAS DEKLARĀCIJA PAR FINANŠU REGULAS PĀRSKATĪŠANU

Saistībā ar Finanšu regulas pārskatīšanu Komisija apņemas:

| — | informēt Eiropas Parlamentu un Padomi, ja tiesību akta priekšlikumā tā uzskata par nepieciešamu atkāpties no Finanšu regulas noteikumiem, kā arī norādīt īpašos iemeslus šādai rīcībai; |
| --- | --- |

—

informēt Eiropas Parlamentu un Padomi, ja tiesību akta priekšlikumā tā uzskata par nepieciešamu atkāpties no Finanšu regulas noteikumiem, kā arī norādīt īpašos iemeslus šādai rīcībai;

| — | nodrošināt regulāru ietekmes novērtējumu īstenošanu, veltot atbilstīgu uzmanību subsidiaritātes principam un proporcionalitātes principam, attiecībā uz svarīgiem tiesību aktu projektiem un visiem būtiskiem to grozījumiem. |
| --- | --- |

—

nodrošināt regulāru ietekmes novērtējumu īstenošanu, veltot atbilstīgu uzmanību subsidiaritātes principam un proporcionalitātes principam, attiecībā uz svarīgiem tiesību aktu projektiem un visiem būtiskiem to grozījumiem.

8.   DEKLARĀCIJA PAR JAUNIEM FINANŠU INSTRUMENTIEM

Eiropas Parlaments un Padome aicina Komisiju un Eiropas Investīciju banku (EIB) sniegt priekšlikumus atbilstoši savai kompetences jomai:

| — | saskaņā ar Eiropadomes 2005. gada decembra secinājumiem, lai palielinātu EIB iespējas attiecībā uz izpētes un attīstības aizdevumiem un garantijām līdz euro 10 miljardiem laika posmam no 2007. — 2013. gadam, kur EIB ieguldījums ir līdz euro 1 miljardam no rezervēm, kas paredzētas riska sadalījuma finansējumam; |
| --- | --- |

—

saskaņā ar Eiropadomes 2005. gada decembra secinājumiem, lai palielinātu EIB iespējas attiecībā uz izpētes un attīstības aizdevumiem un garantijām līdz euro 10 miljardiem laika posmam no 2007. — 2013. gadam, kur EIB ieguldījums ir līdz euro 1 miljardam no rezervēm, kas paredzētas riska sadalījuma finansējumam;

| — | lai stiprinātu instrumentus Eiropas komunikāciju tīklu (EKT) un mazo un vidējo uzņēmumu interesēs līdz aptuvenai aizdevumu un garantiju summai attiecīgi euro 20 miljardu un euro 30 miljardu apmērā, kur EIB ieguldījums ir attiecīgi līdz euro 0,5 miljardiem no rezervēm (EKT) un līdz euro 1 miljardam (konkurētspēja un jauninājumi). |
| --- | --- |

—

lai stiprinātu instrumentus Eiropas komunikāciju tīklu (EKT) un mazo un vidējo uzņēmumu interesēs līdz aptuvenai aizdevumu un garantiju summai attiecīgi euro 20 miljardu un euro 30 miljardu apmērā, kur EIB ieguldījums ir attiecīgi līdz euro 0,5 miljardiem no rezervēm (EKT) un līdz euro 1 miljardam (konkurētspēja un jauninājumi).

9.   EIROPAS PARLAMENTA DEKLARĀCIJA PAR BRĪVPRĀTĪGU MODULĀCIJU

Eiropas Parlaments ņem vērā Eiropadomes 2005. gada decembra secinājumu 62. punktu par brīvprātīgu modulāciju no pirmā KLP pīlāra uz lauku attīstību līdz maksimāli 20 % un tirgus izdevumu samazinājumus. Nosakot attiecīgo tiesību aktu modalitātes, Eiropas Parlaments novērtē šo noteikumu pamatojumu attiecībā uz ES principiem, piemēram, konkurences un citiem noteikumiem. Eiropas Parlaments pašlaik saglabā savu nostāju attiecībā uz procedūras rezultātiem. Tas uzskata, ka būtu lietderīgi izvērtēt jautājumu par lauksaimniecības līdzfinansēšanu saistībā ar pārskatīšanu 2008/2009. gadā.

10.   KOMISIJAS DEKLARĀCIJA PAR BRĪVPRĀTĪGU MODULĀCIJU

Komisija ņem vērā Eiropadomes 2005. gada decembra secinājumu 62. punktu, saskaņā ar ko dalībvalstis var pārvietot papildu summas no kopējās lauksaimniecības politikas izdevumiem, kas saistīti ar tirgu, un tiešajiem maksājumiem uz lauku attīstību, nepārsniedzot maksimālo apjomu 20 % no summām, ko tās uzkrājušas no izdevumiem, kas saistīti ar tirgu, vai tiešajiem maksājumiem.

Nosakot attiecīgo tiesību aktu modalitātes, Komisija cenšas nodrošināt brīvprātīgu modulāciju iespējamību, vienlaikus pieliekot maksimālas pūles, lai nodrošinātu, ka šāds mehānisms pēc iespējas vairāk atbilst pamatnoteikumiem, kas reglamentē lauku attīstības politiku.

11.   EIROPAS PARLAMENTA DEKLARĀCIJA PAR NATURA 2000

Eiropas Parlaments pauž bažas par Eiropadomes 2005. gada decembra secinājumiem, kuri saistīti ar samazinājumu attiecībā uz kopējās lauksaimniecības politikas lauku attīstības izdevumiem un tā radītajām sekām attiecībā uz Kopienas līdzfinansējumu Natura 2000. Tas aicina Komisiju izvērtēt šo noteikumu sekas pirms jaunu priekšlikumu iesniegšanas. Tas uzskata, ka atbilstīga prioritāte būtu jāpiešķir Natura 2000 integrēšanai struktūrfondos un lauku attīstībā. Kā likumdevējas institūcijas daļa Eiropas Parlaments pašlaik nepauž savu nostāju par procedūras iznākumu.

12.   EIROPAS PARLAMENTA DEKLARĀCIJA PAR PRIVĀTO LĪDZFINANSĒJUMU UN PVN IZAUGSMES UN NODARBINĀTĪBAS KOHĒZIJAI

Eiropas Parlaments ņem vērā Eiropadomes 2005. gada decembra secinājumus par N + 3 noteikuma par automātisku atbrīvošanos no saistībām provizorisku piemērošanu; Eiropas Parlaments aicina Komisiju, attiecīgos tiesību aktos paredzot sīki izstrādātus noteikumus šā noteikuma piemērošanai, nodrošināt kopējus noteikumus par privātu līdzfinansējumu un PVN izaugsmes un nodarbinātības kohēzijai.

13.   EIROPAS PARLAMENTA DEKLARĀCIJA PAR BRĪVĪBAS, DROŠĪBAS UN TIESISKUMA TELPAS FINANSĒŠANU

Eiropas Parlaments uzskata, ka Komisijai, iesniedzot provizorisku budžeta projektu, ir jāsniedz rūpīgs izvērtējums plānotajām darbībām attiecībā uz brīvību, drošību un tiesiskumu, un ka šo darbību finansēšana ir jāapspriež saistībā ar procedūrām, kas noteiktas Iestāžu nolīguma II pielikumā.

---

(1)  OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp.

1

(2)  OV C 283, 20.11.2002., 1. lpp.

2

(3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

3

(4)  OV C 89, 22.4.1975., 1. lpp.

4

(5)  Izdevumus pensijām, kas ietverti šīs pozīcijas maksimālajā apjomā, aprēķina kā tīrās darbinieku iemaksas pensiju shēmā, euro 500 miljonu robežās 2004. gada cenās laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam.

5

P6_TA(2006)0211

Kravu pārvadājumu sistēmas vides snieguma uzlabošana (“Marco Polo II”) ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido otro “Marco Polo ”programmu Kopienas finansiālās palīdzības piešķiršanai, lai uzlabotu kravu autopārvadājumu sistēmas ekoloģiskās īpašības (“Marco Polo II”) (KOM(2004)0478 — C6-0088/2004 — 2004/0157(COD))

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0478) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0478) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 71. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0088/2004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 71. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0088/2004),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A6-0408/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A6-0408/2005),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1-COD(2004)0157

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 17. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006, ar ko izveido otro “Marco Polo” programmu Kopienas finansiālās palīdzības piešķiršanai, lai uzlabotu kravu autopārvadājumu sistēmas ekoloģiskās īpašības (“Marco Polo II”), un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1382/2003

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 71. panta 1. punktu un 80. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionālās komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251.pantā noteikto procedūru (3),

tā kā

| (1) | Komisijas Transporta politikas 2001. gada septembra Baltajā grāmatā ir uzsvērta pārvadātāju sadarbības attīstība kā praktisks un efektīvs līdzeklis līdzsvarotas transporta sistēmas izveidei un ierosināta ne tikai jūras maģistrāļu attīstība, augstas kvalitātes integrētu vairākveidu pārvadājumu jūras transporta iespējas, bet arī intensīvāka dzelzceļa un iekšzemes ūdensceļu transporta kā šīs stratēģijas galveno elementu izmantošana. Sanāksmē Gēteborgā 2001. gada 15. un 16. jūnijā Eiropadome paziņoja, ka līdzsvara izmaiņas dažādu transporta veidu starpā ir ilgtspējīgas attīstības stratēģijas pamats. Turklāt sanāksmē, kas notika 2002. gada 15. un 16. martā Barselonā, Eiropadome uzsvēra nepieciešamību samazināt satiksmes sastrēgumu pārslogotību vairākos reģionos, jo īpaši minot Alpus, Pirenejus un Baltijas jūru, kā norādi, ka jūras maģistrāļu līnijas ir neatņemama un svarīga Eiropas transporta tīkla daļa. Tirgus ierosinātā pārvadātāju sadarbības finansēšanas programma ir tālākas pārvadātāju sadarbības attīstības centrālais instruments, kuram būtu jo īpaši jāatbalsta jūras maģistrāļu izveidošana, inter alia nodrošinot ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas un dzelzceļa un iekšējo ūdensceļu transporta uzlabošanu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Transporta politikas 2001. gada septembra Baltajā grāmatā ir uzsvērta pārvadātāju sadarbības attīstība kā praktisks un efektīvs līdzeklis līdzsvarotas transporta sistēmas izveidei un ierosināta ne tikai jūras maģistrāļu attīstība, augstas kvalitātes integrētu vairākveidu pārvadājumu jūras transporta iespējas, bet arī intensīvāka dzelzceļa un iekšzemes ūdensceļu transporta kā šīs stratēģijas galveno elementu izmantošana. Sanāksmē Gēteborgā 2001. gada 15. un 16. jūnijā Eiropadome paziņoja, ka līdzsvara izmaiņas dažādu transporta veidu starpā ir ilgtspējīgas attīstības stratēģijas pamats. Turklāt sanāksmē, kas notika 2002. gada 15. un 16. martā Barselonā, Eiropadome uzsvēra nepieciešamību samazināt satiksmes sastrēgumu pārslogotību vairākos reģionos, jo īpaši minot Alpus, Pirenejus un Baltijas jūru, kā norādi, ka jūras maģistrāļu līnijas ir neatņemama un svarīga Eiropas transporta tīkla daļa. Tirgus ierosinātā pārvadātāju sadarbības finansēšanas programma ir tālākas pārvadātāju sadarbības attīstības centrālais instruments, kuram būtu jo īpaši jāatbalsta jūras maģistrāļu izveidošana, inter alia nodrošinot ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas un dzelzceļa un iekšējo ūdensceļu transporta uzlabošanu.

| (2) | Ja netiks veikta izšķiroša rīcība, paredzams, ka līdz 2013. gadam kopējais kravu autopārvadājumu skaits Eiropā pieaugs par vairāk nekā 60 %. Paredzamais starptautiskā kravu autopārvadājumu pieaugums laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam būs 20,5 miljardi tonnkilometru gadā laikā 25 Eiropas Savienības dalībvalstīs, kas radīs negatīvas sekas autoceļu infrastruktūras papildu izdevumu, ceļu satiksmes negadījumu, pārslogotības, vietēja un globāla mēroga piesārņojuma, apgādes ķēžu un loģistikas procesu, kā arī videi nodarīto kaitējumu jomā. |
| --- | --- |

(2)

Ja netiks veikta izšķiroša rīcība, paredzams, ka līdz 2013. gadam kopējais kravu autopārvadājumu skaits Eiropā pieaugs par vairāk nekā 60 %. Paredzamais starptautiskā kravu autopārvadājumu pieaugums laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam būs 20,5 miljardi tonnkilometru gadā laikā 25 Eiropas Savienības dalībvalstīs, kas radīs negatīvas sekas autoceļu infrastruktūras papildu izdevumu, ceļu satiksmes negadījumu, pārslogotības, vietēja un globāla mēroga piesārņojuma, apgādes ķēžu un loģistikas procesu, kā arī videi nodarīto kaitējumu jomā.

| (3) | Lai risinātu ar kravu autopārvadājumu pieaugumu saistīto problēmu, īsie jūras pārvadājumi, dzelzceļš un iekšzemes ūdensceļi ir jāizmanto vēl vairāk nekā šobrīd, kā arī, lai samazinātu autoceļu pārslogotību, ir jāierosina turpmākas iniciatīvas attiecībā uz transporta un loģistikas sektoru, piemēram, ritošajam sastāvam paredzētu tehnisku jauninājumu attīstību. |
| --- | --- |

(3)

Lai risinātu ar kravu autopārvadājumu pieaugumu saistīto problēmu, īsie jūras pārvadājumi, dzelzceļš un iekšzemes ūdensceļi ir jāizmanto vēl vairāk nekā šobrīd, kā arī, lai samazinātu autoceļu pārslogotību, ir jāierosina turpmākas iniciatīvas attiecībā uz transporta un loģistikas sektoru, piemēram, ritošajam sastāvam paredzētu tehnisku jauninājumu attīstību.

| (4) | Programma, kas nodibināta pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 1382/2003 par Kopienas finansiālās palīdzības piešķiršanu, lai uzlabotu kravas autopārvadājumu sistēmas ekoloģiskās īpašības (Marco Polo programma) (4), būtu jāpapildina ar jaunām rīcībām, kas virzītas uz reālu starptautisko autopārvadājumu samazināšanu. Tādēļ Komisija ir ierosinājusi stingrāku programmu, turpmāk tekstā Marco Polo II programma' vai “programma”, lai paaugstinātu pārvadātāju sadarbību, samazinātu autoceļu pārslogotību un uzlabotu kravu autopārvadājumu sistēmu Kopienā. Lai sasniegtu šo mērķi, programmai būtu jāatbalsta darbības kravu autopārvadājumu, loģistikas un citos attiecīgos tirgos, ņemot vērā mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) vajadzības. Tai būtu jāpalīdz novirzīt vismaz paredzamo kopējo starptautisko kravas autopārvadājumu satiksmes pieaugumu, bet vislabāk, ja vairāk, uz īsajiem jūras pārvadājumiem, dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļu pārvadājumiem vai uz vairāku pārvadājumu veidu apvienojumu, lai braucieni pa autoceļiem būtu pēc iespējas īsāki. Marco Polo programma, kas tika izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1382/2003, tādējādi būtu jāaizstāj. |
| --- | --- |

(4)

Programma, kas nodibināta pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 1382/2003 par Kopienas finansiālās palīdzības piešķiršanu, lai uzlabotu kravas autopārvadājumu sistēmas ekoloģiskās īpašības (Marco Polo programma) (4), būtu jāpapildina ar jaunām rīcībām, kas virzītas uz reālu starptautisko autopārvadājumu samazināšanu. Tādēļ Komisija ir ierosinājusi stingrāku programmu, turpmāk tekstā Marco Polo II programma' vai “programma”, lai paaugstinātu pārvadātāju sadarbību, samazinātu autoceļu pārslogotību un uzlabotu kravu autopārvadājumu sistēmu Kopienā. Lai sasniegtu šo mērķi, programmai būtu jāatbalsta darbības kravu autopārvadājumu, loģistikas un citos attiecīgos tirgos, ņemot vērā mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) vajadzības. Tai būtu jāpalīdz novirzīt vismaz paredzamo kopējo starptautisko kravas autopārvadājumu satiksmes pieaugumu, bet vislabāk, ja vairāk, uz īsajiem jūras pārvadājumiem, dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļu pārvadājumiem vai uz vairāku pārvadājumu veidu apvienojumu, lai braucieni pa autoceļiem būtu pēc iespējas īsāki. Marco Polo programma, kas tika izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1382/2003, tādējādi būtu jāaizstāj.

| (5) | Marco Polo II programmā paredzētas vairāku veidu rīcības, kurām būtu jāveicina izmērojama un ilglaicīga kravu novirzīšana uz citiem transporta veidiem un labāka sadarbība vairākveidu pārvadājumu tirgū. Turklāt rīcībām saskaņā ar Marco Polo II programmu būtu jāveicina starptautisko kravu autopārvadājumu reālu samazināšanu. |
| --- | --- |

(5)

Marco Polo II programmā paredzētas vairāku veidu rīcības, kurām būtu jāveicina izmērojama un ilglaicīga kravu novirzīšana uz citiem transporta veidiem un labāka sadarbība vairākveidu pārvadājumu tirgū. Turklāt rīcībām saskaņā ar Marco Polo II programmu būtu jāveicina starptautisko kravu autopārvadājumu reālu samazināšanu.

| (6) | Rīcību, ko finansē Marco Polo II programma, ģeogrāfiskajai jomai vajadzētu būt starptautiskai. Lai atspoguļotu rīcību Eiropas dimensiju, projektus būtu jāiesniedz uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību dažādās valstīs, kā konsorcijiem, kas iesniedz rīcības pieteikumu. Publisko tiesību subjektiem, iesaistoties saimnieciskajā darbībā, vajadzētu būt tiesībām uz līdzdalību šādā konsorcijā saskaņā ar to valstu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(6)

Rīcību, ko finansē Marco Polo II programma, ģeogrāfiskajai jomai vajadzētu būt starptautiskai. Lai atspoguļotu rīcību Eiropas dimensiju, projektus būtu jāiesniedz uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību dažādās valstīs, kā konsorcijiem, kas iesniedz rīcības pieteikumu. Publisko tiesību subjektiem, iesaistoties saimnieciskajā darbībā, vajadzētu būt tiesībām uz līdzdalību šādā konsorcijā saskaņā ar to valstu tiesību aktiem.

| (7) | Pretendentiem būtu jāspēj iesniegt jaunus vai, vajadzības gadījumā, esošos projektus, kas vislabāk atbilst pašreizējām tirgus vajadzībām. Piemērotus projektus, jo īpaši tādus, kuros tiek ņemtas vērā MVU intereses, nevajadzētu atbaidīt ar pārāk stingru atbilstīgo rīcību noteikšanu. |
| --- | --- |

(7)

Pretendentiem būtu jāspēj iesniegt jaunus vai, vajadzības gadījumā, esošos projektus, kas vislabāk atbilst pašreizējām tirgus vajadzībām. Piemērotus projektus, jo īpaši tādus, kuros tiek ņemtas vērā MVU intereses, nevajadzētu atbaidīt ar pārāk stingru atbilstīgo rīcību noteikšanu.

| (8) | Var būt gadījumi, kad ieguvums, ko dod jau izveidota pakalpojuma attīstīšana saistībā ar papildu kravu novirzīšanu, kvalitāti un vides un stabilitātes priekšrocībām, ir vismaz līdzvērtīgs ieguvumam, ko dod jauna pakalpojuma sākšana, kas saistīta ar ievērojamiem izdevumiem. |
| --- | --- |

(8)

Var būt gadījumi, kad ieguvums, ko dod jau izveidota pakalpojuma attīstīšana saistībā ar papildu kravu novirzīšanu, kvalitāti un vides un stabilitātes priekšrocībām, ir vismaz līdzvērtīgs ieguvumam, ko dod jauna pakalpojuma sākšana, kas saistīta ar ievērojamiem izdevumiem.

| (9) | Lai palīdzība kravu novirzīšanas rīcību sākšanai būtu pārredzama, objektīva un skaidri norobežota, tās pamatā, piemēram, vajadzētu būt izmaksu ietaupījumam, ko rada īsu jūras pārvadājumu, dzelzceļa un iekšzemes ūdensceļu pārvadājumu izmantošana, tādējādi novēršot to, ka tiek izmantoti tikai autopārvadājumi. Šā iemesla dēļ šajā regulā būtu jānosaka paredzamā finansiālās palīdzības summa, atsaucoties uz tonnkilometriem novirzītās sauszemes kravas. |
| --- | --- |

(9)

Lai palīdzība kravu novirzīšanas rīcību sākšanai būtu pārredzama, objektīva un skaidri norobežota, tās pamatā, piemēram, vajadzētu būt izmaksu ietaupījumam, ko rada īsu jūras pārvadājumu, dzelzceļa un iekšzemes ūdensceļu pārvadājumu izmantošana, tādējādi novēršot to, ka tiek izmantoti tikai autopārvadājumi. Šā iemesla dēļ šajā regulā būtu jānosaka paredzamā finansiālās palīdzības summa, atsaucoties uz tonnkilometriem novirzītās sauszemes kravas.

| (10) | Kopienas finansiālajai palīdzībai, kuras pamatā ir tonnkilometri, kas pārvietoti no autopārvadājumiem uz īsiem jūras pārvadājumiem, dzelzceļu, iekšzemes ūdensceļiem, vai kura balstās uz izvairīšanos no sauszemes kravu tonnkilometriem vai transportlīdzekļa nobrauktajiem kilometriem, vajadzētu būt pielāgojamai tā, lai atbalstītu augstas kvalitātes projektus vai videi patiesi draudzīgus projektus. |
| --- | --- |

(10)

Kopienas finansiālajai palīdzībai, kuras pamatā ir tonnkilometri, kas pārvietoti no autopārvadājumiem uz īsiem jūras pārvadājumiem, dzelzceļu, iekšzemes ūdensceļiem, vai kura balstās uz izvairīšanos no sauszemes kravu tonnkilometriem vai transportlīdzekļa nobrauktajiem kilometriem, vajadzētu būt pielāgojamai tā, lai atbalstītu augstas kvalitātes projektus vai videi patiesi draudzīgus projektus.

| (11) | Piešķirot finansējumu, īpaša uzmanība būtu jāpievērš arī jutīgam teritorijām un aglomerācijām programmas ģeogrāfiskās darbības jomā. |
| --- | --- |

(11)

Piešķirot finansējumu, īpaša uzmanība būtu jāpievērš arī jutīgam teritorijām un aglomerācijām programmas ģeogrāfiskās darbības jomā.

| (12) | Lai nodrošinātu atklātību, pārredzamību un paraugprakses apmaiņu, informācijai par visiem šīs programmas rīcību rezultātiem vajadzētu būt pietiekami izplatītai. |
| --- | --- |

(12)

Lai nodrošinātu atklātību, pārredzamību un paraugprakses apmaiņu, informācijai par visiem šīs programmas rīcību rezultātiem vajadzētu būt pietiekami izplatītai.

| (13) | Atlases procedūras, kā arī visā rīcības laikā jānodrošina, lai izvēlētās rīcības dotu reālu ieguldījumu kopējā transporta politikā un neradītu konkurences izkropļojumus, kas ir pretrunā ar kopējām interesēm. Tādēļ Komisijai būtu jānovērtē abu programmu īstenošana. Ne vēlāk kā līdz 2007. gada 30. jūnijam tai būtu jāiesniedz novērtējuma ziņojums par Marco Polo programmu rezultātiem laikposmā no 2003. gada līdz 2006. gadam. |
| --- | --- |

(13)

Atlases procedūras, kā arī visā rīcības laikā jānodrošina, lai izvēlētās rīcības dotu reālu ieguldījumu kopējā transporta politikā un neradītu konkurences izkropļojumus, kas ir pretrunā ar kopējām interesēm. Tādēļ Komisijai būtu jānovērtē abu programmu īstenošana. Ne vēlāk kā līdz 2007. gada 30. jūnijam tai būtu jāiesniedz novērtējuma ziņojums par Marco Polo programmu rezultātiem laikposmā no 2003. gada līdz 2006. gadam.

| (14) | Rīcībām nebūtu jārada konkurences izkropļojumi, jo īpaši starp transporta veidiem, kas nav autotransports, vai attiecībā uz ikvienu alternatīvu veidu tādā pakāpē, kas ir pretrunā vispārējām interesēm. Īpaši būtu jācenšas izvairīties no šādiem izkropļojumiem, lai rīcības palīdzētu pārvietot kravas no autopārvadājumiem uz alternatīviem veidiem, nevis tiktu atcelta kravu pārvadāšana, izmantojot esošos dzelzceļa, īso jūras pārvadājumu vai iekšējo ūdensceļu pakalpojumus. |
| --- | --- |

(14)

Rīcībām nebūtu jārada konkurences izkropļojumi, jo īpaši starp transporta veidiem, kas nav autotransports, vai attiecībā uz ikvienu alternatīvu veidu tādā pakāpē, kas ir pretrunā vispārējām interesēm. Īpaši būtu jācenšas izvairīties no šādiem izkropļojumiem, lai rīcības palīdzētu pārvietot kravas no autopārvadājumiem uz alternatīviem veidiem, nevis tiktu atcelta kravu pārvadāšana, izmantojot esošos dzelzceļa, īso jūras pārvadājumu vai iekšējo ūdensceļu pakalpojumus.

| (15) | Ņemot vērā to, ka Marco Polo II programmas mērķi nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka programmas darbības jomas dēļ šo mērķi labāk var sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šī regula paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā to, ka Marco Polo II programmas mērķi nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka programmas darbības jomas dēļ šo mērķi labāk var sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šī regula paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (16) | Pasākumi, kas ir nepieciešami šīs regulas īstenošanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5). |
| --- | --- |

(16)

Pasākumi, kas ir nepieciešami šīs regulas īstenošanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5).

| (17) | Šajā regulā visam programmas darbības laikam paredz finansējumu, kas ir pamats budžeta pārvaldības iestādei gada budžeta procedūras īstenošanā atbilstīgi 37. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (6). |
| --- | --- |

(17)

Šajā regulā visam programmas darbības laikam paredz finansējumu, kas ir pamats budžeta pārvaldības iestādei gada budžeta procedūras īstenošanā atbilstīgi 37. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (6).

| (18) | Lai garantētu Marco Polo programmas nepārtrauktību un pārredzamību, būtu jānosaka pārejas noteikumi attiecībā uz līgumiem un atlases kārtību, |
| --- | --- |

(18)

Lai garantētu Marco Polo programmas nepārtrauktību un pārredzamību, būtu jānosaka pārejas noteikumi attiecībā uz līgumiem un atlases kārtību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĒJI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu tiek izveidots finansēšanas instruments, turpmāk Marco Polo II programma vai “programma”, lai mazinātu satiksmes pārlieku noslogojumu, uzlabotu transporta sistēmas ekoloģisko efektivitāti, kā arī sekmētu vairākveidu pārvadājumus, tādējādi veicinot efektīvas un ilgtspējīgas transporta sistēmas izveidi, kura nodrošinātu ES pievienoto vērtību, nelabvēlīgi neietekmējot ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju. Programmas darbības ilgums ir no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim, lai līdz programmas beigām sasniegtu satiksmes noslogojuma pārdali, kas ir starptautisko kravu autopārvadājumu gada kopējā paredzamā pieauguma būtiska daļa, izteikta tonnkilometros, novirzot to uz īsiem jūras pārvadājumiem, dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem vai uz vairākveidu pārvadājumiem, kur pārvadājumi pa autoceļiem ir cik iespējams īsi.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā tiek piemērotas šādas definīcijas:

| a) | “rīcība ”ir jebkurš projekts, ko īsteno uzņēmums un kas palīdz mazināt kravu autopārvadājumu sistēmas pārlieku noslogojumu un/vai uzlabo pārvadājumu sistēmas ekoloģisko efektivitāti dalībvalstu vai iesaistīto valstu teritorijā; katalizatora rīcības, kravu novirzīšanas rīcības un kopīgas mācību rīcības var veidot vairākus saskaņotus projektus; |
| --- | --- |

a)

“rīcība ”ir jebkurš projekts, ko īsteno uzņēmums un kas palīdz mazināt kravu autopārvadājumu sistēmas pārlieku noslogojumu un/vai uzlabo pārvadājumu sistēmas ekoloģisko efektivitāti dalībvalstu vai iesaistīto valstu teritorijā; katalizatora rīcības, kravu novirzīšanas rīcības un kopīgas mācību rīcības var veidot vairākus saskaņotus projektus;

| b) | “katalizatora rīcība ”ir jebkura novatoriska rīcība, kas vērsta uz to, lai novērstu nozīmīgus strukturālos šķēršļus Kopienas kravu pārvadājumu tirgū, kas kavē tirgus efektīvu darbību, īso jūras pārvadājumu, dzelzceļa vai iekšzemes ūdensceļu pārvadājumu konkurētspēju un/vai to pārvadājumu tīklu efektivitāti, kuros tiek izmantoti minētie transporta veidi, ietverot palīginfrastruktūras pārveidošanu vai radīšanu; šajā definīcijā šādi “strukturāli šķēršļi tirgus darbībai ”ir visi nereglamentējošie, faktiskie un nepārejošie šķēršļi, kas kavē kravu pārvadājumu tīkla pienācīgu darbību; |
| --- | --- |

b)

“katalizatora rīcība ”ir jebkura novatoriska rīcība, kas vērsta uz to, lai novērstu nozīmīgus strukturālos šķēršļus Kopienas kravu pārvadājumu tirgū, kas kavē tirgus efektīvu darbību, īso jūras pārvadājumu, dzelzceļa vai iekšzemes ūdensceļu pārvadājumu konkurētspēju un/vai to pārvadājumu tīklu efektivitāti, kuros tiek izmantoti minētie transporta veidi, ietverot palīginfrastruktūras pārveidošanu vai radīšanu; šajā definīcijā šādi “strukturāli šķēršļi tirgus darbībai ”ir visi nereglamentējošie, faktiskie un nepārejošie šķēršļi, kas kavē kravu pārvadājumu tīkla pienācīgu darbību;

| c) | “kravu novirzīšanas rīcība ”ir jebkura rīcība, kas tieši, izmērojami, būtiski un nekavējoties novirza kravas no autoceļiem uz īsiem jūras pārvadājumiem, dzelzceļu, iekšzemes ūdensceļiem vai vairākveida pārvadājumiem, kur pārvadājumi pa autoceļiem ir cik iespējams īsi, un kas nav katalizatora rīcība, attiecīgā gadījumā ietverot novirzīšanas rīcību, kas radusies, pilnveidojot jau esošu pakalpojumu; Komisija izvērtē iespēju atbalstīt palīginfrastruktūras projektus; |
| --- | --- |

c)

“kravu novirzīšanas rīcība ”ir jebkura rīcība, kas tieši, izmērojami, būtiski un nekavējoties novirza kravas no autoceļiem uz īsiem jūras pārvadājumiem, dzelzceļu, iekšzemes ūdensceļiem vai vairākveida pārvadājumiem, kur pārvadājumi pa autoceļiem ir cik iespējams īsi, un kas nav katalizatora rīcība, attiecīgā gadījumā ietverot novirzīšanas rīcību, kas radusies, pilnveidojot jau esošu pakalpojumu; Komisija izvērtē iespēju atbalstīt palīginfrastruktūras projektus;

| d) | “kopīga mācību rīcība ”ir jebkura rīcība, kuras mērķis ir uzlabot sadarbību, lai strukturāli optimizētu darba metodes un procedūras kravu pārvadājumu ķēdē, ņemot vērā loģistikas vajadzības; |
| --- | --- |

d)

“kopīga mācību rīcība ”ir jebkura rīcība, kuras mērķis ir uzlabot sadarbību, lai strukturāli optimizētu darba metodes un procedūras kravu pārvadājumu ķēdē, ņemot vērā loģistikas vajadzības;

| e) | “satiksmes noslogojuma mazināšanas rīcība ”ir jebkura novatoriska rīcība, ar kuru pārvadājumus integrē ražošanas loģistikā, lai izvairītos no apjomīgiem kravu autopārvadājumiem, neietekmējot negatīvi ražošanas jaudu vai ražošanā nodarbināto skaitu; šāda veida rīcības var ietvert palīginfrastruktūras pārveidošanu vai radīšanu un aprīkojumu; |
| --- | --- |

e)

“satiksmes noslogojuma mazināšanas rīcība ”ir jebkura novatoriska rīcība, ar kuru pārvadājumus integrē ražošanas loģistikā, lai izvairītos no apjomīgiem kravu autopārvadājumiem, neietekmējot negatīvi ražošanas jaudu vai ražošanā nodarbināto skaitu; šāda veida rīcības var ietvert palīginfrastruktūras pārveidošanu vai radīšanu un aprīkojumu;

| f) | “jūras maģistrāļu rīcība ”ir jebkura novatoriska rīcība, kas kravu pārvadājumus no autoceļiem tieši novirza uz īsiem jūras pārvadājumiem vai īsiem jūras pārvadājumiem apvienojumā ar citiem pārvadājuma veidiem, kur pārvadājumi pa autoceļiem pārvadājumu tīklā ir cik iespējams īsi; šāda veida rīcības var ietvert palīginfrastruktūras pārveidošanu vai radīšanu, kas nepieciešama, lai īstenotu ļoti apjomīgus, biežus vairākveidu jūras pārvadājumus, tostarp, vēlams, izmantojot videi visnekaitīgākos transporta veidus, piemēram, iekšzemes ūdensceļus un dzelzceļu, iekšzemes kravu pārvadājumiem un integrētiem piegādes pakalpojumiem; ja iespējams, būtu jāpiesaista arī attālāko reģionu resursi; |
| --- | --- |

f)

“jūras maģistrāļu rīcība ”ir jebkura novatoriska rīcība, kas kravu pārvadājumus no autoceļiem tieši novirza uz īsiem jūras pārvadājumiem vai īsiem jūras pārvadājumiem apvienojumā ar citiem pārvadājuma veidiem, kur pārvadājumi pa autoceļiem pārvadājumu tīklā ir cik iespējams īsi; šāda veida rīcības var ietvert palīginfrastruktūras pārveidošanu vai radīšanu, kas nepieciešama, lai īstenotu ļoti apjomīgus, biežus vairākveidu jūras pārvadājumus, tostarp, vēlams, izmantojot videi visnekaitīgākos transporta veidus, piemēram, iekšzemes ūdensceļus un dzelzceļu, iekšzemes kravu pārvadājumiem un integrētiem piegādes pakalpojumiem; ja iespējams, būtu jāpiesaista arī attālāko reģionu resursi;

| g) | “novatoriska rīcība ”ir jebkura rīcība, kuru raksturo konkrētajā tirgū līdz šim vēl nebijuši elementi; |
| --- | --- |

g)

“novatoriska rīcība ”ir jebkura rīcība, kuru raksturo konkrētajā tirgū līdz šim vēl nebijuši elementi;

| h) | “palīginfrastruktūra ”nozīmē nepieciešamo un pietiekamo infrastruktūru, lai sasniegtu rīcību mērķus, ietverot kravu-pasažieru pārvadājumus; |
| --- | --- |

h)

“palīginfrastruktūra ”nozīmē nepieciešamo un pietiekamo infrastruktūru, lai sasniegtu rīcību mērķus, ietverot kravu-pasažieru pārvadājumus;

| i) | “papildu pasākums ”ir jebkurš pasākums, ar kura palīdzību sagatavo vai atbalsta pašreizējās vai turpmākās rīcības, to skaitā izplatīšanas darbības, projektu monitoringu un novērtēšanu, kā arī statistikas datu vākšanu un analīzi; pasākumi, kas paredzēti produktu, procesu vai pakalpojumu komercializēšanai, mārketinga darbībām un pārdošanas veicināšanai nav “papildu pasākumi”; |
| --- | --- |

i)

“papildu pasākums ”ir jebkurš pasākums, ar kura palīdzību sagatavo vai atbalsta pašreizējās vai turpmākās rīcības, to skaitā izplatīšanas darbības, projektu monitoringu un novērtēšanu, kā arī statistikas datu vākšanu un analīzi; pasākumi, kas paredzēti produktu, procesu vai pakalpojumu komercializēšanai, mārketinga darbībām un pārdošanas veicināšanai nav “papildu pasākumi”;

| j) | “sagatavošanas pasākums ”ir jebkurš pasākums, kas sagatavo katalizatora, jūras maģistrāļu vai satiksmes noslogojuma mazināšanas rīcību, piemēram, tehniskā, darbības vai finansiālā pamatojuma izpēte un aprīkojuma testēšana; |
| --- | --- |

j)

“sagatavošanas pasākums ”ir jebkurš pasākums, kas sagatavo katalizatora, jūras maģistrāļu vai satiksmes noslogojuma mazināšanas rīcību, piemēram, tehniskā, darbības vai finansiālā pamatojuma izpēte un aprīkojuma testēšana;

| k) | “uzņēmums ”ir jebkura vienība, kas iesaistīta saimnieciskā darbībā, neatkarīgi no tās juridiskā statusa un veida, kādā tā tiek finansēta; |
| --- | --- |

k)

“uzņēmums ”ir jebkura vienība, kas iesaistīta saimnieciskā darbībā, neatkarīgi no tās juridiskā statusa un veida, kādā tā tiek finansēta;

| l) | “konsorcijs ”ir jebkura vienošanās, saskaņā ar kuru vismaz divi uzņēmumi darbojas kopā un kopīgi uzņemas risku, kas saistīts ar rīcību; |
| --- | --- |

l)

“konsorcijs ”ir jebkura vienošanās, saskaņā ar kuru vismaz divi uzņēmumi darbojas kopā un kopīgi uzņemas risku, kas saistīts ar rīcību;

| m) | “tonnkilometrs ”ir kravas tonnas vai tās tilpuma ekvivalenta pārvadājums viena kilometra attālumā; |
| --- | --- |

m)

“tonnkilometrs ”ir kravas tonnas vai tās tilpuma ekvivalenta pārvadājums viena kilometra attālumā;

| n) | “autokilometrs ”ir kravas automašīnas, piekrautas vai tukšas, kustība viena kilometra attālumā; |
| --- | --- |

n)

“autokilometrs ”ir kravas automašīnas, piekrautas vai tukšas, kustība viena kilometra attālumā;

| o) | “tuvā trešā valsts ”ir jebkura valsts, kas nav Eiropas Savienības dalībvalsts, kam ar Eiropas Savienību ir kopēja robeža vai slēgtas vai daļēji slēgtas jūras piekrastes līnija, kas robežojas ar Eiropas Savienību. |
| --- | --- |

o)

“tuvā trešā valsts ”ir jebkura valsts, kas nav Eiropas Savienības dalībvalsts, kam ar Eiropas Savienību ir kopēja robeža vai slēgtas vai daļēji slēgtas jūras piekrastes līnija, kas robežojas ar Eiropas Savienību.

3. pants

Darbības joma

1.   Programma attiecas uz rīcībām, kas:

| a) | ietver vismaz divu dalībvalstu teritoriju vai |
| --- | --- |

a)

ietver vismaz divu dalībvalstu teritoriju vai

| b) | ietver vismaz vienas dalībvalsts teritoriju un tuvas trešās valsts teritoriju. |
| --- | --- |

b)

ietver vismaz vienas dalībvalsts teritoriju un tuvas trešās valsts teritoriju.

2.   Ja rīcība ietver trešās valsts teritoriju, izmaksas, kas radušās šīs valsts teritorijā, programma nesedz, izņemot apstākļos, kas noteikti 3. un 4. punktā.

3.   Programmā var piedalīties valstis, kas kandidē uz pievienošanos Eiropas Savienībai. Dalību reglamentē nosacījumi, kas noteikti asociāciju nolīgumos ar šīm valstīm, un noteikumi, kas Asociācijas padomes lēmumā paredzēti katrai attiecīgajai valstij.

4.   Programmā var piedalīties arī EBTA un EEZ dalībvalstis un tuvas trešās valstis, pamatojoties uz papildu apropriācijām saskaņa ar procedūrām, par kurām jāvienojas ar šīm valstīm.

II NODAĻA

ATBILSTĪGIE PRETENDENTI UN RĪCĪBAS

4. pants

Atbilstīgie pretendenti

1.   Rīcības iesniedz divu vai vairāku uzņēmumu konsorcijs, kuri dibināti vismaz divās dažādās dalībvalstīs vai vismaz vienā dalībvalstī un vienā tuvā trešā valstī, vai arī tos izņēmuma gadījumā var iesniegt viens uzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, ja tam ar tuvo trešo valsti ir kopīgs transporta ceļš.

2.   Uzņēmumi, kas veic uzņēmējdarbību ārpus līdzdalības valstīm, kuras minētas 3. panta 3. un 4. punktā, var būt saistīti ar projektu, bet nekādā ziņā nevar saņemt Kopienas finansējumu saskaņā ar šo programmu.

5. pants

Atbilstīgās rīcības un finansēšanas nosacījumi

1.   Šādas rīcības ir tiesīgas saņemt finansējumu saskaņā ar programmu:

| a) | katalizatora rīcības; tām, kuru mērķis ir uzlabot sinerģiju dzelzceļa, iekšzemes ūdensceļu un īso jūras pārvadājumu, tostarp jūras maģistrāļu, sektorā, pilnvērtīgāk izmantojot esošo infrastruktūru, jāpievērš īpaša uzmanība; |
| --- | --- |

a)

katalizatora rīcības; tām, kuru mērķis ir uzlabot sinerģiju dzelzceļa, iekšzemes ūdensceļu un īso jūras pārvadājumu, tostarp jūras maģistrāļu, sektorā, pilnvērtīgāk izmantojot esošo infrastruktūru, jāpievērš īpaša uzmanība;

| b) | jūras maģistrāļu rīcības; Eiropas Savienībā šādas rīcības izmanto Eiropas tīklus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1692/96/EK (1996. gada 23. jūlijs) par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (7); |
| --- | --- |

b)

jūras maģistrāļu rīcības; Eiropas Savienībā šādas rīcības izmanto Eiropas tīklus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1692/96/EK (1996. gada 23. jūlijs) par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (7);

| c) | kravu novirzīšanas rīcības; |
| --- | --- |

c)

kravu novirzīšanas rīcības;

| d) | satiksmes noslogojuma mazināšanas rīcība; |
| --- | --- |

d)

satiksmes noslogojuma mazināšanas rīcība;

| e) | kopīgu mācību rīcības. |
| --- | --- |

e)

kopīgu mācību rīcības.

2.   Īpaši finansēšanas nosacījumi un citas prasības attiecībā uz dažādām rīcībām ir noteiktas I pielikumā. Palīginfrastruktūru finansēšanas nosacījumi 2. panta h) punkta nozīmē ir izklāstīti II pielikumā.

3.   Kopienas finansiālās palīdzības pamatā ir līgumi, par kuriem Komisija un finansējuma saņēmējs savstarpēji vienojas. Šādu līgumu noteikumi cik vien iespējams samazina finansiālo un administratīvo slogu, piemēram, veicinot uzņēmējdarbībai labvēlīgas banku garantijas, kas paredzētas piemērojamos noteikumos, īpaši Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (8), lai sasniegtu maksimālu administratīvo efektivitāti un elastību.

4.   Neskarot 1. pantā minētos vispārējos politikas mērķus, ikgadējās prioritātes uzaicinājumam pieteikumu iesniegšanai saistībā ar katalizatora un kopīgu mācību rīcībām nosaka un vajadzības gadījumā pārskata Komisija, kurai palīdz 10. pantā minētā komiteja, tos pārskata saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta 10. panta 2. punktā.

6. pants

Sīki izstrādāti noteikumi

Sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz rīcību pieteikumu iesniegšanas un atlasi šajā programmā pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā izklāstīto kārtību.

7. pants

Valsts atbalsts

Kopienas finansiālā palīdzība rīcībām, uz kurām attiecas programma, neizslēdz iespēju šīm rīcībām piešķirt valsts atbalstu valsts, reģionālā un vietējā līmenī, ciktāl šāds atbalsts ir saderīgs ar valsts atbalsta piešķiršanas kārtību, kas noteikta Līgumā, un kumulatīviem ierobežojumiem, kas paredzēti katram šīs regulas I pielikumā noteiktajam rīcības veidam. Atbalsta kopapjoms, ko veido valsts atbalsts un Kopienas finansiālā palīdzība, attiecībā uz palīginfrastruktūru nedrīkst pārsniegt 50 % no attaisnotajām izmaksām.

III NODAĻA

RĪCĪBU PIETEIKUMU IESNIEGŠANA UN ATLASE

8. pants

Rīcību pieteikumu iesniegšana

Rīcību pieteikumus iesniedz Kopienai saskaņā ar sīki izstrādātiem noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar 6. pantu. Pieteikumi ietver visu nepieciešamo informāciju, lai ļautu Komisijai veikt atlasi saskaņā ar 9. pantu.

9. pants

Rīcību atlase finansiālās palīdzības piešķiršanai

Iesniegtos rīcību pieteikumus izvērtē Komisija. Izvēloties rīcības programmas finansiālās palīdzības piešķiršanai, Komisija ņem vērā:

| a) | mērķi, kas minēti 1. pantā; |
| --- | --- |

a)

mērķi, kas minēti 1. pantā;

| b) | vajadzības gadījumā nosacījumus, kas izklāstīti I un II pielikumā; |
| --- | --- |

b)

vajadzības gadījumā nosacījumus, kas izklāstīti I un II pielikumā;

| c) | rīcību ieguldījumu autoceļu pārslogotības samazināšanā; |
| --- | --- |

c)

rīcību ieguldījumu autoceļu pārslogotības samazināšanā;

| d) | rīcību relatīvos ekoloģiskos ieguvumus, ietverot to ieguldījumu tādu videi nodarīto kaitējumu samazināšanā, ko rada īsie jūras pārvadājumi, dzelzceļa un iekšzemes ūdensceļu pārvadājumi. Īpašu uzmanību veltīs projektiem, kas pārsniedz likumā paredzētās ekoloģiskās prasības; |
| --- | --- |

d)

rīcību relatīvos ekoloģiskos ieguvumus, ietverot to ieguldījumu tādu videi nodarīto kaitējumu samazināšanā, ko rada īsie jūras pārvadājumi, dzelzceļa un iekšzemes ūdensceļu pārvadājumi. Īpašu uzmanību veltīs projektiem, kas pārsniedz likumā paredzētās ekoloģiskās prasības;

| e) | rīcību vispārējo ilgtspējību. |
| --- | --- |

e)

rīcību vispārējo ilgtspējību.

Lēmumu par finansiālās palīdzības piešķiršanu pieņem saskaņā ar kārtību, kas minēta 10. panta 2. punktā.

Komisija par savu lēmumu informē saņēmējus.

IV NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

10. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā noteiktais laikposms ir trīs mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

11. pants

Budžets

Finansējums Marco Polo II programmas īstenošanai laikposmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31.decembrim ir 400 miljoni euro (9).

Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija saskaņā ar finanšu shēmu.

12. pants

Papildu pasākumiem un programmas novērtējumam paredzētās rezerves

Līdz 5 % no šajā regulā paredzētā budžeta ir atvēlēti papildu pasākumiem 5. panta īstenošanas neatkarīgam novērtējumam.

13. pants

Eiropas Kopienu finansiālo interešu aizsardzība

1.   Komisija nodrošina, ka, īstenojot rīcības, kas tiek finansētas saskaņā ar šo regulu, Eiropas Kopienu finansiālās intereses aizsargā, piemērojot aizsargpasākumus krāpšanas, korupcijas un citu nelikumīgu darbību novēršanai, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot neatbilstīgi piešķirtās summas, un, ja tiek konstatēti pārkāpumi, piemērojot efektīvus, proporcionālus un preventīvus sodus saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (10) Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (11) un ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (12).

2.   Attiecībā uz rīcībām, kas finansētas saskaņā ar šo regulu, Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 1. pantā minētais pārkāpums nozīmē jebkuru Kopienas tiesību aktu noteikuma pārkāpumu vai jebkuru līguma saistību pārkāpumu, kas izriet no ekonomiskā operatora darbības vai bezdarbības, kas skar vai varētu skart Eiropas Savienības vispārējo budžetu vai tā pārvaldītos budžetus saistībā ar neattaisnotiem izdevumiem.

3.   Līgumi un nolīgumi, kā arī nolīgumi ar trešo valstu līdzdalību, kas izriet no šīs regulas, jo īpaši nodrošina Komisijas vai jebkura tās pilnvarotā pārstāvja veiktu uzraudzību un finanšu kontroli un Revīzijas palātas veiktas revīzijas, vajadzības gadījumā — klātienē.

14. pants

Novērtēšana

1.   Vismaz divreiz gadā Komisija informē komiteju par programmas finansiālo izpildi un sniedz atjauninātu informāciju par visu to rīcību statusu, ko finansē saskaņā ar programmu.

Komisija veic gan programmas termiņa vidus, gan nobeiguma novērtējumu, lai izvērtētu tās devumu Kopienas transporta politikas mērķu sasniegšanā un apropriāciju izmantošanas efektivitāti.

2.   Līdz 2007. gada 30. jūnijam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai novērtējuma ziņojumu par Marco Polo programmas sasniegtajiem rezultātiem laikposmā no 2003. gada līdz 2006. gadam. Ja šis ziņojums parāda, ka ir nepieciešams Marco Polo II programmu pielāgot, Komisija attiecīgi iesniedz priekšlikumus.

15. pants

Atcelšana

Regula (EK) Nr. 1382/2003 ar šo ir atcelta no ... (13).

Līgumus, kas saistīti ar rīcībām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1382/2003, arī turpmāk līdz to darbības un finansēšanas beigām reglamentē minētā regula. Arī visu novērtēšanas un atlases procedūru 2006. gadam reglamentē Regula (EK) Nr. 1382/2003, pat ja minētā procedūrabeidzas 2007. gadā.

16. pants

Spēkā stāšanās

Šī regula stājas spēkā ... (13).

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 234, 22.9.2005., 19. lpp.

1

(2)  OV C [...] [...], [...]. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 17. maija Nostāja.

3

2006. gada 17. maija Nostāja

(4)  OV L 196, 2.8.2003., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 788/2004 (OV L 138, 30.4.2004., 17. lpp.).

4

(5)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmums grozīts ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22. 7. 2006., 11. lpp.).

5

(6)  OV C 139, 14.6.2006, 1. lpp.

6

(7)  OV L 228, 9.9.1996., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 884/2004/EK (OV L 167, 30.4.2004., 1. lpp.).

7

(8)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

8

(9)  šī summa ir balstīta uz 2004. gada cipariem un tiek tehniski pielāgota, ņemot vērā inflāciju.

9

(10)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

10

(11)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

11

(12)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

12

(13)  20 dienas pēc šīs regulas publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī.

13

I PIELIKUMS

FINANSĒŠANAS NOTEIKUMI UN PRASĪBAS SASKAŅĀ AR 5. PANTA 2. PUNKTU

| Rīcības veids | A. Katalizators | B. Jūras maģistrāles | C. Kravu novirzīšana | D. Satiksmes noslogojuma mazināšana | E. Kopīgas mācības |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 5. panta 1. punkta a) apakšpunkts | 5. panta 1. punkta b) apakšpunkts | 5. panta 1. punkta c) apakšpunkts | 5. panta 1. punkta d) apakšpunkts | 5. panta 1. punkta e) apakšpunkts |
| 1. | Finansēšanas nosacījumi |

Rīcības veids

A. Katalizators

B. Jūras maģistrāles

C. Kravu novirzīšana

D. Satiksmes noslogojuma mazināšana

E. Kopīgas mācības

5. panta 1. punkta a) apakšpunkts

5. panta 1. punkta b) apakšpunkts

5. panta 1. punkta c) apakšpunkts

5. panta 1. punkta d) apakšpunkts

5. panta 1. punkta e) apakšpunkts

1.

Finansēšanas nosacījumi

| a) | katalizatora rīcība sasniegs savus mērķus, ilgākais, 60 mēnešu laikposmā un pēc tam būs dzīvotspējīga, kā paredz reālistisks uzņēmējdarbības plāns; |
| --- | --- |

a)

katalizatora rīcība sasniegs savus mērķus, ilgākais, 60 mēnešu laikposmā un pēc tam būs dzīvotspējīga, kā paredz reālistisks uzņēmējdarbības plāns;

| a) | jūras maģistrāļu rīcība sasniegs savus mērķus, ilgākais, 60 mēnešu laikposmā un pēc tam būs dzīvotspējīga, kā paredz reālistisks uzņēmējdarbības plāns; |
| --- | --- |

a)

jūras maģistrāļu rīcība sasniegs savus mērķus, ilgākais, 60 mēnešu laikposmā un pēc tam būs dzīvotspējīga, kā paredz reālistisks uzņēmējdarbības plāns;

| a) | kravu novirzīšanas rīcība sasniegs savus mērķus, ilgākais, 36 mēnešu laikposmā un pēc tam būs dzīvotspējīga, kā paredz reālistisks uzņēmējdarbības plāns. |
| --- | --- |

a)

kravu novirzīšanas rīcība sasniegs savus mērķus, ilgākais, 36 mēnešu laikposmā un pēc tam būs dzīvotspējīga, kā paredz reālistisks uzņēmējdarbības plāns.

| a) | satiksmes noslogojuma mazināšanas rīcība sasniegs savus mērķus, ilgākais, 60 mēnešu laikposmā un pēc tam būs dzīvotspējīga, kā paredz reālistisks uzņēmējdarbības plāns; |
| --- | --- |

a)

satiksmes noslogojuma mazināšanas rīcība sasniegs savus mērķus, ilgākais, 60 mēnešu laikposmā un pēc tam būs dzīvotspējīga, kā paredz reālistisks uzņēmējdarbības plāns;

| a) | kopīgu mācību rīcība veicinās komerciālo pakalpojumu uzlabošanos tirgū, jo īpaši uz autoceļiem veicinot un/vai atvieglojot satiksmes noslogojuma mazināšanu vai kravu novirzīšanu uz uz īsiem jūras pārvadājumiem, dzelzceļa un iekšzemes ūdensceļiem, tādējādi uzlabojot sadarbību un dalīšanos pieredzē ar prasmēm; tas notiks ilgākais 24 mēnešus; |
| --- | --- |

a)

kopīgu mācību rīcība veicinās komerciālo pakalpojumu uzlabošanos tirgū, jo īpaši uz autoceļiem veicinot un/vai atvieglojot satiksmes noslogojuma mazināšanu vai kravu novirzīšanu uz uz īsiem jūras pārvadājumiem, dzelzceļa un iekšzemes ūdensceļiem, tādējādi uzlabojot sadarbību un dalīšanos pieredzē ar prasmēm; tas notiks ilgākais 24 mēnešus;

| b) | katalizatora rīcība Eiropas līmenī no loģistikas, tehnoloģijas, metožu, aprīkojuma, produktu, infrastruktūras vai sniegto pakalpojumu viedokļa ir jauninājums; |
| --- | --- |

b)

katalizatora rīcība Eiropas līmenī no loģistikas, tehnoloģijas, metožu, aprīkojuma, produktu, infrastruktūras vai sniegto pakalpojumu viedokļa ir jauninājums;

| b) | jūras maģistrāļu rīcība Eiropas līmenī no loģistikas, tehnoloģijas, metožu, aprīkojuma, produktu, infrastruktūras vai sniegto pakalpojumu viedokļa ir jauninājums; tiks ņemti vērā arī augstas kvalitātes pakalpojumi, vienkāršotas procedūras un pārbaudes, kas veicina drošību un drošības standartus, laba piekļuve ostām, efektīvi iekšzemes savienojumi, un elastīgi un efektīvi ostu pakalpojumi; |
| --- | --- |

b)

jūras maģistrāļu rīcība Eiropas līmenī no loģistikas, tehnoloģijas, metožu, aprīkojuma, produktu, infrastruktūras vai sniegto pakalpojumu viedokļa ir jauninājums; tiks ņemti vērā arī augstas kvalitātes pakalpojumi, vienkāršotas procedūras un pārbaudes, kas veicina drošību un drošības standartus, laba piekļuve ostām, efektīvi iekšzemes savienojumi, un elastīgi un efektīvi ostu pakalpojumi;

| b) | kravu novirzīšanas rīcība neradīs konkurences izkropļojumus attiecīgajos tirgos, jo īpaši konkurences izkropļojumus, kas ir pretrunā kopējam interesēm, tikai starp autotransportam alternatīviem transporta veidiem vai katrā atsevišķajā transporta veidā; |
| --- | --- |

b)

kravu novirzīšanas rīcība neradīs konkurences izkropļojumus attiecīgajos tirgos, jo īpaši konkurences izkropļojumus, kas ir pretrunā kopējam interesēm, tikai starp autotransportam alternatīviem transporta veidiem vai katrā atsevišķajā transporta veidā;

| b) | satiksmes noslogojuma mazināšanas rīcība Eiropas līmenī u no ražošanas loģistikas integrēšanas transporta loģistikā viedokļa, ir jauninājums; |
| --- | --- |

b)

satiksmes noslogojuma mazināšanas rīcība Eiropas līmenī u no ražošanas loģistikas integrēšanas transporta loģistikā viedokļa, ir jauninājums;

| b) | rīcība ir jauninājums Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

b)

rīcība ir jauninājums Eiropas līmenī;

| c) | katalizatora rīcībai ir jārada faktiska, izmērojama un ilgtspējīga kravu novirzīšana no autoceļa uz īsajiem jūras pārvadājumiem, dzelzceļu, iekšzemes ūdensceļiem. |
| --- | --- |

c)

katalizatora rīcībai ir jārada faktiska, izmērojama un ilgtspējīga kravu novirzīšana no autoceļa uz īsajiem jūras pārvadājumiem, dzelzceļu, iekšzemes ūdensceļiem.

| c) | jūras maģistrāļu rīcības mērķis ir veicināt ļoti apjomīgus, biežus vairākveidu kravu pārvadājumu pakalpojumus, izmantojot īsos jūras pārvadājumus, attiecīgā gadījumā ietverot jauktus kravu un pasažieru pārvadājumu pakalpojumus; vai apvienojot īsos jūras pārvadājumus ar citiem transporta veidiem, kur pārvadājumiem pa autoceļiem ir cik iespējams īsi; būtu vēlams, lai rīcība ietvertu integrētus iekšzemes kravu pārvadājumu pakalpojumus, izmantojot dzelzceļu un/vai iekšzemes ūdensceļus; |
| --- | --- |

c)

jūras maģistrāļu rīcības mērķis ir veicināt ļoti apjomīgus, biežus vairākveidu kravu pārvadājumu pakalpojumus, izmantojot īsos jūras pārvadājumus, attiecīgā gadījumā ietverot jauktus kravu un pasažieru pārvadājumu pakalpojumus; vai apvienojot īsos jūras pārvadājumus ar citiem transporta veidiem, kur pārvadājumiem pa autoceļiem ir cik iespējams īsi; būtu vēlams, lai rīcība ietvertu integrētus iekšzemes kravu pārvadājumu pakalpojumus, izmantojot dzelzceļu un/vai iekšzemes ūdensceļus;

| c) | kravu novirzīšanas rīcība ierosina reālistisku plānu, norādot konkrētos posmus mērķa sasniegšanai; |
| --- | --- |

c)

kravu novirzīšanas rīcība ierosina reālistisku plānu, norādot konkrētos posmus mērķa sasniegšanai;

| c) | satiksmes noslogojuma mazināšanas rīcības mērķis ir sekmēt starptautisko kravu pārvadājumu efektivitāti Eiropas tirgū, nekavējot ekonomisko izaugsmi, bet galvenokārt cenšoties pārveidot ražošanas un/vai izplatīšanas procesus, tādējādi nodrošinot īsākus attālumus, lielāku slodzes koeficientu, mazāk tukšgaitas, atkritumu plūsmu samazinājumu, apjoma un/vai svara samazinājumu vai jebkuru citu ietekmi, kas būtiski samazina kravu autopārvadājumu apjomu, bet negatīvi neietekmē ražošanas jaudu vai ražošanā nodarbināto skaitu; |
| --- | --- |

c)

satiksmes noslogojuma mazināšanas rīcības mērķis ir sekmēt starptautisko kravu pārvadājumu efektivitāti Eiropas tirgū, nekavējot ekonomisko izaugsmi, bet galvenokārt cenšoties pārveidot ražošanas un/vai izplatīšanas procesus, tādējādi nodrošinot īsākus attālumus, lielāku slodzes koeficientu, mazāk tukšgaitas, atkritumu plūsmu samazinājumu, apjoma un/vai svara samazinājumu vai jebkuru citu ietekmi, kas būtiski samazina kravu autopārvadājumu apjomu, bet negatīvi neietekmē ražošanas jaudu vai ražošanā nodarbināto skaitu;

| c) | rīcība neradīs konkurences izkropļojumus attiecīgajos tirgos, jo īpaši tikai starp autotransportam alternatīviem transporta veidiem vai katrā atsevišķajā transporta veidā, līdz tādai pakāpei, kas ir pretrunā kopējam interesēm; |
| --- | --- |

c)

rīcība neradīs konkurences izkropļojumus attiecīgajos tirgos, jo īpaši tikai starp autotransportam alternatīviem transporta veidiem vai katrā atsevišķajā transporta veidā, līdz tādai pakāpei, kas ir pretrunā kopējam interesēm;

| d) | katalizatora rīcība ierosina reālistisku plānu, norādot konkrētos posmus mērķa sasniegšanai, kā arī vajadzību pēc Komisijas koordinējošas palīdzības. |
| --- | --- |

d)

katalizatora rīcība ierosina reālistisku plānu, norādot konkrētos posmus mērķa sasniegšanai, kā arī vajadzību pēc Komisijas koordinējošas palīdzības.

| d) | jūras maģistrāļu rīcībai jārada faktiska, izmērojama un ilgtspējīga kravu novirzīšana, kas pārsniedz kravu autopārvadājumu apjoma paredzamo pieauguma koeficientu, kā rezultātā kravas no autoceļiem tiek novirzītas uz īsiem jūras pārvadājumiem, iekšzemes ūdensceļiem vai dzelzceļu; |
| --- | --- |

d)

jūras maģistrāļu rīcībai jārada faktiska, izmērojama un ilgtspējīga kravu novirzīšana, kas pārsniedz kravu autopārvadājumu apjoma paredzamo pieauguma koeficientu, kā rezultātā kravas no autoceļiem tiek novirzītas uz īsiem jūras pārvadājumiem, iekšzemes ūdensceļiem vai dzelzceļu;

| d) | ja rīcība prasa izmantot pakalpojumus, ko sniedz trešās personas, kuras nav konsorcija daļa, pretendents iesniedz pierādījumus par pārredzamu, objektīvu un nediskriminējošu attiecīgo pakalpojumu izvēles procedūru. |
| --- | --- |

d)

ja rīcība prasa izmantot pakalpojumus, ko sniedz trešās personas, kuras nav konsorcija daļa, pretendents iesniedz pierādījumus par pārredzamu, objektīvu un nediskriminējošu attiecīgo pakalpojumu izvēles procedūru.

| d) | satiksmes noslogojuma mazināšanas rīcībai jārada faktisku, izmērojamu un ilgspējīgu satiksmes noslogojuma mazināšanu vismaz 10 procentu apmērā no kravu pārvadājumu apjoma, kas ir mērāms tonnkilometros vai autokilometros. |
| --- | --- |

d)

satiksmes noslogojuma mazināšanas rīcībai jārada faktisku, izmērojamu un ilgspējīgu satiksmes noslogojuma mazināšanu vismaz 10 procentu apmērā no kravu pārvadājumu apjoma, kas ir mērāms tonnkilometros vai autokilometros.

| d) | kopīgu mācību rīcība ierosina reālistisku plānu, norādot konkrētos posmus mērķa sasniegšanai, kā arī vajadzību pēc Komisijas koordinējošas palīdzības. |
| --- | --- |

d)

kopīgu mācību rīcība ierosina reālistisku plānu, norādot konkrētos posmus mērķa sasniegšanai, kā arī vajadzību pēc Komisijas koordinējošas palīdzības.

| e) | katalizatora rīcība neradīs tādus konkurences izkropļojumus attiecīgajos tirgos, jo īpaši konkurences izkropļojumus, kas ir pretrunā kopējam interesēm, tikai starp autotransportam alternatīviem transporta veidiem vai katrā atsevišķajā transporta veidā; |
| --- | --- |

e)

katalizatora rīcība neradīs tādus konkurences izkropļojumus attiecīgajos tirgos, jo īpaši konkurences izkropļojumus, kas ir pretrunā kopējam interesēm, tikai starp autotransportam alternatīviem transporta veidiem vai katrā atsevišķajā transporta veidā;

| e) | jūras maģistrāļu rīcība ierosina reālistisku plānu, norādot konkrētos posmus mērķa sasniegšanai, kā arī vajadzību pēc Komisijas koordinējošas palīdzības; |
| --- | --- |

e)

jūras maģistrāļu rīcība ierosina reālistisku plānu, norādot konkrētos posmus mērķa sasniegšanai, kā arī vajadzību pēc Komisijas koordinējošas palīdzības;

| e) | satiksmes noslogojuma mazināšanas rīcība ierosina reālistisku plānu, norādot konkrētos posmus mērķa sasniegšanai, kā arī vajadzību pēc Komisijas koordinējošas palīdzības; |
| --- | --- |

e)

satiksmes noslogojuma mazināšanas rīcība ierosina reālistisku plānu, norādot konkrētos posmus mērķa sasniegšanai, kā arī vajadzību pēc Komisijas koordinējošas palīdzības;

| f) | ja rīcība prasa izmantot pakalpojumus, ko sniedz trešās personas, kuras nav konsorcija daļa, pretendents iesniedz pierādījumus par pārredzamu, objektīvu un nediskriminējošu attiecīgo pakalpojumu izvēles procedūru. |
| --- | --- |

f)

ja rīcība prasa izmantot pakalpojumus, ko sniedz trešās personas, kuras nav konsorcija daļa, pretendents iesniedz pierādījumus par pārredzamu, objektīvu un nediskriminējošu attiecīgo pakalpojumu izvēles procedūru.

| f) | jūras maģistrāļu rīcība neradīs konkurences izkropļojumus attiecīgajos tirgos, jo īpaši konkurences izkropļojumus, kas ir pretrunā kopējam interesēm, tikai starp autotransportam alternatīviem transporta veidiem vai katrā atsevišķajā transporta veidā; |
| --- | --- |

f)

jūras maģistrāļu rīcība neradīs konkurences izkropļojumus attiecīgajos tirgos, jo īpaši konkurences izkropļojumus, kas ir pretrunā kopējam interesēm, tikai starp autotransportam alternatīviem transporta veidiem vai katrā atsevišķajā transporta veidā;

| f) | satiksmes noslogojuma mazināšanas rīcība neradīs konkurences izkropļojumus attiecīgajos tirgos, jo īpaši konkurences izkropļojumus, kas ir pretrunā kopējam interesēm, tikai starp autotransportam alternatīviem transporta veidiem vai katrā atsevišķajā transporta veidā; |
| --- | --- |

f)

satiksmes noslogojuma mazināšanas rīcība neradīs konkurences izkropļojumus attiecīgajos tirgos, jo īpaši konkurences izkropļojumus, kas ir pretrunā kopējam interesēm, tikai starp autotransportam alternatīviem transporta veidiem vai katrā atsevišķajā transporta veidā;

| g) | ja jūras maģistrāļu rīcība prasa izmantto pakalpojumus, ko sniedz trešās personas, kuras nav konsorcija daļa, pretendents iesniedz pierādījumus par pārredzamu, objektīvu un nediskriminējošu attiecīgo pakalpojumu izvēles procedūru. |
| --- | --- |

g)

ja jūras maģistrāļu rīcība prasa izmantto pakalpojumus, ko sniedz trešās personas, kuras nav konsorcija daļa, pretendents iesniedz pierādījumus par pārredzamu, objektīvu un nediskriminējošu attiecīgo pakalpojumu izvēles procedūru.

| g) | ja satiksmes noslogojuma mazināšanas rīcība prasa izmantot pakalpojumus, ko sniedz trešās personas, kuras nav konsorcija daļa, pretendents iesniedz pierādījumus par pārredzamu, objektīvu un nediskriminējošu attiecīgo pakalpojumu izvēles procedūru. |
| --- | --- |

g)

ja satiksmes noslogojuma mazināšanas rīcība prasa izmantot pakalpojumus, ko sniedz trešās personas, kuras nav konsorcija daļa, pretendents iesniedz pierādījumus par pārredzamu, objektīvu un nediskriminējošu attiecīgo pakalpojumu izvēles procedūru.

| 2. | Finansēšanas intensitāte un apmērs |
| --- | --- |

2.

Finansēšanas intensitāte un apmērs

| a) | Kopienas finansiālā palīdzība katalizatora rīcībām nav lielāka par 35 % no kopējiem izdevumiem, kas vajadzīgi rīcības mērķu sasniegšanai un radušies rīcības rezultātā, ietverot sagatavošanas pasākumus un palīginfrastruktūru. Par šādiem izdevumiem ir tiesības saņemt Kopienas finansiālo palīdzību tādā mērā, cik tie tieši saistīti ar rīcības īstenošanu. |
| --- | --- |

a)

Kopienas finansiālā palīdzība katalizatora rīcībām nav lielāka par 35 % no kopējiem izdevumiem, kas vajadzīgi rīcības mērķu sasniegšanai un radušies rīcības rezultātā, ietverot sagatavošanas pasākumus un palīginfrastruktūru. Par šādiem izdevumiem ir tiesības saņemt Kopienas finansiālo palīdzību tādā mērā, cik tie tieši saistīti ar rīcības īstenošanu.

| a) | Kopienas finansiālā palīdzība jūras maģistrāļu rīcībām nav lielāka par 35 % no kopējiem izdevumiem, kas vajadzīgi rīcības mērķu sasniegšanai un radušies rīcības rezultātā, ietverot sagatavošanas pasākumus un palīginfrastruktūru. Par šādiem izdevumiem ir tiesības saņemt Kopienas finansiālo palīdzību tādā mērā, cik tie tieši saistīti ar rīcības īstenošanu. |
| --- | --- |

a)

Kopienas finansiālā palīdzība jūras maģistrāļu rīcībām nav lielāka par 35 % no kopējiem izdevumiem, kas vajadzīgi rīcības mērķu sasniegšanai un radušies rīcības rezultātā, ietverot sagatavošanas pasākumus un palīginfrastruktūru. Par šādiem izdevumiem ir tiesības saņemt Kopienas finansiālo palīdzību tādā mērā, cik tie tieši saistīti ar rīcības īstenošanu.

| a) | Kopienas finansiālā palīdzība kravu novirzīšanas rīcībām nav lielāka par 35 % no kopējiem izdevumiem, kas vajadzīgi rīcības mērķu sasniegšanai un radušies rīcības rezultātā.Par šādiem izdevumiem ir tiesības saņemt Kopienas finansiālo palīdzību tādā mērā, cik tie tieši saistīti ar rīcības īstenošanu. |
| --- | --- |

a)

Kopienas finansiālā palīdzība kravu novirzīšanas rīcībām nav lielāka par 35 % no kopējiem izdevumiem, kas vajadzīgi rīcības mērķu sasniegšanai un radušies rīcības rezultātā.Par šādiem izdevumiem ir tiesības saņemt Kopienas finansiālo palīdzību tādā mērā, cik tie tieši saistīti ar rīcības īstenošanu.

| a) | Kopienas finansiālā palīdzība satiksmes noslogojuma mazināšanas rīcībām, nav lielāka par 35 % no kopējiem izdevumiem, kas vajadzīgi rīcības mērķu sasniegšanai un radušies rīcības rezultātā, ietvertot sagatavošanas pasākumus un palīginfrastruktūru. Par šādiem izdevumiem ir tiesības saņemt Kopienas finansiālo palīdzību tādā mērā, cik tie tieši saistīti ar rīcības īstenošanu. |
| --- | --- |

a)

Kopienas finansiālā palīdzība satiksmes noslogojuma mazināšanas rīcībām, nav lielāka par 35 % no kopējiem izdevumiem, kas vajadzīgi rīcības mērķu sasniegšanai un radušies rīcības rezultātā, ietvertot sagatavošanas pasākumus un palīginfrastruktūru. Par šādiem izdevumiem ir tiesības saņemt Kopienas finansiālo palīdzību tādā mērā, cik tie tieši saistīti ar rīcības īstenošanu.

| a) | Kopienas finansiālā palīdzība kopīgu mācību rīcībām nav lielāka par 50 % no kopējiem izdevumiem, kas vajadzīgi rīcības mērķu sasniegšanai un radušies rīcības rezultātā. Par šādiem izdevumiem ir tiesības saņemt Kopienas finansiālo palīdzību tādā mērā, cik tie tieši saistīti ar rīcības īstenošanu. |
| --- | --- |

a)

Kopienas finansiālā palīdzība kopīgu mācību rīcībām nav lielāka par 50 % no kopējiem izdevumiem, kas vajadzīgi rīcības mērķu sasniegšanai un radušies rīcības rezultātā. Par šādiem izdevumiem ir tiesības saņemt Kopienas finansiālo palīdzību tādā mērā, cik tie tieši saistīti ar rīcības īstenošanu.

Par izdevumiem, kas radušies pieteikuma iesniegšanas dienā vai pēc tās saskaņā ar atlases procedūru, ir tiesības saņemt Kopienas finansiālo palīdzību ar noteikumu, ka ir saņemts Kopienas finansējuma galīgais apstiprinājums. Dalība kustamo aktīvu izmaksās ir atkarīga no pienākuma palīdzības sniegšanas laikā izmanot šos aktīvus galvenokārt konkrētajai rīcībai, kā noteikts subsīdiju nolīgumā.

Par izdevumiem, kas radušies pieteikuma iesniegšanas dienā vai pēc tās saskaņā ar atlases procedūru, ir tiesības saņemt Kopienas finansiālo palīdzību ar noteikumu, ka ir saņemts Kopienas finansējuma galīgais apstiprinājums. Dalība kustamo aktīvu izmaksās ir atkarīga no pienākuma palīdzības sniegšanas laikā izmanot šos aktīvus galvenokārt konkrētajai rīcībai, kā noteikts subsīdiju nolīgumā.

Par izdevumiem, kas radušies pieteikuma iesniegšanas dienā vai pēc tās saskaņā ar atlases procedūru, ir tiesības saņemt Kopienas finansiālo palīdzību ar noteikumu, ka ir saņemts Kopienas finansējuma galīgais apstiprinājums. Dalība kustamo aktīvu izmaksās ir atkarīga no pienākuma palīdzības sniegšanas laikā izmanot šos aktīvus galvenokārt konkrētajai rīcībai, kā noteikts subsīdiju nolīgumā.

Par izdevumiem, kas radušies pieteikuma iesniegšanas dienā vai pēc tās saskaņā ar atlases procedūru, ir tiesības saņemt Kopienas finansiālo palīdzību ar noteikumu, ka ir saņemts Kopienas finansējuma galīgais apstiprinājums. Dalība kustamo aktīvu izmaksās ir atkarīga no pienākuma palīdzības sniegšanas laikā izmanot šos aktīvus galvenokārt konkrētajai rīcībai, kā noteikts subsīdiju nolīgumā.

Par izdevumiem, kas radušies pieteikuma iesniegšanas dienā vai pēc tās saskaņā ar atlases procedūru, ir tiesības saņemt Kopienas finansiālo palīdzību ar noteikumu, ka ir saņemts Kopienas finansējuma galīgais apstiprinājums.

| b) | Kopienas finansiālo palīdzību satiksmes noslogojuma mazināšanas rīcībām nedrīkst izmantot, lai sniegtu atbalstu uzņēmējdarbībai vai ražošanai, kam nav tieša sakara ar pārvadājumiem vai izplatīšanu. |
| --- | --- |

b)

Kopienas finansiālo palīdzību satiksmes noslogojuma mazināšanas rīcībām nedrīkst izmantot, lai sniegtu atbalstu uzņēmējdarbībai vai ražošanai, kam nav tieša sakara ar pārvadājumiem vai izplatīšanu.

| b) | Palīginfrastruktūras finansēšanas nosacījumi ir izklāstīti II pielikumā. |
| --- | --- |

b)

Palīginfrastruktūras finansēšanas nosacījumi ir izklāstīti II pielikumā.

| b) | Kopienas finansiālā palīdzība, izņemot sagatavošanas pasākumiem un palīginfrastruktūrai, ir noteikta, pamatojoties uz tonnkilometriem, kas pārvietoti no autopārvadājumiem uz īsajiem jūras pārvadājumiem, dzelzceļa, iekšzemes ūdensceļiem, sākotnēji noteikt 1 euro apmērā par katriem 500 tonnkilometriem no kravu autopārvadājumu novirzīšanas no autoceļa. Šī sākotnējā summa var tikt precizēta, jo īpaši atkarībā no projekta kvalitātes vai videi reāli iegūtā labuma. |
| --- | --- |

b)

Kopienas finansiālā palīdzība, izņemot sagatavošanas pasākumiem un palīginfrastruktūrai, ir noteikta, pamatojoties uz tonnkilometriem, kas pārvietoti no autopārvadājumiem uz īsajiem jūras pārvadājumiem, dzelzceļa, iekšzemes ūdensceļiem, sākotnēji noteikt 1 euro apmērā par katriem 500 tonnkilometriem no kravu autopārvadājumu novirzīšanas no autoceļa. Šī sākotnējā summa var tikt precizēta, jo īpaši atkarībā no projekta kvalitātes vai videi reāli iegūtā labuma.

| b) | Kopienas finansiālā palīdzība, izņemot palīginfrastruktūrai, ir noteikta, pamatojototies uz tonnkilometriem, kas pārvietoti no autopārvadājumiem uz īsajiem jūras pārvadājumiem, dzelzceļa, iekšzemes ūdensceļiem, sākotnēji noteikta 1 euro apmērā par katriem 500 tonnkilometriem kravu autopārvadājumu novirzīšanas no autoceļiem. Šī sākotnējā summa var tikt precizēta, jo īpaši atkarībā no projekta kvalitātes vai videi reāli iegūtā labuma. |
| --- | --- |

b)

Kopienas finansiālā palīdzība, izņemot palīginfrastruktūrai, ir noteikta, pamatojototies uz tonnkilometriem, kas pārvietoti no autopārvadājumiem uz īsajiem jūras pārvadājumiem, dzelzceļa, iekšzemes ūdensceļiem, sākotnēji noteikta 1 euro apmērā par katriem 500 tonnkilometriem kravu autopārvadājumu novirzīšanas no autoceļiem. Šī sākotnējā summa var tikt precizēta, jo īpaši atkarībā no projekta kvalitātes vai videi reāli iegūtā labuma.

| c) | Kopienas finansiālā palīdzība, izņemot sagatavošanas pasākumiem, palīginfrastruktūrai un aprīkojumam, sākotnēji ir noteikta 1 euro apmērā par katru atcelšanu par 500 tonnkilometriem vai 25 autokilometriem no kravu autopārvadājumiem. Šī sākotnējā summa var tikt precizēta, jo īpaši atkarībā no projekta kvalitātes vai videi reāli iegūtā labuma. |
| --- | --- |

c)

Kopienas finansiālā palīdzība, izņemot sagatavošanas pasākumiem, palīginfrastruktūrai un aprīkojumam, sākotnēji ir noteikta 1 euro apmērā par katru atcelšanu par 500 tonnkilometriem vai 25 autokilometriem no kravu autopārvadājumiem. Šī sākotnējā summa var tikt precizēta, jo īpaši atkarībā no projekta kvalitātes vai videi reāli iegūtā labuma.

| b) | Finansēšanas nosacījumi palīginfrastruktūrai: nav piemērojami. |
| --- | --- |

b)

Finansēšanas nosacījumi palīginfrastruktūrai: nav piemērojami.

| c) | Saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto procedūru Komisija vajadzības gadījumā var laiku pa laikam pārbaudīt pozīcijas, uz kurām balstās aprēķins, un vajadzības gadījumā attiecīgi pielāgot Kopienas finansiālās palīdzības apjomu. |
| --- | --- |

c)

Saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto procedūru Komisija vajadzības gadījumā var laiku pa laikam pārbaudīt pozīcijas, uz kurām balstās aprēķins, un vajadzības gadījumā attiecīgi pielāgot Kopienas finansiālās palīdzības apjomu.

| c) | Saskaņā ar 10. panta 2.punktā minēto procedūru, Komisija vajadzības gadījumā var laiku pa laikam pārbaudīt pozīcijas, uz kurām balstās aprēķins, un vajadzības gadījumā attiecīgi pielāgt Kopienas finansiālās palīdzības apjomu. |
| --- | --- |

c)

Saskaņā ar 10. panta 2.punktā minēto procedūru, Komisija vajadzības gadījumā var laiku pa laikam pārbaudīt pozīcijas, uz kurām balstās aprēķins, un vajadzības gadījumā attiecīgi pielāgt Kopienas finansiālās palīdzības apjomu.

| d) | Saskaņā ar 10. panta 2.punktā minēto procedūru, Komisija vajadzības gadījumā laiku pa laikam var pārbaudīt pozīcijas, uz kurām balstās aprēķins, un vajadzības gadījumā attiecīgi pielāgot Kopienas finansiālās palīdzības apjomu. |
| --- | --- |

d)

Saskaņā ar 10. panta 2.punktā minēto procedūru, Komisija vajadzības gadījumā laiku pa laikam var pārbaudīt pozīcijas, uz kurām balstās aprēķins, un vajadzības gadījumā attiecīgi pielāgot Kopienas finansiālās palīdzības apjomu.

| d) | Palīginfrastruktūras finansēšanas nosacījumi ir izklāstīti II pielikumā. |
| --- | --- |

d)

Palīginfrastruktūras finansēšanas nosacījumi ir izklāstīti II pielikumā.

| d) | Palīginfrastruktūras finansēšanas nosacījumi, ciktāl tie ir piemērojami, ir izklāstīti II pielikumā. |
| --- | --- |

d)

Palīginfrastruktūras finansēšanas nosacījumi, ciktāl tie ir piemērojami, ir izklāstīti II pielikumā.

| e) | Palīginfrastruktūrasfinansēšanas nosacījumi ir izklāstīti II pielikumā. |
| --- | --- |

e)

Palīginfrastruktūrasfinansēšanas nosacījumi ir izklāstīti II pielikumā.

| 3. | Subsīdiju nolīguma forma un darbības ilgums |
| --- | --- |

3.

Subsīdiju nolīguma forma un darbības ilgums

Kopienas finansiālo palīdzību katalizatora rīcībām piešķir, pamatojoties uz subsīdiju nolīgumu ar atbilstīgiem pārvaldes un monitoringa noteikumiem. Parasti maksimālais šo nolīgumu darbības laiks ir 62 mēneši.

Kopienas finansiālo palīdzību jūras maģistrāļu rīcībām piešķir, pamatojoties uz subsīdiju nolīgumu ar atbilstīgiem pārvaldes un monitoringa noteikumiem. Parasti maksimālais šo nolīgumu darbības laiks ir 62 mēneši.

Kopienas finansiālo palīdzību kravu novirzīšanas rīcībām piešķir, pamatojoties uz subsīdiju nolīgumu ar atbilstīgiem pārvaldes un monitoringa noteikumiem. Parasti maksimālais šo nolīgumu darbības laiks ir 38 mēneši.

Kopienas finansiālo palīdzību satiksmes noslogojuma mazināšanas rīcībām piešķir, pamatojoties uz subsīdiju nolīgumu ar atbilstīgiem pārvaldes un monitoringa noteikumiem. Parasti maksimālais šo nolīgumu darbības laiks ir 62 mēneši.

Kopienas finansiālo palīdzība kopīgu mācību rīcībām piešķir, pamatojoties uz subsīdiju nolīgumu ar atbilstīgiem pārvaldes un monitoringa noteikumiem. Parasti maksimālais šo nolīgumu darbības laiks ir 26 mēneši.

Kopienas finansiālā palīdzība nav atjaunojama pēc noteiktā maksimālā 62 mēnešu laikposma izbeigšanās.

Kopienas finansiālā palīdzība nav atjaunojama pēc noteiktā maksimālā 62 mēnešu laikposma izbeigšanās.

Kopienas finansiālā palīdzība nav atjaunojama pēc noteiktā maksimālā 38 mēnešu laikposma izbeigšanās.

Kopienas finansiālā palīdzība nav atjaunojama pēc noteiktā maksimālā 62 mēnešu laikposma izbeigšanās.

Kopienas finansiālā palīdzība nav atjaunojama pēc noteiktā maksimālā 26 mēnešu laikposma izbeigšanās.

| 4. | Līguma vērtības slieksnis |
| --- | --- |

4.

Līguma vērtības slieksnis

Paredzamā minimālā subsīdiju robežvērtība katrai katalizatora rīcībai ir 2 000 000 euro.

Paredzamā minimālā subsīdiju robežvērtība katrai jūras maģistrāļu rīcībai ir 1,25 miljardi novirzīto kravu tonnkilometru vai to tilpuma ekvivalenta, vai arī 2 500 000 euro, proporcionāli paredzētajai summai par finanšu palīdzības euro.

Paredzamā minimālā subsīdiju robežvērtība katrai kravu novirzīšanas rīcibai ir 250 miljoni novirzīto kravu tonnkilometru vai to tilpuma ekvivalenta, vai arī 500 000 euro, proporcionāli paredzētajai summai par finanšu palīdzības euro.

Paredzamā minimālā subsīdiju robežvērtība katrai satiksmes noslogojuma mazināšanas rīcībai, ir 500 miljoni tonnkilometru vai 25 miljoni autokilometru no nepieļautā kravu pārvadājuma vai arī 1 000 000 euro, proporcionāli paredzētajai summai par finanšu palīdzības euro.

Paredzamā minimālā subsīdiju robežvērtība katram kopīgu mācību rīcībai ir 250 000 euro.

| 5. | Izplatīšana |
| --- | --- |

5.

Izplatīšana

Izplata katalizatora rīcību rezultātus un metodes un sekmē paraugprakses apmaiņu, kā paredzēts izplatīšanās plānā, lai palīdzētu sasniegt šīs regulas mērķus.

Izplata jūras maģistrāļu rīcību rezultātus un metodes un sekmē paraugprakses apmaiņu, kā paredzēts izplatīšanas plānā, lai palīdzētu sasniegt šīs regulas mērķus.

Īpašas izplatīšanas darbības kravu novirzīšanas rīcībām nav paredzētas.

Izplata satiksmes noslogojuma mazināšanas rīcību rezultātus un metodes un sekmē paraugprakses apmaiņu, kā paredzēts izplatīšanas plānā, lai palīdzētu sasniegt šīs regulas mērķus.

Izplata kopīgu mācību rīcību rezultātus un metodes un sekmē paraugprakses apmaiņu, kā paredzēts izplatīšanas plānā, lai palīdzētu sasniegt šīs regulas mērķus.

II PIELIKUMS

PALĪGINFRASTRUKTŪRAS FINANSĒŠANAS NOSACĪJUMI SASKAŅĀ AR 2. PANTA C) APAKŠPUNKTU UN 5. PANTA 2. PUNKTU

| (1) | Palīginfrastruktūra ir atbilstīga finansēšanai saskaņā ar programmu, ja tiek ievēroti šādi nosacījumi:






  a) | rīcīiba prasa darbus infrastruktūras jomā, lai savlaicīgi ieviestu transporta pakalpojumu, novirzot kravu pārvadājumus no autoceļiem vai izvairoties no kravu pārvadājumu satiksmes uz autoceļiem; |
| --- | --- | --- |

(1)

Palīginfrastruktūra ir atbilstīga finansēšanai saskaņā ar programmu, ja tiek ievēroti šādi nosacījumi:

a)

rīcīiba prasa darbus infrastruktūras jomā, lai savlaicīgi ieviestu transporta pakalpojumu, novirzot kravu pārvadājumus no autoceļiem vai izvairoties no kravu pārvadājumu satiksmes uz autoceļiem;

| b) | infrastruktūras darbi tiek pabeigti 24 mēnešu laikā no rīcības sākuma dienas; |
| --- | --- |

b)

infrastruktūras darbi tiek pabeigti 24 mēnešu laikā no rīcības sākuma dienas;

| c) | transporta pakalpojums vai satiksmes noslogojuma mazināšana sākas 3 mēnešu laikā pēc infrastruktūras darbu pabeigšanas; papildus satiksmes noslogojuma mazināšanas rīcībam kopējā noslogojuma mazināšana, par ko notikusi vienošanās, tiek sasniegta subsīdiju nolīguma darbības laikā; |
| --- | --- |

c)

transporta pakalpojums vai satiksmes noslogojuma mazināšana sākas 3 mēnešu laikā pēc infrastruktūras darbu pabeigšanas; papildus satiksmes noslogojuma mazināšanas rīcībam kopējā noslogojuma mazināšana, par ko notikusi vienošanās, tiek sasniegta subsīdiju nolīguma darbības laikā;

| d) | attiecīgo Kopienas tiesību aktu ievērošana, jo īpaši attiecībā uz vidi. |
| --- | --- |

d)

attiecīgo Kopienas tiesību aktu ievērošana, jo īpaši attiecībā uz vidi.

| (2) | Maksimālais līguma darbības laiks, kas noteikts katram rīcības veidam, kurš minētts 5. pantā, var tikt pagarināts uz laiku, kas nepieciešams, lai pabeigtu infrastruktūras izveidi, bet jebkurā gadījumā tā kopējais ilgums nedrīkst pārsniegt 74 mēnešus. |
| --- | --- |

(2)

Maksimālais līguma darbības laiks, kas noteikts katram rīcības veidam, kurš minētts 5. pantā, var tikt pagarināts uz laiku, kas nepieciešams, lai pabeigtu infrastruktūras izveidi, bet jebkurā gadījumā tā kopējais ilgums nedrīkst pārsniegt 74 mēnešus.

| (3) | Ja infrastruktūras finansējums tiek pieprasīts saskaņā ar programmu, finansējums no citas Kopienas programmas un īpaši finansējums saskaņā ar Lēmumu Nr. 1692/96/EK vienam un tam pašam infrastruktūras objektam ir izslēgts. |
| --- | --- |

(3)

Ja infrastruktūras finansējums tiek pieprasīts saskaņā ar programmu, finansējums no citas Kopienas programmas un īpaši finansējums saskaņā ar Lēmumu Nr. 1692/96/EK vienam un tam pašam infrastruktūras objektam ir izslēgts.

P6_TA(2006)0212

Konkrētu pārnēsājamu sūkļveida encefalopātiju profilakse, kontrole un izskaušana ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, kas nosaka noteikumus par konkrētu pārnēsājamu, sūkļveidīgu encefalopātu profilaksi, kontroli un izskaušanu (KOM(2004)0775 — C6-0223/2004 — 2004/0270B(COD))

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0775) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0775) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 152. panta 4. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0223/2004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 152. panta 4. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0223/2004),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A6-0161/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A6-0161/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1-COD(2004)0270B

Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 17. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, kas nosaka noteikumus par konkrētu pārnēsājamu, sūkļveidīgu encefalopātu profilaksi, kontroli un izskaušanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 152. panta 4. punkta b) apakšpunktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

apspriedusies ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 999/2001 (3) ir paredzēta, lai nodrošinātu vienotus tiesiskos pamata noteikumus attiecībā uz transmisīvo, sūkļveida encefalopātiju (TSE) Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 999/2001 (3) ir paredzēta, lai nodrošinātu vienotus tiesiskos pamata noteikumus attiecībā uz transmisīvo, sūkļveida encefalopātiju (TSE) Kopienā.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 932/2005 (2005. gada 8. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, kas attiecas uz pārejas pasākumu perioda pagarināšanu (4), ir pagarinājusi Regulā (EK) Nr. 999/2001 noteikto pārejas pasākumu piemērošanas periodu ne ilgāk kā līdz 2007. gada 1. jūlijam. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 932/2005 (2005. gada 8. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, kas attiecas uz pārejas pasākumu perioda pagarināšanu (4), ir pagarinājusi Regulā (EK) Nr. 999/2001 noteikto pārejas pasākumu piemērošanas periodu ne ilgāk kā līdz 2007. gada 1. jūlijam.

| (3) | Starptautiskā epizootiju biroja ģenerālsesijas laikā, kas notika 2003. gada maijā, tika pieņemta rezolūcija vienkāršot pašreizējos starptautiskos kritērijus valstu klasificēšanai pēc to bīstamības pakāpes attiecībā uz liellopu sūkļveidīgās encefalopātijas (BSE) esamību tajās. Ģenerālsesijas laikā, kas notika 2005. gada maijā, tika pieņemts priekšlikums. Regulas (EK) Nr. 999/2001 panti būtu jāpielāgo tā, lai tie atspoguļotu jauno starptautiski saskaņoto kategorizēšanas sistēmu. |
| --- | --- |

(3)

Starptautiskā epizootiju biroja ģenerālsesijas laikā, kas notika 2003. gada maijā, tika pieņemta rezolūcija vienkāršot pašreizējos starptautiskos kritērijus valstu klasificēšanai pēc to bīstamības pakāpes attiecībā uz liellopu sūkļveidīgās encefalopātijas (BSE) esamību tajās. Ģenerālsesijas laikā, kas notika 2005. gada maijā, tika pieņemts priekšlikums. Regulas (EK) Nr. 999/2001 panti būtu jāpielāgo tā, lai tie atspoguļotu jauno starptautiski saskaņoto kategorizēšanas sistēmu.

| (4) | Jauna izstrāde attiecībā uz paraugu ņemšanu un analīzi prasīs veikt visaptverošus grozījumus Regulas (EK) Nr. 999/2001 X pielikumā. Tādēļ ir nepieciešams veikt konkrētus tehniskus grozījumus Regulas (EK) Nr. 999/2001 pašreizējā “ātro testu ”definīcijā, lai atvieglotu minētā pielikuma struktūras grozījumus vēlākā posmā. |
| --- | --- |

(4)

Jauna izstrāde attiecībā uz paraugu ņemšanu un analīzi prasīs veikt visaptverošus grozījumus Regulas (EK) Nr. 999/2001 X pielikumā. Tādēļ ir nepieciešams veikt konkrētus tehniskus grozījumus Regulas (EK) Nr. 999/2001 pašreizējā “ātro testu ”definīcijā, lai atvieglotu minētā pielikuma struktūras grozījumus vēlākā posmā.

| (5) | Kopienas tiesību aktu skaidrības interesēs ir lietderīgi precizēt, ka “mehāniski atkaulotas gaļas ”definīcija, kas noteikta citos Kopienas tiesību aktos par pārtikas drošību, būtu jāpiemēro Regulā (EK) Nr. 999/2001 TSE apkarošanas pasākumu kontekstā. |
| --- | --- |

(5)

Kopienas tiesību aktu skaidrības interesēs ir lietderīgi precizēt, ka “mehāniski atkaulotas gaļas ”definīcija, kas noteikta citos Kopienas tiesību aktos par pārtikas drošību, būtu jāpiemēro Regulā (EK) Nr. 999/2001 TSE apkarošanas pasākumu kontekstā.

| (6) | Regula (EK) Nr. 999/2001 ievieš BSE un skrepi uzraudzības programmu. Zinātniskā vadības komiteja tās 2003. gada 6. — 7.marta atzinumā ir ieteikusi ieviest uzraudzības programmu par TSE briežu dzimtā. Tādēļ regulā paredzētā uzraudzības sistēma būtu jāattiecina uz citiem TSE, ar iespēju veikt turpmākus pasākumus, lai šo sistēmu ieviestu vēlākā posmā. |
| --- | --- |

(6)

Regula (EK) Nr. 999/2001 ievieš BSE un skrepi uzraudzības programmu. Zinātniskā vadības komiteja tās 2003. gada 6. — 7.marta atzinumā ir ieteikusi ieviest uzraudzības programmu par TSE briežu dzimtā. Tādēļ regulā paredzētā uzraudzības sistēma būtu jāattiecina uz citiem TSE, ar iespēju veikt turpmākus pasākumus, lai šo sistēmu ieviestu vēlākā posmā.

| (7) | Saskaņota selekcijas programma, lai aitu dzimtas dzīvniekos attīstītu pretošanās spējas TSE, saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2003/100/EK (2003. gada 13. februāris), ar ko nosaka prasību minimumu audzēšanas programmu izveidei rezistencei pret transmisīvo sūkļveida encefalopātiju aitām (5), ir ieviesta kā pārejas pasākums. Regula (EK) Nr. 999/2001 būtu jāgroza, lai nodrošinātu šai programmai ilgstošu tiesisku pamatu, kā arī iespēju šādās programmās veikt izmaiņas, ņemot vērā izvērtētos zinātnisko pētījumu rezultātus un šo programmu īstenošanas vispārējās sekas. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņota selekcijas programma, lai aitu dzimtas dzīvniekos attīstītu pretošanās spējas TSE, saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2003/100/EK (2003. gada 13. februāris), ar ko nosaka prasību minimumu audzēšanas programmu izveidei rezistencei pret transmisīvo sūkļveida encefalopātiju aitām (5), ir ieviesta kā pārejas pasākums. Regula (EK) Nr. 999/2001 būtu jāgroza, lai nodrošinātu šai programmai ilgstošu tiesisku pamatu, kā arī iespēju šādās programmās veikt izmaiņas, ņemot vērā izvērtētos zinātnisko pētījumu rezultātus un šo programmu īstenošanas vispārējās sekas.

| (8) | Regula (EK) Nr. 999/2001 aizliedz konkrētu dzīvnieku barošanu ar konkrētiem pārstrādātiem dzīvnieku proteīniem, ar iespēju noteikt atkāpes. Jaunas izstrādnes attiecībā uz dzīvnieku barošanas aizliegumiem, var prasīt veikt grozījumus regulas IV pielikumā. Ir nepieciešams veikt konkrētus tehniskus grozījumus attiecīgā panta pašreizējā redakcijā, lai atvieglotu minētā pielikuma struktūras grozījumus vēlākā posmā. |
| --- | --- |

(8)

Regula (EK) Nr. 999/2001 aizliedz konkrētu dzīvnieku barošanu ar konkrētiem pārstrādātiem dzīvnieku proteīniem, ar iespēju noteikt atkāpes. Jaunas izstrādnes attiecībā uz dzīvnieku barošanas aizliegumiem, var prasīt veikt grozījumus regulas IV pielikumā. Ir nepieciešams veikt konkrētus tehniskus grozījumus attiecīgā panta pašreizējā redakcijā, lai atvieglotu minētā pielikuma struktūras grozījumus vēlākā posmā.

| (9) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1774/2002 (2002. gada 3. oktobris), ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kuri nav paredzēti cilvēku uzturam (6), paredzēti noteikumi par atbrīvošanos no īpašiem riska materiāliem un dzīvniekiem, kas inficējušies ar TSE. Tagad ir pieņemti noteikumi par dzīvnieku izcelsmes produktu tranzītu caur Kopienu. Attiecīgi, Kopienas tiesību aktu konsekvences interesēs, pašreizējie Regulas (EK) Nr. 999/2001 noteikumi par atbrīvošanos no šādām vielām un dzīvniekiem būtu jāaizstāj ar atsauci uz Regulu (EK) Nr. 1774/2002, un atsauce uz Regulas (EK) Nr. 999/2001 tranzīta noteikumiem būtu jāsvītro. |
| --- | --- |

(9)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1774/2002 (2002. gada 3. oktobris), ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kuri nav paredzēti cilvēku uzturam (6), paredzēti noteikumi par atbrīvošanos no īpašiem riska materiāliem un dzīvniekiem, kas inficējušies ar TSE. Tagad ir pieņemti noteikumi par dzīvnieku izcelsmes produktu tranzītu caur Kopienu. Attiecīgi, Kopienas tiesību aktu konsekvences interesēs, pašreizējie Regulas (EK) Nr. 999/2001 noteikumi par atbrīvošanos no šādām vielām un dzīvniekiem būtu jāaizstāj ar atsauci uz Regulu (EK) Nr. 1774/2002, un atsauce uz Regulas (EK) Nr. 999/2001 tranzīta noteikumiem būtu jāsvītro.

| (10) | Jaunas izstrādnes attiecībā uz īpašiem riska materiāliem pieprasa arī veikt visaptverošus grozījumus Regulas (EK) Nr. 999/2001 V pielikumā. Ir nepieciešams veikt konkrētus tehniskus grozījumus regulas attiecīgo noteikumu esošajā redakcijā, lai atvieglotu minētā pielikuma struktūras grozījumus vēlākā posmā. |
| --- | --- |

(10)

Jaunas izstrādnes attiecībā uz īpašiem riska materiāliem pieprasa arī veikt visaptverošus grozījumus Regulas (EK) Nr. 999/2001 V pielikumā. Ir nepieciešams veikt konkrētus tehniskus grozījumus regulas attiecīgo noteikumu esošajā redakcijā, lai atvieglotu minētā pielikuma struktūras grozījumus vēlākā posmā.

| (11) | Lai arī Eiropas Savienībā nav atļauts veikt apdullināšanu, injicējot gāzi galvaskausa dobumā, gāzes injekcija var notikt arī pēc apdullināšanas. Tādēļ ir nepieciešams pārskatīt pašreizējos Regulā (EK) Nr. 999/2001 minētos noteikumus par kaušanas metodēm, lai, saistībā ar apdullināšanu, aizliegtu gāzes injekciju galvaskausa dobumā. |
| --- | --- |

(11)

Lai arī Eiropas Savienībā nav atļauts veikt apdullināšanu, injicējot gāzi galvaskausa dobumā, gāzes injekcija var notikt arī pēc apdullināšanas. Tādēļ ir nepieciešams pārskatīt pašreizējos Regulā (EK) Nr. 999/2001 minētos noteikumus par kaušanas metodēm, lai, saistībā ar apdullināšanu, aizliegtu gāzes injekciju galvaskausa dobumā.

| (12) | Komisijas Regula (EK) Nr. 1915/2003, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001 (7), paredz jaunus noteikumus par skrepi apkarošanu kazu dzimtas un aitu dzimtas dzīvniekiem. Attiecīgi, ir nepieciešams aizliegt aitu un kazu dzimtas dzīvnieku pārvietošanu no saimniecībām, par kurām ir izteiktas oficiālas aizdomas par skrepi esamību tajās. |
| --- | --- |

(12)

Komisijas Regula (EK) Nr. 1915/2003, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001 (7), paredz jaunus noteikumus par skrepi apkarošanu kazu dzimtas un aitu dzimtas dzīvniekiem. Attiecīgi, ir nepieciešams aizliegt aitu un kazu dzimtas dzīvnieku pārvietošanu no saimniecībām, par kurām ir izteiktas oficiālas aizdomas par skrepi esamību tajās.

| (13) | Pamatojoties uz zinātnes attīstību, Regulai (EK) Nr. 999/2001 būtu jāļauj paplašināt piemērošanas sfēras noteikumiem par liellopu, aitu un kazu dzimtas dzīvnieku, to spermu, embriju un olšūnu laišanu pārdošanā un eksportu. |
| --- | --- |

(13)

Pamatojoties uz zinātnes attīstību, Regulai (EK) Nr. 999/2001 būtu jāļauj paplašināt piemērošanas sfēras noteikumiem par liellopu, aitu un kazu dzimtas dzīvnieku, to spermu, embriju un olšūnu laišanu pārdošanā un eksportu.

| (14) | Zinātniskās vadības komiteja 1998. gada 26. jūnija atzinums norāda, ka būtu jāievēro konkrēti ierobežojumi attiecībā uz izejvielu izcelsmi dikalcija fosfāta ražošanā. Attiecīgi, dikalcija fosfāts būtu jāizņem no to produktu saraksta, kuri, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 999/2001, nav pakļauti ierobežojumiem attiecībā uz to laišanu pārdošanā. Būtu jānoskaidro tādu ierobežojumu neesamība, kas jāpiemēro pienam un piena produktiem. |
| --- | --- |

(14)

Zinātniskās vadības komiteja 1998. gada 26. jūnija atzinums norāda, ka būtu jāievēro konkrēti ierobežojumi attiecībā uz izejvielu izcelsmi dikalcija fosfāta ražošanā. Attiecīgi, dikalcija fosfāts būtu jāizņem no to produktu saraksta, kuri, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 999/2001, nav pakļauti ierobežojumiem attiecībā uz to laišanu pārdošanā. Būtu jānoskaidro tādu ierobežojumu neesamība, kas jāpiemēro pienam un piena produktiem.

| (15) | Pamatojoties uz zinātnes attīstību un riska klasifikāciju un neskatoties uz iespēju pieņemt drošības pasākumus, Regulai (EK) Nr. 999/2001 būtu jāļauj saskaņā ar komitoloģijas procedūru pieņemt vēl specifiskākas prasības par dzīvnieku izcelsmes produktu, kuru izcelsmes vieta ir dalībvalstis vai trešās valstis ar kontrolētu vai nenoteiktu TSE risku, eksportu un laišanu pārdošanā. |
| --- | --- |

(15)

Pamatojoties uz zinātnes attīstību un riska klasifikāciju un neskatoties uz iespēju pieņemt drošības pasākumus, Regulai (EK) Nr. 999/2001 būtu jāļauj saskaņā ar komitoloģijas procedūru pieņemt vēl specifiskākas prasības par dzīvnieku izcelsmes produktu, kuru izcelsmes vieta ir dalībvalstis vai trešās valstis ar kontrolētu vai nenoteiktu TSE risku, eksportu un laišanu pārdošanā.

| (16) | Regula (EK) Nr. 999/2001 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(16)

Regula (EK) Nr. 999/2001 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo Regulu (EK) Nr. 999/2001 groza šādi:

| 1) | iekļauj šādu apsvērumu:






  “(8a) | Būtu jāatļauj neatgremotāju barošana ar konkrētiem dzīvnieku izcelsmes pārstrādātiem proteīniem, kas iegūti no neatgremotājiem, ņemot vērā aizliegumu kādas noteiktas sugas dzīvniekus barot ar dzīvnieku izcelsmes pārstrādātiem proteīniem, kuri iegūti no tās pašas sugas dzīvniekiem, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1774/2002 (2002. gada 3. oktobris), ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kuri nav paredzēti cilvēku uzturam (8), un ņemot vērā kontroles aspektus, kas īpaši saistīti ar noteiktām sugām raksturīgu dzīvnieku izcelsmes pārstrādātu proteīnu diferencēšanu saskaņā ar paziņojumu par TSE ceļa karti, kuru Komisija pieņēma 2005. gada 15. jūlijā. |
| --- | --- | --- |

1)

iekļauj šādu apsvērumu:

“(8a)

Būtu jāatļauj neatgremotāju barošana ar konkrētiem dzīvnieku izcelsmes pārstrādātiem proteīniem, kas iegūti no neatgremotājiem, ņemot vērā aizliegumu kādas noteiktas sugas dzīvniekus barot ar dzīvnieku izcelsmes pārstrādātiem proteīniem, kuri iegūti no tās pašas sugas dzīvniekiem, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1774/2002 (2002. gada 3. oktobris), ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kuri nav paredzēti cilvēku uzturam (8), un ņemot vērā kontroles aspektus, kas īpaši saistīti ar noteiktām sugām raksturīgu dzīvnieku izcelsmes pārstrādātu proteīnu diferencēšanu saskaņā ar paziņojumu par TSE ceļa karti, kuru Komisija pieņēma 2005. gada 15. jūlijā.

(8)  OV L 273, 10.10.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 208/2006 (OV L 36, 8.2.2006., 25. lpp.).”."

| 2) | iekļauj šādus apsvērumus:






  “(11.a) | Eiropas Parlaments savā 2004. gada 28. oktobra rezolūcijā (9) pauda bažas par atgremotāju barošanu ar dzīvnieku izcelsmes proteīniem, jo tie neietilpst pieaugušu liellopu dabīgajā uzturā. Pēc BSE krīzes un mutes un nagu sērgas krīzes notikumiem arvien plašāk tiek atzīts, ka labākais veids, kā nodrošināt cilvēku un dzīvnieku veselību, ir turēt un barot dzīvniekus, respektējot katrai sugai raksturīgās īpatnības. Šā iemesla dēļ saskaņā ar piesardzības principu un, ievērojot atgremotāju dabīgo uzturu un dzīves apstākļus, ir jāpatur spēkā aizliegums barot atgremotājus ar dzīvnieku izcelsmes proteīniem tādos veidos, kas neietilpst to dabīgajā ēdienkartē. |
| --- | --- | --- |

2)

iekļauj šādus apsvērumus:

“(11.a)

Eiropas Parlaments savā 2004. gada 28. oktobra rezolūcijā (9) pauda bažas par atgremotāju barošanu ar dzīvnieku izcelsmes proteīniem, jo tie neietilpst pieaugušu liellopu dabīgajā uzturā. Pēc BSE krīzes un mutes un nagu sērgas krīzes notikumiem arvien plašāk tiek atzīts, ka labākais veids, kā nodrošināt cilvēku un dzīvnieku veselību, ir turēt un barot dzīvniekus, respektējot katrai sugai raksturīgās īpatnības. Šā iemesla dēļ saskaņā ar piesardzības principu un, ievērojot atgremotāju dabīgo uzturu un dzīves apstākļus, ir jāpatur spēkā aizliegums barot atgremotājus ar dzīvnieku izcelsmes proteīniem tādos veidos, kas neietilpst to dabīgajā ēdienkartē.

| (11.b) | Mehāniski atkaulotu gaļu iegūst, atdalot gaļu no kauliem tādā veidā, ka tiek iznīcināta vai izmainīta muskuļu šķiedru struktūra. Šāda gaļa var saturēt kaulu un periosta (kaulplēves) daļiņas. Līdz ar to mehāniski atkaulota gaļa nav pielīdzināma parastai gaļai. Tāpēc būtu jāpārskata tās lietošana cilvēku uzturā. |
| --- | --- |

(11.b)

Mehāniski atkaulotu gaļu iegūst, atdalot gaļu no kauliem tādā veidā, ka tiek iznīcināta vai izmainīta muskuļu šķiedru struktūra. Šāda gaļa var saturēt kaulu un periosta (kaulplēves) daļiņas. Līdz ar to mehāniski atkaulota gaļa nav pielīdzināma parastai gaļai. Tāpēc būtu jāpārskata tās lietošana cilvēku uzturā.

(9)  OV C 174 E, 14.7.2005., 178. lpp.”."

| 3) | regulas 3. panta 1. punktu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:






  “l) | ātrie testi: pārbaudes metodes, kas minētas X pielikumā un kuru rezultāti ir zināmi 24 stundu laikā;”; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

regulas 3. panta 1. punktu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“l)

ātrie testi: pārbaudes metodes, kas minētas X pielikumā un kuru rezultāti ir zināmi 24 stundu laikā;”;

| b) | pievieno šādus punktus:






  “n) | mehāniski atkaulota gaļa jeb “MAG ”ir produkts, kas iegūts, pēc atkaulošanas atdalot gaļu no kauliem ar mehānisku līdzekļu palīdzību, kā rezultātā tiek zaudēta vai izmainīta muskuļu šķiedru struktūra; |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādus punktus:

“n)

mehāniski atkaulota gaļa jeb “MAG ”ir produkts, kas iegūts, pēc atkaulošanas atdalot gaļu no kauliem ar mehānisku līdzekļu palīdzību, kā rezultātā tiek zaudēta vai izmainīta muskuļu šķiedru struktūra;

| o) | pasīvā uzraudzība: ziņošana par visiem tiem dzīvniekiem, par kuriem ir aizdomas, ka tie varētu būt inficējušies ar TSE, un gadījumiem, kad TSE esamību neizslēdz šādu dzīvnieku klīniska un laboratoriska izmeklēšana; |
| --- | --- |

o)

pasīvā uzraudzība: ziņošana par visiem tiem dzīvniekiem, par kuriem ir aizdomas, ka tie varētu būt inficējušies ar TSE, un gadījumiem, kad TSE esamību neizslēdz šādu dzīvnieku klīniska un laboratoriska izmeklēšana;

| p) | aktīvā uzraudzība: tādu dzīvnieku pārbaude, par kuriem nav ziņots, ka pastāv aizdomas par to inficēšanos ar TSE, piemēram, dzīvnieki, kas tika pakļauti ārkārtas nokaušanai, dzīvnieki, kuriem pirms kaušanas pārbaudē novēroti zināmi simptomi, kritušie dzīvnieki, nokautie veselie dzīvnieki un dzīvnieki, kas atlasīti nokaušanai saistībā ar TSE, it īpaši, lai noteiktu TSE attīstību un izplatību attiecīgajā valstī vai tās reģionā.”; |
| --- | --- |

p)

aktīvā uzraudzība: tādu dzīvnieku pārbaude, par kuriem nav ziņots, ka pastāv aizdomas par to inficēšanos ar TSE, piemēram, dzīvnieki, kas tika pakļauti ārkārtas nokaušanai, dzīvnieki, kuriem pirms kaušanas pārbaudē novēroti zināmi simptomi, kritušie dzīvnieki, nokautie veselie dzīvnieki un dzīvnieki, kas atlasīti nokaušanai saistībā ar TSE, it īpaši, lai noteiktu TSE attīstību un izplatību attiecīgajā valstī vai tās reģionā.”;

| 4) | regulas 5. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “1.   Dalībvalstu, trešo valstu vai to reģionu (turpmāk — “valstis vai reģioni”) BSE statusu nosaka, iedalot to kādā no šīm trim kategorijām:






  — | nenozīmīgs BSE risks, kā tas definēts II pielikumā, |
| --- | --- | --- | --- |

4)

regulas 5. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“1.   Dalībvalstu, trešo valstu vai to reģionu (turpmāk — “valstis vai reģioni”) BSE statusu nosaka, iedalot to kādā no šīm trim kategorijām:

—

nenozīmīgs BSE risks, kā tas definēts II pielikumā,

| — | kontrolēts BSE risks, kā tas definēts II pielikumā, |
| --- | --- |

—

kontrolēts BSE risks, kā tas definēts II pielikumā,

| — | nenoteikts BSE risks, kā tas definēts II pielikumā. |
| --- | --- |

—

nenoteikts BSE risks, kā tas definēts II pielikumā.

Valstu vai reģionu BSE statusu var noteikt tikai, pamatojoties uz II pielikuma A nodaļā noteiktajiem kritērijiem. Pie šiem kritērijiem pieder riska analīzes rezultāti, kuru pamatā ir visi govju sūkļveida encefalopātijas parādīšanās potenciālie faktori, kas noteikti II pielikuma B nodaļā, un to attīstība laika gaitā, kā arī plaši aktīvās un pasīvās uzraudzības pasākumi, ņemot vērā attiecīgās valsts vai reģiona riska kategoriju.

Dalībvalstis un trešās valstis, kas vēlas palikt to trešo valstu sarakstā, kam atļauts eksportēt uz Kopienu dzīvus dzīvniekus vai produktus, uz ko attiecas šī regula, iesniedz Komisijai lūgumu par BSE statusa noteikšanu, papildinot to ar attiecīgu informāciju par II pielikuma A nodaļā paredzētajiem kritērijiem un II pielikuma B nodaļā norādītajiem potenciālā apdraudējuma faktoriem un to attīstību laika gaitā.”;

| b) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “4.   Dalībvalstis un trešās valstis, kas nav iesniegušas iesniegumu saskaņā ar 1. punkta trešo daļu, attiecībā uz dzīvnieku un dzīvnieku produktu nosūtīšanu no to teritorijas, ievēro nenoteikta BSE riska valstīm piemērotās importa prasības, līdz tās ir iesniegušas šādu iesniegumu un ir pieņemts galīgais lēmums par to BSE statusu.”; |
| --- | --- |

b)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“4.   Dalībvalstis un trešās valstis, kas nav iesniegušas iesniegumu saskaņā ar 1. punkta trešo daļu, attiecībā uz dzīvnieku un dzīvnieku produktu nosūtīšanu no to teritorijas, ievēro nenoteikta BSE riska valstīm piemērotās importa prasības, līdz tās ir iesniegušas šādu iesniegumu un ir pieņemts galīgais lēmums par to BSE statusu.”;

| 5) | regulas 6. pantu ar šo groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “1.   Katra dalībvalsts, saskaņā ar III pielikumu, veic ikgadēju TSE uzraudzības programmu, kuras pamatā ir aktīvā un pasīvā uzraudzība. Šī programma ietver pārbaudes procedūru, kurā tiek izmantoti ātrie testi, ja attiecīgajai dzīvnieku sugai tādi ir pieejami.
  Šajā nolūkā, ātros testus apstiprina saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto un X pielikumā minēto procedūru.”; |
| --- | --- | --- |

5)

regulas 6. pantu ar šo groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“1.   Katra dalībvalsts, saskaņā ar III pielikumu, veic ikgadēju TSE uzraudzības programmu, kuras pamatā ir aktīvā un pasīvā uzraudzība. Šī programma ietver pārbaudes procedūru, kurā tiek izmantoti ātrie testi, ja attiecīgajai dzīvnieku sugai tādi ir pieejami.

Šajā nolūkā, ātros testus apstiprina saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto un X pielikumā minēto procedūru.”;

| b) | iekļauj šādus punktus:
  “1.a   Šā panta 1. punktā minēto ikgadējo uzraudzības programmu piemēro vismaz šādām apakšpopulācijām:






  a) | visi vairāk nekā 24 mēnešus veci liellopi, kuri tika nosūtīti ārkārtas nokaušanai vai kuriem pirms kaušanas pārbaudē novēroti zināmi simptomi, |
| --- | --- | --- |

b)

iekļauj šādus punktus:

“1.a   Šā panta 1. punktā minēto ikgadējo uzraudzības programmu piemēro vismaz šādām apakšpopulācijām:

a)

visi vairāk nekā 24 mēnešus veci liellopi, kuri tika nosūtīti ārkārtas nokaušanai vai kuriem pirms kaušanas pārbaudē novēroti zināmi simptomi,

| b) | visi vairāk nekā 30 mēnešus veci liellopi, kas nokauti cilvēku patēriņam, |
| --- | --- |

b)

visi vairāk nekā 30 mēnešus veci liellopi, kas nokauti cilvēku patēriņam,

| c) | visi vairāk nekā 24 mēnešus veci liellopi, kas netika nokauti cilvēku patēriņam, kas miruši vai nobeigušies saimniecības teritorijā, transportēšanas laikā vai lopkautuvē (kritušie dzīvnieki). |
| --- | --- |

c)

visi vairāk nekā 24 mēnešus veci liellopi, kas netika nokauti cilvēku patēriņam, kas miruši vai nobeigušies saimniecības teritorijā, transportēšanas laikā vai lopkautuvē (kritušie dzīvnieki).

Dalībvalstis drīkst piemērot atkāpi no c) apakšpunktā noteiktās prasības attālos reģionos ar zemu dzīvnieku blīvumu, kur netiek organizēta mirušu dzīvnieku savākšana. Dalībvalstis, kuras šo iespēju izmanto, informē par to Komisiju un iesniedz attiecīgo apgabalu sarakstu kopā ar pamatojumu šīs atkāpes piemērošanai. Atkāpe attiecas ne vairāk kā uz 10 % no dalībvalsts liellopu populācijas.

1.b   Pēc apspriešanās ar attiecīgo zinātnisko komiteju 1.a punkta a) un c) apakšpunktā noteikto vecumu var koriģēt atbilstīgi zinātniskajam progresam saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru.

Pēc dalībvalsts lūguma, ja tā var pierādīt epidemioloģiskās situācijas uzlabošanos valstī, un saskaņā ar konkrētiem kritērijiem, kas noteikti atbilstīgi 24. panta 2. punktā minētajai procedūrai, ikgadējās uzraudzības programmas konkrētajai dalībvalstij var tikt pārskatītas.

Attiecīgā dalībvalsts pierāda savu spēju noteikt piemērojamo pasākumu efektivitāti un nodrošināt cilvēku un dzīvnieku veselības aizsardzību, kas pamatojas uz visaptverošu riska analīzi. Dalībvalsts it īpaši uzrāda:

| a) | GSE izplatības nepārprotamu samazināšanos vai nemainīgi zemu līmeni, ko apliecina jaunākie pārbaužu rezultāti; |
| --- | --- |

a)

GSE izplatības nepārprotamu samazināšanos vai nemainīgi zemu līmeni, ko apliecina jaunākie pārbaužu rezultāti;

| b) | ka tā ir ieviesusi un vismaz sešus gadus piemērojusi pilnu GSE pārbaudes sistēmu (Kopienas tiesību akti par dzīvu dzīvnieku izsekojamību un identifikāciju un GSE uzraudzību); |
| --- | --- |

b)

ka tā ir ieviesusi un vismaz sešus gadus piemērojusi pilnu GSE pārbaudes sistēmu (Kopienas tiesību akti par dzīvu dzīvnieku izsekojamību un identifikāciju un GSE uzraudzību);

| c) | ka tā ir ieviesusi un vismaz sešus gadus piemērojusi Kopienas tiesību aktus par vispārējo barošanas aizliegumu attiecībā uz lauksaimniecības dzīvniekiem.”; |
| --- | --- |

c)

ka tā ir ieviesusi un vismaz sešus gadus piemērojusi Kopienas tiesību aktus par vispārējo barošanas aizliegumu attiecībā uz lauksaimniecības dzīvniekiem.”;

| c) | pievieno šādu punktu:
  “5.   Noteikumus par šī panta ieviešanu pieņem saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru.”; |
| --- | --- |

c)

pievieno šādu punktu:

“5.   Noteikumus par šī panta ieviešanu pieņem saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru.”;

| 6) | iekļauj šādu pantu:
  “6.a pants
  Selekcijas programmas
  1.   Dalībvalstis drīkst ieviest selekcijas programmas, lai aitu dzimtas dzīvniekos attīstītu pretošanās spējas pret TSE. Šīs programmas ietver pamata noteikumus attiecībā uz to, kā noteikt konkrētu ganāmpulku pretošanās spēju statusu TSE, un tās var, pamatojoties uz zinātniskiem pierādījumiem, kas apstiprina pretestību pret īpašu genotipu TSE citās dzīvnieku sugās, tikt attiecinātas arī uz šīm sugām.
  2.   Šī panta 1. punktā minētajām programmām, saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru, pieņem īpašus noteikumus.
  3.   Dalībvalstis, kas ievieš selekcijas programmas, regulāri iesniedz Komisijai ziņojumus, lai programmas varētu zinātniski izvērtēt, it īpaši to ietekmi uz TSE parādīšanās biežumu, ģenētisko daudzveidību un variācijām, kā arī senu, reti sastopamu un reģionāli pielāgotu aitu sugu saglabāšanu. Selekcijas programmu zinātniskos rezultātus un vispārējo ietekmi regulāri novērtē un, ja nepieciešams, šajās programmās ievieš atbilstīgas izmaiņas.”; |
| --- | --- |

6)

iekļauj šādu pantu:

“6.a pants

Selekcijas programmas

1.   Dalībvalstis drīkst ieviest selekcijas programmas, lai aitu dzimtas dzīvniekos attīstītu pretošanās spējas pret TSE. Šīs programmas ietver pamata noteikumus attiecībā uz to, kā noteikt konkrētu ganāmpulku pretošanās spēju statusu TSE, un tās var, pamatojoties uz zinātniskiem pierādījumiem, kas apstiprina pretestību pret īpašu genotipu TSE citās dzīvnieku sugās, tikt attiecinātas arī uz šīm sugām.

2.   Šī panta 1. punktā minētajām programmām, saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru, pieņem īpašus noteikumus.

3.   Dalībvalstis, kas ievieš selekcijas programmas, regulāri iesniedz Komisijai ziņojumus, lai programmas varētu zinātniski izvērtēt, it īpaši to ietekmi uz TSE parādīšanās biežumu, ģenētisko daudzveidību un variācijām, kā arī senu, reti sastopamu un reģionāli pielāgotu aitu sugu saglabāšanu. Selekcijas programmu zinātniskos rezultātus un vispārējo ietekmi regulāri novērtē un, ja nepieciešams, šajās programmās ievieš atbilstīgas izmaiņas.”;

| 7) | regulas 7. pantu ar šo groza šādi:






  a) | panta 1. līdz 4. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “1.   Atgremotājus aizliedz barot ar proteīniem, kas iegūti no dzīvniekiem.
  2.   Šīs regulas 1. punktā noteikto aizliegumu, saskaņā ar IV pielikumu, attiecina arī uz dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, un saistībā ar šo dzīvnieku barošanu ierobežo līdz dzīvnieku izcelsmes produktiem.
  3.   Šīs regulas 1. un 2. punktu piemēro, neskarot IV pielikumā izklāstītos noteikumus, kas paredz atkāpes no šajos punktos minētā aizlieguma.
  Saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru, kas pamatojas uz jauno atgremotājdzīvnieku pareiza uztura vajadzību zinātnisko novērtējumu un kas ir pakļauta 5. punktā minētajiem noteikumiem, kurus pieņēma šī panta īstenošanai, kā arī saskaņā ar šīs atkāpes kontroles aspektu novērtējumu Komisija var nolemt atļaut atgremotāju sugu jaunos dzīvniekus barot ar proteīniem, kas iegūti no zivīm.
  4.   Dalībvalstīm ar nenoteiktu GSE risku vai to reģioniem nav atļauts eksportēt vai glabāt lauksaimniecības dzīvniekiem paredzētu barību, kas satur no zīdītājiem iegūtu proteīnu, vai zīdītājiem (izņemot suņus, kaķus un kažokzvērus) paredzētu barību, kas satur no zīdītājiem iegūtus pārstrādātus proteīnus.
  Trešām valstīm ar nenoteiktu GSE risku vai to reģioniem nav atļauts eksportēt uz Kopienas valstīm lauksaimniecības dzīvniekiem paredzētu barību, kas satur no zīdītājiem iegūtu proteīnu, vai zīdītājiem (izņemot suņus, kaķus un kažokzvērus) paredzētu barību, kas satur no zīdītājiem iegūtus pārstrādātus proteīnus.
  Pēc dalībvalsts vai trešās valsts lūguma saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru var pieņemt lēmumu pieļaut atsevišķus izņēmumus no šajā punktā noteiktajiem ierobežojumiem. Pieļaujot izņēmumus, uzmanību pievērš 3. punktā paredzētajiem noteikumiem.”; |
| --- | --- | --- |

7)

regulas 7. pantu ar šo groza šādi:

a)

panta 1. līdz 4. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“1.   Atgremotājus aizliedz barot ar proteīniem, kas iegūti no dzīvniekiem.

2.   Šīs regulas 1. punktā noteikto aizliegumu, saskaņā ar IV pielikumu, attiecina arī uz dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, un saistībā ar šo dzīvnieku barošanu ierobežo līdz dzīvnieku izcelsmes produktiem.

3.   Šīs regulas 1. un 2. punktu piemēro, neskarot IV pielikumā izklāstītos noteikumus, kas paredz atkāpes no šajos punktos minētā aizlieguma.

Saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru, kas pamatojas uz jauno atgremotājdzīvnieku pareiza uztura vajadzību zinātnisko novērtējumu un kas ir pakļauta 5. punktā minētajiem noteikumiem, kurus pieņēma šī panta īstenošanai, kā arī saskaņā ar šīs atkāpes kontroles aspektu novērtējumu Komisija var nolemt atļaut atgremotāju sugu jaunos dzīvniekus barot ar proteīniem, kas iegūti no zivīm.

4.   Dalībvalstīm ar nenoteiktu GSE risku vai to reģioniem nav atļauts eksportēt vai glabāt lauksaimniecības dzīvniekiem paredzētu barību, kas satur no zīdītājiem iegūtu proteīnu, vai zīdītājiem (izņemot suņus, kaķus un kažokzvērus) paredzētu barību, kas satur no zīdītājiem iegūtus pārstrādātus proteīnus.

Trešām valstīm ar nenoteiktu GSE risku vai to reģioniem nav atļauts eksportēt uz Kopienas valstīm lauksaimniecības dzīvniekiem paredzētu barību, kas satur no zīdītājiem iegūtu proteīnu, vai zīdītājiem (izņemot suņus, kaķus un kažokzvērus) paredzētu barību, kas satur no zīdītājiem iegūtus pārstrādātus proteīnus.

Pēc dalībvalsts vai trešās valsts lūguma saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru var pieņemt lēmumu pieļaut atsevišķus izņēmumus no šajā punktā noteiktajiem ierobežojumiem. Pieļaujot izņēmumus, uzmanību pievērš 3. punktā paredzētajiem noteikumiem.”;

| b) | iekļauj šādu punktu:
  “4.a   Pamatojoties uz labvēlīgu riska novērtējumu un ņemot vērā vismaz piesārņojuma daudzumu un tā iespējamo izcelsmi, kā arī preču partijas galamērķi, saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru drīkst pieņemt lēmumu noteikt pielaides robežu nelielam nejauša un tehniski nenovēršama piesārņojuma rezultātā dzīvnieku pārtikā nonākušam dzīvnieku izcelsmes proteīnu saturam.”; |
| --- | --- |

b)

iekļauj šādu punktu:

“4.a   Pamatojoties uz labvēlīgu riska novērtējumu un ņemot vērā vismaz piesārņojuma daudzumu un tā iespējamo izcelsmi, kā arī preču partijas galamērķi, saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru drīkst pieņemt lēmumu noteikt pielaides robežu nelielam nejauša un tehniski nenovēršama piesārņojuma rezultātā dzīvnieku pārtikā nonākušam dzīvnieku izcelsmes proteīnu saturam.”;

| c) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “5.   Noteikumus šā panta īstenošanai un, jo īpaši, noteikumus par savstarpējas inficēšanās profilaksi un par paraugu ņemšanas un analīzes, kas jāveic, lai pārbaudītu šā panta ievērošanu, metodēm pieņem saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru. Šos noteikumus pieņem, pamatojoties uz Komisijas ziņojumu par tādas dzīvnieku barības, kas iegūta no dzīvniekiem, izcelsmi, pārstrādi, kontroli un izsekojamību.”; |
| --- | --- |

c)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“5.   Noteikumus šā panta īstenošanai un, jo īpaši, noteikumus par savstarpējas inficēšanās profilaksi un par paraugu ņemšanas un analīzes, kas jāveic, lai pārbaudītu šā panta ievērošanu, metodēm pieņem saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru. Šos noteikumus pieņem, pamatojoties uz Komisijas ziņojumu par tādas dzīvnieku barības, kas iegūta no dzīvniekiem, izcelsmi, pārstrādi, kontroli un izsekojamību.”;

| 8) | regulas 8. panta 1. līdz 5. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “1.   Īpašo riska materiālu pārvieto un no tā atbrīvojas saskaņā ar šīs regulas V pielikumu un Regulu (EK) Nr. 1774/2002. Tos neieved Kopienā. V pielikumā minētajā īpašā riska materiāla sarakstā iekļauj vismaz: 12 mēnešus un vecāku liellopu smadzenes, muguras smadzenes, acis un mandeles, un noteiktu vecumu, ko nosaka saskaņā ar 24. panta 2. punktu, sasniegušu liellopu mugurkaulu. Ņemot vērā 5. panta 1. punkta pirmajā daļā noteiktās atšķirīgās riska kategorijas, 6. panta 1.a punktā un 1.b punkta b) apakšpunktā minētās prasības, V pielikumā minēto īpašo riska materiālu sarakstā ievieš atbilstīgas izmaiņas.
  2.   Šā panta 1. punktu nepiemēro audiem no tiem dzīvniekiem, kam veikti alternatīvi pārbaudījumi, kas šajā īpašajā nolūkā ir apstiprināti saskaņā ar 24. panta 2.punktā minēto procedūru, ar noteikumu, ka šis tests ir minēts X pielikumā, ka tas tiek piemērots atbilstoši V pielikumā minētajiem nosacījumiem un ka testa rezultāti ir negatīvi.
  Dalībvalstis, kuras apstiprina alternatīvu testu izmantošanu, saskaņā ar šo daļu, par to informē pārējās dalībvalstis un Komisiju.
  3.   Dalībvalstīs, vai to reģionos, kur ir kontrolēts vai nenoteikts GSE risks, centrālo nervaudu plosīšana pēc apdullināšanas, pielietojot iegarenu stieņveidīgu instrumentu, kas tiek ievadīts galvaskausa dobumā, vai, saistībā ar apdullināšanu, injicējot gāzi galvaskausa dobumā, neizmanto attiecībā uz liellopiem, aitu dzimtas un kazu dzimtas dzīvniekiem, kuru gaļa ir domāta cilvēka vai dzīvnieka patēriņam.
  4.   Datus, kas attiecas uz V pielikumā norādīto vecumu, var pielāgot. Šo korekciju pamatā ir jaunākie apstiprinātie zinātniskie atklājumi attiecībā uz TSE saslimšanas gadījumu statistisko varbūtību Kopienas liellopu, aitu un kazu attiecīgajās vecumgrupās.
  5.   Īpašos gadījumos saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru, var pieļaut izņēmumus no šā panta 1. līdz 4. punkta attiecībā uz datumu, kad spēkā stāsies 7. panta 1. punktā noteiktais barošanas aizliegums vai, atbilstoši trešai valstij vai reģionam ar kontrolētu BSE risku, datumu, kad spēkā stāsies aizliegums izmantot zīdītāju proteīnu atgremotāju barošanā, lai ierobežotu atsevišķas prasības pārvietot vai iznīcināt īpašo riska materiālu dzīvniekiem, kas dzimuši šajās valstīs vai reģionos pirms šī datuma.”; |
| --- | --- |

8)

regulas 8. panta 1. līdz 5. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“1.   Īpašo riska materiālu pārvieto un no tā atbrīvojas saskaņā ar šīs regulas V pielikumu un Regulu (EK) Nr. 1774/2002. Tos neieved Kopienā. V pielikumā minētajā īpašā riska materiāla sarakstā iekļauj vismaz: 12 mēnešus un vecāku liellopu smadzenes, muguras smadzenes, acis un mandeles, un noteiktu vecumu, ko nosaka saskaņā ar 24. panta 2. punktu, sasniegušu liellopu mugurkaulu. Ņemot vērā 5. panta 1. punkta pirmajā daļā noteiktās atšķirīgās riska kategorijas, 6. panta 1.a punktā un 1.b punkta b) apakšpunktā minētās prasības, V pielikumā minēto īpašo riska materiālu sarakstā ievieš atbilstīgas izmaiņas.

2.   Šā panta 1. punktu nepiemēro audiem no tiem dzīvniekiem, kam veikti alternatīvi pārbaudījumi, kas šajā īpašajā nolūkā ir apstiprināti saskaņā ar 24. panta 2.punktā minēto procedūru, ar noteikumu, ka šis tests ir minēts X pielikumā, ka tas tiek piemērots atbilstoši V pielikumā minētajiem nosacījumiem un ka testa rezultāti ir negatīvi.

Dalībvalstis, kuras apstiprina alternatīvu testu izmantošanu, saskaņā ar šo daļu, par to informē pārējās dalībvalstis un Komisiju.

3.   Dalībvalstīs, vai to reģionos, kur ir kontrolēts vai nenoteikts GSE risks, centrālo nervaudu plosīšana pēc apdullināšanas, pielietojot iegarenu stieņveidīgu instrumentu, kas tiek ievadīts galvaskausa dobumā, vai, saistībā ar apdullināšanu, injicējot gāzi galvaskausa dobumā, neizmanto attiecībā uz liellopiem, aitu dzimtas un kazu dzimtas dzīvniekiem, kuru gaļa ir domāta cilvēka vai dzīvnieka patēriņam.

4.   Datus, kas attiecas uz V pielikumā norādīto vecumu, var pielāgot. Šo korekciju pamatā ir jaunākie apstiprinātie zinātniskie atklājumi attiecībā uz TSE saslimšanas gadījumu statistisko varbūtību Kopienas liellopu, aitu un kazu attiecīgajās vecumgrupās.

5.   Īpašos gadījumos saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru, var pieļaut izņēmumus no šā panta 1. līdz 4. punkta attiecībā uz datumu, kad spēkā stāsies 7. panta 1. punktā noteiktais barošanas aizliegums vai, atbilstoši trešai valstij vai reģionam ar kontrolētu BSE risku, datumu, kad spēkā stāsies aizliegums izmantot zīdītāju proteīnu atgremotāju barošanā, lai ierobežotu atsevišķas prasības pārvietot vai iznīcināt īpašo riska materiālu dzīvniekiem, kas dzimuši šajās valstīs vai reģionos pirms šī datuma.”;

| 9) | regulas 9. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “1.   Regulas VI pielikumā uzskaitītos dzīvnieku izcelsmes produktus ražo, izmantojot ražošanas procesus, kas apstiprināti saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru.
  2.   Liellopu, aitu un kazu dzimtas dzīvnieku kaulus no valstīm vai reģioniem, kur ir kontrolēts vai nenoteikts GSE risks, neizmanto mehāniski atkaulotas gaļas (MAG) ražošanā. Dalībvalstis līdz 2008. gada 1. jūlijam iesniedz Komisijai ziņojumu par MAG izmantošanu un ražošanas metodēm to teritorijā. Šajā ziņojumā iekļauj paziņojumu par to, vai dalībvalsts plāno turpināt MAG ražošanu.
  Komisija šai sakarā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei paziņojumu par MAG nepieciešamību un izmantošanu Kopienā, ieskaitot patērētāju informācijas politiku.”; |
| --- | --- |

9)

regulas 9. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“1.   Regulas VI pielikumā uzskaitītos dzīvnieku izcelsmes produktus ražo, izmantojot ražošanas procesus, kas apstiprināti saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru.

2.   Liellopu, aitu un kazu dzimtas dzīvnieku kaulus no valstīm vai reģioniem, kur ir kontrolēts vai nenoteikts GSE risks, neizmanto mehāniski atkaulotas gaļas (MAG) ražošanā. Dalībvalstis līdz 2008. gada 1. jūlijam iesniedz Komisijai ziņojumu par MAG izmantošanu un ražošanas metodēm to teritorijā. Šajā ziņojumā iekļauj paziņojumu par to, vai dalībvalsts plāno turpināt MAG ražošanu.

Komisija šai sakarā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei paziņojumu par MAG nepieciešamību un izmantošanu Kopienā, ieskaitot patērētāju informācijas politiku.”;

| 10) | regulas 12. pantu ar šo groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “1.   Ikvienu dzīvnieku, par kuru ir radušās aizdomas, ka tas ir inficējies ar TSE, pakļauj oficiālam pārvietojuma ierobežojumam, kamēr ir zināmi klīniskās un epidemioloģiskās izmeklēšanas rezultāti, ko veic kompetentā iestāde, vai arī oficiālas pārbaudes laikā to nogalina, lai veiktu laboratoriskus izmeklējumus.
  Ja ir oficiālas aizdomas par TSE esamību kādam no dalībvalsts saimniecībā esošiem liellopiem, pārējos šīs saimniecības liellopus pakļauj oficiālam pārvietošanas ierobežojumam, kamēr pieejami ir pārbaudes rezultāti. Ja ir oficiālas aizdomas par aitu vai kazu dzimtas dzīvnieku saslimšanu ar TSE kādā dalībvalsts saimniecībā, visiem pārējiem šīs saimniecības aitu un kazu dzimtas dzīvniekiem līdz pārbaudes rezultātu uzzināšanai nosaka oficiālu pārvietošanas ierobežojumu.
  Tomēr, ja ir pierādījumi, ka saimniecība, kurā atradies dzīvnieks, kad parādījās aizdomas par dzīvnieka inficēšanos ar TSE, maz ticams ir tā saimniecība, kurā dzīvnieks, iespējams, ir inficējies ar TSE, kompetentā iestāde var nolemt, ka oficiālam pārvietošanas ierobežojumam pakļauj tikai to dzīvnieku, par kuru radušās aizdomas, ka tas ir inficējies.
  Ja tiek uzskatīts par nepieciešamu, kompetentā iestāde var arī nolemt, ka citas saimniecības vai arī tikai saimniecību, kurā ir atklāta infekcija, pakļauj oficiālai kontrolei atkarībā no pieejamās epidemioloģiskās informācijas.
  Saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru un pieļaujot atkāpi no oficiāliem pārvietošanas ierobežojumiem, dalībvalsti var atbrīvot no šādu ierobežojumu ieviešanas, ja tā piemēro līdzvērtīgus drošības pasākumus, kuri pamatoti ar atbilstīgu iespējamā riska novērtējumu attiecībā uz cilvēku un dzīvnieku veselības apdraudējumu.”; |
| --- | --- | --- |

10)

regulas 12. pantu ar šo groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“1.   Ikvienu dzīvnieku, par kuru ir radušās aizdomas, ka tas ir inficējies ar TSE, pakļauj oficiālam pārvietojuma ierobežojumam, kamēr ir zināmi klīniskās un epidemioloģiskās izmeklēšanas rezultāti, ko veic kompetentā iestāde, vai arī oficiālas pārbaudes laikā to nogalina, lai veiktu laboratoriskus izmeklējumus.

Ja ir oficiālas aizdomas par TSE esamību kādam no dalībvalsts saimniecībā esošiem liellopiem, pārējos šīs saimniecības liellopus pakļauj oficiālam pārvietošanas ierobežojumam, kamēr pieejami ir pārbaudes rezultāti. Ja ir oficiālas aizdomas par aitu vai kazu dzimtas dzīvnieku saslimšanu ar TSE kādā dalībvalsts saimniecībā, visiem pārējiem šīs saimniecības aitu un kazu dzimtas dzīvniekiem līdz pārbaudes rezultātu uzzināšanai nosaka oficiālu pārvietošanas ierobežojumu.

Tomēr, ja ir pierādījumi, ka saimniecība, kurā atradies dzīvnieks, kad parādījās aizdomas par dzīvnieka inficēšanos ar TSE, maz ticams ir tā saimniecība, kurā dzīvnieks, iespējams, ir inficējies ar TSE, kompetentā iestāde var nolemt, ka oficiālam pārvietošanas ierobežojumam pakļauj tikai to dzīvnieku, par kuru radušās aizdomas, ka tas ir inficējies.

Ja tiek uzskatīts par nepieciešamu, kompetentā iestāde var arī nolemt, ka citas saimniecības vai arī tikai saimniecību, kurā ir atklāta infekcija, pakļauj oficiālai kontrolei atkarībā no pieejamās epidemioloģiskās informācijas.

Saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru un pieļaujot atkāpi no oficiāliem pārvietošanas ierobežojumiem, dalībvalsti var atbrīvot no šādu ierobežojumu ieviešanas, ja tā piemēro līdzvērtīgus drošības pasākumus, kuri pamatoti ar atbilstīgu iespējamā riska novērtējumu attiecībā uz cilvēku un dzīvnieku veselības apdraudējumu.”;

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “3.   Dzīvnieka, par kuru radušās aizdomas, ka tas ir inficējies, liemeņa daļas paliek oficiālā kontrolē, kamēr veikta negatīva diagnoze, vai arī no tām atbrīvojas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1774/2002.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“3.   Dzīvnieka, par kuru radušās aizdomas, ka tas ir inficējies, liemeņa daļas paliek oficiālā kontrolē, kamēr veikta negatīva diagnoze, vai arī no tām atbrīvojas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1774/2002.”;

| 11) | regulas 13. panta 1. punktu ar šo groza šādi:






  a) | pirmās daļas a) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:






  “a) | no visām dzīvnieka liemeņa daļām atbrīvojas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1774/2002, izņemot materiālus, ko, saskaņā ar šīs regulas B nodaļas III pielikumu, saglabā reģistrā.”; |
| --- | --- | --- | --- |

11)

regulas 13. panta 1. punktu ar šo groza šādi:

a)

pirmās daļas a) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:

“a)

no visām dzīvnieka liemeņa daļām atbrīvojas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1774/2002, izņemot materiālus, ko, saskaņā ar šīs regulas B nodaļas III pielikumu, saglabā reģistrā.”;

| b) | pirmās daļas c) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:






  “c) | visus apdraudētos dzīvniekus un to produktus, kā uzskaitīts šīs regulas VII pielikuma 2. punktā, kuri atklāti šī daļas b) punktā minētajā izmeklēšanā, nogalina un no tiem atbrīvojas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1774/2002.”; |
| --- | --- | --- |

b)

pirmās daļas c) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:

“c)

visus apdraudētos dzīvniekus un to produktus, kā uzskaitīts šīs regulas VII pielikuma 2. punktā, kuri atklāti šī daļas b) punktā minētajā izmeklēšanā, nogalina un no tiem atbrīvojas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1774/2002.”;

| c) | pēc pirmā apakšpunkta iekļauj šādu apakšpunktu:
  “Pēc dalībvalsts lūguma, un pamatojoties uz labvēlīgu riska novērtējumu, īpašu uzmanību pievēršot uzraudzības pasākumiem šajā dalībvalstī, saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru var pieņemt lēmumu atļaut šajā punktā minēto liellopu izmantošanu līdz to produktīvā mūža beigām.”; |
| --- | --- |

c)

pēc pirmā apakšpunkta iekļauj šādu apakšpunktu:

“Pēc dalībvalsts lūguma, un pamatojoties uz labvēlīgu riska novērtējumu, īpašu uzmanību pievēršot uzraudzības pasākumiem šajā dalībvalstī, saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru var pieņemt lēmumu atļaut šajā punktā minēto liellopu izmantošanu līdz to produktīvā mūža beigām.”;

| 12) | regulas 15. panta 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “3.   Saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru:






  a) | 1. un 2. punkta noteikumus var attiecināt uz citām dzīvnieku sugām un |
| --- | --- | --- |

12)

regulas 15. panta 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“3.   Saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru:

a)

1. un 2. punkta noteikumus var attiecināt uz citām dzīvnieku sugām un

| b) | var pieņemt noteikumus par šī panta ieviešanu.”; |
| --- | --- |

b)

var pieņemt noteikumus par šī panta ieviešanu.”;

| 13) | regulas 16. pantu ar šo groza šādi:






  a) | panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:






  “b) | piens un piena produkti, jēlāda un āda, želatīns un kolagēns, kas iegūti no jēlādas un ādas.”; |
| --- | --- | --- | --- |

13)

regulas 16. pantu ar šo groza šādi:

a)

panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:

“b)

piens un piena produkti, jēlāda un āda, želatīns un kolagēns, kas iegūti no jēlādas un ādas.”;

| b) | panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “2.   Dzīvnieku izcelsmes produkti, ko ieved no trešās valsts ar kontrolētu vai nenoteiktu BSE risku, iegūti no veseliem liellopiem, aitu vai kazu dzimtas dzīvniekiem, kas nav bijuši pakļauti centrālo nervaudu plosīšanai vai gāzes injekcijai galvaskausa dobumā, kā minēts 8. panta 3. punktā.
  3.   Pārdošanā nelaiž dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktus, kas satur tādu liellopu audus, kuru izcelsmes vieta ir valsts vai reģions ar nenoteiktu GSE risku, ja vien tie nav iegūti no dzīvniekiem, kas:






  a) | dzimuši astoņus gadus pēc datuma, kurā stājās spēkā aizliegums barot atgremotājus ar dzīvnieku proteīnu, kas iegūts no zīdītājiem; un |
| --- | --- | --- |

b)

panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“2.   Dzīvnieku izcelsmes produkti, ko ieved no trešās valsts ar kontrolētu vai nenoteiktu BSE risku, iegūti no veseliem liellopiem, aitu vai kazu dzimtas dzīvniekiem, kas nav bijuši pakļauti centrālo nervaudu plosīšanai vai gāzes injekcijai galvaskausa dobumā, kā minēts 8. panta 3. punktā.

3.   Pārdošanā nelaiž dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktus, kas satur tādu liellopu audus, kuru izcelsmes vieta ir valsts vai reģions ar nenoteiktu GSE risku, ja vien tie nav iegūti no dzīvniekiem, kas:

a)

dzimuši astoņus gadus pēc datuma, kurā stājās spēkā aizliegums barot atgremotājus ar dzīvnieku proteīnu, kas iegūts no zīdītājiem; un

| b) | dzimuši, audzēti un turēti ganāmpulkos, kuru apstiprinātā slimību vēsture apliecina, ka vismaz septiņus gadus tajos nav konstatēta GSE. |
| --- | --- |

b)

dzimuši, audzēti un turēti ganāmpulkos, kuru apstiprinātā slimību vēsture apliecina, ka vismaz septiņus gadus tajos nav konstatēta GSE.

Turklāt atgremotājdzīvnieku izcelsmes pārtikas produktus nesūta no dalībvalsts vai tā reģiona ar nenoteiktu GSE risku uz citu dalībvalsti un neimportē no trešās valsts ar nenoteiktu GSE risku.

Šo aizliegumu nepiemēro dzīvnieku izcelsmes produktiem, kas uzskaitīti VIII pielikuma C nodaļā un atbilst VIII pielikuma C nodaļas prasībām.

Tos nosūta kopā ar dzīvnieku veselības sertifikātu, ko izsniedz pilnvarots veterinārs, apliecinot, ka tie ir ražoti atbilstīgi šai regulai.”;

| 14) | regulas 24. panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “1.   Komisijai palīdz Pastāvīgā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komiteja. Tomēr jautājumos, kas attiecas uz 6.a pantu, Komisija apspriežas arī ar Pastāvīgo zootehnikas komiteju.”; |
| --- | --- |

14)

regulas 24. panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“1.   Komisijai palīdz Pastāvīgā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komiteja. Tomēr jautājumos, kas attiecas uz 6.a pantu, Komisija apspriežas arī ar Pastāvīgo zootehnikas komiteju.”;

| 15) | iekļauj šādu pantu:
  “24.a pants
  Lēmumus, kas jāpieņem saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru, pieņem, pamatojoties uz iespējamo risku cilvēku un dzīvnieku veselībai pienācīgu izvērtējumu, un, ņemot vērā pastāvošos zinātniskos pierādījumus, saglabā vai, ja tam ir zinātnisks pamatojums, uzlabo Kopienā nodrošināto cilvēku un dzīvnieku veselības aizsardzības līmeni.”. |
| --- | --- |

15)

iekļauj šādu pantu:

“24.a pants

Lēmumus, kas jāpieņem saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru, pieņem, pamatojoties uz iespējamo risku cilvēku un dzīvnieku veselībai pienācīgu izvērtējumu, un, ņemot vērā pastāvošos zinātniskos pierādījumus, saglabā vai, ja tam ir zinātnisks pamatojums, uzlabo Kopienā nodrošināto cilvēku un dzīvnieku veselības aizsardzības līmeni.”.

2. pants

Regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā —

Priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

Priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 234, 22.9.2005., 26. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 17. maija Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes ... Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1041/2006 (OV L 187, 8.7.2006., 10. lpp.).

3

(4)  OV L 163, 23.6.2005., 1. lpp.

4

(5)  OV L 41, 14.2.2003., 41. lpp.

5

(6)  OV L 273, 10.10.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 208/2006 (OV L 36, 8.2.2006., 25. lpp).

6

(7)  OV L 283, 31.10.2003., 29. lpp.

7

P6_TA(2006)0213

Eiropas standartizācijas finansējums ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas standartizācijas finansējumu (KOM(2005)0377 — C6-0252/2005 — 2005/0157(COD))

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2005)0377) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2005)0377) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 95. pantu un 157. panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedza priekšlikumu (C6-0252/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 95. pantu un 157. panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedza priekšlikumu (C6-0252/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus (A6-0107/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus (A6-0107/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | uzsver, ka likumdošanas priekšlikumā norādītās apropriācijas laika posmam pēc 2006. gada ir atkarīgas no lēmuma par nākamo daudzgadu finanšu shēmu; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka likumdošanas priekšlikumā norādītās apropriācijas laika posmam pēc 2006. gada ir atkarīgas no lēmuma par nākamo daudzgadu finanšu shēmu;

| 3. | aicina Komisiju, ja vajadzīgs, nākt klajā ar priekšlikumu, kurā paredzēts pielāgot šī projekta bāzes finansējumu, kad būs pieņemta nākamā daudzgadu finanšu shēma; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju, ja vajadzīgs, nākt klajā ar priekšlikumu, kurā paredzēts pielāgot šī projekta bāzes finansējumu, kad būs pieņemta nākamā daudzgadu finanšu shēma;

| 4. | prasa Komisijai vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

4.

prasa Komisijai vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 5. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1-COD(2005)0157

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 17. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2006/EK par Eiropas standartizācijas finansējumu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 95. pantu un 157. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas sociālās un ekonomiskās komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas standartizācija ir brīvprātīga darbība, kuras īstenošanā ieinteresētās personas vēlas ieviest standartus vai cita veida standartizācijas produktus atbilstoši savām vajadzībām. Minētos standartizācijas produktus nosaka Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN), Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komiteja (CENELEC) un Eiropas Telekomunikāciju standartu institūts (ETSI), — organizācijas, kas minētas I pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. jūnija Direktīvai 98/34/EK, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā (3), un turpmāk tekstā sauktas par “Eiropas standartizācijas organizācijām”. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas standartizācija ir brīvprātīga darbība, kuras īstenošanā ieinteresētās personas vēlas ieviest standartus vai cita veida standartizācijas produktus atbilstoši savām vajadzībām. Minētos standartizācijas produktus nosaka Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN), Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komiteja (CENELEC) un Eiropas Telekomunikāciju standartu institūts (ETSI), — organizācijas, kas minētas I pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. jūnija Direktīvai 98/34/EK, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā (3), un turpmāk tekstā sauktas par “Eiropas standartizācijas organizācijām”.

| (2) | Direktīva 98/34/EK paredz, ka Komisija pēc konsultēšanās ar minētajā direktīvā noteikto komiteju var iesniegt standartizācijas pieprasījumus Eiropas standartizācijas organizācijām. Vispārīgās sadarbības pamatnostādnes nosaka partnerattiecības starp šīm organizācijām, no vienas puses, un Kopienu, kā arī Eiropas Brīvās tirdzniecības asociāciju (EBTA) (4), kas arī piedalās Eiropas standartizācijas procesā, no otras puses. |
| --- | --- |

(2)

Direktīva 98/34/EK paredz, ka Komisija pēc konsultēšanās ar minētajā direktīvā noteikto komiteju var iesniegt standartizācijas pieprasījumus Eiropas standartizācijas organizācijām. Vispārīgās sadarbības pamatnostādnes nosaka partnerattiecības starp šīm organizācijām, no vienas puses, un Kopienu, kā arī Eiropas Brīvās tirdzniecības asociāciju (EBTA) (4), kas arī piedalās Eiropas standartizācijas procesā, no otras puses.

| (3) | Kopienai jāpiedalās Eiropas standartizācijas finansējumā, ņemot vērā tās
  noderīgo
  lomu likumdošanas un politiku īstenošanas jomā. No vienas puses, Eiropas standartizācija sekmē iekšējā tirgus funkcionēšanu un saliedētību, it īpaši pateicoties tā sauktajām “jaunās pieejas ”direktīvām veselības, drošības, vides un patērētāju aizsardzības nozarēs, vai, lai nodrošinātu savietojamību tādās jomās kā transports. No otras puses, Eiropas standartizācija
  sekmē
  uzņēmumu konkurētspējas uzlabošanu, veicinot produktu un pakalpojumu brīvu kustību, tīklu savietojamību, komunikācijas līdzekļus, tehnoloģiju attīstību un inovācijas tādās jomās kā informācijas tehnoloģijas. Tādēļ šajā lēmumā ir jāiekļauj Eiropas standartizācijas darbību finansējums informācijas tehnoloģiju un telekomunikāciju jomās, ko jo īpaši regulē ar Padomes 1986. gada 22. decembra Lēmumu 87/95/EEK par standartizāciju informācijas tehnoloģiju un telekomunikāciju jomā (5). |
| --- | --- |

(3)

Kopienai jāpiedalās Eiropas standartizācijas finansējumā, ņemot vērā tās
  noderīgo
  lomu likumdošanas un politiku īstenošanas jomā. No vienas puses, Eiropas standartizācija sekmē iekšējā tirgus funkcionēšanu un saliedētību, it īpaši pateicoties tā sauktajām “jaunās pieejas ”direktīvām veselības, drošības, vides un patērētāju aizsardzības nozarēs, vai, lai nodrošinātu savietojamību tādās jomās kā transports. No otras puses, Eiropas standartizācija
  sekmē
  uzņēmumu konkurētspējas uzlabošanu, veicinot produktu un pakalpojumu brīvu kustību, tīklu savietojamību, komunikācijas līdzekļus, tehnoloģiju attīstību un inovācijas tādās jomās kā informācijas tehnoloģijas. Tādēļ šajā lēmumā ir jāiekļauj Eiropas standartizācijas darbību finansējums informācijas tehnoloģiju un telekomunikāciju jomās, ko jo īpaši regulē ar Padomes 1986. gada 22. decembra Lēmumu 87/95/EEK par standartizāciju informācijas tehnoloģiju un telekomunikāciju jomā (5).

| (4) | Jāsniedz skaidrs, pilnīgs un detalizēts juridiskais pamats Kopienas finansiālajam atbalstam visām standartizācijas darbībām, kas nepieciešamas politiku un likumdošanas īstenošanai. |
| --- | --- |

(4)

Jāsniedz skaidrs, pilnīgs un detalizēts juridiskais pamats Kopienas finansiālajam atbalstam visām standartizācijas darbībām, kas nepieciešamas politiku un likumdošanas īstenošanai.

| (5) | Jāpanāk, lai mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), jo īpaši mazie, ļoti mazie un amatniecības uzņēmumi spētu efektīvi piemērot Eiropas standartus. Tādēļ šie standarti ir jāveido un jāpielāgo tā, lai tiktu ņemtas vērā šādu uzņēmumu īpatnības un vide, kurā tie darbojas. |
| --- | --- |

(5)

Jāpanāk, lai mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), jo īpaši mazie, ļoti mazie un amatniecības uzņēmumi spētu efektīvi piemērot Eiropas standartus. Tādēļ šie standarti ir jāveido un jāpielāgo tā, lai tiktu ņemtas vērā šādu uzņēmumu īpatnības un vide, kurā tie darbojas.

| (6) | Kopienas atbalsta mērķis ir izstrādāt standartus vai cita veida standartizācijas produktus, kas sekmētu to pielietošanu
  uzņēmumos, tulkojot
  tos dažādās Kopienas valodās, kā arī nostiprināt Eiropas standartizācijas sistēmas kohēziju un nodrošināt
  visiem tirgus dalībniekiem Eiropas Savienībā godīgu un pārredzamu piekļuvi Eiropas standartiem. Tas ir jo īpaši svarīgi gadījumos, kad standartu izmantošana nodrošina atbilstību Kopienas tiesību aktu noteikumiem. |
| --- | --- |

(6)

Kopienas atbalsta mērķis ir izstrādāt standartus vai cita veida standartizācijas produktus, kas sekmētu to pielietošanu
  uzņēmumos, tulkojot
  tos dažādās Kopienas valodās, kā arī nostiprināt Eiropas standartizācijas sistēmas kohēziju un nodrošināt
  visiem tirgus dalībniekiem Eiropas Savienībā godīgu un pārredzamu piekļuvi Eiropas standartiem. Tas ir jo īpaši svarīgi gadījumos, kad standartu izmantošana nodrošina atbilstību Kopienas tiesību aktu noteikumiem.

| (7) | Eiropas standartizācijas darbībām piešķirtās apropriācijas katru gadu nosaka budžeta lēmējinstitūcija finanšu
  shēma laika periodam noteiktās atsauces summas
  robežās, tām jāizriet no Komisijas gada lēmuma, kas nosaka summas un, vajadzības gadījumā, līdzfinansējuma maksimālās likmes pēc darbības veida. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas standartizācijas darbībām piešķirtās apropriācijas katru gadu nosaka budžeta lēmējinstitūcija finanšu
  shēma laika periodam noteiktās atsauces summas
  robežās, tām jāizriet no Komisijas gada lēmuma, kas nosaka summas un, vajadzības gadījumā, līdzfinansējuma maksimālās likmes pēc darbības veida.

| (8) | Ievērojot Eiropas standartizācijas lielo ietekmi, atbalstot Kopienas politikas un likumdošanu, un standartizācijas darbību daudzveidību, ir jāparedz dažādi finansējuma veidi. Tas galvenokārt attiecas uz dotācijām Eiropas standartizācijas organizācijām, nepublicējot uzaicinājumu uz konkursu, saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6), turpmāk tekstā “Finanšu regulas”, 110. panta 1. punkta otro daļu un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (7), 168. panta 1. punkta d) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(8)

Ievērojot Eiropas standartizācijas lielo ietekmi, atbalstot Kopienas politikas un likumdošanu, un standartizācijas darbību daudzveidību, ir jāparedz dažādi finansējuma veidi. Tas galvenokārt attiecas uz dotācijām Eiropas standartizācijas organizācijām, nepublicējot uzaicinājumu uz konkursu, saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6), turpmāk tekstā “Finanšu regulas”, 110. panta 1. punkta otro daļu un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (7), 168. panta 1. punkta d) apakšpunktu.

| (9) | Turklāt tas attiecas arī uz tām iestādēm, kuras saskaņā ar Direktīvu 98/34/EK nav atzītas par Eiropas standartizācijas organizācijām, tomēr ir minētas pamatdokumentā un ir atbildīgas par Eiropas standartizācijas sagatavošanas darbiem sadarbībā ar Eiropas standartizācijas organizācijām. |
| --- | --- |

(9)

Turklāt tas attiecas arī uz tām iestādēm, kuras saskaņā ar Direktīvu 98/34/EK nav atzītas par Eiropas standartizācijas organizācijām, tomēr ir minētas pamatdokumentā un ir atbildīgas par Eiropas standartizācijas sagatavošanas darbiem sadarbībā ar Eiropas standartizācijas organizācijām.

| (10) | Mudina dalībvalstis nodrošināt pienācīgu valsts finansējumu standartizācijas uzdevumu veikšanai. |
| --- | --- |

(10)

Mudina dalībvalstis nodrošināt pienācīgu valsts finansējumu standartizācijas uzdevumu veikšanai.

| (11) | Ciktāl Eiropas standartizācijas organizācijas sniedz nepārtrauktu atbalstu Kopienas darbībām, ir jānodrošina to centrālo sekretariātu efektivitāte un lietderība. Tādēļ jāpilnvaro Komisija piešķirt dotācijas šīm organizācijām, kas īsteno mērķi, kuram ir vispārēja Eiropas nozīme, ekspluatācijas dotāciju gadījumā, nepiemērojot ikgadējo samazinājumu, kas paredzēts Finanšu regulas 113. panta 2. punktā. Lai Eiropas standartizācijas organizācijas darbotos efektīvi, arī šo organizāciju valsts pārstāvjiem ir finansiāli jāatbalsta Eiropas standartizācijas sistēma. |
| --- | --- |

(11)

Ciktāl Eiropas standartizācijas organizācijas sniedz nepārtrauktu atbalstu Kopienas darbībām, ir jānodrošina to centrālo sekretariātu efektivitāte un lietderība. Tādēļ jāpilnvaro Komisija piešķirt dotācijas šīm organizācijām, kas īsteno mērķi, kuram ir vispārēja Eiropas nozīme, ekspluatācijas dotāciju gadījumā, nepiemērojot ikgadējo samazinājumu, kas paredzēts Finanšu regulas 113. panta 2. punktā. Lai Eiropas standartizācijas organizācijas darbotos efektīvi, arī šo organizāciju valsts pārstāvjiem ir finansiāli jāatbalsta Eiropas standartizācijas sistēma.

| (12) | Atbalstam Eiropas standartizācijas darbībām būtu arī jāsedz Eiropas standartu vai citu standartizācijas procedūru izstrādei nepieciešamie sagatavošanas darbi. Tas galvenokārt attiecas uz pētniecības darbiem, likumdošanas sagatavošanas dokumentu izstrādi, starplaboratoriju testiem un standartu atzīšanu vai novērtēšanu. Turklāt standartizācijas veicināšanai Eiropas un starptautiskajā līmenī būtu jāiekļauj arī sadarbības un tehniskā atbalsta programmas trešajām valstīm. Lai nodrošinātu pieeju tirgum, kā arī
  ES uzņēmumu
  konkurētspēju, būtu jāparedz iespēja sniegt dotācijas arī citām organizācijām, izmantojot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus vai, vajadzības gadījumā, piešķirot tiesības slēgt līgumus. |
| --- | --- |

(12)

Atbalstam Eiropas standartizācijas darbībām būtu arī jāsedz Eiropas standartu vai citu standartizācijas procedūru izstrādei nepieciešamie sagatavošanas darbi. Tas galvenokārt attiecas uz pētniecības darbiem, likumdošanas sagatavošanas dokumentu izstrādi, starplaboratoriju testiem un standartu atzīšanu vai novērtēšanu. Turklāt standartizācijas veicināšanai Eiropas un starptautiskajā līmenī būtu jāiekļauj arī sadarbības un tehniskā atbalsta programmas trešajām valstīm. Lai nodrošinātu pieeju tirgum, kā arī
  ES uzņēmumu
  konkurētspēju, būtu jāparedz iespēja sniegt dotācijas arī citām organizācijām, izmantojot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus vai, vajadzības gadījumā, piešķirot tiesības slēgt līgumus.

| (13) | Regulāri tiek parakstīti Partnerattiecību nolīgumi starp Komisiju un Eiropas standartizācijas organizācijām, lai paredzētu administratīvos un finansiālos noteikumus standartizācijas darbību finansēšanai saskaņā ar Finanšu regulas noteikumiem.
  Eiropas Parlamentam un Padomei būtu jābūt informētiem par šādu nolīgumu saturu
  . |
| --- | --- |

(13)

Regulāri tiek parakstīti Partnerattiecību nolīgumi starp Komisiju un Eiropas standartizācijas organizācijām, lai paredzētu administratīvos un finansiālos noteikumus standartizācijas darbību finansēšanai saskaņā ar Finanšu regulas noteikumiem.
  Eiropas Parlamentam un Padomei būtu jābūt informētiem par šādu nolīgumu saturu
  .

| (14) | Ievērojot standartizācijas darbu specifiku un jo īpaši dažādu ieinteresēto pušu
  iesaistīšanu standartizācijas

  procesā, būtu jāatzīst, ka līdzfinansējumu Eiropas standartu un citu standartizācijas produktu izstrādei no Kopienas dotācijām varētu

  sniegt, izmantojot
  ieguldījumu natūrā
  , piemēram, nodrošinot ekspertu palīdzību
  . |
| --- | --- |

(14)

Ievērojot standartizācijas darbu specifiku un jo īpaši dažādu ieinteresēto pušu
  iesaistīšanu standartizācijas

  procesā, būtu jāatzīst, ka līdzfinansējumu Eiropas standartu un citu standartizācijas produktu izstrādei no Kopienas dotācijām varētu

  sniegt, izmantojot
  ieguldījumu natūrā
  , piemēram, nodrošinot ekspertu palīdzību
  .

| (15) | Lai nodrošinātu šī lēmuma efektīvu ieviešanu, ir jāsniedz iespēja izmantot speciālās zināšanas, it īpaši audita un finanšu pārvaldes jomā, kā arī jāizmanto administratīvā palīdzība, kas varētu veicināt Kopienas finansēto darbību īstenošanu un to regulāru izvērtēšanu, lai nodrošinātu to lietderību un ietekmi. |
| --- | --- |

(15)

Lai nodrošinātu šī lēmuma efektīvu ieviešanu, ir jāsniedz iespēja izmantot speciālās zināšanas, it īpaši audita un finanšu pārvaldes jomā, kā arī jāizmanto administratīvā palīdzība, kas varētu veicināt Kopienas finansēto darbību īstenošanu un to regulāru izvērtēšanu, lai nodrošinātu to lietderību un ietekmi.

| (16) | Turklāt jāveic
  atbilstoši aizsardzības
  pasākumi, lai novērstu krāpšanu un nelikumības un
  atgūtu kļūdaini izmaksātos līdzekļus
  , ievērojot 1995. gada 18. decembra Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (8), 1996. gada 11. novembraPadomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (9)
  , un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (10), |
| --- | --- |

(16)

Turklāt jāveic
  atbilstoši aizsardzības
  pasākumi, lai novērstu krāpšanu un nelikumības un
  atgūtu kļūdaini izmaksātos līdzekļus
  , ievērojot 1995. gada 18. decembra Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (8), 1996. gada 11. novembraPadomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (9)
  , un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (10),

IR NOLĒMUŠI ŠĀDI:

1. pants

Mērķis

Ar šo lēmumu nosaka noteikumus attiecībā uz Kopienas ieguldījumu Eiropas standartizācijas finansējumā, lai varētu atbalstīt
  īpašo
  politiku,
  pasākumu, darbību
  un Kopienas tiesību aktu īstenošanu.

2. pants

Organizācijas, kuras ir tiesīgas saņemt Kopienas finansējumu

Kopienas finansējums var tikt piešķirts atzītajam Eiropas standartizācijas organizācijām, kas ir uzskaitītas Direktīvas 98/34/EK 1. pielikumā, turpmāk tekstā — “Eiropas standartizācijas organizācijas”, lai īstenotu šī lēmuma 3. pantā noteiktās darbības.

Tomēr Kopienas finansējums var tikt piešķirts arī citām iestādēm, lai īstenotu 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētos Eiropas standartizācijas sagatavošanas vai citus darbus, kā arī
  3. panta 1. punkta f) apakšpunktā
  minētās programmas.

3. pants

Standartizācijas darbības, par kurām ir tiesības saņemt Kopienas finansējumu

1.   Kopiena var finansēt šādas Eiropas standartizācijas darbības:

| a) | Eiropas standartu vai jebkura cita tāda standartizācijas produkta izstrādi un pārskatīšanu, kas ir nepieciešams un atbilstošs Kopienas politiku un likumdošanas īstenošanai; |
| --- | --- |

a)

Eiropas standartu vai jebkura cita tāda standartizācijas produkta izstrādi un pārskatīšanu, kas ir nepieciešams un atbilstošs Kopienas politiku un likumdošanas īstenošanai;

| b) | tādu Eiropas standartizācijas sagatavošanas vai papildus darbu īstenošanu, kā pētījumi, programmas, izvērtēšanu, salīdzinošas analizēšana, pētniecības darbi, laboratorijas darbi, starplaboratoriju pētījumi, atbilstības novērtēšanas darbi; |
| --- | --- |

b)

tādu Eiropas standartizācijas sagatavošanas vai papildus darbu īstenošanu, kā pētījumi, programmas, izvērtēšanu, salīdzinošas analizēšana, pētniecības darbi, laboratorijas darbi, starplaboratoriju pētījumi, atbilstības novērtēšanas darbi;

| c) | tādas
  Eiropas standartizācijas organizāciju centrālo sekretariātu darbības
  kā politikas izstrāde, standartizācijas darbību koordinēšana, tehniskas apstrādes darbības un ieinteresēto pušu informēšana
  ; |
| --- | --- |

c)

tādas
  Eiropas standartizācijas organizāciju centrālo sekretariātu darbības
  kā politikas izstrāde, standartizācijas darbību koordinēšana, tehniskas apstrādes darbības un ieinteresēto pušu informēšana
  ;

| d) | Eiropas standartu vai jebkura cita standartizācijas produkta atbilstības
  attiecīgajiem Kopienas politikas virzieniem un tiesību aktiem
  un kvalitātes pārbaudi; |
| --- | --- |

d)

Eiropas standartu vai jebkura cita standartizācijas produkta atbilstības
  attiecīgajiem Kopienas politikas virzieniem un tiesību aktiem
  un kvalitātes pārbaudi;

| e) | vajadzības gadījumā, Eiropas standartu vai jebkura cita
  Eiropas
  standartizācijas produkta, ko izmanto Kopienas politiku un likumdošanas atbalstam, tulkojumu citās Kopienas valodās, kas nav Eiropas standartizācijas organizāciju darba valodas;
  paskaidrojošu, interpretējošu un vienkāršojošu dokumentu, kā arī lietošanas pamācību un paraugprakses piemēru izstrādi; |
| --- | --- |

e)

vajadzības gadījumā, Eiropas standartu vai jebkura cita
  Eiropas
  standartizācijas produkta, ko izmanto Kopienas politiku un likumdošanas atbalstam, tulkojumu citās Kopienas valodās, kas nav Eiropas standartizācijas organizāciju darba valodas;
  paskaidrojošu, interpretējošu un vienkāršojošu dokumentu, kā arī lietošanas pamācību un paraugprakses piemēru izstrādi;

| f) | Eiropas standartu un Eiropas standartizācijas sistēmas izmantošanas veicināšana un vērtības celšana Kopienas ieinteresēto pušu vidū un starptautiskā mērogā,
  tai skaitā darbības, kuru mērķis ir tehnisko palīdzības programmu īstenošana, sadarbība ar ārpuskopienas valstīm. |
| --- | --- |

f)

Eiropas standartu un Eiropas standartizācijas sistēmas izmantošanas veicināšana un vērtības celšana Kopienas ieinteresēto pušu vidū un starptautiskā mērogā,
  tai skaitā darbības, kuru mērķis ir tehnisko palīdzības programmu īstenošana, sadarbība ar ārpuskopienas valstīm.

2.   
  Šā
  panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktās darbības ir tiesīgas saņemt

  Kopienas finansējumu
  tikai tad, ja par pieprasījumiem, kas ir nosūtāmi Eiropas standartizācijas organizācijām, ir notikusi apspriešanās ar komiteju, kas izveidota ar Direktīvas 98/34/EK 5. pantu.

4. pants

Finansējums

Katru gadu budžeta lēmējinstitūcija šā finanšu
  shēmas
  robežās
  nosaka
  apropriācijas, kas piešķirtas
  šajā lēmumā
  minētajām darbībām.

5. pants

Finansējuma kārtība

1.   Kopienas finansējumu
  nodrošina
  :

| a) | dotāciju veidā, nepublicējot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus
  , Eiropas standartizācijas organizācijām 3. pantā minēto darbību veikšanai
  un iestādēm, kas saskaņā ar Finanšu regulas 49. pantu pamatdokumentā ir pilnvarotas sadarbībā ar Eiropas standartizācijas organizācijām veikt šā lēmuma 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto darbu
  ; |
| --- | --- |

a)

dotāciju veidā, nepublicējot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus
  , Eiropas standartizācijas organizācijām 3. pantā minēto darbību veikšanai
  un iestādēm, kas saskaņā ar Finanšu regulas 49. pantu pamatdokumentā ir pilnvarotas sadarbībā ar Eiropas standartizācijas organizācijām veikt šā lēmuma 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto darbu
  ;

| b) | dotāciju veidā pēc uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus vai valsts iepirkuma procedūrā citām iestādēm
  , lai sadarbībā ar Eiropas standartizācijas organizācijām
  īstenotu 3. panta
   1. punkta b) apakšpunktā minētās
  standartizācijas
  darbības
  vai 3. panta 1. punkta f) apakšpunktā minētās programmas
  . |
| --- | --- |

b)

dotāciju veidā pēc uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus vai valsts iepirkuma procedūrā citām iestādēm
  , lai sadarbībā ar Eiropas standartizācijas organizācijām
  īstenotu 3. panta
   1. punkta b) apakšpunktā minētās
  standartizācijas
  darbības
  vai 3. panta 1. punkta f) apakšpunktā minētās programmas
  .

2.   3. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto Eiropas standartizācijas organizāciju centrālo sekretariātu darbību finansējumus var veikt ar dotācijām konkrētai darbībai vai ekspluatācijas izdevumiem. Dotācijas ekspluatācijas izdevumiem atjaunošanas gadījumā
  nav automātiski

  jāsamazina.

3.   Komisija pieņem 1. un 2. punktā minētos finansējuma noteikumus, kā arī apjomu un, vajadzības gadījumā, maksimālos finansējuma procentus katram darbības veidam.
  Šis Komisijas lēmums būs publiski pieejams.

4.
     
  Ar dotāciju nolīgumiem var atļaut saņēmēju pieskaitāmo izmaksu segšanu pēc vienotas likmes, nepārsniedzot 30 % no kopējām attaisnotajām pasākumu tiešajām izmaksām, izņemot gadījumus, kad saņēmēja netiešās izmaksas sedz ar dotācijām ekspluatācijas izdevumiem, kuras finansē no Kopienas budžeta.

5.   Līdzfinansējums natūrā ir atļauts. Ieguldījumus natūrā izvērtē saskaņā ar nosacījumiem, ko paredz ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002.

6.   Sadarbības kopīgie mērķi un finansiālie un administratīvie nosacījumi attiecībā uz dotācijām, kas piešķirtas Eiropas standartizācijas organizācijām, ir noteikti partnerības pamatnolīgumos, ko parakstīja Komisija, no vienas puses, un organizācijas, no otras puses, atbilstoši Finanšu regulai un Regulai (EK, Euratom) Nr. 2342/2002.
  Par šādu nolīgumu saturu ir jāinformē Eiropas Parlaments un Padome.

6. pants

Pārvalde un pārraudzība

1.   Apropriācijas, ko budžeta lēmējinstitūcija
  nosaka
  standartizācijas darbību finansējumam, var segt atbilstošus administratīvos sagatavošanas darbus, uzraudzības, kontroles, audita un izvērtēšanas izdevumus, kas tieši nepieciešami šī lēmuma mērķu īstenošanai, un proti, pētījumi, sanāksmes, informēšanas pasākumi, izdevumi, kas saistīti ar informātikas tīkliem informācijas apmaiņas nolūkā, kā arī jebkuri citi administratīva vai tehniska rakstura izdevumi, kas var būt nepieciešami Komisijai standartizācijas darbībām.

2.   
  Komisija izvērtē
  to standartizācijas darbību atbilstību Kopienas politiku un likumdošanas vajadzībām, uz kurām attiecas Kopienas finansējums
  , kā arī vismaz reizi piecos gados informē Parlamentu un Padomi par šo darbību rezultātiem
  .

7. pants

Kopienas finansiālo interešu aizsardzība

1.   Komisija nodrošina, ka, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, tiek aizsargātas Kopienas finansiālās intereses, piemērojot aizsardzības pasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot nepareizi izmaksātās summas, kā arī, ja ir atklāti pārkāpumi, piemērojot iedarbīgus, proporcionālus un preventīvus sodus saskaņā ar Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95, (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un (EK) Nr. 1073/1999.

2.   Attiecībā uz Kopienas darbībām, ko finansē saskaņā ar šo lēmumu, pārkāpuma jēdziens, kas minēts Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 1. panta 2. punktā, nozīmē Kopienas tiesību normas vai līgumsaistību pārkāpumu, ko rada kāda saimnieciskās darbības subjekta rīcība vai nolaidība, kas kaitē vai varētu kaitēt Kopienu budžetam vai to pārvaldītiem budžetiem, izdarot nepamatotus izdevumus.

3.   Ar nolīgumiem un līgumiem, kas izriet no šī lēmuma, paredz Komisijas vai jebkuras tās pilnvarotas personas pārraudzību un finansiālo pārbaudi, kā arī Revīzijas palātas auditu, ko, vajadzības gadījumā, veic uz vietas.

8. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

Priekšsēdētājs

Padomes vārdā

Priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 110, 9.5.2006., 14. lpp.

1

110, 9.5.2006., 14. lpp.

(2)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 17. maija nostāja.

2

Eiropas Parlamenta 2006. gada 17. maija nostāja.

(3)  OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

3

(4)  OV C 91, 16.4.2003., 7. lpp.

4

(5)  
  OV L 36, 7.2.1987., 31. lpp.

  Lēmumā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 807/2003 (

  OV L 122, 16.5.2003., 36. lpp.

  ).

5

OV L 36, 7.2.1987., 31. lpp.

Lēmumā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 807/2003 (

OV L 122, 16.5.2003., 36. lpp.

).

(6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

6

(7)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.
  Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1261/2005 (

  OV L 201, 2.8.2005., 3. lpp.

  ).

7

Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1261/2005 (

OV L 201, 2.8.2005., 3. lpp.

).

(8)  
  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

8

OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

(9)  
  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

9

OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

(10)  
  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

10

OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

P6_TA(2006)0214

Valsts finanses Ekonomikas un monetārajā savienībā (EMS)

Eiropas Parlamenta rezolūcija par valsts finansēm Ekonomikas un monetārajā savienībā (EMS) (2005/2166 (INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par valsts finansēm EMS — 2005 (KOM(2005)0231), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par valsts finansēm EMS — 2005 (KOM(2005)0231),

| — | ņemot vērā Komisijas Integrētās pamatnostādnes attiecībā uz izaugsmi un darbavietām (2005-2008) (KOM(2005)0141), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Integrētās pamatnostādnes attiecībā uz izaugsmi un darbavietām (2005-2008) (KOM(2005)0141),

| — | ņemot vērā Komisijas Ekonomikas prognozes, 2005. gada rudens izdevums (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Ekonomikas prognozes, 2005. gada rudens izdevums (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2005. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1056/2005, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2005. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1056/2005, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2005. gada 12. jūlija Ieteikumu Itālijai, lai novērstu pārmērīgu valsts budžeta deficīta stāvokli (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2005. gada 12. jūlija Ieteikumu Itālijai, lai novērstu pārmērīgu valsts budžeta deficīta stāvokli (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2005. gada 7. jūnija Lēmumu Nr. 2005/729/EK, ar ko atceļ Lēmumu 2005/136/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Nīderlandē (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2005. gada 7. jūnija Lēmumu Nr. 2005/729/EK, ar ko atceļ Lēmumu 2005/136/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Nīderlandē (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2005. gada 7. oktobra Ieteikumu, lai izbeigtu pārmērīga valsts budžeta deficīta stāvokli Portugālē (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2005. gada 7. oktobra Ieteikumu, lai izbeigtu pārmērīga valsts budžeta deficīta stāvokli Portugālē (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2005. gada 8. novembra Lēmumu Nr. 2005/843/EK, ar ko atbilstīgi EK līguma 104. panta 8. punktam konstatē, ka Ungārijas veiktie pasākumi, atsaucoties uz Padomes 2005. gada 8. marta ieteikumu atbilstīgi Līguma 104. panta 7. punktam, ir bijuši nepiemēroti (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2005. gada 8. novembra Lēmumu Nr. 2005/843/EK, ar ko atbilstīgi EK līguma 104. panta 8. punktam konstatē, ka Ungārijas veiktie pasākumi, atsaucoties uz Padomes 2005. gada 8. marta ieteikumu atbilstīgi Līguma 104. panta 7. punktam, ir bijuši nepiemēroti (6),

| — | ņemot vērā Padomes 2006. gada 24. janvāra Lēmumu par pārmērīgu budžeta deficītu Apvienotajā Karalistē (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2006. gada 24. janvāra Lēmumu par pārmērīgu budžeta deficītu Apvienotajā Karalistē (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Arodbiedrību institūta 2005. gada pārskatu par darba koplīgumu slēgšanas saskaņošanu Eiropā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Arodbiedrību institūta 2005. gada pārskatu par darba koplīgumu slēgšanas saskaņošanu Eiropā,

| — | ņemot vērā Starptautiskā Valūtas Fonda (SVF) 2005. gada aprīļa Pasaules Tautsaimniecības pārskatu par globalizāciju un ārējiem traucējumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskā Valūtas Fonda (SVF) 2005. gada aprīļa Pasaules Tautsaimniecības pārskatu par globalizāciju un ārējiem traucējumiem,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0162/2006); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0162/2006);

| 1. | pauž bažas par, pirmkārt, pastāvīgi lēno izaugsmi Eiropā kopš 2002. gada, kura pakāpeniski paātrinājās tikai no 0,6 % 2003. gadā līdz 1,3 % 2005. gadā euro zonā, pretstatā ASV izaugsmes līmenim 3,5 % apjomā 2005. gadā un Japānas tautsaimniecības lēcienam, ko veicināja galīgais iekšzemes pieprasījums, otrkārt, par pastāvīgi augsto bezdarbu 9 % apjomā ES ar 25 dalībvalstīm un 8,1 % — ar 15 dalībvalstīm, un, treškārt, par ražīguma samazināšanos (pašlaik -1 % no IKP), parādot to, ka ES tautsaimniecības izaugsme ievērojami atpaliek no ilgtermiņa potenciāla, jo tai traucē struktūru stingrība, zems iekšējais pieprasījums, kā arī kompleksas makroekonomikas politikas atbilstīga līdzsvara trūkums; uzsver, ka Eiropas ekonomikas pieauguma potenciāls joprojām ir pārmērīgi zems, apmēram divi procenti, kas ir daudz zemāks nekā jebkur citur pasaulē reģistrētais; uzskata, ka šis pieauguma potenciāls nav pietiekams darba vietu radīšanai un bezdarba līmeņa samazināšanai, vai ES — 25 attīstībai; |
| --- | --- |

1.

pauž bažas par, pirmkārt, pastāvīgi lēno izaugsmi Eiropā kopš 2002. gada, kura pakāpeniski paātrinājās tikai no 0,6 % 2003. gadā līdz 1,3 % 2005. gadā euro zonā, pretstatā ASV izaugsmes līmenim 3,5 % apjomā 2005. gadā un Japānas tautsaimniecības lēcienam, ko veicināja galīgais iekšzemes pieprasījums, otrkārt, par pastāvīgi augsto bezdarbu 9 % apjomā ES ar 25 dalībvalstīm un 8,1 % — ar 15 dalībvalstīm, un, treškārt, par ražīguma samazināšanos (pašlaik -1 % no IKP), parādot to, ka ES tautsaimniecības izaugsme ievērojami atpaliek no ilgtermiņa potenciāla, jo tai traucē struktūru stingrība, zems iekšējais pieprasījums, kā arī kompleksas makroekonomikas politikas atbilstīga līdzsvara trūkums; uzsver, ka Eiropas ekonomikas pieauguma potenciāls joprojām ir pārmērīgi zems, apmēram divi procenti, kas ir daudz zemāks nekā jebkur citur pasaulē reģistrētais; uzskata, ka šis pieauguma potenciāls nav pietiekams darba vietu radīšanai un bezdarba līmeņa samazināšanai, vai ES — 25 attīstībai;

| 2. | uzsver, ka strauja piemērošanās svārstībām pasaulē rada risku, kā rezultātā var samazināties pieprasījums ASV, savukārt izraisot eksporta samazināšanos un vājāku izaugsmi ES, kā arī uzsver, ka šādas sekas var pastiprināt arī svārstības euro maiņas kursā pret ASV dolāru; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka strauja piemērošanās svārstībām pasaulē rada risku, kā rezultātā var samazināties pieprasījums ASV, savukārt izraisot eksporta samazināšanos un vājāku izaugsmi ES, kā arī uzsver, ka šādas sekas var pastiprināt arī svārstības euro maiņas kursā pret ASV dolāru;

| 3. | atzīmē naftas cenu svārstību nelabvēlīgo ietekmi uz iekšējo pieprasījumu un ES tautsaimniecības pieaugumu, kā arī norāda uz sekundāru seku draudiem; atzinīgi vērtē sociālo un tautsaimniecības dalībnieku atbildīgu rīcību šo draudu novēršanā, neskatoties uz zemo mājsaimniecības patēriņu; norāda, ka stabilas, atvērtas un konkurētspējīgas makroekonomikas politikas noteikšana ir nozīmīgs ilgtspējīgas valsts finanšu politikas priekšnoteikums; |
| --- | --- |

3.

atzīmē naftas cenu svārstību nelabvēlīgo ietekmi uz iekšējo pieprasījumu un ES tautsaimniecības pieaugumu, kā arī norāda uz sekundāru seku draudiem; atzinīgi vērtē sociālo un tautsaimniecības dalībnieku atbildīgu rīcību šo draudu novēršanā, neskatoties uz zemo mājsaimniecības patēriņu; norāda, ka stabilas, atvērtas un konkurētspējīgas makroekonomikas politikas noteikšana ir nozīmīgs ilgtspējīgas valsts finanšu politikas priekšnoteikums;

| 4. | pauž bažas par nelielo privāto patēriņu, īpaši atsevišķās dalībvalstīs, kas radīja zemos izaugsmes rādītājus ES un tādējādi arī pašreizējās svārstības pasaulē, kā arī izraisīja stāvokli, kad valda neskaidrība par darbu un pensijām, bija par cēloni nemainīgi augstajam bezdarba līmenim un zemajām faktiskajām algām, atgādina par ieguldījumu nominālās algas un darbaspēka izmaksu attīstības veicināšanā, ievērojot cenu stabilitāti un ražīguma tendenci vidējā termiņā Saskaņotajā pamatnostādnē Nr. 4; |
| --- | --- |

4.

pauž bažas par nelielo privāto patēriņu, īpaši atsevišķās dalībvalstīs, kas radīja zemos izaugsmes rādītājus ES un tādējādi arī pašreizējās svārstības pasaulē, kā arī izraisīja stāvokli, kad valda neskaidrība par darbu un pensijām, bija par cēloni nemainīgi augstajam bezdarba līmenim un zemajām faktiskajām algām, atgādina par ieguldījumu nominālās algas un darbaspēka izmaksu attīstības veicināšanā, ievērojot cenu stabilitāti un ražīguma tendenci vidējā termiņā Saskaņotajā pamatnostādnē Nr. 4;

| 5. | atzinīgi vērtē pārmaiņas ieguldījumu izdevumu tempā, pateicoties uzticības pieaugumam uzņēmēju vidū un pašreizējām stabilizētajām peļņas normām, kā noteikts SVF un Komisijas 2005. gada rudens pārskatos par tautsaimniecību; uzskata, ka joprojām ir nepieciešams turpmāks pieaugums attiecībā uz ieguldījumu darbībām, un tādējādi prasa veikt struktūrreformas un papildu pasākumus, kas nepārtraukti uzlabotu ieguldījumu klimatu un pastiprinātu ieguldījumus; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē pārmaiņas ieguldījumu izdevumu tempā, pateicoties uzticības pieaugumam uzņēmēju vidū un pašreizējām stabilizētajām peļņas normām, kā noteikts SVF un Komisijas 2005. gada rudens pārskatos par tautsaimniecību; uzskata, ka joprojām ir nepieciešams turpmāks pieaugums attiecībā uz ieguldījumu darbībām, un tādējādi prasa veikt struktūrreformas un papildu pasākumus, kas nepārtraukti uzlabotu ieguldījumu klimatu un pastiprinātu ieguldījumus;

| 6. | atbalsta sabiedrisko pasākumu un publiskā sektora izdevumu pārorientēšanu uz novatorismu, atjaunīgo enerģiju, izglītību un apmācību, izpēti, informācijas tehnoloģijām, telekomunikāciju un transporta tīklu u.c. jomām; |
| --- | --- |

6.

atbalsta sabiedrisko pasākumu un publiskā sektora izdevumu pārorientēšanu uz novatorismu, atjaunīgo enerģiju, izglītību un apmācību, izpēti, informācijas tehnoloģijām, telekomunikāciju un transporta tīklu u.c. jomām;

| 7. | pauž nožēlu, ka ES finanšu plāns 2007.-2013. gadam nepietiekami atspoguļo Lisabonas stratēģijas mērķiem paredzēto izdevumu prioritāti; uzsver, ka iemaksas ES budžetā jāuzskata par tādām, kas nesīs labumu nākotnē, ņemot vērā iemaksu pārpalikuma un finanšu līdzsvarojuma pozitīvo ietekmi, ja ES budžetu pietiekami mērķē uz izdevumiem, kas dod skaidru pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

7.

pauž nožēlu, ka ES finanšu plāns 2007.-2013. gadam nepietiekami atspoguļo Lisabonas stratēģijas mērķiem paredzēto izdevumu prioritāti; uzsver, ka iemaksas ES budžetā jāuzskata par tādām, kas nesīs labumu nākotnē, ņemot vērā iemaksu pārpalikuma un finanšu līdzsvarojuma pozitīvo ietekmi, ja ES budžetu pietiekami mērķē uz izdevumiem, kas dod skaidru pievienoto vērtību;

| 8. | uzsver, cik liela nozīme ir veselīgākam fiskālajam sadalījumam izaugsmei, darbavietu radīšanai un Lisabonas mērķu sasniegšanai, bet atzīmē, ka, neskatoties uz Stabilitātes un izaugsmes pakta fiskālo pamatu, kopš pagājušā gada dalībvalstīs nav panākti fiskālā sadalījuma uzlabojumi; atzīmē, ka lielākā daļa dalībvalstu vēl nav sasniegušas vidusposma mērķus līdzsvarotam budžetam vai budžetam ar atlikumu; norāda, ka ES kopējais valstu budžeta deficīts 2005. gadā bija 2,9 % no IKP eirozonas valstīs un 2,7 % ES, kā arī 11 ES dalībvalstīs budžeta deficīts pārsniedza 3 % no IKP, tostarp četrās ES valstīs ar vislielākajām tautsaimniecībām — Apvienotajā Karalistē, Francijā, Itālijā un Vācijā, un kopš 2004. gada vasaras desmit valstīs ir piemērota pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra; |
| --- | --- |

8.

uzsver, cik liela nozīme ir veselīgākam fiskālajam sadalījumam izaugsmei, darbavietu radīšanai un Lisabonas mērķu sasniegšanai, bet atzīmē, ka, neskatoties uz Stabilitātes un izaugsmes pakta fiskālo pamatu, kopš pagājušā gada dalībvalstīs nav panākti fiskālā sadalījuma uzlabojumi; atzīmē, ka lielākā daļa dalībvalstu vēl nav sasniegušas vidusposma mērķus līdzsvarotam budžetam vai budžetam ar atlikumu; norāda, ka ES kopējais valstu budžeta deficīts 2005. gadā bija 2,9 % no IKP eirozonas valstīs un 2,7 % ES, kā arī 11 ES dalībvalstīs budžeta deficīts pārsniedza 3 % no IKP, tostarp četrās ES valstīs ar vislielākajām tautsaimniecībām — Apvienotajā Karalistē, Francijā, Itālijā un Vācijā, un kopš 2004. gada vasaras desmit valstīs ir piemērota pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra;

| 9. | uzsver to darbību nozīmību, kas vērstas pret nemitīgiem fiskāliem spiedieniem; atzinīgi vērtē dalībvalstu varas iestāžu politikas pielāgošanu un valstu ieguldījumu fiskālā deficīta samazināšanā; |
| --- | --- |

9.

uzsver to darbību nozīmību, kas vērstas pret nemitīgiem fiskāliem spiedieniem; atzinīgi vērtē dalībvalstu varas iestāžu politikas pielāgošanu un valstu ieguldījumu fiskālā deficīta samazināšanā;

| 10. | pauž bažas par ilgtermiņa budžeta noturības izredzēm, ņemot vērā valsts parāda attiecības pieaugumu no 69,2 % 2002. gadā līdz 71,7 % 2005. gadā euro zonā un no 61,4 % 2002. gadā līdz 64,1 % 2005. gadā ES ar 25 dalībvalstīm, kuru izraisīja vājā IKP izaugsme, budžeta deficīta kontroles īstermiņa politika un noteiktu centienu trūkums budžeta nelīdzsvarotību mazināšanai ar struktūrreformām; |
| --- | --- |

10.

pauž bažas par ilgtermiņa budžeta noturības izredzēm, ņemot vērā valsts parāda attiecības pieaugumu no 69,2 % 2002. gadā līdz 71,7 % 2005. gadā euro zonā un no 61,4 % 2002. gadā līdz 64,1 % 2005. gadā ES ar 25 dalībvalstīm, kuru izraisīja vājā IKP izaugsme, budžeta deficīta kontroles īstermiņa politika un noteiktu centienu trūkums budžeta nelīdzsvarotību mazināšanai ar struktūrreformām;

| 11. | uzsver, ka ES ar zemu patērētāju un ieguldītāju uzticību ir būtiski samazināt budžeta deficītus; pauž neapmierinātību ar jaunākajām valstu finanšu tendencēm, atzīmējot, ka dalībvalstu deficīti saglabājas daudz augstāki, nekā tas vajadzīgs Eiropas ekonomikai; uzskata, ka valdības izmanto vājo izaugsmi kā aizbildināšanos, lai izskaidrotu deficītus, lai gan īstenībā tie vienkārši kavē tautsaimniecības atlabšanu un padara tautsaimniecības ciklu smagāku; aicina 2006. gadā samazināt valstu deficītu, kas būtu daudz vērienīgāks mērķis, nekā vienkārši tautsaimniecības pielāgojumi augstākas izaugsmes prognozēm Eiropā; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka ES ar zemu patērētāju un ieguldītāju uzticību ir būtiski samazināt budžeta deficītus; pauž neapmierinātību ar jaunākajām valstu finanšu tendencēm, atzīmējot, ka dalībvalstu deficīti saglabājas daudz augstāki, nekā tas vajadzīgs Eiropas ekonomikai; uzskata, ka valdības izmanto vājo izaugsmi kā aizbildināšanos, lai izskaidrotu deficītus, lai gan īstenībā tie vienkārši kavē tautsaimniecības atlabšanu un padara tautsaimniecības ciklu smagāku; aicina 2006. gadā samazināt valstu deficītu, kas būtu daudz vērienīgāks mērķis, nekā vienkārši tautsaimniecības pielāgojumi augstākas izaugsmes prognozēm Eiropā;

| 12. | prasa atsevišķu dalībvalstu finanšu lielāku pārredzamību, tostarp nerakstīto saistību, piemēram, publiskā sektora pensiju saistību pārredzamību, jo tās tuvāko gadu laikā ievērojami palielinās publiskā sektora parādu slogu; |
| --- | --- |

12.

prasa atsevišķu dalībvalstu finanšu lielāku pārredzamību, tostarp nerakstīto saistību, piemēram, publiskā sektora pensiju saistību pārredzamību, jo tās tuvāko gadu laikā ievērojami palielinās publiskā sektora parādu slogu;

| 13. | atgādina par prasību izvairīties no politikas, kas var radīt atkārtotas sekas; uzsver, ka ir svarīgi veikt strukturālas un nodokļu reformas, vienlaicīgi akcentējot, ka pienācīga uzmanība jāvelta to īstenošanai pareizā laikā; |
| --- | --- |

13.

atgādina par prasību izvairīties no politikas, kas var radīt atkārtotas sekas; uzsver, ka ir svarīgi veikt strukturālas un nodokļu reformas, vienlaicīgi akcentējot, ka pienācīga uzmanība jāvelta to īstenošanai pareizā laikā;

| 14. | skubina veikt turpmāku izpēti par strukturālu un makroekonomikas reformu dažādiem veidiem un pasākumiem, kā arī to mijiedarbi un savstarpēju ietekmi dažādās ekonomikas ciklu fāzēs, lai noteiktu cik iespējams labākos līdzekļus valsts finanšu stiprināšanai, īstenojot Lisabonas stratēģiju; |
| --- | --- |

14.

skubina veikt turpmāku izpēti par strukturālu un makroekonomikas reformu dažādiem veidiem un pasākumiem, kā arī to mijiedarbi un savstarpēju ietekmi dažādās ekonomikas ciklu fāzēs, lai noteiktu cik iespējams labākos līdzekļus valsts finanšu stiprināšanai, īstenojot Lisabonas stratēģiju;

| 15. | uzsver, ka politiskās gribas trūkums ierobežot publiskā sektora izdevumus, pārāk optimistiskas ieņēmumu prognozes, liberālu grāmatvedību un fiskālu konsolidāciju, kuras balstās galvenokārt uz vienreizējiem pasākumiem, ir lielā mērā izraisījušas novirzes budžetā un trūkumus fiskālajā pamatā; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka politiskās gribas trūkums ierobežot publiskā sektora izdevumus, pārāk optimistiskas ieņēmumu prognozes, liberālu grāmatvedību un fiskālu konsolidāciju, kuras balstās galvenokārt uz vienreizējiem pasākumiem, ir lielā mērā izraisījušas novirzes budžetā un trūkumus fiskālajā pamatā;

| 16. | iesaka izpētīt vienota kalendāra izveidi budžeta procedūrām ES, iespējams, divas reizes gadā; uzskata, ka dalībvalstu budžeta plānošanai jābalstās vienotos pieņēmumos par tādiem tautsaimniecības parametriem kā naftas cenu izmaiņu un valūtas kursu svārstību tendences; tādējādi aicina vienoti izvērtēt un noteikt visā Eiropā galvenos tautsaimniecības parametrus; |
| --- | --- |

16.

iesaka izpētīt vienota kalendāra izveidi budžeta procedūrām ES, iespējams, divas reizes gadā; uzskata, ka dalībvalstu budžeta plānošanai jābalstās vienotos pieņēmumos par tādiem tautsaimniecības parametriem kā naftas cenu izmaiņu un valūtas kursu svārstību tendences; tādējādi aicina vienoti izvērtēt un noteikt visā Eiropā galvenos tautsaimniecības parametrus;

| 17. | aicina dalībvalstis steidzami risināt sabiedrības novecošanas jautājumu, kā arī tikt galā ar parāda dinamiku, īpaši dalībvalstīs, kurās ir liels ilgtspējīgu parādsaistību risks ilgtermiņā; |
| --- | --- |

17.

aicina dalībvalstis steidzami risināt sabiedrības novecošanas jautājumu, kā arī tikt galā ar parāda dinamiku, īpaši dalībvalstīs, kurās ir liels ilgtspējīgu parādsaistību risks ilgtermiņā;

| 18. | skubina vairāk koncentrēties uz budžeta reformu noturību gan attiecībā uz izdevumu un ieņēmumu pasākumiem noturīga valsts finanšu sadalījuma saglabāšanai, gan sabiedrisko pakalpojumu pienācīgu nodrošināšanu, tostarp uz fiskālo disciplīnu un tiešu un netiešu neparedzēto izdevumu saistību riskiem; |
| --- | --- |

18.

skubina vairāk koncentrēties uz budžeta reformu noturību gan attiecībā uz izdevumu un ieņēmumu pasākumiem noturīga valsts finanšu sadalījuma saglabāšanai, gan sabiedrisko pakalpojumu pienācīgu nodrošināšanu, tostarp uz fiskālo disciplīnu un tiešu un netiešu neparedzēto izdevumu saistību riskiem;

| 19. | uzsver, cik nozīmīgi ir Komisijas un Padomes centieni uzlabot statistikas pārvaldību, turklāt sekmēt finanšu datu paziņošanu, iesakot dalībvalstīm ievērot ES mēroga normas par statistikas institūtiem, tostarp par profesionālās neatkarības un konfidencialitātes, uzticamības un datu laicīguma principiem, kā arī par statistikas iestāžu resursu atbilstību un pastiprināto Komisijas uzraudzību; |
| --- | --- |

19.

uzsver, cik nozīmīgi ir Komisijas un Padomes centieni uzlabot statistikas pārvaldību, turklāt sekmēt finanšu datu paziņošanu, iesakot dalībvalstīm ievērot ES mēroga normas par statistikas institūtiem, tostarp par profesionālās neatkarības un konfidencialitātes, uzticamības un datu laicīguma principiem, kā arī par statistikas iestāžu resursu atbilstību un pastiprināto Komisijas uzraudzību;

| 20. | uzskata, ka jāuzlabo valsts aktīvu un neparedzēto saistību uzskaite, lai palielinātu pārredzamību un salīdzināmību un nodrošinātu atbilstīgāku pamatu lēmumu pieņemšanai; uzskata, ka Komisija jānāk klajā ar iniciatīvu šajā jautājumā; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka jāuzlabo valsts aktīvu un neparedzēto saistību uzskaite, lai palielinātu pārredzamību un salīdzināmību un nodrošinātu atbilstīgāku pamatu lēmumu pieņemšanai; uzskata, ka Komisija jānāk klajā ar iniciatīvu šajā jautājumā;

| 21. | iesaka Komisijai veikt pētījumu par paraugpraksi attiecībā uz fiskālo datu ziņošanas statistisko pārvaldību un valsts aktīvu un saistību uzskaiti dalībvalstīs; |
| --- | --- |

21.

iesaka Komisijai veikt pētījumu par paraugpraksi attiecībā uz fiskālo datu ziņošanas statistisko pārvaldību un valsts aktīvu un saistību uzskaiti dalībvalstīs;

| 22. | skubina sagatavot pārskatus par valsts finanšu ilgtermiņa noturību, lai paaugstinātu izpratni par valstu ieguldījumiem un uzticību tiem, kā arī uzskata, ka valstu parlamentiem jāiesaistās šajā uzdevumā; |
| --- | --- |

22.

skubina sagatavot pārskatus par valsts finanšu ilgtermiņa noturību, lai paaugstinātu izpratni par valstu ieguldījumiem un uzticību tiem, kā arī uzskata, ka valstu parlamentiem jāiesaistās šajā uzdevumā;

| 23. | uzsver, ka jaunajām dalībvalstīm attiecībā uz fiskālo politiku ir jāpanāk vidējais ES ienākumu un finanšu attīstības līmenis ar nodokļu un izdevumu politiku, ko raksturo efektivitāte, pārredzamība un uzticamība, un kura ir mērķēta uz izaugsmi, noturību, kā arī tautsaimniecības modernizāciju un stabilizāciju; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka jaunajām dalībvalstīm attiecībā uz fiskālo politiku ir jāpanāk vidējais ES ienākumu un finanšu attīstības līmenis ar nodokļu un izdevumu politiku, ko raksturo efektivitāte, pārredzamība un uzticamība, un kura ir mērķēta uz izaugsmi, noturību, kā arī tautsaimniecības modernizāciju un stabilizāciju;

| 24. | pauž nožēlu par politikas saskaņotības trūkumu euro zonā un vērš uzmanību uz euro zonā esošo dalībvalstu fiskālās politikas novirzēm, kā arī pauž satraukumu par nesaskaņotības izraisītajām negatīvajām sekām; |
| --- | --- |

24.

pauž nožēlu par politikas saskaņotības trūkumu euro zonā un vērš uzmanību uz euro zonā esošo dalībvalstu fiskālās politikas novirzēm, kā arī pauž satraukumu par nesaskaņotības izraisītajām negatīvajām sekām;

| 25. | pauž nožēlu par trūkumiem makroekonomikas pamata līdzšinējā saskaņotībā starp Ekonomikas un finanšu padomes valstīm, kā arī par nesaskaņotību dalībvalstu starpā; prasa Komisijai veikt pētījumu par saskaņotākas tautsaimniecības politikas ekonomiskiem ieguvumiem un ierobežojumiem; prasa īstenot aktīvāku makroekonomikas dialogu Ķelnes procesā starp Ekonomikas un finanšu padomi, ECB un Eiropas sociālajiem partneriem; |
| --- | --- |

25.

pauž nožēlu par trūkumiem makroekonomikas pamata līdzšinējā saskaņotībā starp Ekonomikas un finanšu padomes valstīm, kā arī par nesaskaņotību dalībvalstu starpā; prasa Komisijai veikt pētījumu par saskaņotākas tautsaimniecības politikas ekonomiskiem ieguvumiem un ierobežojumiem; prasa īstenot aktīvāku makroekonomikas dialogu Ķelnes procesā starp Ekonomikas un finanšu padomi, ECB un Eiropas sociālajiem partneriem;

| 26. | aicina Padomi pielāgot makroekonomikas saskaņošanas grafiku, lai Parlamentam būtu pietiekami daudz laika dot savu ieguldījumu; |
| --- | --- |

26.

aicina Padomi pielāgot makroekonomikas saskaņošanas grafiku, lai Parlamentam būtu pietiekami daudz laika dot savu ieguldījumu;

| 27. | mudina Eirogrupas priekšsēdētāju izstrādāt sīku darbības plānu savam amata pilnvaru laikam, skaidri nosakot mērķus un plānotos pasākumus; pauž cerību saņemt regulārus ziņojumus par sasniegto īstenošanas pakāpi; |
| --- | --- |

27.

mudina Eirogrupas priekšsēdētāju izstrādāt sīku darbības plānu savam amata pilnvaru laikam, skaidri nosakot mērķus un plānotos pasākumus; pauž cerību saņemt regulārus ziņojumus par sasniegto īstenošanas pakāpi;

| 28. | prasa dalībvalstīm uzņemties Līguma 99. pantā noteiktās saistības, ka tautsaimniecības politika jāuzskata par kopēju jautājumu un tā jāsaskaņo, atgādina dalībvalstīm, ka saskaņotāka un kompleksāka politika varētu uzlabot politikas kopējo rezultātu; prasa lielāku apzināšanos par valstu tautsaimniecības politikas ietekmi ES līmenī, kā arī par saistībām apsvērt vispārējas nozīmes tautsaimniecības politiku un to saskaņot; |
| --- | --- |

28.

prasa dalībvalstīm uzņemties Līguma 99. pantā noteiktās saistības, ka tautsaimniecības politika jāuzskata par kopēju jautājumu un tā jāsaskaņo, atgādina dalībvalstīm, ka saskaņotāka un kompleksāka politika varētu uzlabot politikas kopējo rezultātu; prasa lielāku apzināšanos par valstu tautsaimniecības politikas ietekmi ES līmenī, kā arī par saistībām apsvērt vispārējas nozīmes tautsaimniecības politiku un to saskaņot;

| 29. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem un Eiropas sociālajiem partneriem. |
| --- | --- |

29.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem un Eiropas sociālajiem partneriem.

---

(1)  Eiropas ekonomika, Nr. 5/2005.

(2)  OV L 174, 07.07.2005., 5. lpp.

(3)  11124/05, ECOFIN 242.

(4)  OV L 274, 20.10.2005., 89. lpp.

(5)  12401/05, ECOFIN 289.

(6)  OV L 314, 30.11.2005., 18. lpp.

(7)  5366/05, ECOFIN 11.

---

Ceturtdiena, 2006. gada 18. maijs

| 7.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 297/237 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 297/237

---

PROTOKOLS

(2006/C 297 E/04)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Antonios TRAKATELLIS

Priekšsēdētāja vietnieks

1.   Sēdes atklāšana

Sēde tika atklāta plkst. 10.00.

2.   Dokumentu iesniegšana

Tika iesniegti turpmāk minētie dokumenti.

| 1. | Padome un Komisija






  — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kvalitātes prasībām ūdeņiem, no kuriem iegūst čaulgliemjus (kodificēta versija) (COM(2006)0205 — C6-0152/2006 — 2006/0067(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | JURI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Padome un Komisija

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kvalitātes prasībām ūdeņiem, no kuriem iegūst čaulgliemjus (kodificēta versija) (COM(2006)0205 — C6-0152/2006 — 2006/0067(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

JURI

| — | Priekšlikums Padomes regulai, ar ko izveido palīdzības instrumentu kodoldrošības veicināšanai (09037/2006 — C6-0153/2006 — 2006/0802(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | ITRE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | AFET, DEVE, BUDG, ENVI |

—

Priekšlikums Padomes regulai, ar ko izveido palīdzības instrumentu kodoldrošības veicināšanai (09037/2006 — C6-0153/2006 — 2006/0802(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

ITRE

atzinums

:

AFET, DEVE, BUDG, ENVI

| — | Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam Nr. DEC 13/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)0521 — C6-0155/2006 — 2006/2116(GBD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam Nr. DEC 13/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)0521 — C6-0155/2006 — 2006/2116(GBD)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

BUDG

| 2. | Deputāti






  2.1. | Rezolūciju priekšlikumi (Reglamenta 113. pants)






  — | Corbett Richard — Rezolūcijas priekšlikums par “European City Guides ”(B6-0280/2006).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | IMCO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Deputāti

2.1.

Rezolūciju priekšlikumi (Reglamenta 113. pants)

—

Corbett Richard — Rezolūcijas priekšlikums par “European City Guides ”(B6-0280/2006).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

IMCO

3.   Apropriāciju pārvietojumi

Budžeta komiteja izskatīja Eiropas Komisijas priekšlikumu (C6-0121/2006 — SEK(2006)0244) par apropriāciju pārvietojumu DEC 07/2006.

Iepazinusies ar Padomes atzinumu, saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas 24. panta 3. punktu tā atļāva veikt pārvietojumu daļēji.

*

- *

Budžeta komiteja izskatīja Eiropas Komisijas priekšlikumu (C6-0120/2006 — SEK(2006)0356) par apropriāciju pārvietojumu DEC 08/2006.

Iepazinusies ar Padomes atzinumu, saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas 24. panta 3. punktu tā atļāva veikt pārvietojumu pilnā apmērā.

*

- *

Budžeta komiteja izskatīja Eiropas Komisijas priekšlikumu (C6-0123/2006 — SEK(2006)0385) par apropriāciju pārvietojumu DEC 09/2006.

Iepazinusies ar Padomes atzinumu, saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas 24. panta 3. punktu tā atļāva veikt pārvietojumu pilnā apmērā.

4.   Dabas katastrofas — lauksaimniecības aspekti — Dabas katastrofas — reģionālās attīstības aspekti — Dabas katastrofas — vides aspekti — Eiropas Savienības Solidaritātes fonds ***I (debates)

(debates)

Ziņojums par dabas katastrofām (ugunsgrēkiem, sausuma periodiem un plūdiem) — lauksaimniecības aspekti [2005/2195(INI)] — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja

Referents: Luis Manuel Capoulas Santos (A6-0152/2006).

Ziņojums par dabas katastrofām (ugunsgrēkiem, sausuma periodiem un plūdiem) — reģionālās attīstības aspekti [2005/2193(INI)] — Reģionālās attīstības komiteja

Referents: Gerardo Galeote (A6-0147/2006).

Ziņojums par dabas katastrofām (ugunsgrēki, sausuma periodi un plūdi) — vides aspekti [2005/2192(INI)] — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja

Referente: Edite Estrela (A6-0149/2006).

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu [COM(2005)0108 — C6-0093/2005 — 2005/0033(COD)] — Reģionālās attīstības komiteja

Referents: Rolf Berend (A6-0123/2006).

Uzstājās Andris Piebalgs (Komisijas loceklis).

Luis Manuel Capoulas Santos iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0152/2006).

Gerardo Galeote iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0147/2006).

Edite Estrela iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0149/2006).

Rolf Berend iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0123/2006).

Uzstājās: László Surján (BUDG komitejas atzinuma sagatavotājs) (A6-0123/2006), Jutta D. Haug (ENVI komitejas atzinuma sagatavotāja) (A6-0123/2006), Duarte Freitas PPE-DE grupas vārdā, Jamila Madeira PSE grupas vārdā, Jean Marie Beaupuy ALDE grupas vārdā, Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE grupas vārdā, Pedro Guerreiro GUE/NGL grupas vārdā, Andrzej Tomasz Zapałowski IND/DEM grupas vārdā, Andreas Mölzer, pie grupām nepiederošs deputāts, Alojz Peterle, Iratxe García Pérez un Vittorio Prodi.

SĒDI VADA: Luigi COCILOVO

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Elisabeth Schroedter, Kyriacos Triantaphyllides, Graham Booth, Janusz Wojciechowski, Luca Romagnoli, Konstantinos Hatzidakis, Katerina Batzeli, Frédérique Ries, Margie Sudre, Gyula Hegyi, Luis de Grandes Pascual, Miguel Angel Martínez Martínez, Jan Březina, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Jim Higgins, Ryszard Czarnecki un Andris Piebalgs.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 18. maija protokola 5.8. punkts, 5.9. punkts, 5.10. punkts un 5.4. punkts.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 11.45 pirms balsošanas laika un atsākta plkst. 12.05.)

(Sēde tika pārtraukta plkst. 11.45 pirms balsošanas laika un atsākta plkst. 12.05.)

SĒDI VADA: Mario MAURO

Priekšsēdētāja vietnieks

5.   Balsošanas laiks

Balsošanas rezultātu sīks izklāsts (grozījumi, atsevišķa balsošana, balsošana pa daļām u.c.) pieejams protokola pielikumā “Balsošanas rezultāti”.

5.1.   Budžeta grozījuma Nr. 2/2006 projekts (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

(Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par Eiropas Savienības 2006. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2006 projektu [08513/2006 — C6-0127/2006 — 2006/2098(BUD)] — Budžeta komitej

Referents: Giovanni Pittella (A6-0181/2006).

(Vajadzīgs kvalificēts vairākums)

(Vajadzīgs kvalificēts vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”1. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”1. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0215).

(P6_TA(2006)0215).

5.2.   Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā — Kopienas stratēģijas pamatnostādnes no 2007. līdz 2013. gadam (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

(Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par sagatavošanu piekrišanas procedūrai par Kopienas stratēģijas pamatnostādnēm no 2007. līdz 2013. gadam (Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā) [2006/2086(INI)] — Reģionālās attīstības komiteja

Referente: Constanze Angela Krehl (A6-0175/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”2. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”2. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0216).

(P6_TA(2006)0216).

5.3.   Attīstības un ekonomiskās sadarbības finansēšanas instruments ***I (balsošana)

(balsošana)

Otrais ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par attīstības un ekonomiskās sadarbības finansēšanas instrumenta izveidi [COM(2004)0629 — C6-0128/2004 — 2004/0220(COD)] — Attīstības komiteja

Referents: Gay Mitchell (A6-0109/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”3. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”3. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0217).

(P6_TA(2006)0217).

NORMATĪVAS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0217).

(P6_TA(2006)0217).

5.4.   Eiropas Savienības Solidaritātes fonds ***I (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu [COM(2005)0108 — C6-0093/2005 — 2005/0033(COD)] — Reģionālās attīstības komiteja

Referents: Rolf Berend (A6-0123/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”4. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”4. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0218).

(P6_TA(2006)0218).

NORMATĪVAS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0218).

(P6_TA(2006)0218).

5.5.   Enerģētikas kopienas līguma noslēgšana *** (balsošana)

(balsošana)

Ieteikums par priekšlikumu Padomes lēmumam, lai Eiropas Kopiena noslēgtu Enerģētikas kopienas līgumu [13886/1/2005 — C6-0435/2005 — 2005/0178(AVC)] — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

Referents: Giles Chichester (A6-0134/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”5. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”5. punkts)

NORMATĪVAS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0219).

(P6_TA(2006)0219)

Parlaments tādējādi deva savu piekrišanu.

5.6.   Cilvēktiesības pasaulē 2005. gadā, ES politika (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par ikgadējo ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē 2005. gadā un ES politiku šajā jomā [2005/2203(INI)] — Ārlietu komiteja

Referents: Richard Howitt (A6-0158/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”6. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”6. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0220).

(P6_TA(2006)0220).

Par balsojumu uzstājās:

Par balsojumu uzstājās:

| — | Vittorio Agnoletto ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 7. |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 7.

Tā kā vairāk nekā 37 deputāti bija pret to, lai šo mutisko grozījumu ņemtu vērā, tas netika iekļauts.

5.7.   Komisijas gada politikas stratēģija (2007. gada budžets) (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par 2007. gada budžetu — Komisijas gada politikas stratēģijas ziņojums [2006/2020(BUD)] — Budžeta komiteja

Referents: James Elles (A6-0154/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”7. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”7. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0221).

(P6_TA(2006)0221).

5.8.   Dabas katastrofas — lauksaimniecības aspekti (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par dabas katastrofām (ugunsgrēkiem, sausuma periodiem un plūdiem) — lauksaimniecības aspekti [2005/2195(INI)] — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja

Referents: Luis Manuel Capoulas Santos (A6-0152/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”8. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”8. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0222).

(P6_TA(2006)0222).

Par balsojumu uzstājās:

Par balsojumu uzstājās:

| — | Luis Manuel Capoulas Santos (referents) ierosināja mutisku grozījumu 13. punktam, un to iekļāva. |
| --- | --- |

—

Luis Manuel Capoulas Santos (referents) ierosināja mutisku grozījumu 13. punktam, un to iekļāva.

5.9.   Dabas katastrofas — reģionālās attīstības aspekti (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par dabas katastrofām (ugunsgrēkiem, sausuma periodiem un plūdiem) — reģionālās attīstības aspekti [2005/2193(INI)] — Reģionālās attīstības komiteja

Referents: Gerardo Galeote (A6-0147/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”9. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”9. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0223).

(P6_TA(2006)0223).

5.10.   Dabas katastrofas — vides aspekti (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par dabas katastrofām (ugunsgrēki, sausuma periodi un plūdi) — vides aspekti [2005/2192(INI)] — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja

Referente: Edite Estrela (A6-0149/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”10. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”10. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0224).

(P6_TA(2006)0224).

Par balsojumu uzstājās:

Par balsojumu uzstājās:

| — | Elisabeth Schroedter par balsošanas norisi. |
| --- | --- |

—

Elisabeth Schroedter par balsošanas norisi.

5.11.   Dienvidaustrumeiropas Enerģētikas kopienas līgums (balsošana)

(balsošana)

Rezolūcijas priekšlikums B6-0279/2006.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”11. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti ”11. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0225).

(P6_TA(2006)0225).

6.   Balsojumu skaidrojumi

Rakstiski balsojumu skaidrojumi

Rakstiski balsojumu skaidrojumi

Balsojumu skaidrojumi, kas saskaņā ar Reglamenta 163. panta 3. punktu ir iesniegti rakstiski, ir iekļauti šīs sēdes stenogrammā.

Mutiski balsojumu skaidrojumi

Mutiski balsojumu skaidrojumi

Rolf Berend ziņojums — A6-0123/2006

| — | Zsolt László Becsey |
| --- | --- |

—

Zsolt László Becsey

Richard Howitt ziņojums — A6-0158/2006

| — | Eija-Riitta Korhola |
| --- | --- |

—

Eija-Riitta Korhola

Gerardo Galeote ziņojums — A6-0147/2006

| — | Michl Ebner, Oldřich Vlasák, Markus Pieper |
| --- | --- |

—

Michl Ebner, Oldřich Vlasák, Markus Pieper

7.   Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Balsojumu labojumi

Balsojumu labojumi

Balsojumu labojumi ir pieejami vietnē Sittings Live, Results of votes (roll-call votes), kā arī protokola pielikuma “Rezultāti balsošanai pēc saraksta ”drukātajā versijā.

Sittings Live

Results of votes (roll-call votes)

Elektronisko versiju Parlamenta vietnē Europarl regulāri atjauninās ne ilgāk kā divas nedēļas pēc balsošanas dienas.

Europarl

Pēc tam sagatavos balsojumu labojumu saraksta galīgo variantu, lai to varētu iztulkot un publicēt “Oficiālajā Vēstnesī”.

Nodomi balsot

Nodomi balsot

Tika paziņots par šādiem nodomiem balsot (attiecībā uz nenodotajām balsīm):

Richard Howitt ziņojums — A6-0158/2006

| — | grozījums Nr. 4

  pret: Tobias Pflüger |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 4

pret: Tobias Pflüger

pret:

| — | grozījums Nr. 12

  par: Françoise Grossetête

  pret: Etelka Barsi-Pataky, Hartmut Nassauer |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 12

par: Françoise Grossetête

par:

pret: Etelka Barsi-Pataky, Hartmut Nassauer

pret:

| — | rezolūcija (kopumā)

  par: Alexander Radwan, Anders Wijkman |
| --- | --- |

—

rezolūcija (kopumā)

par: Alexander Radwan, Anders Wijkman

par:

James Elles ziņojums — A6-0154/2006

| — | grozījums Nr. 13

  pret: Alexander Radwan, Paul Rübig, Gunnar Hökmark |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 13

pret: Alexander Radwan, Paul Rübig, Gunnar Hökmark

pret:

Luis Manuel Capoulas Santos ziņojums — A6-0152/2006

| — | grozījums Nr. 16, pirmā daļa

  pret: Charlotte Cederschiöld |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 16, pirmā daļa

pret: Charlotte Cederschiöld

pret:

| — | grozījums Nr. 16, otrā daļa

  par: Stéphane Le Foll |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 16, otrā daļa

par: Stéphane Le Foll

par:

| — | M apsvērums

  par: Tobias Pflüger |
| --- | --- |

—

M apsvērums

par: Tobias Pflüger

par:

| — | rezolūcija (kopumā)

  par: Etelka Barsi-Pataky, Sylvia-Yvonne Kaufmann |
| --- | --- |

—

rezolūcija (kopumā)

par: Etelka Barsi-Pataky, Sylvia-Yvonne Kaufmann

par:

Gerardo Galeote ziņojums — A6-0147/2006

| — | M apsvērums

  par: Patrick Gaubert |
| --- | --- |

—

M apsvērums

par: Patrick Gaubert

par:

Tobias Pflüger paziņoja, ka, balsojot par grozījumu Nr. 4 (Richard Howitt ziņojums — A6-0158/2006), viņa balsošanas ierīce nav darbojusies.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 12.50 un atsākta plkst. 15.00.)

(Sēde tika pārtraukta plkst. 12.50 un atsākta plkst. 15.00.)

SĒDI VADA: Miroslav OUZKÝ

Priekšsēdētāja vietnieks

8.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Małgorzata Handzlik informēja, ka viņa bija klāt, bet viņas vārda apmeklējumu reģistrā nav.

Mia De Vits un Véronique De Keyser norādīja, ka tehnisku problēmu dēļ viņas nav varējušas piedalīties vakardienas sēdes pirmajos balsojumos.

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

9.   Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (debates)

(debates)

(Rezolūcijas priekšlikumu virsraksti un to autori ir norādīti 2006. gada 16. maija protokola 3. punkts)

(Rezolūcijas priekšlikumu virsraksti un to autori ir norādīti 2006. gada 16. maija protokola 3. punkts)

9.1.   Nepāla

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0282/2006, B6-0287/2006, B6-0288/2006, B6-0289/2006, B6-0292/2006 un B6-0294/2006.

Thomas Mann, Marcin Libicki, Jan Mulder, Neena Gill, Raül Romeva i Rueda un Jaromír Kohlíček iepazīstināja ar rezolūcijas priekšlikumiem.

Uzstājās: Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā, Robert Evans PSE grupas vārdā, Alyn Smith Verts/ALE grupas vārdā, un Andris Piebalgs (Komisijas loceklis).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 18. maija protokola 14.1. punkts.

2006. gada 18. maija protokola 14.1. punkts

9.2.   Šrilanka

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0281/2006, B6-0283/2006, B6-0286/2006, B6-0290/2006 un B6-0293/2006.

Carl Schlyter, Tobias Pflüger, Geoffrey Van Orden, Elizabeth Lynne un Robert Evans iepazīstināja ar rezolūcijas priekšlikumiem.

Uzstājās: Nirj Deva PPE-DE grupas vārdā, Neena Gill PSE grupas vārdā, Jan Mulder ALDE grupas vārdā, Jaromír Kohlíček GUE/NGL grupas vārdā, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg un Andris Piebalgs (Komisijas loceklis)

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 18. maija protokola 14.2. punkts.

2006. gada 18. maija protokola 14.2. punkts

9.3.   Taivāna

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0284/2006 un B6-0285/2006.

Marios Matsakis un Raül Romeva i Rueda iepazīstināja ar rezolūcijas priekšlikumiem.

Uzstājās: Astrid Lulling PPE-DE grupas vārdā, Martine Roure PSE grupas vārdā, Bastiaan Belder IND/DEM grupas vārdā, Marcin Libicki UEN grupas vārdā, Maciej Marian Giertych, pie grupām nepiederošs deputāts, Charles Tannock, Glyn Ford, Kathy Sinnott, Jean-Pierre Audy, Józef Pinior, Paulo Casaca un Andris Piebalgs (Komisijas loceklis).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 18. maija protokola 14.3. punkts.

2006. gada 18. maija protokola 14.3. punkts

10.   Darba kārtība

Ņemot vērā Priekšsēdētāju koferences 2006. gada 18. maija lēmumu, priekšsēdētājs 2006. gada 1. jūnija Briseles sēdes darba kārtībā ierosināja šādas izmaiņas.

Ceturtdien, 01.06.2006.

Ceturtdien, 01.06.2006.

Iekļaut balsošanas laikā priekšlikumus rezolūcijai par humanitāro krīzi Palestīnas teritorijā un Savienības lomu.

Iesniegšanas termiņi:

| — | rezolūcijas priekšlikumi: pirmdiena, 2006.gada 29. maijs plkst. 17.00; |
| --- | --- |

—

rezolūcijas priekšlikumi: pirmdiena, 2006.gada 29. maijs plkst. 17.00;

| — | grozījumi un kopīgas rezolūcijas priekšlikums: trešdiena, 2006. gada 31. maijs plkst. 15.00. |
| --- | --- |

—

grozījumi un kopīgas rezolūcijas priekšlikums: trešdiena, 2006. gada 31. maijs plkst. 15.00.

Parlaments šo ierosinājumu apstiprināja.

11.   Parlamenta sastāvs

Lietuvas kompetentās iestādes ir paziņojušas, ka Eugenijus Maldeikis ir iecelts par Parlamenta deputātu Rolandas Pavilionis vietā, sākot no 18.05.2006.

Sēdes vadītājs Miroslav Ouzký vērsa uzmanību uz Reglamenta 3. panta 5. punkta noteikumiem.

12.   Politisko grupu sastāvs

Donata Gottardi ir ievēlēta Eiropas Parlamentā Enrico Letta vietā un PSE grupā.

Andrea Losco ir ievēlēta Eiropas Parlamentā Massimo D'Alema vietā un ALDE grupā.

Achille Occhetto ir ievēlēts Eiropas Parlamentā Antonio Di Pietro vietā un PSE grupā.

Gianluca Susta ir ievēlēts Eiropas Parlamentā Pier Luigi Bersani vietā un ALDE grupā.

13.   Komiteju un delegāciju sastāvs

Pēc PSE grupas pieprasījuma Parlaments apstiprināja turpmāk minēto deputātu iecelšanu amatā.

TRAN komiteja:

Silvia Adriana Ticaău kā novērotāja aizstāj Adrian Severin.

AFCO komiteja:

Adrian Severin kļūst par novērotāju.

14.   Balsošanas laiks

Balsošanas rezultātu sīks izklāsts (grozījumi, atsevišķa balsošana, balsošana pa daļām u.c.) pieejams protokola pielikumā “Balsošanas rezultāti”.

14.1.   Nepāla (balsošana)

(balsošana)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0282/2006, B6-0287/2006, B6-0288/2006, B6-0289/2006, B6-0292/2006 un B6-0294/2006.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsojumu rezultāti ”12. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsojumu rezultāti ”12. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0282/2006

(aizstāj B6-0282/2006, B6-0287/2006, B6-0288/2006, B6-0289/2006, B6-0292/2006 un B6-0294/2006)

Iesnieguši šādi deputāti:

| | Thomas Mann un Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Thomas Mann un Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā,

| | Pasqualina Napoletano, Neena Gill, Robert Evans un Elena Valenciano Martínez-Orozco PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Pasqualina Napoletano, Neena Gill, Robert Evans un Elena Valenciano Martínez-Orozco PSE grupas vārdā,

| | Elizabeth Lynne, Marios Matsakis un Frédérique Ries ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Elizabeth Lynne, Marios Matsakis un Frédérique Ries ALDE grupas vārdā,

| | Raül Romeva i Rueda, Jean Lambert, Gérard Onesta, Hélène Flautre un Bart Staes Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Raül Romeva i Rueda, Jean Lambert, Gérard Onesta, Hélène Flautre un Bart Staes Verts/ALE grupas vārdā,

| | Jonas Sjöstedt un Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā, |
| --- | --- |

Jonas Sjöstedt un Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā,

| | Eoin Ryan UEN grupas vārdā. |
| --- | --- |

Eoin Ryan UEN grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2006)0226).

(P6_TA(2006)0226).

14.2.   Šrilanka (balsošana)

(balsošana)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0281/2006, B6-0283/2006, B6-0286/2006, B6-0290/2006 un B6-0293/2006.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsojumu rezultāti ”13. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsojumu rezultāti ”13. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0281/2006

(aizstāj B6-0281/2006, B6-0286/2006, B6-0290/2006 un B6-0293/2006)

Iesnieguši šādi deputāti:

| | Geoffrey Van Orden, Charles Tannock, Thomas Mann, Philip Bradbourn un Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Geoffrey Van Orden, Charles Tannock, Thomas Mann, Philip Bradbourn un Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā,

| | Pasqualina Napoletano, Robert Evans, Neena Gill, Emilio Menéndez del Valle un Elena Valenciano Martínez-Orozco PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Pasqualina Napoletano, Robert Evans, Neena Gill, Emilio Menéndez del Valle un Elena Valenciano Martínez-Orozco PSE grupas vārdā,

| | Elizabeth Lynne, Sajjad Karim un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Elizabeth Lynne, Sajjad Karim un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā,

| | Jean Lambert, Raül Romeva i Rueda, Gérard Onesta un Frithjof Schmidt Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Jean Lambert, Raül Romeva i Rueda, Gérard Onesta un Frithjof Schmidt Verts/ALE grupas vārdā,

| | Eoin Ryan UEN grupas vārdā. |
| --- | --- |

Eoin Ryan UEN grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2006)0227).

(P6_TA(2006)0227).

Par balsojumu uzstājās:

Par balsojumu uzstājās:

Nirj Deva ierosināja mutisku grozījumu 11. punktam, un to pieņēma.

(Rezolūcijas priekšlikums B6-0283/2006 vairs nav spēkā.)

14.3.   Taivāna (balsošana)

(balsošana)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0284/2006 un B6-0285/2006.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsojumu rezultāti ”14. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsojumu rezultāti ”14. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0284/2006

(aizstāj B6-0284/2006 un B6-0285/2006)

Iesnieguši šādi deputāti:

| | Astrid Lulling un Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Astrid Lulling un Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā,

| | Graham Watson, Alexander Lambsdorff, Cecilia Malmström un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Graham Watson, Alexander Lambsdorff, Cecilia Malmström un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā,

| | Raül Romeva i Rueda un Eva Lichtenberger Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Raül Romeva i Rueda un Eva Lichtenberger Verts/ALE grupas vārdā,

| | Bastiaan Belder IND/DEM grupas vārdā, |
| --- | --- |

Bastiaan Belder IND/DEM grupas vārdā,

| | Cristiana Muscardini, Konrad Szymański un Roberts Zīle UEN grupas vārdā. |
| --- | --- |

Cristiana Muscardini, Konrad Szymański un Roberts Zīle UEN grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2006)0228).

(P6_TA(2006)0228).

15.   Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Balsojumu labojumi

Balsojumu labojumi

Balsojumu labojumi ir pieejami vietnē Sittings Live, Results of votes (roll-call votes), kā arī protokola pielikuma “Rezultāti balsošanai pēc saraksta ”drukātajā versijā.

Sittings Live

Results of votes (roll-call votes)

Elektronisko versiju Parlamenta vietnē Europarl regulāri atjauninās ne ilgāk kā divas nedēļas pēc balsošanas dienas.

Europarl

Pēc tam sagatavos balsojumu labojumu saraksta galīgo variantu, lai to varētu iztulkot un publicēt “Oficiālajā Vēstnesī”.

16.   Lēmumi par atsevišķiem dokumentiem

Atļauja sagatavot patstāvīgus ziņojumus (Reglamenta 45. pants)

AFET komiteja

| — | Rumānijas pievienošanās (2006/2115(INI))
  (atzinums: DEVE, INTA, BUDG, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI) |
| --- | --- |

—

Rumānijas pievienošanās (2006/2115(INI))

(atzinums: DEVE, INTA, BUDG, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI)

| — | Bulgārijas pievienošanās (2006/2114(INI))
  (atzinums: DEVE, INTA, BUDG, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI) |
| --- | --- |

—

Bulgārijas pievienošanās (2006/2114(INI))

(atzinums: DEVE, INTA, BUDG, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI)

ECON komiteja

| — | Komisijas Baltā grāmata par vispārējas nozīmes pakalpojumiem (2006/2101(INI))
  (atzinums: DEVE, INTA, EMPL, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, CULT, JURI) |
| --- | --- |

—

Komisijas Baltā grāmata par vispārējas nozīmes pakalpojumiem (2006/2101(INI))

(atzinums: DEVE, INTA, EMPL, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, CULT, JURI)

| — | Zaļā grāmata par hipotekāro kredītu ES (2006/2102(INI))
  (atzinums: EMPL, IMCO, JURI) |
| --- | --- |

—

Zaļā grāmata par hipotekāro kredītu ES (2006/2102(INI))

(atzinums: EMPL, IMCO, JURI)

| — | Eiro zonas paplašināšana (2006/2103(INI)) |
| --- | --- |

—

Eiro zonas paplašināšana (2006/2103(INI))

EMPL komiteja

| — | Invalīdu situācija paplašinātajā Eiropas Savienībā — Eiropas rīcības plāns 2006.—2007. g. (2006/2105(INI))
  (atzinums: ITRE, CULT, FEMM) |
| --- | --- |

—

Invalīdu situācija paplašinātajā Eiropas Savienībā — Eiropas rīcības plāns 2006.—2007. g. (2006/2105(INI))

(atzinums: ITRE, CULT, FEMM)

ITRE komiteja

| — | Eiropas stratēģija ilgtspējīgai, konkurētspējīgai un drošai enerģijai — Zaļā grāmata (2006/2113(INI))
  (atzinums: DEVE, INTA, ECON, ENVI, TRAN, REGI) |
| --- | --- |

—

Eiropas stratēģija ilgtspējīgai, konkurētspējīgai un drošai enerģijai — Zaļā grāmata (2006/2113(INI))

(atzinums: DEVE, INTA, ECON, ENVI, TRAN, REGI)

TRAN komiteja

| — | Eiropas Ceļu satiksmes drošības programma — termiņa vidusposma pārskats (2006/2112(INI))
  (atzinums: ENVI, ITRE) |
| --- | --- |

—

Eiropas Ceļu satiksmes drošības programma — termiņa vidusposma pārskats (2006/2112(INI))

(atzinums: ENVI, ITRE)

REGI komiteja

| — | Turpmākas paplašināšanās ietekme uz kohēzijas politikas efektivitāti (2006/2107(INI))
  (atzinums: BUDG) |
| --- | --- |

—

Turpmākas paplašināšanās ietekme uz kohēzijas politikas efektivitāti (2006/2107(INI))

(atzinums: BUDG)

| — | Salu, kā arī dabas un ekonomikas faktoru ietekme uz reģionālo politiku (2006/2106(INI)) |
| --- | --- |

—

Salu, kā arī dabas un ekonomikas faktoru ietekme uz reģionālo politiku (2006/2106(INI))

| — | Turpmākās reģionālās politikas devums ES inovācijas iespējām (2006/2104(INI))
  (atzinums: BUDG) |
| --- | --- |

—

Turpmākās reģionālās politikas devums ES inovācijas iespējām (2006/2104(INI))

(atzinums: BUDG)

| — | Mājokļu politika un reģionālā politika (2006/2108(INI)) |
| --- | --- |

—

Mājokļu politika un reģionālā politika (2006/2108(INI))

AGRI komiteja

| — | Vīna tirgus kopīgās organizācijas reforma (2006/2109(INI)) |
| --- | --- |

—

Vīna tirgus kopīgās organizācijas reforma (2006/2109(INI))

PECH komiteja

| — | Ekonomiskās situācijas uzlabošana zivsaimniecības nozarē (2006/2110(INI))
  (atzinums: ENVI) |
| --- | --- |

—

Ekonomiskās situācijas uzlabošana zivsaimniecības nozarē (2006/2110(INI))

(atzinums: ENVI)

LIBE komiteja

| — | Stratēģija attiecībā uz brīvības, drošības un tiesiskuma telpas ārējo dimensiju (2006/2111(INI))
  (atzinums: AFET) |
| --- | --- |

—

Stratēģija attiecībā uz brīvības, drošības un tiesiskuma telpas ārējo dimensiju (2006/2111(INI))

(atzinums: AFET)

Nodošana komitejām

AFET un EMPL komiteja

| — | Šī dokumenta nosaukums pašlaik visās valodās nav pieejams. Fighting trafficking in human beings — an integrated approach and proposals for an action plan (2006/2078(INI))
  Atbildīgā komiteja: LIBE
  (atzinums: AFET, EMPL, FEMM) |
| --- | --- |

—

Šī dokumenta nosaukums pašlaik visās valodās nav pieejams. Fighting trafficking in human beings — an integrated approach and proposals for an action plan (2006/2078(INI))

Atbildīgā komiteja: LIBE

(atzinums: AFET, EMPL, FEMM)

Komiteju ciešāka sadarbība

ECON komiteja

| — | Zaļā grāmata par hipotekāro kredītu ES (2006/2102(INI))
  (atzinums: EMPL, JURI)
  Komiteju ciešāka sadarbība ECON un IMCO
  (Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 11. maija lēmumu) |
| --- | --- |

—

Zaļā grāmata par hipotekāro kredītu ES (2006/2102(INI))

(atzinums: EMPL, JURI)

Komiteju ciešāka sadarbība ECON un IMCO

(Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 11. maija lēmumu)

| — | Komisijas Baltā grāmata par vispārējas nozīmes pakalpojumiem (2006/2101(INI))
  (atzinums: DEVE, INTA, EMPL, ITRE, TRAN, REGI, CULT, JURI)
  Komiteju ciešāka sadarbība ECON un IMCO
  (Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 11. maija lēmumu) |
| --- | --- |

—

Komisijas Baltā grāmata par vispārējas nozīmes pakalpojumiem (2006/2101(INI))

(atzinums: DEVE, INTA, EMPL, ITRE, TRAN, REGI, CULT, JURI)

Komiteju ciešāka sadarbība ECON un IMCO

(Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 11. maija lēmumu)

ENVI komiteja

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar kuru groza Padomes Direktīvu 90/385/EEK un 93/42/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai pārskatītu medicīnas ierīču direktīvas (COM(2005)0681 — C6-0006/2006 — 2005/0263(COD))
  (atzinums: ITRE)
  Komiteju ciešāka sadarbība ENVI un IMCO
  (Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 11. maija lēmumu) |
| --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar kuru groza Padomes Direktīvu 90/385/EEK un 93/42/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai pārskatītu medicīnas ierīču direktīvas (COM(2005)0681 — C6-0006/2006 — 2005/0263(COD))

(atzinums: ITRE)

Komiteju ciešāka sadarbība ENVI un IMCO

(Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 11. maija lēmumu)

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par uzlabotas terapijas zālēm un grozījumiem Direktīvā 2001/83/EK un Regulā (EK) Nr. 726/2004 (COM(2005)0567 — C6-0401/2005 — 2005/0227(COD))
  (atzinums: ITRE, IMCO)
  Komiteju ciešāka sadarbība ENVI un JURI
  (Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 11. maija lēmumu) |
| --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par uzlabotas terapijas zālēm un grozījumiem Direktīvā 2001/83/EK un Regulā (EK) Nr. 726/2004 (COM(2005)0567 — C6-0401/2005 — 2005/0227(COD))

(atzinums: ITRE, IMCO)

Komiteju ciešāka sadarbība ENVI un JURI

(Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 11. maija lēmumu)

ITRE komiteja

| — | Priekšlikums Padomes regulai par kopuzņēmuma izveidi Eiropas jaunas paaudzes sistēmas īstenošanai gaisa satiksmes vadībai (SESAR) (COM(2005)0602 — C6-0002/2006 — 2005/0235(CNS))
  (atzinums: BUDG, JURI)
  Komiteju ciešāka sadarbība ITRE, TRAN
  (Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 11. maija lēmumu) |
| --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes regulai par kopuzņēmuma izveidi Eiropas jaunas paaudzes sistēmas īstenošanai gaisa satiksmes vadībai (SESAR) (COM(2005)0602 — C6-0002/2006 — 2005/0235(CNS))

(atzinums: BUDG, JURI)

Komiteju ciešāka sadarbība ITRE, TRAN

(Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 11. maija lēmumu)

LIBE komiteja

| — | Stratēģija attiecībā uz brīvības, drošības un tiesiskuma telpas ārējo dimensiju (2006/2111(INI))
  Komiteju ciešāka sadarbība LIBE un AFET
  (Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 11. maija lēmumu) |
| --- | --- |

—

Stratēģija attiecībā uz brīvības, drošības un tiesiskuma telpas ārējo dimensiju (2006/2111(INI))

Komiteju ciešāka sadarbība LIBE un AFET

(Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 11. maija lēmumu)

17.   Rakstiskas deklarācijas, kas ir iekļautas reģistrā (Reglamenta 116. pants)

(Reglamenta 116. pants)

Parakstu skaits par rakstiskām deklarācijām, kas ir iekļautas reģistrā (Reglamenta 116. panta 3. punkts):

| Dokumenta Nr. | Autors | Paraksti |
| --- | --- | --- |
| 11/2006 | Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Robert Navarro, Dirk Sterckx un Jeanine Hennis-Plasschaert | 181 |
| 12/2006 | Jean-Claude Martinez | 15 |
| 13/2006 | Maciej Marian Giertych | 32 |
| 14/2006 | Janusz Wojciechowski, Caroline Lucas, Ioannis Gklavakis un Thijs Berman | 125 |
| 15/2006 | Andreas Mölzer | 17 |
| 16/2006 | Matteo Salvini | 10 |
| 17/2006 | Daniel Strož | 18 |
| 18/2006 | Roger Helmer, Ashley Mote, James Hugh Allister un Anna Záborská | 28 |
| 19/2006 | Elly de Groen-Kouwenhoven, Michael Cashman, Erik Meijer, Alexander Lambsdorff un Geoffrey Van Orden | 65 |
| 20/2006 | Konrad Szymański, Philippe Morillon, Charles Tannock, Ari Vatanen un Bastiaan Belder | 45 |
| 21/2006 | Iles Braghetto un Panayiotis Demetriou | 203 |
| 22/2006 | Daniel Strož | 35 |
| 23/2006 | Claire Gibault, Jean-Marie Cavada, Antoine Duquesne, Charles Tannock un Enrique Barón Crespo | 196 |
| 24/2006 | Robert Navarro, Jean-Luc Bennahmias, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Luigi Cocilovo un Sylvia-Yvonne Kaufmann | 64 |
| 25/2006 | Fernand Le Rachinel | 7 |
| 26/2006 | Jean Lambert, Raül Romeva i Rueda un Carl Schlyter | 17 |
| 27/2006 | Daniel Strož | 5 |
| 28/2006 | Paul Verges, Margie Sudre un Jean-Claude Fruteau | 81 |
| 29/2006 | Bogdan Golik un Bogusław Sonik | 34 |
| 30/2006 | Caroline Lucas, Jean Lambert un André Brie | 17 |
| 31/2006 | Caroline Lucas, Janusz Wojciechowski, David Hammerstein Mintz un Robert Evans | 31 |
| 32/2006 | Jean Spautz | 34 |
| 33/2006 | Richard Corbett, Alexander Alvaro, Christopher Heaton-Harris, Cecilia Malmström un Cem Özdemir | 89 |
| 34/2006 | Andreas Mölzer | 7 |
| 35/2006 | Anna Záborská, Stephen Hughes un Gérard Deprez | 80 |
| 36/2006 | Anna Záborská, Stephen Hughes un Gérard Deprez | 77 |
| 37/2006 | Anna Záborská, Stephen Hughes un Gérard Deprez | 71 |
| 38/2006 | Carl Schlyter, Paulo Casaca, Karl-Heinz Florenz, Mojca Drčar Murko un Caroline Lucas | 45 |
| 39/2006 | Cristiana Muscardini | 16 |
| 40/2006 | Margrietus van den Berg, Jean-Marie Cavada, Harlem Désir un Caroline Lucas | 55 |
| 41/2006 | Feleknas Uca, Raül Romeva i Rueda, Karin Scheele, Jürgen Schröder un Nicholson of Winterbourne | 73 |

Dokumenta Nr.

Autors

Paraksti

11/2006

Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Robert Navarro, Dirk Sterckx un Jeanine Hennis-Plasschaert

181

12/2006

Jean-Claude Martinez

15

13/2006

Maciej Marian Giertych

32

14/2006

Janusz Wojciechowski, Caroline Lucas, Ioannis Gklavakis un Thijs Berman

125

15/2006

Andreas Mölzer

17

16/2006

Matteo Salvini

10

17/2006

Daniel Strož

18

18/2006

Roger Helmer, Ashley Mote, James Hugh Allister un Anna Záborská

28

19/2006

Elly de Groen-Kouwenhoven, Michael Cashman, Erik Meijer, Alexander Lambsdorff un Geoffrey Van Orden

65

20/2006

Konrad Szymański, Philippe Morillon, Charles Tannock, Ari Vatanen un Bastiaan Belder

45

21/2006

Iles Braghetto un Panayiotis Demetriou

203

22/2006

Daniel Strož

35

23/2006

Claire Gibault, Jean-Marie Cavada, Antoine Duquesne, Charles Tannock un Enrique Barón Crespo

196

24/2006

Robert Navarro, Jean-Luc Bennahmias, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Luigi Cocilovo un Sylvia-Yvonne Kaufmann

64

25/2006

Fernand Le Rachinel

7

26/2006

Jean Lambert, Raül Romeva i Rueda un Carl Schlyter

17

27/2006

Daniel Strož

5

28/2006

Paul Verges, Margie Sudre un Jean-Claude Fruteau

81

29/2006

Bogdan Golik un Bogusław Sonik

34

30/2006

Caroline Lucas, Jean Lambert un André Brie

17

31/2006

Caroline Lucas, Janusz Wojciechowski, David Hammerstein Mintz un Robert Evans

31

32/2006

Jean Spautz

34

33/2006

Richard Corbett, Alexander Alvaro, Christopher Heaton-Harris, Cecilia Malmström un Cem Özdemir

89

34/2006

Andreas Mölzer

7

35/2006

Anna Záborská, Stephen Hughes un Gérard Deprez

80

36/2006

Anna Záborská, Stephen Hughes un Gérard Deprez

77

37/2006

Anna Záborská, Stephen Hughes un Gérard Deprez

71

38/2006

Carl Schlyter, Paulo Casaca, Karl-Heinz Florenz, Mojca Drčar Murko un Caroline Lucas

45

39/2006

Cristiana Muscardini

16

40/2006

Margrietus van den Berg, Jean-Marie Cavada, Harlem Désir un Caroline Lucas

55

41/2006

Feleknas Uca, Raül Romeva i Rueda, Karin Scheele, Jürgen Schröder un Nicholson of Winterbourne

73

18.   Sēdē pieņemto tekstu nosūtīšana

Saskaņā ar Reglamenta 172. panta 2. punktu šīs sēdes protokolu iesniegs Parlamentam apstiprināšanai nākamās sēdes sākumā.

Ar Parlamenta piekrišanu pieņemtos tekstus nosūtīs tajos minētajām struktūrām.

19.   Nākamo sēžu datumi

Nākamās sēdes notiks 31.05.2006. un 01.06.2006.

20.   Sesijas pārtraukšana

Eiropas Parlamenta sesija tika pārtraukta.

Sēde tika slēgta plkst. 16.15.

Julian Priestley

Ģenerālsekretārs

Josep Borrell Fontelles

Priekšsēdētājs

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Agnoletto, Allister, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bobošíková, Böge, Bösch, Bono, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Budreikaitė, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flautre, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Giertych, Gill, Gklavakis, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Gurmai, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karim, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Klamt, Klaß, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Kozlík, Krahmer, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Leichtfried, Leinen, Le Rachinel, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Liotard, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Losco, Lucas, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, Madeira, Maldeikis, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgantini, Morillon, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Thomsen, Thyssen, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vidal-Quadras, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Weiler, Weisgerber, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina

Novērotāji:

Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Christova Christina Velcheva, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dimitrov Martin, Duca Viorel, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Ilchev Stanimir, Ivanova Iglika, Kirilov Evgeni, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Severin Adrian, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Ţicău Silvia Adriana, Zgonea Valeriu Ştefan

---

I PIELIKUMS

BALSOJUMU REZULTĀTI

Saīsinājumu un simbolu saraksts

| + | pieņemts |
| --- | --- |
| - | noraidīts |
| ↓ | zaudējis spēku |
| A | atsaukts |
| PS (..., ..., ...) | balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas) |
| EB (..., ..., ...) | elektroniskā balsošana (par, pret, atturas) |
| bd | balsošana pa daļām |
| ats. | atsevišķa balsošana |
| groz. | grozījums |
| KG | kompromisa grozījums |
| AD | attiecīgā daļa |
| S | svītrojošs grozījums |
| = | identiski grozījumi |
| § | punkts |
| pants | pants |
| apsv. | apsvērums |
| RP | rezolūcijas priekšlikums |
| KRP | kopīgs rezolūcijas priekšlikums |
| AIZKL | aizklāta balsošana |

+

pieņemts

-

noraidīts

↓

zaudējis spēku

A

atsaukts

PS (..., ..., ...)

balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas)

EB (..., ..., ...)

elektroniskā balsošana (par, pret, atturas)

bd

balsošana pa daļām

ats.

atsevišķa balsošana

groz.

grozījums

KG

kompromisa grozījums

AD

attiecīgā daļa

S

svītrojošs grozījums

=

identiski grozījumi

§

punkts

pants

pants

apsv.

apsvērums

RP

rezolūcijas priekšlikums

KRP

kopīgs rezolūcijas priekšlikums

AIZKL

aizklāta balsošana

1.   Budžeta grozījuma Nr. 2/2006 projekts

Ziņojums: Giovanni PITTELLA (A6-0181/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | EB | + | 442, 13, 2


  vajadzīgs kvalificēts vairākums |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

EB

+

442, 13, 2

vajadzīgs kvalificēts vairākums

2.   Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā — Kopienas stratēģijas pamatnostādnes no 2007. līdz 2013. gadam

Ziņojums: Constanze Angela KREHL (A6-0175/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

3.   Attīstības sadarbības un ekonomiskās sadarbības finansēšanas instruments ***I

Ziņojums: Gay MITCHELL (A6-0109/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1-117 | komiteja | | + | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1-117

komiteja

+

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

4.   Eiropas Savienības Solidaritātes fonds ***I

Ziņojums: Rolf BEREND (A6-0123/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1-4
  6-21
  23-25
  27-33
  35-38 | komiteja | | + | |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķs balsojums | 5 | komiteja | ats. | + | |
| 2. pants, aiz § 1 | 43 | GUE/NGL | PS | - | 96, 428, 22 |
| 3. pants, aiz § 2 | 39 | Verts/ALE | | - | |
| 4. pants, a) apakšpunkts | 44 | GUE/NGL | | - | |
| 22 ad | komiteja | | + | |
| 4. pants, b) līdz g) apakšpunkts | 22 ad | komiteja | | + | |
| 45 | GUE/NGL | | - | |
| 7. pants, § 1 | 26 | komiteja | | + | |
| 46 | GUE/NGL | PS | - | 64, 477, 18 |
| Aiz 16. panta | 40 | Verts/ALE | | + | |
| 17. pants, § 2 | 41 | Verts/ALE | | - | |
| 34 | komiteja | | + | |
| Aiz 5. apsvēruma | 42 | GUE/NGL | PS | - | 153, 395, 16 |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1-4

6-21

23-25

27-33

35-38

komiteja

+

Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķs balsojums

5

komiteja

ats.

+

2. pants, aiz § 1

43

GUE/NGL

PS

-

96, 428, 22

3. pants, aiz § 2

39

Verts/ALE

-

4. pants, a) apakšpunkts

44

GUE/NGL

-

22 ad

komiteja

+

4. pants, b) līdz g) apakšpunkts

22 ad

komiteja

+

45

GUE/NGL

-

7. pants, § 1

26

komiteja

+

46

GUE/NGL

PS

-

64, 477, 18

Aiz 16. panta

40

Verts/ALE

+

17. pants, § 2

41

Verts/ALE

-

34

komiteja

+

Aiz 5. apsvēruma

42

GUE/NGL

PS

-

153, 395, 16

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

GUE/NGL: groz. Nr. 42, Nr. 43 un Nr. 46

Pieprasījumi balsot atsevišķi

GUE/NGL: groz. Nr. 5

5.   Enerģētikas kopienas līguma noslēgšana ***

Ieteikums: Giles CHICHESTER (A6-0134/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

6.   Cilvēktiesības pasaulē 2005. gadā un ES politika šajā jomā

Ziņojums: Richard HOWITT (A6-0158/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 8 | 8 | Verts/ALE | bd | | |
| 1 | - | |
| 2 | + | |
| 1 | PSE, PPE-DE | | + | Iekļāvums groz. nr. 8 |
| § 17 | 7 | PPE-DE | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 24 | 9 | Verts/ALE | | + | |
| § 29 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| § 38 | 11 | GUE/NGL | PS | - | 61, 470, 26 |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| 4 | + | |
| § 40 | 6 | ALDE | | - | |
| § 41 | 10 | Verts/ALE | | – | |
| § 46 | 13 | GUE/NGL | PS | - | 230, 325, 19 |
| § 50 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 62 | 2 | PSE, PPE-DE | | + | |
| Aiz § 75 | 12 | GUE/NGL | PS | + | 223, 191, 97 |
| Aiz § 86 | 14 | IND/DEM | | - | |
| § 87 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 91 | 3 | PSE, PPE-DE | | + | |
| § | sākotnējais teksts | | ↓ | |
| § 96 | 4 | PSE, PPE-DE | PS | + | 478, 72, 7 |
| § 97 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 111 | 5 | PSE, PPE-DE | | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 522, 32, 15 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

§ 8

8

Verts/ALE

bd

1

-

2

+

1

PSE, PPE-DE

+

Iekļāvums groz. nr. 8

§ 17

7

PPE-DE

bd

1

+

2

-

§ 24

9

Verts/ALE

+

§ 29

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

3

+

§ 38

11

GUE/NGL

PS

-

61, 470, 26

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

3

+

4

+

§ 40

6

ALDE

-

§ 41

10

Verts/ALE

–

§ 46

13

GUE/NGL

PS

-

230, 325, 19

§ 50

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 62

2

PSE, PPE-DE

+

Aiz § 75

12

GUE/NGL

PS

+

223, 191, 97

Aiz § 86

14

IND/DEM

-

§ 87

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 91

3

PSE, PPE-DE

+

§

sākotnējais teksts

↓

§ 96

4

PSE, PPE-DE

PS

+

478, 72, 7

§ 97

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 111

5

PSE, PPE-DE

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

522, 32, 15

Pieprasījumi balsot pa daļām

PSE

Nr. 8

1. daļa:“uzskata par pozitīvu tendenci ... atspoguļotu ES darbību;”

2. daļa:“uzskata, ka Eiropas Parlamentam ... parlamentāru kontroli;”

Verts/ALE

§ 97

1. daļa:“atgādina, ka ES ... trešām valstīm attīstības jomā”

2. daļa:“un lai reģionālās aizsardzības ... starptautiskas solidaritātes principu;”

GUE/NGL

§ 29

1. daļa:“apsveic Padomi ... kā karadarbības līdzekli;”

2. daļa:“mudina ES ... drošību reģionā;”

3. daļa:“lai ES turpina ... dažādajām pusēm;”

§ 38

1. daļa:“pauž bažas par ... tomēr”

2. daļa:“atzinīgi vērtē ES ... jaunajai valdībai Irākā;”

3. daļa:“pieprasa lielāku ES ... atrisināt drošības problēmas;”

4. daļa:“aicina Padomi ... standartu aizstāvībā;”

PPE-DE

Nr. 7

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “jo īpaši Ķīnā, Baltkrievijā, Kubā un Ziemeļkorejā”

2. daļa:“svītrojums”

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PSE: galīgais balsojums

Verts/ALE: groz. Nr. 4

GUE/NGL: groz. Nr. 11, Nr. 12 un Nr. 13

Pieprasījumi balsot atsevišķi

GUE/NGL: § 50 un § 87

7.   Komisijas gada politikas stratēģija (2007. gada budžets)

Ziņojums: James ELLES (A6-0154/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 8 | PSE | | + | |
| 4 | Verts/ALE | | - | |
| Aiz § 1 | 16 | GUE/NGL | | - | |
| § 5 | § | sākotnējais teksts | PS | + | 510, 28, 33 |
| § 6 | 5 | Verts/ALE | | - | |
| 15 | ALDE | | + | |
| § 11 | 9S | PSE | | - | |
| § 15 | 10 | PSE | | - | |
| § 19 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 22 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 23 | 11 | PSE | | + | |
| § | sākotnējais teksts | | ↓ | |
| § 24 | § | sākotnējais teksts | | + | § 24 aiz § 29 |
| § 25 | 17 | GUE/NGL | | - | |
| 6 | Verts/ALE | | - | |
| § 27 | 14 | ALDE | | + | |
| § 29 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 30 un § 31 | § | sākotnējais teksts | | + | § 30 un § 31 aiz § 23 |
| § 37 | 1 | PPE-DE | | + | |
| § 38 | 7 | Verts/ALE | bd | | |
| 1 | - | |
| 2 | + | |
| 12 | PSE | | - | |
| § 40 | 13 | PSE | PS | - | 189, 339, 42 |
| § 42 | 2 | PPE-DE | | + | |
| Apsvērums | 3 | Verts/ALE | | - | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 514, 56, 8 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

§ 1

8

PSE

+

4

Verts/ALE

-

Aiz § 1

16

GUE/NGL

-

§ 5

§

sākotnējais teksts

PS

+

510, 28, 33

§ 6

5

Verts/ALE

-

15

ALDE

+

§ 11

9S

PSE

-

§ 15

10

PSE

-

§ 19

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 22

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 23

11

PSE

+

§

sākotnējais teksts

↓

§ 24

§

sākotnējais teksts

+

§ 24 aiz § 29

§ 25

17

GUE/NGL

-

6

Verts/ALE

-

§ 27

14

ALDE

+

§ 29

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 30 un § 31

§

sākotnējais teksts

+

§ 30 un § 31 aiz § 23

§ 37

1

PPE-DE

+

§ 38

7

Verts/ALE

bd

1

-

2

+

12

PSE

-

§ 40

13

PSE

PS

-

189, 339, 42

§ 42

2

PPE-DE

+

Apsvērums

3

Verts/ALE

-

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

514, 56, 8

Grozījums Nr. 17 aizstāj pašreizējo § 25, un nav jāiekļauj jauns § 25.a) punkts.

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM: galīgais balsojums

PPE-DE: § 5

Verts/ALE: groz. Nr. 13

Pieprasījumi balsot pa daļām

PPE-DE

§ 19

1. daļa:“uzsver, ka ... gan ārpus tās”

2. daļa:“kā ekonomikas, tā arī sociālā līmenī;”

§ 29

1. daļa:“uzsver, ka, ... pareizajā virzienā;”

2. daļa:“uzskata, ka jauna ... darba tirgu pētniekiem;”

Nr. 7

1. daļa: papildinājums “un Gēteborgas”

2. daļa: papildinājums “veicināt demokrātiju un cilvēktiesības”

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PPE-DE: § 22

8.   Dabas katastrofas — lauksaimniecības aspekti

Ziņojums: Luis Manuel CAPOULAS SANTOS (A6-0152/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 2 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| § 13 | § | sākotnējais teksts | | + | grozīts mutiski |
| § 16 | 2 | GUE/NGL | PS | - | 54, 518, 7 |
| § | sākotnējais teksts | ats./PS | | |
| 1 | + | 461, 59, 3 |
| 2 | + | 491, 504, 10 |
| § 25 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 27 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Aiz H apsvērums | 1 | GUE/NGL | PS | - | 86, 469, 14 |
| I apsvērums | § | sākotnējais teksts | PS | + | 459, 108, 8 |
| M apsvērums | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/PS | + | 427, 116, 10 |
| O apsvērums | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 398, 70, 26 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

§ 2

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

3

+

§ 13

§

sākotnējais teksts

+

grozīts mutiski

§ 16

2

GUE/NGL

PS

-

54, 518, 7

§

sākotnējais teksts

ats./PS

1

+

461, 59, 3

2

+

491, 504, 10

§ 25

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 27

§

sākotnējais teksts

ats.

+

Aiz H apsvērums

1

GUE/NGL

PS

-

86, 469, 14

I apsvērums

§

sākotnējais teksts

PS

+

459, 108, 8

M apsvērums

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/PS

+

427, 116, 10

O apsvērums

§

sākotnējais teksts

ats.

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

398, 70, 26

Pieprasījumi balsot pa daļām

IND/DEM

M apsv.

1. daļa:“tā kā Eiropas Savienībai ... un solidaritātes ziņā,”

2. daļa:“kā arī jāizveido īpaša ... novēršana un pārvaldība;”

IND/DEM, ALDE

§ 2

1. daļa:“vēlas, lai risinājums ... jauno programmu Life +;”

2. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “un ka šiem mehānismiem jāpiešķir lielāks finansējums”

3. daļa: šie vārdi

GUE/NGL

§ 16

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “lauksaimnieki”

2. daļa: šie vārdi

Pieprasījumi balsot atsevišķi

ALDE: § 25 un O apsv.

IND/DEM: groz. Nr. 13, Nr. 25 un Nr. 27

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM: § 16 un I apsv.

GUE/NGL: groz. Nr. 1 un 2

Referents: visi kopā

Dažādi

Luis Manuel Capoulas Santos ierosināja šādu mutisku grozījumu 13. punktam:

| 13. | uzskata, ka jaunajā finanšu plānā 2007.-2013. gadam ir nepieciešams izveidot Kopienas programmu aizsardzībai pret mežu ugunsgrēkiem, lai sekmētu informācijas kampaņas un mežu ugunsgrēku riska novēršanas un riska pārvaldības pasākumus, piešķirot atbilstošu finansējumu un papildinot to ar lauksaimniecības strukturālo politiku; prasa, lai šīs programmas rezultātā īpaši tiktu skaidri noteikts finansējums, ko piešķir attiecīgajiem pasākumiem mežu ugunsgrēku novēršanai, vai nu pieņemot konkrētu regulu ar attiecīgo finansējumu, vai izveidojot šiem pasākumiem veltīto budžeta pozīciju gan FEADER regulas, gan LIFE+ regulas projekta ietvaros; uzsver, ka šajā programmā jāņem vērā Vidusjūras reģiona mežu īpatnības; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka jaunajā finanšu plānā 2007.-2013. gadam ir nepieciešams izveidot Kopienas programmu aizsardzībai pret mežu ugunsgrēkiem, lai sekmētu informācijas kampaņas un mežu ugunsgrēku riska novēršanas un riska pārvaldības pasākumus, piešķirot atbilstošu finansējumu un papildinot to ar lauksaimniecības strukturālo politiku; prasa, lai šīs programmas rezultātā īpaši tiktu skaidri noteikts finansējums, ko piešķir attiecīgajiem pasākumiem mežu ugunsgrēku novēršanai, vai nu pieņemot konkrētu regulu ar attiecīgo finansējumu, vai izveidojot šiem pasākumiem veltīto budžeta pozīciju gan FEADER regulas, gan LIFE+ regulas projekta ietvaros; uzsver, ka šajā programmā jāņem vērā Vidusjūras reģiona mežu īpatnības;

9.   Dabas katastrofas — reģionālās attīstības aspekti

Ziņojums: Gerardo GALEOTE QUECEDO (A6-0147/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 7 | IND/DEM | | - | |
| 1 | PPE-DE | | + | |
| § 2 | 8 | IND/DEM | | + | |
| § 7 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 8 | 9 | IND/DEM | PS | - | 57, 500, 12 |
| § 12 | 2 | PPE-DE | | + | |
| § | sākotnējais teksts | | ↓ | |
| § 14 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 15 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3/PS | + | 450, 88, 10 |
| § 16 | 10 | IND/DEM | PS | + | 357, 193, 8 |
| § 18 | 11 | IND/DEM | EB | + | 290, 233, 12 |
| § 20 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 22 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 29 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 31 | 3 | PPE-DE | | + | |
| § 33 | 12 | IND/DEM | | - | |
| § 34 | 13 | IND/DEM | | + | |
| M apsvērums | § | sākotnējais teksts | PS | + | 513, 35, 9 |
| S apsvērums | 4 | IND/DEM | | - | |
| U apsvērums | 5 | IND/DEM | | + | |
| Aiz X apsvērums | 6 | IND/DEM | | - | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 498, 35, 20 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

§ 1

7

IND/DEM

-

1

PPE-DE

+

§ 2

8

IND/DEM

+

§ 7

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 8

9

IND/DEM

PS

-

57, 500, 12

§ 12

2

PPE-DE

+

§

sākotnējais teksts

↓

§ 14

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 15

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

3/PS

+

450, 88, 10

§ 16

10

IND/DEM

PS

+

357, 193, 8

§ 18

11

IND/DEM

EB

+

290, 233, 12

§ 20

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 22

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 29

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 31

3

PPE-DE

+

§ 33

12

IND/DEM

-

§ 34

13

IND/DEM

+

M apsvērums

§

sākotnējais teksts

PS

+

513, 35, 9

S apsvērums

4

IND/DEM

-

U apsvērums

5

IND/DEM

+

Aiz X apsvērums

6

IND/DEM

-

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

498, 35, 20

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

IND/DEM: groz. Nr. 9 un 10, kā arī M apsvērums

Pieprasījumi balsot pa daļām

IND/DEM

§ 15

1. daļa:“uzskata, ka ... ar šo parādību;”

2. daļa:“uzskata, ka Komisijai ... novēršanu un pārvaldību”

3. daļa:“un aicina Komisiju ... pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam);”

§ 22

1. daļa:“izsaka nožēlu par to, ka ... tuvākajā laikā jāiesniedz”

2. daļa:“un kurā tai jāparedz ... saglabāšanu un atjaunošanu;”

ALDE

§ 7

1. daļa:“uzsver nepieciešamību ... šīs katastrofas;”

2. daļa:“prasa, lai ... katastrofu gadījumos;”

§ 14

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “aicina Komisiju ... cīņai ar dabas katastrofām;”

2. daļa: šie vārdi

§ 20

1. daļa:“pieņem zināšanai ... uzraudzību un novērtēšanu,”

2. daļa:“kā arī prasa, lai ... notikt dalībvalstīs;”

§ 29

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “un iespējamo Kopienas finansējumu attiecībā uz transporta izdevumiem”

2. daļa: šie vārdi

10.   Dabas katastrofas — vides aspekti

Ziņojums: Edite ESTRELA (A6-0149/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 2 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| § 4 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 6 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| § 7 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 9 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 10 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/PS | + | 473, 39, 13 |
| § 12 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 13 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 14 | § | sākotnējais teksts | ats./EB | + | 343, 153, 27 |
| § 18 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| D apsvērums | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| F apsvērums | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| K apsvērums | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 450, 38, 13 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

§ 2

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

3

+

§ 4

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 6

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

3

+

§ 7

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 9

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 10

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/PS

+

473, 39, 13

§ 12

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 13

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 14

§

sākotnējais teksts

ats./EB

+

343, 153, 27

§ 18

§

sākotnējais teksts

ats.

+

D apsvērums

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

F apsvērums

§

sākotnējais teksts

ats.

+

K apsvērums

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

450, 38, 13

Pieprasījums balsot pēc saraksta

Referents: visi kopā

Pieprasījumi balsot pa daļām

ALDE

D apsv.

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “un tiem ir jāpiešķir vairāk līdzekļu”

2. daļa: šie vārdi

§ 7

1. daļa:“aicina Komisiju ... Forest Focus programmu,”

2. daļa:“palielināt finansējumu un padarīt elastīgākas reglamentējošās normas par pieteikšanos uz šo finansējumu”

PSE

K apsv.

1. daļa:“tā kā ir pierādījies, ka ... dabas katastrofām,”

2. daļa:“un tā kā lielais ... darbības efektivitātei;”

IND/DEM

§ 10

1. daļa:“uzskata, ka plūdu, sausuma ... sugu saglabāšanu;”

2. daļa:“mudina dalībvalstis ... mežu atjaunošanai”

ALDE, IND/DEM

§ 2

1. daļa:“uzsver ... piemēram, ugunsgrēkos un plūdos;”

2. daļa:“šie pasākumi jāfinansē no Eiropas Sociālā fonda vai saistībā ar īpašām programmām, kā, piemēram, Forest Focus;”

3. daļa:“atzīmē, ka ... sākot jau no skolas vecuma;”

ALDE, Verts/ALE

§ 6

1. daļa:“mudina dalībvalstis ... Eiropas mežu dažādību”

2. daļa:“un jo īpaši par Vidusjūras apkārtnes mežu savdabību;”

3. daļa:“uzskata, ka ... atbildība par savu darbību;”

Pieprasījumi balsot atsevišķi

ALDE § 4, § 9, § 10, § 13, § 14 un F apsvērums

PPE-DE: § 14

IND/DEM: § 12, § 14 un § 18

11.   Līguma noslēgšana, ar kuru izveido Enerģētikas kopienu

Rezolūcijas priekšlikums: B6-0279/2006

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas




  rezolūcijas priekšlikums B6-0279/2006 |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas

rezolūcijas priekšlikums B6-0279/2006

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

12.   Nepāla

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0282/2006, B6-0287/2006, B6-0288/2006, B6-0289/2006, B6-0292/2006, B6-0294/2006

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0282/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0282/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0287/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0288/2006 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0289/2006 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0292/2006 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0294/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0282/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0282/2006

GUE/NGL

↓

B6-0287/2006

PPE-DE

↓

B6-0288/2006

UEN

↓

B6-0289/2006

ALDE

↓

B6-0292/2006

PSE

↓

B6-0294/2006

Verts/ALE

↓

13.   Šrilanka

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0281/2006, B6-0283/2006, B6-0286/2006, B6-0290/2006, B6-0293/2006

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0281/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, UEN) |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | § 11 grozīts mutiski |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0281/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0283/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0286/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0290/2006 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0293/2006 | | PSE | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0281/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, UEN)

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

§ 11 grozīts mutiski

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0281/2006

Verts/ALE

↓

B6-0283/2006

GUE/NGL

↓

B6-0286/2006

PPE-DE

↓

B6-0290/2006

ALDE

↓

B6-0293/2006

PSE

↓

Dažādi

Nirj Deva iesniedza mutisku grozījumu 11. punktā, kurš ir šāds:

| 11. | tādēļ apsveic jaunu Šrilankas Cilvēktiesību komisijas locekļu pasludināšanu; uzsver, ka nepieciešama efektīva neatkarīga izmeklēšana visos drošības spēku un bruņoto grupu pastrādātajos cilvēktiesību pārkāpumos, saucot vainīgos pie atbildības saskaņā ar starptautiskajiem taisnīgas tiesas standartiem; uzstāj, ka visām pusēm jāparaksta visaptveroši nolīgumi par cilvēktiesību ievērošanu, un šiem nolīgumiem jābūt galvenajiem elementiem miera sarunās nākotnē; |
| --- | --- |

11.

tādēļ apsveic jaunu Šrilankas Cilvēktiesību komisijas locekļu pasludināšanu; uzsver, ka nepieciešama efektīva neatkarīga izmeklēšana visos drošības spēku un bruņoto grupu pastrādātajos cilvēktiesību pārkāpumos, saucot vainīgos pie atbildības saskaņā ar starptautiskajiem taisnīgas tiesas standartiem; uzstāj, ka visām pusēm jāparaksta visaptveroši nolīgumi par cilvēktiesību ievērošanu, un šiem nolīgumiem jābūt galvenajiem elementiem miera sarunās nākotnē;

14.   Taivāna

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0284/2006, B6-0285/2006

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0284/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, UEN) |
| § 5 | § | sākotnējais teksts | | + | |
| 3. atsauce | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 66, 21, 1 |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0284/2006 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0285/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0284/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, UEN)

§ 5

§

sākotnējais teksts

+

3. atsauce

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

66, 21, 1

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0284/2006

ALDE

↓

B6-0285/2006

Verts/ALE

↓

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

Pieprasījumi balsot pa daļām

PSE:

3. apsv.

1. daļa:“ņemot vērā tā ... izplatību reģionā,”

2. daļa:“un tāpēc uzskatot, ka ... līdzdarboties PVO,”

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PSE: § 5

Dažādi

PSe grupa atsauca kopējās rezolūcijas priekšlikuma RC-B6-0284/2006 parakstu.

---

II PIELIKUMS

REZULTĀTI BALSOJUMIEM PĒC SARAKSTA

1.   R. Berend ziņojums A6-0123/2006

Grozījums Nr. 43

Par: 96

ALDE: Virrankoski

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Belohorská, Borghezio, Chruszcz, Helmer, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, del Castillo Vera, Dehaene, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Graça Moura, Hannan, Harbour, Kamall, Oomen-Ruijten, Ouzký, Parish, Pinheiro, Purvis, Silva Peneda, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Capoulas Santos, Casaca, Castex, Díez González, Estrela, Fernandes, Guy-Quint, Hasse Ferreira, Hughes, Madeira, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, dos Santos

UEN: Aylward, Crowley, Kamiński, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Bennahmias

Pret: 428

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Sommer, Sonik, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Carlotti, Carnero González, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Evans Robert, Fazakas, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Pinior, Poignant, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Krasts, Kristovskis, Pirilli, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 22

IND/DEM: Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Wise

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Schenardi

PSE: Chiesa

UEN: Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki

Balsojuma labojumi

Par

Sérgio Sousa Pinto

2.   R. Berend ziņojums A6-0123/2006

Grozījums Nr. 46

Par: 64

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Chruszcz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Coelho, Duchoň, Fajmon, Freitas, Graça Moura, Iturgaiz Angulo, Marques, Ouzký, Pinheiro, Queiró, Silva Peneda, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Berlinguer, Hughes, dos Santos

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Bennahmias

Pret: 477

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Liotard, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Wise, Wohlin

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Masiel, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Martens, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Herczog, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Pirilli

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 18

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Seppänen

IND/DEM: Coûteaux

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PSE: Chiesa

UEN: Camre, Janowski, Kuźmiuk, Podkański

3.   R. Berend ziņojums A6-0123/2006

Grozījums Nr. 42

Par: 153

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Tomczak, Zapałowski

NI: Borghezio, Chruszcz, Helmer, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coelho, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Freitas, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Graça Moura, Harbour, Kamall, Marques, Nicholson, Ouzký, Purvis, Queiró, Silva Peneda, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Capoulas Santos, Casaca, Correia, Estrela, Fernandes, Ferreira Elisa, Gomes, Harangozó, Hasse Ferreira, Hughes, Madeira, Martin David, Occhetto, dos Santos, Sousa Pinto

UEN: Aylward, Crowley, Libicki, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Bennahmias

Pret: 395

ALDE: Malmström, Toia

GUE/NGL: Liotard, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Wise, Wohlin

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Masiel, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Martens, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Camre, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Pirilli, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 16

ALDE: Morillon

GUE/NGL: Seppänen

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: Pinheiro, Siekierski

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Szymański

Balsojuma labojumi

Par

David Casa; Neil Parish; Charles Tannock

Pret

Salvador Garriga Polledo; José Manuel García-Margallo y Marfil

4.   R. Howitt ziņojums A6-0158/2006

Grozījums Nr. 11

Par: 61

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

NI: Czarnecki Ryszard

PPE-DE: Dover, Gaľa, Schierhuber, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Bono, Bourzai, Chiesa, Grech, Hazan, Masip Hidalgo, Muscat, Myller, Occhetto, Peillon, Roure, Trautmann, Tzampazi

Verts/ALE: Evans Jill, Hassi, Lambert, Lucas, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Ždanoka

Pret: 470

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Grabowski, Knapman, Krupa, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Helmer, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Frassoni, Horáček, Trüpel

Atturas: 26

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Brepoels, Ventre

PSE: Castex

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cramer, Flautre, Isler Béguin, Joan i Marí, Lagendijk, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Voggenhuber

Balsojuma labojumi

Pret

John Attard-Montalto; Louis Grech;

5.   R. Howitt ziņojums A6-0158/2006

Grozījums Nr. 13

Par: 230

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Tomczak, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard

PPE-DE: Brepoels, Busuttil, Cabrnoch, Seeberg

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Kamiński, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 325

ALDE: Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Wise, Wohlin

NI: Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Hegyi, Ilves, Thomsen, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Cohn-Bendit

Atturas: 19

ALDE: Matsakis

NI: Allister, Chruszcz, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Fajmon

PSE: Attard-Montalto, Grech, Guy-Quint, Muscat

UEN: Camre

Balsojuma labojumi

Par

Britta Thomsen

Pret

Eva-Britt Svensson

6.   R. Howitt ziņojums A6-0158/2006

Grozījums Nr. 12

Par: 223

ALDE: Malmström, Samuelsen

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Mote, Piskorski, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bauer, Becsey, Brepoels, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coveney, Dehaene, Deß, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Elles, Esteves, Fjellner, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Glattfelder, Gräßle, Guellec, Gyürk, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Karas, Kauppi, Kudrycka, Langen, Langendries, López-Istúriz White, Maat, Mayor Oreja, Mitchell, Novak, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Radwan, Roithová, Schnellhardt, Schöpflin, Seeberg, Siekierski, Stubb, Sturdy, Tannock, Thyssen, Ulmer, Wijkman, Wortmann-Kool, Zappalà

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, De Rossa, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Gill, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuhne, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, McAvan, Madeira, Maňka, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Mikko, Moraes, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rasmussen, Rothe, Sacconi, Salinas García, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Thomsen, Tzampazi, Van Lancker, Vincenzi, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Bennahmias, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Hammerstein Mintz, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kusstatscher, Lambert, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes

Pret: 191

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Sinnott, Wohlin

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Berend, Busuttil, Cabrnoch, Casini, Coelho, Daul, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Gomolka, de Grandes Pascual, Grosch, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Nicholson, Niebler, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pirker, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schröder, Schwab, Seeber, Škottová, Sonik, Šťastný, Strejček, Tajani, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Zahradil, Zvěřina

PSE: Hutchinson, Kuc, Locatelli, Siwiec

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 97

ALDE: Hall, Toia

IND/DEM: Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Wise

NI: Dillen, Mussolini

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Braghetto, Brejc, Bushill-Matthews, Buzek, Casa, Chichester, Ehler, Fajmon, Fernández Martín, Galeote Quecedo, Goepel, Graça Moura, Handzlik, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Kaczmarek, Korhola, Mayer, Montoro Romero, Peterle, Pinheiro, Rudi Ubeda, Silva Peneda, Surján, Szájer, Ventre, Záborská, Zaleski, Zatloukal

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Bono, Busquin, Cercas, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Fazakas, Fruteau, Geringer de Oedenberg, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hegyi, Le Foll, Liberadzki, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Patrie, Peillon, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, Schapira, Sornosa Martínez, Tarabella, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Zani

Verts/ALE: Aubert, Flautre, Harms, Hassi, Özdemir, Rühle, Trüpel, Voggenhuber

Balsojuma labojumi

Par

Camiel Eurlings

Atturas

Sharon Bowles

7.   R. Howitt ziņojums A6-0158/2006

Grozījums Nr. 4

Par: 478

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Tomczak, Wohlin, Zapałowski

NI: Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Cramer, Schroedter

Pret: 72

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Nattrass, Sinnott, Wise

PSE: Andersson, Christensen, Hedh, Muscat, Occhetto, Segelström, Thomsen

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Staes, Ždanoka

Atturas: 7

IND/DEM: Bonde

NI: Allister, Claeys, Dillen, Mölzer, Mote

UEN: Bielan

Balsojuma labojumi

Pret

Holger Krahmer; Elisabeth Schroedter;

8.   R. Howitt ziņojums A6-0158/2006

Rezolūcija

Par: 522

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, Kaufmann, Liotard, Markov, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Tomczak, Wohlin

NI: Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Piskorski, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 32

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Manolakou, Maštálka, Remek, Strož, Toussas

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Wise

NI: De Michelis, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Ehler

Atturas: 15

GUE/NGL: de Brún, Pflüger

IND/DEM: Grabowski, Pęk, Piotrowski, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Helmer, Romagnoli, Speroni

PPE-DE: Friedrich

PSE: Titley

9.   J. Elles ziņojums A6-0154/2006

5. punkts

Par: 510

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Musacchio

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Wohlin

NI: Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fernández Martín, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 28

ALDE: Harkin

GUE/NGL: Manolakou, Toussas

IND/DEM: Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Tomczak, Wise

NI: Allister, Chruszcz, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Casini, Cederschiöld, Fjellner, Fontaine, Mayer

UEN: Zīle

Atturas: 33

GUE/NGL: Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Sinnott

NI: Claeys, Dillen, Helmer, Mote

PPE-DE: Podestà

Balsojuma labojumi

Par

Christofer Fjellner

10.   J. Elles ziņojums A6-0154/2006

Grozījums Nr. 13

Par: 189

ALDE: Busk, Jäätteenmäki, Jensen, Onyszkiewicz, Riis-Jørgensen

GUE/NGL: Manolakou

IND/DEM: Tomczak

NI: Allister, Belohorská, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Brejc

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Bennahmias

Pret: 339

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Wohlin, Zapałowski

NI: Bobošíková, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Reul, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Hedh, Segelström, Valenciano Martínez-Orozco

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 42

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Nattrass, Wise

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Martinez, Mussolini, Speroni

UEN: Camre

Balsojuma labojumi

Pret

Jonas Sjöstedt

11.   J. Elles ziņojums A6-0154/2006

Rezolūcija

Par: 514

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 56

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Wise, Wohlin

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Herranz García

Atturas: 8

IND/DEM: Coûteaux

NI: Helmer

PPE-DE: Coveney, Doyle, Higgins, Mitchell, Nicholson

UEN: Camre

12.   L. M. Capoulas Santos ziņojums A6-0152/2006

Grozījums Nr. 2

Par: 54

ALDE: Neyts-Uyttebroeck

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz

PPE-DE: Becsey, Doorn, Gaľa, Maat, Ouzký, Szájer

PSE: Arif, Bono, Bourzai, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, Douay, Fruteau, Golik, Hamon, Navarro, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Sousa Pinto, Tarabella, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud

UEN: Libicki

Verts/ALE: Lipietz

Pret: 518

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Kaufmann, Liotard, Markov, Pflüger, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, De Vits, Díez González, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 7

IND/DEM: Coûteaux

NI: Allister, Belohorská, Borghezio, Mussolini, Speroni

PSE: Wynn

13.   L. M. Capoulas Santos ziņojums A6-0152/2006

16/1. punkts

Par: 461

ALDE: Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Wurtz

IND/DEM: Coûteaux

NI: Allister, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kauppi, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Siwiec, Sornosa Martínez, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Podkański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Staes, Trüpel, Voggenhuber

Pret: 59

ALDE: Losco, Samuelsen

GUE/NGL: Liotard, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Wise, Zapałowski

NI: Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Mote

PPE-DE: Brok, Coveney, Deß, Fjellner, Gräßle, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Kaczmarek, Langen, Lechner, Nicholson, Olajos, Radwan, Siekierski

PSE: Andersson, Bono, Christensen, Corbey, Hazan, Hedh, Pahor, Pinior, Segelström

UEN: Camre, Pirilli, Ryan

Verts/ALE: Cramer, Isler Béguin, Schlyter, Ždanoka

Atturas: 3

NI: Mussolini, Romagnoli

PSE: Wynn

Balsojuma labojumi

Par

Alexander Radwan

Pret

Poul Nyrup Rasmussen

14.   L. M. Capoulas Santos ziņojums A6-0152/2006

16/2. punkts

Par: 491

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Coûteaux, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber

Pret: 54

ALDE: Malmström

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Wise

NI: Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic

PSE: Andersson, Christensen, Hedh, Segelström

Atturas: 10

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Bonde

NI: Borghezio, Mussolini, Speroni

PPE-DE: Reul

PSE: Scheele, Thomsen, Wynn

UEN: Camre

15.   L. M. Capoulas Santos ziņojums A6-0152/2006

Grozījums Nr. 1

Par: 86

ALDE: Cavada

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz

IND/DEM: Bonde, Coûteaux

NI: Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Piskorski, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Böge, Jałowiecki, Kudrycka

PSE: Attard-Montalto, Chiesa, García Pérez, Golik, Haug, Hazan, McAvan, Paasilinna

UEN: Bielan, Kamiński, Libicki, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 469

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Brie, Kaufmann, Markov, Uca, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Wohlin, Zapałowski

NI: Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Masiel, Mote, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Zīle

Atturas: 14

IND/DEM: Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Wise

NI: Allister, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Mussolini, Speroni

PPE-DE: Rübig, Ventre

PSE: Thomsen

Balsojuma labojumi

Pret

Paul Rübig; John Attard-Montalto

Atturas

Anders Wijkman;

16.   L. M. Capoulas Santos ziņojums A6-0152/2006

I apsvērums

Par: 459

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cavada, Cocilovo, Costa, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Maaten, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Pistelli, Ries

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Piotrowski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Belohorská, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 108

ALDE: Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Losco, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Wise, Wohlin

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Helmer, Mote

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Fjellner, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Hannan, Harbour, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Kamall, Nassauer, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Christensen, Herczog, Segelström, Tarand

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 8

ALDE: Takkula

IND/DEM: Bonde, Coûteaux

NI: Mussolini, Speroni

PPE-DE: Reul

PSE: Thomsen, Wynn

Balsojuma labojumi

Par

Paul Marie Coûteaux

Pret

Poul Nyrup Rasmussen, Eva-Britt Svensson, Jonas Sjöstedt

Atturas

Anders Wijkman

17.   L. M. Capoulas Santos ziņojums A6-0152/2006

M/2 apsvērums

Par: 427

ALDE: Bourlanges, Cavada, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Ries

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Sinnott

NI: Belohorská, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 116

ALDE: Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Tomczak, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Březina, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Kamall, Nicholson, Ouzký, Parish, Pieper, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Christensen, Hedh, Ilves, Paasilinna, Segelström

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 10

IND/DEM: Bonde

NI: Borghezio, Mote, Mussolini, Speroni

PPE-DE: Reul

PSE: Thomsen, Wynn

UEN: Camre

Verts/ALE: Isler Béguin

Balsojuma labojumi

Pret

Paul Marie Coûteaux, Jonas Sjöstedt, Eva-Britt Svensson, Poul Nyrup Rasmussen

18.   L. M. Capoulas Santos ziņojums A6-0152/2006

Rezolūcija

Par: 398

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cavada, Cocilovo, Costa, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Manders, Morillon, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Pistelli, Ries, Riis-Jørgensen, Veraldi

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Krupa, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Belohorská, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Gollnisch, Le Pen Jean-Marie, Mölzer, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Belet, Berend, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Klamt, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 70

ALDE: Andria, Busk, Chatzimarkakis, Davies, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Resetarits, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Belder, Blokland, Clark, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Wise

NI: Allister, Bobošíková, Mote

PPE-DE: Brok, Cabrnoch, Cederschiöld, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Hannan, Hökmark, Ibrisagic, Klich, Marques, Ouzký, Pomés Ruiz, Strejček, Zahradil

PSE: Andersson, Hedh, Segelström

Verts/ALE: Romeva i Rueda, Schlyter

Atturas: 26

IND/DEM: Coûteaux

NI: Borghezio, Helmer, Le Rachinel, Martinez, Mussolini

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bushill-Matthews, Chichester, Deva, Dover, Elles, Harbour, Hennicot-Schoepges, Hybášková, Nicholson, Parish, Purvis, Stevenson, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Christensen

Balsojuma labojumi

Par

Raül Romeva i Rueda

Pret

Alfonso Andria; Feleknas Uca; Karin Riis-Jørgensen; Bill Newton Dunn

19.   G. Galeote Quecedo ziņojums A6-0147/2006

Grozījums Nr. 9

Par: 57

ALDE: Krahmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Pęk, Sinnott, Tomczak, Wohlin

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Mote, Romagnoli, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Higgins, Weisgerber, Zvěřina

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 500

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Booth, Clark, Farage, Knapman, Krupa, Nattrass, Wise

NI: Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Helmer, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 12

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Pieper, Wijkman

Balsojuma labojumi

Par

Anders Wijkman

Atturas

Jonas Sjöstedt, Eva-Britt Svensson

20.   G. Galeote Quecedo ziņojums A6-0147/2006

15/3. punkts

Par: 450

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Krupa, Tomczak

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Locatelli, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Pret: 88

ALDE: Maaten, Malmström, Manders, Mulder

GUE/NGL: Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Wise, Wohlin

NI: Bobošíková, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Mölzer, Mote, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Callanan, Cederschiöld, Descamps, Fjellner, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Grossetête, Guellec, Hannan, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Pieper, Radwan, Saïfi, Seeberg, Sudre, Surján, Toubon, Vlasto

PSE: Grech, Haug, Myller, Paasilinna, Szejna

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 10

IND/DEM: Bonde, Pęk

NI: Belohorská, Borghezio, Gollnisch, Martinez, Romagnoli, Speroni

PPE-DE: Reul

UEN: Foltyn-Kubicka

Balsojuma labojumi

Par

Alexander Radwan

Pret

Anders Wijkman

21.   G. Galeote Quecedo ziņojums A6-0147/2006

Grozījums Nr. 10

Par: 357

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Krupa, Pęk, Sinnott, Tomczak, Wohlin

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Myller, Paasilinna, Pahor

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 193

ALDE: Maaten, Malmström, Manders, Mulder

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Wise

NI: Belohorská, Chruszcz, De Michelis, Helmer, Mussolini, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Atturas: 8

GUE/NGL: Manolakou, Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Lundgren

NI: Rivera

UEN: Krasts, Zīle

Balsojuma labojumi

Atturas

Jonas Sjöstedt, Eva-Britt Svensson

22.   G. Galeote Quecedo ziņojums A6-0147/2006

M apsvērums

Par: 513

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Bonde, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Pęk, Wise

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Krasts, Kristovskis, Libicki, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 35

ALDE: Maaten, Malmström, Manders, Mulder

GUE/NGL: Brie, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Krupa, Lundgren, Sinnott, Tomczak, Wohlin

NI: Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Ibrisagic, Klich, Wijkman

PSE: Beglitis, Berger, Jöns, Schapira

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan

Atturas: 9

IND/DEM: Coûteaux

NI: Borghezio

PPE-DE: Hybášková, Reul

PSE: Wynn

UEN: Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Wojciechowski Janusz

Balsojuma labojumi

Par

Pierre Schapira

23.   G. Galeote Quecedo ziņojums A6-0147/2006

Rezolūcija

Par: 498

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Lynne, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Tomczak

NI: Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Helmer, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Staes, Trüpel, Ždanoka

Pret: 35

ALDE: Maaten, Malmström, Manders, Mulder

GUE/NGL: Sjöstedt

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Wise, Wohlin

NI: Mote

PPE-DE: Cabrnoch, Cederschiöld, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Ouzký, Škottová, Strejček, Zahradil

PSE: Ilves, Paasilinna

Verts/ALE: Schmidt, Schroedter, Voggenhuber

Atturas: 20

GUE/NGL: Liotard, Svensson

IND/DEM: Coûteaux, Sinnott

NI: Allister, Chruszcz, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Hennicot-Schoepges, Hybášková, Reul, Ventre, Vlasák, Zvěřina

Verts/ALE: Schlyter

Balsojuma labojumi

Atturas

Poul Nyrup Rasmussen

24.   E. Estrela ziņojums A6-0149/2006

10/2. punkts

Par: 473

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bourlanges, Bowles, Cavada, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Laperrouze, Losco, Morillon, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Ries, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Sinnott, Wohlin

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 39

ALDE: Budreikaitė, Carlshamre, Gentvilas, in't Veld, Lambsdorff, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Nicholson of Winterbourne, Resetarits, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Goudin, Krupa, Lundgren, Pęk, Tomczak

NI: Borghezio, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Seeberg

PSE: Ilves, Paasilinna

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 13

ALDE: Harkin, Newton Dunn

IND/DEM: Booth, Clark, Coûteaux, Knapman, Nattrass, Wise

NI: Mussolini, Rivera

PPE-DE: Reul

PSE: Scheele

UEN: Kamiński

Balsojuma labojumi

Pret

Lars Wohlin

25.   E. Estrela ziņojums A6-0149/2006

Rezolūcija

Par: 450

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Matsakis, Morillon, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Sterckx, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Wohlin

NI: Belohorská, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sudre, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 38

ALDE: Chatzimarkakis, in't Veld, Lambsdorff, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Mulder, Nicholson of Winterbourne, Resetarits, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Clark, Goudin, Knapman, Krupa, Lundgren, Pęk, Tomczak, Wise

NI: Bobošíková

PPE-DE: Cabrnoch, Cederschiöld, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Gutiérrez-Cortines, Hökmark, Ibrisagic, Ouzký, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil

Atturas: 13

ALDE: Newton Dunn, Toia

IND/DEM: Bonde, Coûteaux

NI: Borghezio

PPE-DE: Hennicot-Schoepges, Reul, Zvěřina

PSE: Hasse Ferreira, Wynn

UEN: Bielan, Kamiński

Verts/ALE: Schlyter

Balsojuma labojumi

Pret

Lars Wohlin

26.   RC B6-0284/2006 — Taivāna

Rezolūcija

Par: 66

ALDE: Attwooll, Beaupuy, Harkin, Kułakowski, Lynne, Maaten, Matsakis, Mulder

IND/DEM: Belder, Krupa, Sinnott

NI: Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Bauer, Bowis, Brepoels, Caspary, Chichester, Chmielewski, Daul, Deß, Duka-Zólyomi, Fontaine, Fraga Estévez, Gaľa, Gauzès, Gomolka, Grossetête, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kratsa-Tsagaropoulou, Lulling, Mann Thomas, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Ouzký, Panayotopoulos-Cassiotou, Pleštinská, Posselt, Purvis, Roithová, Samaras, Sommer, Sonik, Sudre, Tannock, Trakatellis, Vatanen, Vlasák, Wieland, Záborská, Zaleski

PSE: Casaca, Gill, Pinior, Sakalas

UEN: Libicki

Verts/ALE: Breyer, Kusstatscher, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Pret: 21

GUE/NGL: Kohlíček, Pflüger, Sjöstedt, Strož, Triantaphyllides

PPE-DE: Deva

PSE: Ayala Sender, Bono, Bourzai, Ettl, Evans Robert, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Honeyball, Howitt, Martínez Martínez, Medina Ortega, Roure, Sánchez Presedo, Scheele

Atturas: 1

IND/DEM: Coûteaux

---

PIEŅEMTIE TEKSTI

P6_TA(2006)0215

Budžeta grozījuma Nr. 2/2006 projekts

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Savienības 2006. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2006 projektu, III iedaļa — Komisija (8513/2006 — C6-0127/2006 — 2006/2098(BUD))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, it īpaši tā 272. panta 4. punkta priekšpēdējo daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, it īpaši tā 272. panta 4. punkta priekšpēdējo daļu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, it īpaši tā 177. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, it īpaši tā 177. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un it īpaši tās 37. un 38. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un it īpaši tās 37. un 38. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2006. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgā variantā pieņēma 2005. gada 15. decembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2006. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgā variantā pieņēma 2005. gada 15. decembrī (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2006. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2006 provizorisko projektu, ko Komisija iesniedza 2006. gada 12. aprīlī (SEK(2006)0490), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2006. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2006 provizorisko projektu, ko Komisija iesniedza 2006. gada 12. aprīlī (SEK(2006)0490),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 2/2006 projektu, ko Padome sagatavoja 2006. gada 21. aprīlī (8513/2006 — C6-0127/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 2/2006 projektu, ko Padome sagatavoja 2006. gada 21. aprīlī (8513/2006 — C6-0127/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 69. pantu un IV pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 69. pantu un IV pielikumu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0181/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0181/2006),

| A. | tā kā provizoriskā budžeta grozījumu projekta Nr. 2/2006 mērķis ir 2006. gada budžetā pārnest 2005. gada budžeta izpildes pārpalikumu euro 2 410 miljonu apmērā; |
| --- | --- |

A.

tā kā provizoriskā budžeta grozījumu projekta Nr. 2/2006 mērķis ir 2006. gada budžetā pārnest 2005. gada budžeta izpildes pārpalikumu euro 2 410 miljonu apmērā;

| B. | tā kā šis pārpalikums ir radies no lielākiem ieņēmumiem euro 1 292 miljonu apmērā un mazākiem izdevumiem euro 1 077 miljonu apmērā; |
| --- | --- |

B.

tā kā šis pārpalikums ir radies no lielākiem ieņēmumiem euro 1 292 miljonu apmērā un mazākiem izdevumiem euro 1 077 miljonu apmērā;

| C. | tā kā salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem maksājumu apropriāciju nepilnīgs izlietojums ir samazinājies līdz aptuveni 1 % no budžeta, proti, no ES 2005. gada budžeta kopapjoma euro 105 684 048 940 apmērā neizlietoja tikai euro 1 077 miljonus; |
| --- | --- |

C.

tā kā salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem maksājumu apropriāciju nepilnīgs izlietojums ir samazinājies līdz aptuveni 1 % no budžeta, proti, no ES 2005. gada budžeta kopapjoma euro 105 684 048 940 apmērā neizlietoja tikai euro 1 077 miljonus;

| D. | tā kā lauksaimniecības jomā neizmantotā summa sasniedza euro 157 miljonus, vai 0,3 % no euro 48 510 miljoniem; struktūrfondu jomā neizlietoja euro 58 miljonus (0,2 %) no kopējās summas euro 32 641 miljoniem; ārējo darījumu jomā šī summa sasniedza euro 181 miljonus (3,5 %) no kopējā finansējuma euro 5 171 miljoniem; pārvaldības jomā tā bija euro 66 miljoni (1,0 %) no euro 6 292 miljonu kopsummas, un saistībā ar pirmspievienošanās stratēģiju neizmantotā summa sasniedza euro 463 miljonus (13,5 %) no euro 3 428 miljonu kopsummas; |
| --- | --- |

D.

tā kā lauksaimniecības jomā neizmantotā summa sasniedza euro 157 miljonus, vai 0,3 % no euro 48 510 miljoniem; struktūrfondu jomā neizlietoja euro 58 miljonus (0,2 %) no kopējās summas euro 32 641 miljoniem; ārējo darījumu jomā šī summa sasniedza euro 181 miljonus (3,5 %) no kopējā finansējuma euro 5 171 miljoniem; pārvaldības jomā tā bija euro 66 miljoni (1,0 %) no euro 6 292 miljonu kopsummas, un saistībā ar pirmspievienošanās stratēģiju neizmantotā summa sasniedza euro 463 miljonus (13,5 %) no euro 3 428 miljonu kopsummas;

| E. | tā kā salīdzinājumā ar 2004. gadu ievērojami ir uzlabojusies līdzekļu apgūšana struktūrfondu (2004. gadā no budžeta kopsummas euro 34 451 miljoniem neizmantoja euro 232 miljonus vai 0,7 %) un iekšpolitikas jomā (2004. gadā no kopsummas euro 7 432 miljoniem neizmantoja euro 50 miljonus vai 0,7 %); |
| --- | --- |

E.

tā kā salīdzinājumā ar 2004. gadu ievērojami ir uzlabojusies līdzekļu apgūšana struktūrfondu (2004. gadā no budžeta kopsummas euro 34 451 miljoniem neizmantoja euro 232 miljonus vai 0,7 %) un iekšpolitikas jomā (2004. gadā no kopsummas euro 7 432 miljoniem neizmantoja euro 50 miljonus vai 0,7 %);

| F. | tā kā iespējams uzlabot situāciju, it īpaši ārējo darījumu jomā, kur 2005. gadā neiztērēja euro 181 miljonus, kas veido 3,5 % no visa finansējuma, kā arī saistībā ar pirmspievienošanās stratēģiju, kur neizmantotā summa, salīdzinājumā ar 2004. gadu ir pat sasniegusi euro 463 miljonus vai 13,5 % no sākotnēji ieplānotā finansējuma, |
| --- | --- |

F.

tā kā iespējams uzlabot situāciju, it īpaši ārējo darījumu jomā, kur 2005. gadā neiztērēja euro 181 miljonus, kas veido 3,5 % no visa finansējuma, kā arī saistībā ar pirmspievienošanās stratēģiju, kur neizmantotā summa, salīdzinājumā ar 2004. gadu ir pat sasniegusi euro 463 miljonus vai 13,5 % no sākotnēji ieplānotā finansējuma,

| 1. | atzinīgi vērtē pēdējo gadu laikā panākto pozitīvo virzību budžeta izpildē; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē pēdējo gadu laikā panākto pozitīvo virzību budžeta izpildē;

| 2. | aicina Komisiju tupināt centienus budžeta pilnīgas izpildes nodrošināšanā, jo tam būs vēl lielāka nozīme, ņemot vērā ierobežotos līdzekļus, kuri būs pieejami saskaņā ar jauno finanšu plānu 2007.-2013. gadam; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju tupināt centienus budžeta pilnīgas izpildes nodrošināšanā, jo tam būs vēl lielāka nozīme, ņemot vērā ierobežotos līdzekļus, kuri būs pieejami saskaņā ar jauno finanšu plānu 2007.-2013. gadam;

| 3. | nolemj pieņemt Padomes budžeta grozījuma projektu bez grozījumiem; |
| --- | --- |

3.

nolemj pieņemt Padomes budžeta grozījuma projektu bez grozījumiem;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(2)  OV L 78, 15.3.2006.

(3)  OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp. Nolīgumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2005/708/EK (OV L 269, 14.10.2005., 24. lpp.).

P6_TA(2006)0216

Sagatavošana piekrišanas procedūrai par Kopienas stratēģijas pamatnostādnēm no 2007. līdz 2013. gadam

Eiropas Parlamenta rezolūcija par sagatavošanu piekrišanas procedūrai par Kopienas stratēģijas pamatnostādnēm no 2007. līdz 2013. gadam (Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā) (2006/2086(INI)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas Paziņojumu “Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā — Kopienas stratēģijas pamatnostādnes no 2007. līdz 2013. gadam ”(KOM(2005)0299), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Paziņojumu “Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā — Kopienas stratēģijas pamatnostādnes no 2007. līdz 2013. gadam ”(KOM(2005)0299),

| — | ņemot vērā Padomes regulas priekšlikuma 23. un 24. pantu, kurā ir iekļauti Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas sociālā fonda un Kohēzijas fonda vispārīgie noteikumi, kā arī ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 6. jūlija rezolūciju attiecībā uz šo priekšlikumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes regulas priekšlikuma 23. un 24. pantu, kurā ir iekļauti Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas sociālā fonda un Kohēzijas fonda vispārīgie noteikumi, kā arī ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 6. jūlija rezolūciju attiecībā uz šo priekšlikumu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes regulas priekšlikumu par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, kā arī ņemot vērā Parlamenta nostāju šajā jautājumā, kas ir pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 6. jūlijā (2); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes regulas priekšlikumu par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, kā arī ņemot vērā Parlamenta nostāju šajā jautājumā, kas ir pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 6. jūlijā (2);

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes regulas priekšlikumu par Kohēzijas fonda izveidošanu, kā arī ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 6. jūlija rezolūciju šajā jautājumā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes regulas priekšlikumu par Kohēzijas fonda izveidošanu, kā arī ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 6. jūlija rezolūciju šajā jautājumā (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes regulas priekšlikumu par Eiropas Sociālo fondu, kā arī ņemot vērā Parlamenta nostāju šajā jautājumā, kas ir pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 6. jūlijā (4); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes regulas priekšlikumu par Eiropas Sociālo fondu, kā arī ņemot vērā Parlamenta nostāju šajā jautājumā, kas ir pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 6. jūlijā (4);

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes regulas priekšlikumu par savstarpējas saites izveidošanu Eiropā attiecībā uz pārrobežu sadarbību, kā arī ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 6. jūlija normatīvo rezolūciju šajā jautājumā (5); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes regulas priekšlikumu par savstarpējas saites izveidošanu Eiropā attiecībā uz pārrobežu sadarbību, kā arī ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 6. jūlija normatīvo rezolūciju šajā jautājumā (5);

| — | ņemot vērā EK līguma 158. un 161. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 158. un 161. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropadomes izdarītos secinājumus, kuras notika 2000. gada 23. un 24. martā Lisabonā, 2001. gada 15. un 16. jūnijā Gēteborgā un 2005. gada 22. un 23. martā Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes izdarītos secinājumus, kuras notika 2000. gada 23. un 24. martā Lisabonā, 2001. gada 15. un 16. jūnijā Gēteborgā un 2005. gada 22. un 23. martā Briselē,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu gada sakumā notikušajai Eiropadomei “Sadarbība izaugsmes un darbavietu attīstībai — Jauns posms Lisabonas stratēģijā ”(KOM(2005)0024), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu gada sakumā notikušajai Eiropadomei “Sadarbība izaugsmes un darbavietu attīstībai — Jauns posms Lisabonas stratēģijā ”(KOM(2005)0024),

| — | ņemot vērā “Integrētās pamatnostādnes attiecībā uz izaugsmi un darbavietām (2005.-2008. g.) ”(KOM(2005)0141), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā “Integrētās pamatnostādnes attiecībā uz izaugsmi un darbavietām (2005.-2008. g.) ”(KOM(2005)0141),

| — | ņemot vērā Komisijas Paziņojumu “Trešais progresa ziņojums par kohēziju — jauna partnerība izaugsmei, darbavietu izveidei un kohēzijai ”(KOM(2005)0192), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Paziņojumu “Trešais progresa ziņojums par kohēziju — jauna partnerība izaugsmei, darbavietu izveidei un kohēzijai ”(KOM(2005)0192),

| — | ņemot vērā 2005. gada 15. un 16. decembra Briseles Eiropadomes secinājumus par finanšu plānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 15. un 16. decembra Briseles Eiropadomes secinājumus par finanšu plānu,

| — | ņemot vērā pieņemto Eiropas hartu, kas attiecas uz mazajiem uzņēmumiem un kura tika pieņemta 2000. gada 19. un 20. jūnija Eiropadomē, kura notika Santa Maria Da Feira, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pieņemto Eiropas hartu, kas attiecas uz mazajiem uzņēmumiem un kura tika pieņemta 2000. gada 19. un 20. jūnija Eiropadomē, kura notika Santa Maria Da Feira,

| — | ņemot vērā tā 2003. gada 13. marta rezolūciju par integrētu pieeju dzimumu līdztiesības īstenošanai Eiropas Parlamentā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2003. gada 13. marta rezolūciju par integrētu pieeju dzimumu līdztiesības īstenošanai Eiropas Parlamentā (6),

| — | ņemot vērā Kopienas pamatstratēģiju sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšanai (2001.-2005.) (KOM(2000)0335); Komisijas darba programmas 2001., 2002., 2003., 2004. un 2005. gadam (KOM(2001)0119, KOM(2001)0773, KOM(2003)0047, SEK(2004)0911 un SEK(2005)1044) un Komisijas gada ziņojumus par sieviešu un vīriešu iespēju vienlīdzību Eiropas Savienībā, 2000., 2001., 2002., 2003., 2004. un 2005. gads (KOM(2001)0179, KOM(2002)0258, KOM(2003)0098, KOM(2004)0115 un KOM(2005)0044), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kopienas pamatstratēģiju sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšanai (2001.-2005.) (KOM(2000)0335); Komisijas darba programmas 2001., 2002., 2003., 2004. un 2005. gadam (KOM(2001)0119, KOM(2001)0773, KOM(2003)0047, SEK(2004)0911 un SEK(2005)1044) un Komisijas gada ziņojumus par sieviešu un vīriešu iespēju vienlīdzību Eiropas Savienībā, 2000., 2001., 2002., 2003., 2004. un 2005. gads (KOM(2001)0179, KOM(2002)0258, KOM(2003)0098, KOM(2004)0115 un KOM(2005)0044),

| — | ņemot vērā tā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A6-0175/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A6-0175/2006),

| A. | tā kā kohēzijas politikas pamatnostādnes ir svarīga daļa ES politikā, kuras mērķis ir risināt globālas problēmas; |
| --- | --- |

A.

tā kā kohēzijas politikas pamatnostādnes ir svarīga daļa ES politikā, kuras mērķis ir risināt globālas problēmas;

| B. | tā kā kohēzijas politikas uzdevumi pēc ES paplašināšanas, pievienojoties10 (vēlāk — 12) valstīm, ir ieguvuši pavisam citu kvalitāti; |
| --- | --- |

B.

tā kā kohēzijas politikas uzdevumi pēc ES paplašināšanas, pievienojoties10 (vēlāk — 12) valstīm, ir ieguvuši pavisam citu kvalitāti;

| C. | turklāt izskaidro, ka darba uz regulām un direktīvām turpināšana ievērojami sarežģī sociālo partneru, nevalstisko organizāciju, pašvaldību un reģionu iesaistīšanu programmas veidošanā, tomēr Parlaments grib padarīt šo procesu intensīvāku; |
| --- | --- |

C.

turklāt izskaidro, ka darba uz regulām un direktīvām turpināšana ievērojami sarežģī sociālo partneru, nevalstisko organizāciju, pašvaldību un reģionu iesaistīšanu programmas veidošanā, tomēr Parlaments grib padarīt šo procesu intensīvāku;

| D. | tā kā iedzīvotāju skaita samazināšanās process noteiktos Eiropas reģionos prasa jaunu ekonomikas un sociālās attīstības stratēģiju izstrādāšanu, lai novērstu iedzīvotāju skaita samazināšanās briesmas lauku apvidos; |
| --- | --- |

D.

tā kā iedzīvotāju skaita samazināšanās process noteiktos Eiropas reģionos prasa jaunu ekonomikas un sociālās attīstības stratēģiju izstrādāšanu, lai novērstu iedzīvotāju skaita samazināšanās briesmas lauku apvidos;

| E. | tā kā struktūrpolitikas mērķis turpmākajam programmas periodam no 2007. gada līdz 2013. gadam ir nodrošināt labāku tās stratēģisko pamatu, lai izvairītos no situācijas, ka konkrēti šīs programmas pasākumi būtu savstarpēji pretrunīgi; |
| --- | --- |

E.

tā kā struktūrpolitikas mērķis turpmākajam programmas periodam no 2007. gada līdz 2013. gadam ir nodrošināt labāku tās stratēģisko pamatu, lai izvairītos no situācijas, ka konkrēti šīs programmas pasākumi būtu savstarpēji pretrunīgi;

| F. | tā kā, attīstot struktūrpolitiku, lielākā mērā jāuzsver pilsētu izaugsmes dimensija, lai no vienas puses vēl vairāk ņemtu vērā lielo industriālo centru izšķirošo nozīmi ES konkurētspējas palielināšanā, kā arī, no otras puses, varētu labāk risināt lielpilsētām raksturīgās problēmas, piemēram, nabadzību un sociālo izstumtību, kas vērojama arī vidēja lieluma un mazpilsētas; |
| --- | --- |

F.

tā kā, attīstot struktūrpolitiku, lielākā mērā jāuzsver pilsētu izaugsmes dimensija, lai no vienas puses vēl vairāk ņemtu vērā lielo industriālo centru izšķirošo nozīmi ES konkurētspējas palielināšanā, kā arī, no otras puses, varētu labāk risināt lielpilsētām raksturīgās problēmas, piemēram, nabadzību un sociālo izstumtību, kas vērojama arī vidēja lieluma un mazpilsētas;

| G. | tā kā pilsētas teritorijas un tās aptverošie lauku apvidi jāvērtē kā integrēta ekonomikas telpa, kas veido daļu no reģionālas vides, un tā kā tām ir vajadzīga integrētāka un simbiozi veicinošāka attīstības stratēģija, lai paātrinātu reģionālās konkurētspējas attīstību; |
| --- | --- |

G.

tā kā pilsētas teritorijas un tās aptverošie lauku apvidi jāvērtē kā integrēta ekonomikas telpa, kas veido daļu no reģionālas vides, un tā kā tām ir vajadzīga integrētāka un simbiozi veicinošāka attīstības stratēģija, lai paātrinātu reģionālās konkurētspējas attīstību;

| H. | tā kā saskaņā ar Lisabonas stratēģiju nedrīkst vājināt sociālo, ekonomikas un teritoriālo kohēziju; |
| --- | --- |

H.

tā kā saskaņā ar Lisabonas stratēģiju nedrīkst vājināt sociālo, ekonomikas un teritoriālo kohēziju;

| I. | tā kā, ņemot vērā paplašināšanās rezultātā palielinājušas atšķirības attiecībā uz labklājības līmeni, struktūrpolitikas īstenošanai paredzētie līdzekļi ir ļoti nelieli un tādēļ to izmantošanai vēl lielākā mērā jākoncentrējas uz noturīgām attīstības koncepcijām un nepieciešamākajiem un efektīvākajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā, ņemot vērā paplašināšanās rezultātā palielinājušas atšķirības attiecībā uz labklājības līmeni, struktūrpolitikas īstenošanai paredzētie līdzekļi ir ļoti nelieli un tādēļ to izmantošanai vēl lielākā mērā jākoncentrējas uz noturīgām attīstības koncepcijām un nepieciešamākajiem un efektīvākajiem pasākumiem;

| J. | atzinīgi vērtē to, ka kohēzijas politika un reģionālā politika tiek īstenotas vienoti; |
| --- | --- |

J.

atzinīgi vērtē to, ka kohēzijas politika un reģionālā politika tiek īstenotas vienoti;

| K. | norāda, cik liela nozīme ir atšķirību samazināšanai, no vienas puses, starp dalībvalstīm un, no otras puses, — starp atsevišķiem ES reģioniem; |
| --- | --- |

K.

norāda, cik liela nozīme ir atšķirību samazināšanai, no vienas puses, starp dalībvalstīm un, no otras puses, — starp atsevišķiem ES reģioniem;

| L. | tā kā sadarbība teritoriālā līmenī ir svarīga kohēzijas politikas īstenošanas daļa, un tā jānodrošina ar pienācīgiem finanšu līdzekļiem, kā arī jāiekļauj kopējā stratēģiskajā plānošanā; |
| --- | --- |

L.

tā kā sadarbība teritoriālā līmenī ir svarīga kohēzijas politikas īstenošanas daļa, un tā jānodrošina ar pienācīgiem finanšu līdzekļiem, kā arī jāiekļauj kopējā stratēģiskajā plānošanā;

| 1. | uzsver, ka Komisijas priekšlikums par stratēģijas pamatnostādnēm nosaka Kopienas prioritātes attiecībā uz līdzsvarotas, harmoniskas un noturīgas attīstības veicināšanu un tādējādi cenšas panākt Lisabonas un Gēteborgas programmas mērķus; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka Komisijas priekšlikums par stratēģijas pamatnostādnēm nosaka Kopienas prioritātes attiecībā uz līdzsvarotas, harmoniskas un noturīgas attīstības veicināšanu un tādējādi cenšas panākt Lisabonas un Gēteborgas programmas mērķus;

| 2. | tomēr uzvērti norāda uz to, ka turpmāk īstenojamai kohēzijas politikai jādod ieguldījums, lai risinātu sakarā ar Eiropas Savienības iepriekšējo paplašināšanos radušās problēmas, veicinot atšķirību likvidēšanu starp atsevišķiem reģioniem, kā arī sabiedrības veidošanos, kurā ir izskauts bezdarbs, nodrošināta iespēju vienlīdzība, integrācija un sociālā kohēzija; |
| --- | --- |

2.

tomēr uzvērti norāda uz to, ka turpmāk īstenojamai kohēzijas politikai jādod ieguldījums, lai risinātu sakarā ar Eiropas Savienības iepriekšējo paplašināšanos radušās problēmas, veicinot atšķirību likvidēšanu starp atsevišķiem reģioniem, kā arī sabiedrības veidošanos, kurā ir izskauts bezdarbs, nodrošināta iespēju vienlīdzība, integrācija un sociālā kohēzija;

| 3. | uzskata, ka, nosakot stratēģiskās pamatnostādnes, nedrīkst ierobežot regulas, kas reglamentē atsevišķu fondu darbību, ar to starpniecību jāizskaidro Eiropas Savienības stratēģiskās prioritātes, un šajā sakarā norāda, ka reģioniem jāpiešķir pietiekama rīcības brīvība, lai reģionos vajadzības varētu apmierināt tiem atbilstošākā veidā; tā kā ir ļoti daudz veidu un iespēju, lai veiksmīgi panāktu ilgtspējīgu attīstību, jo īpaši tad, ja reģionālā un vietējā līmeņa apvienību pieredze attiecībā uz pašu attīstības potenciālu tiek pilnībā iekļauta reģionālajās stratēģijās; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka, nosakot stratēģiskās pamatnostādnes, nedrīkst ierobežot regulas, kas reglamentē atsevišķu fondu darbību, ar to starpniecību jāizskaidro Eiropas Savienības stratēģiskās prioritātes, un šajā sakarā norāda, ka reģioniem jāpiešķir pietiekama rīcības brīvība, lai reģionos vajadzības varētu apmierināt tiem atbilstošākā veidā; tā kā ir ļoti daudz veidu un iespēju, lai veiksmīgi panāktu ilgtspējīgu attīstību, jo īpaši tad, ja reģionālā un vietējā līmeņa apvienību pieredze attiecībā uz pašu attīstības potenciālu tiek pilnībā iekļauta reģionālajās stratēģijās;

| 4. | turklāt norāda, ka rūpnieciskajos reģionos, lauku apvidu reģionos, pilsētās un pilsētu apvidos, reģionos, kur ir ļoti neliels iedzīvotāju blīvums, ļoti nomaļos reģionos, kā arī salu teritorijās, kalnu apvidos un pierobežu reģionos vajadzības ir ļoti atšķirīgas; |
| --- | --- |

4.

turklāt norāda, ka rūpnieciskajos reģionos, lauku apvidu reģionos, pilsētās un pilsētu apvidos, reģionos, kur ir ļoti neliels iedzīvotāju blīvums, ļoti nomaļos reģionos, kā arī salu teritorijās, kalnu apvidos un pierobežu reģionos vajadzības ir ļoti atšķirīgas;

| 5. | vienlaicīgi pieprasa, lai reģioni, kuri ir nelabvēlīgā situācijā, jo tos iedzīvotāji pamet vai tiem raksturīga pārāk liela iedzīvotāju novecošana, vai arī tie atrodas grūti pieejamos apvidos, saņemtu palīdzību un impulsus to saimnieciskajai un sociālajai attīstībai; |
| --- | --- |

5.

vienlaicīgi pieprasa, lai reģioni, kuri ir nelabvēlīgā situācijā, jo tos iedzīvotāji pamet vai tiem raksturīga pārāk liela iedzīvotāju novecošana, vai arī tie atrodas grūti pieejamos apvidos, saņemtu palīdzību un impulsus to saimnieciskajai un sociālajai attīstībai;

| 6. | tomēr uzsver, ka Lisabonas stratēģijas īstenošana, pirmām kārtām, ir dalībvalstu uzdevumus un ka, īstenojot kohēzijas politiku, jāņem vērā Lisabonas un Gēteborgas programmu mērķi, un tiem jākļūst par noteicošo faktoru to īstenošanā, izmantojot valstu un reģionālās attīstības programmas; |
| --- | --- |

6.

tomēr uzsver, ka Lisabonas stratēģijas īstenošana, pirmām kārtām, ir dalībvalstu uzdevumus un ka, īstenojot kohēzijas politiku, jāņem vērā Lisabonas un Gēteborgas programmu mērķi, un tiem jākļūst par noteicošo faktoru to īstenošanā, izmantojot valstu un reģionālās attīstības programmas;

| 7. | atzinīgi vērtē to, ka ir apstiprinājusies savstarpējās saiknes esamība starp nodarbinātības palielināšanos un ražošanas pieaugumus, un norāda, ka tas galvenokārt liecina par to, ka jārada pastāvīgas un augstas kvalitātes darba vietas; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē to, ka ir apstiprinājusies savstarpējās saiknes esamība starp nodarbinātības palielināšanos un ražošanas pieaugumus, un norāda, ka tas galvenokārt liecina par to, ka jārada pastāvīgas un augstas kvalitātes darba vietas;

| 8. | uzskata, ka ir nepieciešams ierobežotos finanšu līdzekļus izmantot sapratīgi, efektīvi un koncentrētā veidā, lai panāktu vislielāko pievienoto vērtību Eiropas līmenī, tā vietā, lai darbotos, vadoties pēc principa, saskaņā ar kuru līdzekļi tiek sadalīti nenozīmīgos finansējumos; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka ir nepieciešams ierobežotos finanšu līdzekļus izmantot sapratīgi, efektīvi un koncentrētā veidā, lai panāktu vislielāko pievienoto vērtību Eiropas līmenī, tā vietā, lai darbotos, vadoties pēc principa, saskaņā ar kuru līdzekļi tiek sadalīti nenozīmīgos finansējumos;

| 9. | vēlreiz uzsver, cik svarīga ir visu iesaistīto pušu sadarbība un prasa, lai šādu sadarbību nepārprotami paredzētu regulās un pamatnostādnēs un tādējādi atbalstītu pilsoniskās sabiedrības stiprināšanu; |
| --- | --- |

9.

vēlreiz uzsver, cik svarīga ir visu iesaistīto pušu sadarbība un prasa, lai šādu sadarbību nepārprotami paredzētu regulās un pamatnostādnēs un tādējādi atbalstītu pilsoniskās sabiedrības stiprināšanu;

| 10. | aicina Komisiju enerģiski atbalstīt publiskā un privātā sektora sadarbību kā finansēšanas metodi, kas ļautu izvairīties no atšķirīgas attieksmes pret atsevišķām dalībvalstīm; turklāt noteikti atbalsta iespējas, kas ir paredzētas JESSICA, JEREMIE un JASPERS programmā; atbalsta Komisijas priekšlikumu par sadarbību ar Eiropas Investīciju banku, finansējot pasākumus, kas ir saistīti ar kohēzijas politikas īstenošanu; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju enerģiski atbalstīt publiskā un privātā sektora sadarbību kā finansēšanas metodi, kas ļautu izvairīties no atšķirīgas attieksmes pret atsevišķām dalībvalstīm; turklāt noteikti atbalsta iespējas, kas ir paredzētas JESSICA, JEREMIE un JASPERS programmā; atbalsta Komisijas priekšlikumu par sadarbību ar Eiropas Investīciju banku, finansējot pasākumus, kas ir saistīti ar kohēzijas politikas īstenošanu;

| 11. | uzsver, ka ir svarīgi pieņemt noteikumus publiskā un privātā sektora partnerības veidošanai un vienkāršot programmu pārvaldības un kontroles procedūras, lai padarītu iespējamu un nodrošinātu šo programmu ātru īstenošanu; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka ir svarīgi pieņemt noteikumus publiskā un privātā sektora partnerības veidošanai un vienkāršot programmu pārvaldības un kontroles procedūras, lai padarītu iespējamu un nodrošinātu šo programmu ātru īstenošanu;

| 12. | uzsver, ka ir ļoti svarīgi, lai reģionu ieinteresētās puses savstarpēji apmainītos ar informāciju un metodēm, kas sevi ir attaisnojušas un kuras tika apkopotas un izstrādātas iepriekšējo programmu īstenošanas gaitā, lai izmantotu tās turpmāko programmu grafika plānošanā; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka ir ļoti svarīgi, lai reģionu ieinteresētās puses savstarpēji apmainītos ar informāciju un metodēm, kas sevi ir attaisnojušas un kuras tika apkopotas un izstrādātas iepriekšējo programmu īstenošanas gaitā, lai izmantotu tās turpmāko programmu grafika plānošanā;

| 13. | atzinīgi vērtē to, ka pamatnostādnes koncentrējas uz trīs prioritātēm un īpaši prasa attiecībā uz šīm trim prioritātēm pievērst aktīvu uzmanību vīriešu un sieviešu iespēju vienlīdzībai; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē to, ka pamatnostādnes koncentrējas uz trīs prioritātēm un īpaši prasa attiecībā uz šīm trim prioritātēm pievērst aktīvu uzmanību vīriešu un sieviešu iespēju vienlīdzībai;

Eiropas Savienības un tās reģionu pievilcīguma stiprināšana no ieguldītāju un darbaspēka viedokļa

| 14. | atbalsta lēmumu par noturīgas transporta infrastruktūras radīšanu, kas aptver arī dzelzceļa infrastruktūras un vietējo sabiedrisko transportu personu pārvadāšanai, kā arī jūras transportu, nodrošinot piekļuvi šiem transporta līdzekļiem; prasa pieņemt atbalstošus pasākumus, lai padarītu optimālāku satiksmes pārvaldību, ņemot vērā ielu satiksmes drošību; uzskata, ka būtiski ir pilnveidot satiksmes tīklu visā Eiropā, lai pilnībā varētu izmantot iespējas, ko rada iekšējais tirgus; |
| --- | --- |

14.

atbalsta lēmumu par noturīgas transporta infrastruktūras radīšanu, kas aptver arī dzelzceļa infrastruktūras un vietējo sabiedrisko transportu personu pārvadāšanai, kā arī jūras transportu, nodrošinot piekļuvi šiem transporta līdzekļiem; prasa pieņemt atbalstošus pasākumus, lai padarītu optimālāku satiksmes pārvaldību, ņemot vērā ielu satiksmes drošību; uzskata, ka būtiski ir pilnveidot satiksmes tīklu visā Eiropā, lai pilnībā varētu izmantot iespējas, ko rada iekšējais tirgus;

| 15. | prasa, lai stratēģiskajās pamatnostādnēs un novērtēšanas procesā, kas izriet no šīm pamatnostādnēm, skaidri tiktu pieprasīts un atzīts princips un prakse par pieejamību invalīdiem; |
| --- | --- |

15.

prasa, lai stratēģiskajās pamatnostādnēs un novērtēšanas procesā, kas izriet no šīm pamatnostādnēm, skaidri tiktu pieprasīts un atzīts princips un prakse par pieejamību invalīdiem;

| 16. | uzskata, ka jāattīsta transporta infrastruktūras, it īpaši teritorijās pie bijušajām ES ārējām robežām ar jaunajām dalībvalstīm un starp dalībvalstīm, kurās tas vēl nav noticis attiecīgā mērā; šajā sakarā atsaucas uz īpašām reģionālām problēmām un prasa inteliģentu un ilgtspējīgu satiksmes koncepciju īstenošanu; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka jāattīsta transporta infrastruktūras, it īpaši teritorijās pie bijušajām ES ārējām robežām ar jaunajām dalībvalstīm un starp dalībvalstīm, kurās tas vēl nav noticis attiecīgā mērā; šajā sakarā atsaucas uz īpašām reģionālām problēmām un prasa inteliģentu un ilgtspējīgu satiksmes koncepciju īstenošanu;

| 17. | prasa īpaši vērst uzmanību uz to, ka pakārtotas nozīmes ceļu tīklu attīstīšana jāiekļauj Kopienas stratēģiskajās pamatnostādnēs, jo reģionālo ceļu būvniecības veicināšana var būt nozīmīga darbaspēka mobilitātes palielināšanā un tādējādi nodrošināt pieejamību nodarbinātības iespējām; |
| --- | --- |

17.

prasa īpaši vērst uzmanību uz to, ka pakārtotas nozīmes ceļu tīklu attīstīšana jāiekļauj Kopienas stratēģiskajās pamatnostādnēs, jo reģionālo ceļu būvniecības veicināšana var būt nozīmīga darbaspēka mobilitātes palielināšanā un tādējādi nodrošināt pieejamību nodarbinātības iespējām;

| 18. | uzsver, ka ilgtspējīga attīstība visās dalībvalstīs nozīmē vidi reglamentējošu tiesību aktu ievērošanu ūdens, atkritumu, gaisa, vides aizsardzības un bioloģiskās daudzveidības jomās un aicina dabas resursus, it īpaši ūdeni, izmantot tā, lai to varētu darīt ilgstoši; turklāt aicina, lai īpaši tiktu atbalstīta tādu prioritāšu īstenošana vides jomā kā programma Natura 2000, pamatdirektīva par ūdeni un dabas katastrofu noturīga novēršana; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka ilgtspējīga attīstība visās dalībvalstīs nozīmē vidi reglamentējošu tiesību aktu ievērošanu ūdens, atkritumu, gaisa, vides aizsardzības un bioloģiskās daudzveidības jomās un aicina dabas resursus, it īpaši ūdeni, izmantot tā, lai to varētu darīt ilgstoši; turklāt aicina, lai īpaši tiktu atbalstīta tādu prioritāšu īstenošana vides jomā kā programma Natura 2000, pamatdirektīva par ūdeni un dabas katastrofu noturīga novēršana;

| 19. | turklāt uzskata, ka jāapsver nelieli ar infrastruktūru saistīti projekti visās jomās, un nepārprotami atbalsta ieguldījumus papildu tīklu izveidošanai vienlaicīgi ar galvenajiem saziņas tīkliem; |
| --- | --- |

19.

turklāt uzskata, ka jāapsver nelieli ar infrastruktūru saistīti projekti visās jomās, un nepārprotami atbalsta ieguldījumus papildu tīklu izveidošanai vienlaicīgi ar galvenajiem saziņas tīkliem;

| 20. | īpaši atbalsta fondu starpniecības izmantošanas iespēju noturīgas enerģētikas politikas īstenošanā un it īpaši atzinīgi vērtē visu atjaunīgo enerģijas avotu izmantošanu elektrības un siltuma ražošanai un dzesēšanas un transporta jomās; aicina atbalstīt energotaupību un enerģijas efektīvu izmantošanu; uzsver tādas enerģijas ražošanas svarīgumu un plašās iespējas, iegūstot un izmantojot enerģiju no atjaunīgajiem avotiem, it īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem paredzēto enerģiju, kā arī enerģijas efektivitāti palielinošo tehnoloģiju nozīmi, kas it īpaši veicina vietējā līmeņa un reģionālās attīstības iespējas; |
| --- | --- |

20.

īpaši atbalsta fondu starpniecības izmantošanas iespēju noturīgas enerģētikas politikas īstenošanā un it īpaši atzinīgi vērtē visu atjaunīgo enerģijas avotu izmantošanu elektrības un siltuma ražošanai un dzesēšanas un transporta jomās; aicina atbalstīt energotaupību un enerģijas efektīvu izmantošanu; uzsver tādas enerģijas ražošanas svarīgumu un plašās iespējas, iegūstot un izmantojot enerģiju no atjaunīgajiem avotiem, it īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem paredzēto enerģiju, kā arī enerģijas efektivitāti palielinošo tehnoloģiju nozīmi, kas it īpaši veicina vietējā līmeņa un reģionālās attīstības iespējas;

| 21. | šajā sakarā norāda, ka ir nepieciešams izmantot integrētu pilsētu un pilsētvides attīstību, lai panāktu lielāku enerģijas efektivitāti; uzskata, ka šajā sakarā it īpaši svarīga ir tādu ieguldījumu veikšana, kas uzlabo enerģijas izmantošanas efektivitāti daudzdzīvokļu mājās jaunajās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

21.

šajā sakarā norāda, ka ir nepieciešams izmantot integrētu pilsētu un pilsētvides attīstību, lai panāktu lielāku enerģijas efektivitāti; uzskata, ka šajā sakarā it īpaši svarīga ir tādu ieguldījumu veikšana, kas uzlabo enerģijas izmantošanas efektivitāti daudzdzīvokļu mājās jaunajās dalībvalstīs;

| 22. | konstatē, ka arī enerģijas patērēšana dzīvokļos ir saistīta ar siltumnīcefekta gāzu radīšanu, tā kā arī šajā jomā jāpieliek pūles, lai sasniegtu Kioto protokolā noteiktos mērķus un veicinātu pilsētu ilgtspējīgas attīstības procesu, un šajā sakarā atgādina arī par Parlamenta nostājām un rezolūcijām, kuras tas pieņēma 2005. gada 6. jūlijā saistībā ar struktūrfondu reformu; |
| --- | --- |

22.

konstatē, ka arī enerģijas patērēšana dzīvokļos ir saistīta ar siltumnīcefekta gāzu radīšanu, tā kā arī šajā jomā jāpieliek pūles, lai sasniegtu Kioto protokolā noteiktos mērķus un veicinātu pilsētu ilgtspējīgas attīstības procesu, un šajā sakarā atgādina arī par Parlamenta nostājām un rezolūcijām, kuras tas pieņēma 2005. gada 6. jūlijā saistībā ar struktūrfondu reformu;

| 23. | prasa nostiprināt pilsētu ilgtspējīgu attīstību un īpašo saikni starp pilsētām un tām apkārt esošajām teritorijām, ņemot vērā jau esošo sadarbību; turklāt atbalsta stratēģiju īstenošanu, kuru mērķis ir papildu attīstība visos līmeņos; |
| --- | --- |

23.

prasa nostiprināt pilsētu ilgtspējīgu attīstību un īpašo saikni starp pilsētām un tām apkārt esošajām teritorijām, ņemot vērā jau esošo sadarbību; turklāt atbalsta stratēģiju īstenošanu, kuru mērķis ir papildu attīstība visos līmeņos;

| 24. | norāda, ka it īpaši lauku apvidos, nostiprinot atjaunojamo izejvielu izmantošanu enerģētikas un materiālu jomā, tiek radītas lielas izredzes labklājības attīstībai un ka, nostiprinot ilgtspējīgas struktūras, arī lauksaimniecības attīstībai tiek radītas lielas izredzes; |
| --- | --- |

24.

norāda, ka it īpaši lauku apvidos, nostiprinot atjaunojamo izejvielu izmantošanu enerģētikas un materiālu jomā, tiek radītas lielas izredzes labklājības attīstībai un ka, nostiprinot ilgtspējīgas struktūras, arī lauksaimniecības attīstībai tiek radītas lielas izredzes;

Zināšanu un uz izaugsmi orientētu jauninājumu veicināšana

| 25. | atzinīgi vērtē īpašo koncentrēšanos uz pētniecības un attīstības tēmu, it īpaši augstu tehnoloģiju klasteru, novatorisku rūpniecības reģionu un informācijas un saziņas tehnoloģiju mazo un vidējo uzņēmumu atbalstīšanu; tomēr uzsver, ka ir nepieciešams samazināt acīmredzamās atšķirības tehnoloģiju jomā gan reģionos un to starpā, gan arī dalībvalstīs un to starpā, nostiprinot tehnoloģiskās sadarbības tīklus; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē īpašo koncentrēšanos uz pētniecības un attīstības tēmu, it īpaši augstu tehnoloģiju klasteru, novatorisku rūpniecības reģionu un informācijas un saziņas tehnoloģiju mazo un vidējo uzņēmumu atbalstīšanu; tomēr uzsver, ka ir nepieciešams samazināt acīmredzamās atšķirības tehnoloģiju jomā gan reģionos un to starpā, gan arī dalībvalstīs un to starpā, nostiprinot tehnoloģiskās sadarbības tīklus;

| 26. | no vienas puses, prasa, lai jauninājumus veicinošus pasākumus un ieguldījumus neierobežotu, attiecinot tos tikai uz tehniskiem jauninājumiem, bet arī uz visu veidu jauninājumiem, kas dod ieguldījumu uzņēmumu saimnieciskajā un sociālajā modernizēšanā, un no otras puses, — lai tiktu pieliktas īpašas pūles mazo un vismazāko uzņēmumu jauninājumu potenciāla attīstīšanai, it īpaši tradicionālajās tautsaimniecības jomās; |
| --- | --- |

26.

no vienas puses, prasa, lai jauninājumus veicinošus pasākumus un ieguldījumus neierobežotu, attiecinot tos tikai uz tehniskiem jauninājumiem, bet arī uz visu veidu jauninājumiem, kas dod ieguldījumu uzņēmumu saimnieciskajā un sociālajā modernizēšanā, un no otras puses, — lai tiktu pieliktas īpašas pūles mazo un vismazāko uzņēmumu jauninājumu potenciāla attīstīšanai, it īpaši tradicionālajās tautsaimniecības jomās;

| 27. | aicina Komisiju īpašu nozīmi piešķirt informācijas un komunikāciju tehnoloģiju veicināšanai un to visaptverošai pieejamībai iedzīvotāju vidū, jo tām ir īpaša sociāla, teritoriāla un kultūras ietekme; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju īpašu nozīmi piešķirt informācijas un komunikāciju tehnoloģiju veicināšanai un to visaptverošai pieejamībai iedzīvotāju vidū, jo tām ir īpaša sociāla, teritoriāla un kultūras ietekme;

| 28. | norāda uz ciešo saistību starp pētniecību un attīstību un apmācību, aicina Komisiju piešķirt līdzfinansējumu integrētiem projektiem ar fondu starpniecību, izmantojot vienkāršus un pārredzamus līdzekļus, piemēram, piešķirot kopīgu finansējumu universitāšu un uzņēmumu sadarbībai un tādējādi padarot to pievilcīgāku privātu ieguldījumu piesaistīšanai; aicina dalībvalstis šā mērķa īstenošanai izmantot tādus instrumentus kā riska fondus un neliela apjoma kredītus; |
| --- | --- |

28.

norāda uz ciešo saistību starp pētniecību un attīstību un apmācību, aicina Komisiju piešķirt līdzfinansējumu integrētiem projektiem ar fondu starpniecību, izmantojot vienkāršus un pārredzamus līdzekļus, piemēram, piešķirot kopīgu finansējumu universitāšu un uzņēmumu sadarbībai un tādējādi padarot to pievilcīgāku privātu ieguldījumu piesaistīšanai; aicina dalībvalstis šā mērķa īstenošanai izmantot tādus instrumentus kā riska fondus un neliela apjoma kredītus;

| 29. | norāda, cik liela nozīme ir ierosinātajiem uzlabojumiem attiecībā uz piekļuvi finansējumam, atbalstot pētniecību, jauninājumus un uzņēmējdarbību, jaunu uzņēmumu dibināšanu un esošo uzņēmumu paplašināšanu Eiropā; |
| --- | --- |

29.

norāda, cik liela nozīme ir ierosinātajiem uzlabojumiem attiecībā uz piekļuvi finansējumam, atbalstot pētniecību, jauninājumus un uzņēmējdarbību, jaunu uzņēmumu dibināšanu un esošo uzņēmumu paplašināšanu Eiropā;

| 30. | atkārto prasību, ka visi reģioni var īstenot publiskā un privātā sektora sadarbības projektus pētniecības un attīstības jomā un informācijas un saziņas tehnoloģiju jomā, ievērojot vienus un tos pašus nosacījumus, un tādējādi dot ieguldījumu, lai samazinātu trūkumus tehnoloģiju jomā; |
| --- | --- |

30.

atkārto prasību, ka visi reģioni var īstenot publiskā un privātā sektora sadarbības projektus pētniecības un attīstības jomā un informācijas un saziņas tehnoloģiju jomā, ievērojot vienus un tos pašus nosacījumus, un tādējādi dot ieguldījumu, lai samazinātu trūkumus tehnoloģiju jomā;

| 31. | norāda, ka, attīstot informācijas sabiedrību, nedrīkst atstāt novārtā lauku apvidus; |
| --- | --- |

31.

norāda, ka, attīstot informācijas sabiedrību, nedrīkst atstāt novārtā lauku apvidus;

| 32. | atbalsta pamatprincipu, saskaņā ar kuru jāattīsta pakalpojumi, kas ir paredzēti uzņēmumiem; uzskata, ka informatīvi, konsultējoši un papildu pasākumi, ko īsteno savstarpēji saistītas uzņēmumu organizācijas, it īpaši, atbalstot mazos un vismazākos uzņēmumus, kā arī amatnieku uzņēmumus, ir nepieciešams priekšnoteikums, lai šie uzņēmumi varētu īstenot kohēzijas politikas mērķus; tādēļ prasa, lai šo pasākumu veicināšanu reģionālajā līmenī uzskatītu par prioritāti; |
| --- | --- |

32.

atbalsta pamatprincipu, saskaņā ar kuru jāattīsta pakalpojumi, kas ir paredzēti uzņēmumiem; uzskata, ka informatīvi, konsultējoši un papildu pasākumi, ko īsteno savstarpēji saistītas uzņēmumu organizācijas, it īpaši, atbalstot mazos un vismazākos uzņēmumus, kā arī amatnieku uzņēmumus, ir nepieciešams priekšnoteikums, lai šie uzņēmumi varētu īstenot kohēzijas politikas mērķus; tādēļ prasa, lai šo pasākumu veicināšanu reģionālajā līmenī uzskatītu par prioritāti;

| 33. | aicina reģionus attīstīt to kapacitāti pētniecības un jauninājumu jomā, nodrošinot papildināmību un sinerģiju starp 7. pamatprogrammu, konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammu un struktūrfondiem un Kohēzijas fondu; |
| --- | --- |

33.

aicina reģionus attīstīt to kapacitāti pētniecības un jauninājumu jomā, nodrošinot papildināmību un sinerģiju starp 7. pamatprogrammu, konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammu un struktūrfondiem un Kohēzijas fondu;

Vairāk un labākas darba vietas

| 34. | uzsver, cik svarīgi ir ieguldījumi cilvēku kapitālā, it īpaši ņemot vērā demogrāfiskās pārmaiņas, kas paredzamas mūsu sabiedrībā turpmākajos gados, un galvenās uzmanības pievēršana pilnīgai ieceļotāju integrēšanai; |
| --- | --- |

34.

uzsver, cik svarīgi ir ieguldījumi cilvēku kapitālā, it īpaši ņemot vērā demogrāfiskās pārmaiņas, kas paredzamas mūsu sabiedrībā turpmākajos gados, un galvenās uzmanības pievēršana pilnīgai ieceļotāju integrēšanai;

| 35. | prasa, lai Eiropas Sociālais fonds atbalsta dalībvalstu tādas politikas īstenošanu, kas atbilst integrētajam pamatnostādnēm un ieteikumiem saistībā ar Eiropas nodarbinātības stratēģiju, kā arī svarīgiem Kopienas mērķiem sociālās integrācijas, nediskriminēšanas, līdztiesības veicināšanas un vispārējās un profesionālās izglītības jomā; |
| --- | --- |

35.

prasa, lai Eiropas Sociālais fonds atbalsta dalībvalstu tādas politikas īstenošanu, kas atbilst integrētajam pamatnostādnēm un ieteikumiem saistībā ar Eiropas nodarbinātības stratēģiju, kā arī svarīgiem Kopienas mērķiem sociālās integrācijas, nediskriminēšanas, līdztiesības veicināšanas un vispārējās un profesionālās izglītības jomā;

| 36. | aicina pieņemt papildu un atbalstošus pasākumus, ar kuru palīdzību cenšas novērst to cilvēku grupu sociālo izstumtību, kas atrodas nelabvēlīgā situācijā, iekļaujot tos atbalsta pasākumos, kuru mērķis ir palielināt nodarbinātības iespējas; |
| --- | --- |

36.

aicina pieņemt papildu un atbalstošus pasākumus, ar kuru palīdzību cenšas novērst to cilvēku grupu sociālo izstumtību, kas atrodas nelabvēlīgā situācijā, iekļaujot tos atbalsta pasākumos, kuru mērķis ir palielināt nodarbinātības iespējas;

| 37. | atzinīgi vērtē trīs būtiskākās nodarbinātības politikas pamatnostādņu tēmas un uzsver, ka ar tām nekādi nedrīkst saistīties darbinieku situācijas pasliktināšanās; |
| --- | --- |

37.

atzinīgi vērtē trīs būtiskākās nodarbinātības politikas pamatnostādņu tēmas un uzsver, ka ar tām nekādi nedrīkst saistīties darbinieku situācijas pasliktināšanās;

| 38. | aicina Komisiju konkrētāk paskaidrot, ko tā saprot ar jēdzienu par “nodarbinātības politiku, kas pamatojas uz dzīves ciklu”; pamatojas uz to, ka projekti jāparedz jauniešu, sieviešu un vecāka gadagājuma darbinieku īpašai atbalstīšanai; |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju konkrētāk paskaidrot, ko tā saprot ar jēdzienu par “nodarbinātības politiku, kas pamatojas uz dzīves ciklu”; pamatojas uz to, ka projekti jāparedz jauniešu, sieviešu un vecāka gadagājuma darbinieku īpašai atbalstīšanai;

| 39. | atzinīgi vērtē Komisijas ierosmi veikt aktīvas politiskas darbības, it īpaši uzņēmējdarbības iniciatīvas jomā visos izglītības un tālākapmācības līmeņos; šajā sakarā prasa lielāku atbalstu mūžizglītības projektiem, kas attiecas gan uz izglītības infrastruktūru un personāla kvalifikācijas uzlabošanas atbalstu, gan arī jaunu iespēju atbalstīšanu jau skolas un pirmsskolas izglītībā; |
| --- | --- |

39.

atzinīgi vērtē Komisijas ierosmi veikt aktīvas politiskas darbības, it īpaši uzņēmējdarbības iniciatīvas jomā visos izglītības un tālākapmācības līmeņos; šajā sakarā prasa lielāku atbalstu mūžizglītības projektiem, kas attiecas gan uz izglītības infrastruktūru un personāla kvalifikācijas uzlabošanas atbalstu, gan arī jaunu iespēju atbalstīšanu jau skolas un pirmsskolas izglītībā;

| 40. | izskaidro, ka kvalificētus darbiniekus iegūst nevis tikai profesionālās izglītošanas rezultātā, bet pamats tam tiek ielikts jau bērnībā un pusaudža gados un tādēļ cer, ka tiks uzlabota piekļuve pirmsskolas iestādēm un skolu izglītībai; |
| --- | --- |

40.

izskaidro, ka kvalificētus darbiniekus iegūst nevis tikai profesionālās izglītošanas rezultātā, bet pamats tam tiek ielikts jau bērnībā un pusaudža gados un tādēļ cer, ka tiks uzlabota piekļuve pirmsskolas iestādēm un skolu izglītībai;

| 41. | sagaida, ka tālākapmācība un mūžizglītība tiks uzskatīta par ieguldījumu cilvēkresursos un tādēļ netiktu uzskatīta par atbalsta pasākumu, par kuru eventuāli jāinformē; atbalsta Komisijas ierosmi, kā tas iepriekš bija saistībā ar programmu EQUAL, uzlabot migrantu, tostarp arī patvēruma meklētāju, piekļuvi darba tirgum, piemēram, atzīstot šo personu iegūtās kvalifikācijas, kā arī ļaujot viņiem apgūt valodas; |
| --- | --- |

41.

sagaida, ka tālākapmācība un mūžizglītība tiks uzskatīta par ieguldījumu cilvēkresursos un tādēļ netiktu uzskatīta par atbalsta pasākumu, par kuru eventuāli jāinformē; atbalsta Komisijas ierosmi, kā tas iepriekš bija saistībā ar programmu EQUAL, uzlabot migrantu, tostarp arī patvēruma meklētāju, piekļuvi darba tirgum, piemēram, atzīstot šo personu iegūtās kvalifikācijas, kā arī ļaujot viņiem apgūt valodas;

| 42. | uzsver, ka ir nepieciešams lielākā mērā saskaņot pasākumus izglītības un apmācības jomā ar darba tirgus izvirzāmajām prasībām; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka ir nepieciešams lielākā mērā saskaņot pasākumus izglītības un apmācības jomā ar darba tirgus izvirzāmajām prasībām;

| 43. | aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstu savstarpējo sadarbību, jo īpaši cilvēku kapitāla attīstības jomā, un atbilstošā darīt zināmus visnovatoriskākos projektus kohēzijas politikā iesaistītajiem dalībniekiem. norāda, cik īpaša nozīme ir informācijas apmaiņai starp jaunajām un vecajām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

43.

aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstu savstarpējo sadarbību, jo īpaši cilvēku kapitāla attīstības jomā, un atbilstošā darīt zināmus visnovatoriskākos projektus kohēzijas politikā iesaistītajiem dalībniekiem. norāda, cik īpaša nozīme ir informācijas apmaiņai starp jaunajām un vecajām dalībvalstīm;

| 44. | atzinīgi vērtē iespēju izdarīt ieguldījumus veselības infrastruktūras jomā un veselības apdraudējumu novēršanā; |
| --- | --- |

44.

atzinīgi vērtē iespēju izdarīt ieguldījumus veselības infrastruktūras jomā un veselības apdraudējumu novēršanā;

| 45. | aicina Komisiju nodrošināt, ka stratēģiskajās pamatnostādnēs tiek iekļauti tikai tādi jautājumi, kurus var risināt, izmantojot ieguldījumus no struktūrfondiem; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju nodrošināt, ka stratēģiskajās pamatnostādnēs tiek iekļauti tikai tādi jautājumi, kurus var risināt, izmantojot ieguldījumus no struktūrfondiem;

| 46. | aicina Komisiju vispārējas kritēriju neievērošanas gadījumā, kas attiecas uz:






  — | ilgtspējīgu attīstību, |
| --- | --- | --- |

46.

aicina Komisiju vispārējas kritēriju neievērošanas gadījumā, kas attiecas uz:

—

ilgtspējīgu attīstību,

| — | integrētu pieeju dzimumu līdztiesības īstenošanai, |
| --- | --- |

—

integrētu pieeju dzimumu līdztiesības īstenošanai,

| — | Līguma 13. pantā paredzētajām tiesībām (diskriminēšanas aizliegums invaliditātes, rases, dzimuma, reliģijas vai dzimumorientācijas dēļ), |
| --- | --- |

—

Līguma 13. pantā paredzētajām tiesībām (diskriminēšanas aizliegums invaliditātes, rases, dzimuma, reliģijas vai dzimumorientācijas dēļ),

| — | vides tiesībām, |
| --- | --- |

—

vides tiesībām,

pieprasīt uzlabojumus vai vajadzības gadījumā prasīt jau izmaksāto līdzekļu atmaksāšanu;

Kohēzijas politikas teritoriālais aspekts

| 47. | principiāli uzsver teritoriālās kohēzijas mērķa nozīmi, kas ir obligāts un neatdalāms ekonomikas un sociālās kohēzijas mērķa papildinājums; |
| --- | --- |

47.

principiāli uzsver teritoriālās kohēzijas mērķa nozīmi, kas ir obligāts un neatdalāms ekonomikas un sociālās kohēzijas mērķa papildinājums;

| 48. | atkārtoti prasa stiprināt pilsētvides veicināšanu; turklāt atbalsta reģionu rīcības brīvības nepieciešamību, izstrādājot projektus, jo sākoties atbalsta piešķiršanas periodam, vienmēr nevar paredzēt, tieši kurām pilsētvides teritorijām atbalsta piešķiršanas projektu īstenošanas gaitā būs nepieciešama palīdzība to projektiem; uzsver, cik svarīga nozīme ir pilsētu un tām apkārt esošo teritoriju visu iesaistīto pušu darbībai Eiropas Savienības reģionālās politikas mērķu īstenošanā, tostarp uzsverot to, ka tie ir Eiropas ekonomikas attīstības virzītājspēks; aicina dalībvalstis veicināt pārvaldību daudzos līmeņos, iesaistot pilsētas, to pilsētvides apvidus un lauku nomaļos rajonus gan katras valsts pamatplānu un darbības programmu izstrādāšanā, gan īstenošanā; |
| --- | --- |

48.

atkārtoti prasa stiprināt pilsētvides veicināšanu; turklāt atbalsta reģionu rīcības brīvības nepieciešamību, izstrādājot projektus, jo sākoties atbalsta piešķiršanas periodam, vienmēr nevar paredzēt, tieši kurām pilsētvides teritorijām atbalsta piešķiršanas projektu īstenošanas gaitā būs nepieciešama palīdzība to projektiem; uzsver, cik svarīga nozīme ir pilsētu un tām apkārt esošo teritoriju visu iesaistīto pušu darbībai Eiropas Savienības reģionālās politikas mērķu īstenošanā, tostarp uzsverot to, ka tie ir Eiropas ekonomikas attīstības virzītājspēks; aicina dalībvalstis veicināt pārvaldību daudzos līmeņos, iesaistot pilsētas, to pilsētvides apvidus un lauku nomaļos rajonus gan katras valsts pamatplānu un darbības programmu izstrādāšanā, gan īstenošanā;

| 49. | uzsver, ka ir nepieciešams atzīt Eiropā esošajiem tirgus dalībniekiem piemītošās atšķirības; konstatē, ka Eiropai ir raksturīga dažādu dzīvojamo apvidu struktūra, kuru veido gan lielas, gan vidējas pilsētas, gan arī mazpilsētas, turklāt lielākā Eiropas iedzīvotāju daļa dzīvo vidēja lieluma pilsētās un mazpilsētās; uzskata par būtisku, ka pasākumi pilsētu attīstībai netiek attiecināti tikai uz metropolēm un ka tiek ņemta vērā arī to pilsētu, mazpilsētu un ar tirgiem saistītu vietu nozīme, kas veido saikni ar dominējošiem industriālajiem centriem; |
| --- | --- |

49.

uzsver, ka ir nepieciešams atzīt Eiropā esošajiem tirgus dalībniekiem piemītošās atšķirības; konstatē, ka Eiropai ir raksturīga dažādu dzīvojamo apvidu struktūra, kuru veido gan lielas, gan vidējas pilsētas, gan arī mazpilsētas, turklāt lielākā Eiropas iedzīvotāju daļa dzīvo vidēja lieluma pilsētās un mazpilsētās; uzskata par būtisku, ka pasākumi pilsētu attīstībai netiek attiecināti tikai uz metropolēm un ka tiek ņemta vērā arī to pilsētu, mazpilsētu un ar tirgiem saistītu vietu nozīme, kas veido saikni ar dominējošiem industriālajiem centriem;

| 50. | apstiprina savu atbalstu pārrobežu sadarbībai, kas ir būtisks veids, kā panākt Eiropas integrāciju, un prasa cita starpā pienācīgi ņemt vērā tādas jomas kā kultūra, vide, pētniecība un attīstība un komunikāciju tehnoloģija, pieredzes apmaiņa administrāciju starpā, civilā aizsardzība un veselība, kas ir saistītas ar minēto sadarbību; |
| --- | --- |

50.

apstiprina savu atbalstu pārrobežu sadarbībai, kas ir būtisks veids, kā panākt Eiropas integrāciju, un prasa cita starpā pienācīgi ņemt vērā tādas jomas kā kultūra, vide, pētniecība un attīstība un komunikāciju tehnoloģija, pieredzes apmaiņa administrāciju starpā, civilā aizsardzība un veselība, kas ir saistītas ar minēto sadarbību;

| 51. | prasa, lai dalībvalstis savās darbības programmās ikreiz kā būtisku jautājumu apstiprinātu novatoriskus pasākumus un starpvalstu sadarbību; |
| --- | --- |

51.

prasa, lai dalībvalstis savās darbības programmās ikreiz kā būtisku jautājumu apstiprinātu novatoriskus pasākumus un starpvalstu sadarbību;

| 52. | prasa izstrādāt skaidrus un pārredzamus noteikumus un noteikt dalībvalstu atbildību gan attiecībā uz līdzekļu piešķīrumu, gan to tērēšanas kontroli, kas reglamentētu to līdzekļu tērēšanu, kas ir paredzēti kohēzijas politikas īstenošanai;
  *
  - * |
| --- | --- |

52.

prasa izstrādāt skaidrus un pārredzamus noteikumus un noteikt dalībvalstu atbildību gan attiecībā uz līdzekļu piešķīrumu, gan to tērēšanas kontroli, kas reglamentētu to līdzekļu tērēšanu, kas ir paredzēti kohēzijas politikas īstenošanai;

*

- *

| 53. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

53.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0277.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0279.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0278.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0281.

(5)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0280.

(6)  OV C 61 E, 10.3.2004., 384. lpp.

P6_TA(2006)0217

Attīstības un ekonomiskās sadarbības finansēšanas instruments ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par attīstības sadarbības un ekonomiskās sadarbības finansēšanas instrumenta izveidi (KOM(2004)0629 — C6-0128/2004 — 2004/0220(COD))

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0629) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0629) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 179. panta 1. punktu un 181.a panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0128/2004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 179. panta 1. punktu un 181.a panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0128/2004),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, 168. pantu un 35. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, 168. pantu un 35. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A6-0060/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A6-0060/2006),

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas otro ziņojumu un Ārlietu komitejas un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumus (A6-0109/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas otro ziņojumu un Ārlietu komitejas un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumus (A6-0109/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1-COD(2004)0220

Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 18. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006 par sadarbības attīstības jomā finansēšanas instrumenta izveidi

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un it īpaši tā
  179. panta 1. punktu
  ,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

lemjot atbilstoši Līguma 251. pantā paredzētajai procedūrai (1),

tā kā:

| (1) | Lai uzlabotu Kopienas ārējās palīdzības efektivitāti, ir plānota jauna
  procedūras
  struktūra, kas reglamentē palīdzības pasākumu plānošanu un sniegšanu. Padomes [...] Regula (EK) Nr. [...] paredz izveidot pirmspievienošanās instrumentu (IPA), kas ietver Kopienas palīdzību kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm (2). Eiropas Parlamenta un Padomes [...] Regula (EK) Nr. [...] izveido Eiropas kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumentu (ENPI) (3). Šī regula ir trešais
  procesuālais
  pamatinstruments, kas tieši atbalsta Eiropas ārpolitiku
  un jo īpaši sadarbības politiku attīstības jomā. |
| --- | --- |

(1)

Lai uzlabotu Kopienas ārējās palīdzības efektivitāti, ir plānota jauna
  procedūras
  struktūra, kas reglamentē palīdzības pasākumu plānošanu un sniegšanu. Padomes [...] Regula (EK) Nr. [...] paredz izveidot pirmspievienošanās instrumentu (IPA), kas ietver Kopienas palīdzību kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm (2). Eiropas Parlamenta un Padomes [...] Regula (EK) Nr. [...] izveido Eiropas kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumentu (ENPI) (3). Šī regula ir trešais
  procesuālais
  pamatinstruments, kas tieši atbalsta Eiropas ārpolitiku
  un jo īpaši sadarbības politiku attīstības jomā.

| (2) | Ierosinās priekšlikumu jaunam instrumentam, Regulai (EK) Nr. [...][...] par Kopienas palīdzību trešām valstīm demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai un aizsardzībai. |
| --- | --- |

(2)

Ierosinās priekšlikumu jaunam instrumentam, Regulai (EK) Nr. [...][...] par Kopienas palīdzību trešām valstīm demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai un aizsardzībai.

| (3) | Kopiena seko sadarbības

  politikai

  attīstības

  jomā
  , kas paredz mērķu sasniegšanu cīņā ar nabadzību, stabilai ekonomiskai un sociālai attīstībai, un jaunattīstības valstu saskaņotai un progresīvai integrācijai pasaules ekonomikā. |
| --- | --- |

(3)

Kopiena seko sadarbības

  politikai

  attīstības

  jomā
  , kas paredz mērķu sasniegšanu cīņā ar nabadzību, stabilai ekonomiskai un sociālai attīstībai, un jaunattīstības valstu saskaņotai un progresīvai integrācijai pasaules ekonomikā.

| (4) | Kopiena īsteno sadarbības politiku, kas sekmē ES un partnervalstu un reģionu uzņēmēju sadarbības, partnerattiecību un kopuzņēmumu attīstību un veicina dialogu starp attiecīgo nozaru politiskiem, ekonomiskiem un sociāliem partneriem. |
| --- | --- |

(4)

Kopiena īsteno sadarbības politiku, kas sekmē ES un partnervalstu un reģionu uzņēmēju sadarbības, partnerattiecību un kopuzņēmumu attīstību un veicina dialogu starp attiecīgo nozaru politiskiem, ekonomiskiem un sociāliem partneriem.

| (5) | Kopienas sadarbības politikas attīstības jomā un
  darbības starptautiskos forumos
  mērķis
  ir sasniegt
  ANO Ģenerālās Asamblejas 2000. gadā pieņemtos Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), jo īpaši
  panākt galējas nabadzības un bada izskaušanu, un
  sadarbības attīstības jomā
  galvenos mērķus un principus

  , ko Eiropas Savienība ir apstiprinājusi saistībā ar Apvienoto Nāciju Organizāciju un citām starptautiskām organizācijām, kas darbojas attīstības sadarbības jomā. |
| --- | --- |

(5)

Kopienas sadarbības politikas attīstības jomā un
  darbības starptautiskos forumos
  mērķis
  ir sasniegt
  ANO Ģenerālās Asamblejas 2000. gadā pieņemtos Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), jo īpaši
  panākt galējas nabadzības un bada izskaušanu, un
  sadarbības attīstības jomā
  galvenos mērķus un principus

  , ko Eiropas Savienība ir apstiprinājusi saistībā ar Apvienoto Nāciju Organizāciju un citām starptautiskām organizācijām, kas darbojas attīstības sadarbības jomā.

| (6) | Politiska vide, kas garantē
  mieru
  , cilvēktiesību, pamatbrīvību,
  dzimumu līdztiesības,
  demokrātijas principu un tiesiskuma

  ievērošanu
  , un pareizu valsts pārvaldi, ir ilgstošas attīstības sastāvdaļa. |
| --- | --- |

(6)

Politiska vide, kas garantē
  mieru
  , cilvēktiesību, pamatbrīvību,
  dzimumu līdztiesības,
  demokrātijas principu un tiesiskuma

  ievērošanu
  , un pareizu valsts pārvaldi, ir ilgstošas attīstības sastāvdaļa.

| (7) | Droša un stabila ekonomiskā politika ir attīstības priekšnosacījums. |
| --- | --- |

(7)

Droša un stabila ekonomiskā politika ir attīstības priekšnosacījums.

| (8) | Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kuri tiekas Padomē, Eiropas Parlamentā un Komisijā, 2005. gada 20. decembra kopīgais paziņojums par Eiropas Savienības attīstības politiku

   (4)

  — “Eiropas konsenss attīstības jomā ”un tā grozījumi
  nosaka Kopienas darbības pamatstruktūru attīstības jomā. |
| --- | --- |

(8)

Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kuri tiekas Padomē, Eiropas Parlamentā un Komisijā, 2005. gada 20. decembra kopīgais paziņojums par Eiropas Savienības attīstības politiku

   (4)

  — “Eiropas konsenss attīstības jomā ”un tā grozījumi
  nosaka Kopienas darbības pamatstruktūru attīstības jomā.

| (9) | Kopiena un tās dalībvalstis ir noslēgušas partnerattiecību un sadarbības līgumus, lai sniegtu nozīmīgu ieguldījumu partnervalstu ilgstošā attīstībā un to iedzīvotāju labklājībā. |
| --- | --- |

(9)

Kopiena un tās dalībvalstis ir noslēgušas partnerattiecību un sadarbības līgumus, lai sniegtu nozīmīgu ieguldījumu partnervalstu ilgstošā attīstībā un to iedzīvotāju labklājībā.

| (10) | Partnerattiecību un sadarbības nolīgumu

  īstenošanai būtu jāpamatojas
  uz tādu kopīgu un vispārēju vērtību ievērošanu un veicināšanu, kā cilvēktiesības, pamatbrīvības,
  laba pārvalde, demokratizācija

  un tiesiskums. |
| --- | --- |

(10)

Partnerattiecību un sadarbības nolīgumu

  īstenošanai būtu jāpamatojas
  uz tādu kopīgu un vispārēju vērtību ievērošanu un veicināšanu, kā cilvēktiesības, pamatbrīvības,
  laba pārvalde, demokratizācija

  un tiesiskums.

| (11) | Lai nodrošinātu palīdzības apjomu un konsekvenci, tajā pašā laikā samazinot partnervalstu izmaksas, īstenojot Kopienas politiku attīstības jomā, ir būtiski svarīgi
  palielināt palīdzības efektivitāti
  un panākt to, ka palīdzība ir papildinošāka un
  labāk saskaņota
  un ka palīdzības sniegšanas procedūras ir vienotas un saskaņotas gan Eiropas Savienībā, gan attiecībās ar citiem līdzekļu devējiem un sabiedrotajiem attīstības veicināšanā. |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu palīdzības apjomu un konsekvenci, tajā pašā laikā samazinot partnervalstu izmaksas, īstenojot Kopienas politiku attīstības jomā, ir būtiski svarīgi
  palielināt palīdzības efektivitāti
  un panākt to, ka palīdzība ir papildinošāka un
  labāk saskaņota
  un ka palīdzības sniegšanas procedūras ir vienotas un saskaņotas gan Eiropas Savienībā, gan attiecībās ar citiem līdzekļu devējiem un sabiedrotajiem attīstības veicināšanā.

| (12) | Būtiskākais mērķis ir īstenot diferencētu pieeju atkarībā no attīstības konteksta un vajadzībām, izstrādājot īpašas, partnervalstīm vai reģioniem pielāgotas programmas, pamatojoties uz to vajadzībām, stratēģijām, prioritātēm un līdzekļiem. |
| --- | --- |

(12)

Būtiskākais mērķis ir īstenot diferencētu pieeju atkarībā no attīstības konteksta un vajadzībām, izstrādājot īpašas, partnervalstīm vai reģioniem pielāgotas programmas, pamatojoties uz to vajadzībām, stratēģijām, prioritātēm un līdzekļiem.

| (13) | Partnervalstu iesaistīšanās attīstības stratēģiju piemērošanā ir attīstības politikas panākumu ķīla, un tādēļ jāveicina visplašākā iespējamā visu sabiedrības slāņu līdzdalība. Lai nodrošinātu efektivitāti un pārredzamību un sekmētu valstu līdzdalību, līdzekļu devēju sadarbības stratēģijas un to īstenošanas procedūras ir jāpielāgo partnervalstu stratēģijām un procedūrām. |
| --- | --- |

(13)

Partnervalstu iesaistīšanās attīstības stratēģiju piemērošanā ir attīstības politikas panākumu ķīla, un tādēļ jāveicina visplašākā iespējamā visu sabiedrības slāņu līdzdalība. Lai nodrošinātu efektivitāti un pārredzamību un sekmētu valstu līdzdalību, līdzekļu devēju sadarbības stratēģijas un to īstenošanas procedūras ir jāpielāgo partnervalstu stratēģijām un procedūrām.

| (14) | Kopienas ārpolitikai un iekšpolitikai
  ir jābūt saskaņotai ar tās sadarbības politikas mērķiem attīstības jomā
  . |
| --- | --- |

(14)

Kopienas ārpolitikai un iekšpolitikai
  ir jābūt saskaņotai ar tās sadarbības politikas mērķiem attīstības jomā
  .

| (15) | Komisija ir pieņēmusi divus paziņojumus par saikni starp steidzamo palīdzību, rekonstrukciju un attīstību (5) un par saikni starp steidzamo palīdzību, rekonstrukciju un attīstību — secinājumi (6), kam sekoja Eiropas Parlamenta rezolūcijas un Padomes secinājumi, kuros uzsvērta nepieciešamība nodrošināt efektīvu saikni starp

  humāno palīdzību un ilgtermiņa attīstības palīdzību
  . |
| --- | --- |

(15)

Komisija ir pieņēmusi divus paziņojumus par saikni starp steidzamo palīdzību, rekonstrukciju un attīstību (5) un par saikni starp steidzamo palīdzību, rekonstrukciju un attīstību — secinājumi (6), kam sekoja Eiropas Parlamenta rezolūcijas un Padomes secinājumi, kuros uzsvērta nepieciešamība nodrošināt efektīvu saikni starp

  humāno palīdzību un ilgtermiņa attīstības palīdzību
  .

| (16) | Atbalsta atsaiste

  ir atbalsta pievienotās vērtības un vietējās administratīvās jaudas palielināšanas pamatnosacījums. |
| --- | --- |

(16)

Atbalsta atsaiste

  ir atbalsta pievienotās vērtības un vietējās administratīvās jaudas palielināšanas pamatnosacījums.

| (17) | Šī regula nosaka finansējuma

  shēmu
  laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam, kas ir īpaša atsauce budžeta institūcijām 2006. gada 17. maija iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta iestādes budžeta disciplīnu un labu finanšu vadību (7) ikgadējās budžeta procedūras laikā, 37. punkta
  nozīmē
  . |
| --- | --- |

(17)

Šī regula nosaka finansējuma

  shēmu
  laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam, kas ir īpaša atsauce budžeta institūcijām 2006. gada 17. maija iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta iestādes budžeta disciplīnu un labu finanšu vadību (7) ikgadējās budžeta procedūras laikā, 37. punkta
  nozīmē
  .

| (18) | Tā
  kā ierosinātās rīcības mērķus — atbalstīt sadarbību attīstības jomā, ekonomisko sadarbību, finansiālo sadarbību, zinātnisko un tehnisko sadarbību un jebkāda cita veida sadarbību
  attīstības jomā
  ar
  jaunattīstības
  valstīm un reģioniem
  , kas aptver vairākas jaunattīstības valstis, kuras
  nav Kopienas dalībvalstis un nevar pretendēt uz Kopienas palīdzību saistībā ar IPA vai ENPI — dalībvalstis
  ne vienmēr
  var pietiekami labi īstenot un tādēļ tie rīcības apjoma dēļ
  dažkārt
  labāk īstenojami Kopienas līmenī. Tādēļ Kopiena var veikt Līguma 5. pantā nostiprinātajam subsidiaritātes principam atbilstošus pasākumus. Atbilstoši proporcionalitātes principam, kas noteikts minētajā pantā, regula nepārsniedz to, kas nepieciešams šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(18)

Tā
  kā ierosinātās rīcības mērķus — atbalstīt sadarbību attīstības jomā, ekonomisko sadarbību, finansiālo sadarbību, zinātnisko un tehnisko sadarbību un jebkāda cita veida sadarbību
  attīstības jomā
  ar
  jaunattīstības
  valstīm un reģioniem
  , kas aptver vairākas jaunattīstības valstis, kuras
  nav Kopienas dalībvalstis un nevar pretendēt uz Kopienas palīdzību saistībā ar IPA vai ENPI — dalībvalstis
  ne vienmēr
  var pietiekami labi īstenot un tādēļ tie rīcības apjoma dēļ
  dažkārt
  labāk īstenojami Kopienas līmenī. Tādēļ Kopiena var veikt Līguma 5. pantā nostiprinātajam subsidiaritātes principam atbilstošus pasākumus. Atbilstoši proporcionalitātes principam, kas noteikts minētajā pantā, regula nepārsniedz to, kas nepieciešams šo mērķu sasniegšanai.

| (19) | Šīs regulas dēļ ir jāatceļ

  vai jāpārskata

  šādas regulas:







  a) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1568/2003 (2003. gada 15. jūlijs) par atbalstu cīņā ar nabadzības izraisītajām slimībām (HIV/AIDS, malāriju un tuberkulozi) jaunattīstības valstīs (8), |
| --- | --- | --- |

(19)

Šīs regulas dēļ ir jāatceļ

  vai jāpārskata

  šādas regulas:

a)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1568/2003 (2003. gada 15. jūlijs) par atbalstu cīņā ar nabadzības izraisītajām slimībām (HIV/AIDS, malāriju un tuberkulozi) jaunattīstības valstīs (8),

| b) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1567/2003 (2003. gada 15. jūlijs) par atbalstu politikas izstrādei un pasākumiem attiecībā uz reproduktīvo un seksuālo veselību un ar to saistītām tiesībām jaunattīstības valstīs (9), |
| --- | --- |

b)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1567/2003 (2003. gada 15. jūlijs) par atbalstu politikas izstrādei un pasākumiem attiecībā uz reproduktīvo un seksuālo veselību un ar to saistītām tiesībām jaunattīstības valstīs (9),

| c) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2493/2000 (2000. gada 7. novembris) par pasākumiem, lai veicinātu vides aspekta pilnīgu iekļaušanu jaunattīstības valstu attīstības procesā (10), |
| --- | --- |

c)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2493/2000 (2000. gada 7. novembris) par pasākumiem, lai veicinātu vides aspekta pilnīgu iekļaušanu jaunattīstības valstu attīstības procesā (10),

| d) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2494/2000 (2000. gada 7. novembris) par pasākumiem, kas veicina tropu mežu un citu mežu saglabāšanu un ilgtspējīgu apsaimniekošanu jaunattīstības valstīs (11), |
| --- | --- |

d)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2494/2000 (2000. gada 7. novembris) par pasākumiem, kas veicina tropu mežu un citu mežu saglabāšanu un ilgtspējīgu apsaimniekošanu jaunattīstības valstīs (11),

| e) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 806/2004 (2004. gada 21. aprīlis) par dzimumu līdztiesības veicināšanu attīstības jomā īstenotajā sadarbībā
   (12), |
| --- | --- |

e)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 806/2004 (2004. gada 21. aprīlis) par dzimumu līdztiesības veicināšanu attīstības jomā īstenotajā sadarbībā
   (12),

| f) | Padomes Regula (EK) Nr. 1659/98 (1998. gada 17. jūlijs) par decentralizētu sadarbību (13), |
| --- | --- |

f)

Padomes Regula (EK) Nr. 1659/98 (1998. gada 17. jūlijs) par decentralizētu sadarbību (13),

| g) | Padomes Regula (EK) Nr. 1658/98 (1998. gada 17. jūlijs) par līdzfinansējuma darbībām, ko kopā ar Eiropas nevalstiskajām organizācijām (NVO) veic jomās, kurās ir ieinteresētas jaunattīstības valstis (14), |
| --- | --- |

g)

Padomes Regula (EK) Nr. 1658/98 (1998. gada 17. jūlijs) par līdzfinansējuma darbībām, ko kopā ar Eiropas nevalstiskajām organizācijām (NVO) veic jomās, kurās ir ieinteresētas jaunattīstības valstis (14),

| h) | Padomes Regula (EK) Nr. 1292/96 (1996. gada 27. jūnijs) par pārtikas atbalsta politiku, pārtikas atbalsta vadību un īpašiem pasākumiem pārtikas drošības atbalstam (15), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1726/2001 (2001. gada 23. jūlijs), ar ko groza 21. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1292/96 par pārtikas atbalsta politiku, pārtikas atbalsta vadību un īpašiem pasākumiem pārtikas drošības atbalstam (16), |
| --- | --- |

h)

Padomes Regula (EK) Nr. 1292/96 (1996. gada 27. jūnijs) par pārtikas atbalsta politiku, pārtikas atbalsta vadību un īpašiem pasākumiem pārtikas drošības atbalstam (15), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1726/2001 (2001. gada 23. jūlijs), ar ko groza 21. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1292/96 par pārtikas atbalsta politiku, pārtikas atbalsta vadību un īpašiem pasākumiem pārtikas drošības atbalstam (16),

| i) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1726/2000 (2000. gada 29. jūnijs) par sadarbību ar Dienvidāfriku attīstības jomā (17), |
| --- | --- |

i)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1726/2000 (2000. gada 29. jūnijs) par sadarbību ar Dienvidāfriku attīstības jomā (17),

| j) | Padomes Regula (EEK) Nr. 443/92 (1992. gada 25. februāris) par finansiālu un tehnisku palīdzību Āzijas un Latīņamerikas jaunattīstības valstīm un ekonomisku sadarbību ar tām (18), |
| --- | --- |

j)

Padomes Regula (EEK) Nr. 443/92 (1992. gada 25. februāris) par finansiālu un tehnisku palīdzību Āzijas un Latīņamerikas jaunattīstības valstīm un ekonomisku sadarbību ar tām (18),

| k) | Padomes Regula (EK) Nr. 2258/96 (1996. gada 22. novembris) par rehabilitācijas un atjaunošanas pasākumiem jaunattīstības valstīs (19), |
| --- | --- |

k)

Padomes Regula (EK) Nr. 2258/96 (1996. gada 22. novembris) par rehabilitācijas un atjaunošanas pasākumiem jaunattīstības valstīs (19),

| l) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2130/2001 (2001. gada 29. oktobra) par darbībām, lai atbalstītu personas, kas zaudējuši saikni ar dzimto zemi Āzijas un Latīņamerikas jaunattīstības valstīs
   (20)
  , |
| --- | --- |

l)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2130/2001 (2001. gada 29. oktobra) par darbībām, lai atbalstītu personas, kas zaudējuši saikni ar dzimto zemi Āzijas un Latīņamerikas jaunattīstības valstīs
   (20)
  ,

| m) | Padomes Regula (EK) Nr. 550/97 (1997. gada 24. marts) par operācijām, kas saistītas ar HIV/AIDS, jaunattīstības valstīs (21), |
| --- | --- |

m)

Padomes Regula (EK) Nr. 550/97 (1997. gada 24. marts) par operācijām, kas saistītas ar HIV/AIDS, jaunattīstības valstīs (21),

| n) | Padomes Regula (EK) Nr. 1484/97 (1997. gada 22. jūlijs) par atbalstu demogrāfijas politikas un programmu īstenošanā jaunattīstības valstīs (22)

  , kā arī |
| --- | --- |

n)

Padomes Regula (EK) Nr. 1484/97 (1997. gada 22. jūlijs) par atbalstu demogrāfijas politikas un programmu īstenošanā jaunattīstības valstīs (22)

  , kā arī

| o) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 266/2006 (2006. gada 15. februāris), ar ko ievieš papildu pasākumus Protokola par cukuru valstīs, kuras ietekmē ES cukura režīma reforma

   (23)

  , |
| --- | --- |

o)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 266/2006 (2006. gada 15. februāris), ar ko ievieš papildu pasākumus Protokola par cukuru valstīs, kuras ietekmē ES cukura režīma reforma

   (23)

  ,

| (20) | XXX |
| --- | --- |

(20)

XXX

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I SADAĻA

MĒRĶI UN PRINCIPI

1. pants

Vispārējais
  mērķis un darbības joma

(1)   Atbilstoši Līguma
  179. pantam
  Kopiena finansē pasākumus, kas paredzēti sadarbības atbalstam ar
  tām jaunattīstības
  valstīm
  , kas ir iekļautas Eiropas sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības atbalsta komitejas (ESAO/AAK) atbalsta saņēmēju saraksta I daļā,
  un reģioniem
  , kas sastāv no vairākām jaunattīstības valstīm,
  (še turpmāk “partnervalstis un reģioni”), kas nav Kopienas dalībvalstis vai ar Kopienu saistītas aizjūras zemes un teritorijas, kuras nevar pretendēt uz Kopienas palīdzību saistībā ar pirmspievienošanās instrumentu vai saistībā ar Eiropas Kaimiņattiecību un partnerattiecību
  instrumentu
  .

Šajā regulā reģions ir definēts kā ģeogrāfiska vienība, kas aptver vairākas jaunattīstības valstis.

(2)   Atbilstoši Līguma
  179. pantam

  ar Kopienas palīdzība atbalsta
  sadarbību attīstības

  jomā, ekonomisko sadarbību, finansiālo sadarbību, zinātnisko un tehnisko sadarbību un jebkuru citu sadarbības formu ar partnervalstīm un reģioniem, kā arī starptautiskus pasākumus, kuru mērķis ir veicināt
  3. punktā definēto Kopienas sadarbību attīstības jomā
  .

(3)
     
  Šādas sadarbības galvenais mērķis ir samazināt un, visbeidzot, izskaust nabadzību partnervalstīs un reģionos, rīkojoties saskaņā ar 2000. gadā ANO Ģenerālajā asamblejā pieņemto Tūkstošgades deklarāciju, un jo īpaši sasniegt TAM. Tajā ietilpst sadarbības pasākumi, kas:

| — | veicina stabilu jaunattīstības valstu ekonomisko, sociālo un vides attīstību, jo īpaši visvairāk atpalikušo valstu attīstību; |
| --- | --- |

—

veicina stabilu jaunattīstības valstu ekonomisko, sociālo un vides attīstību, jo īpaši visvairāk atpalikušo valstu attīstību;

| — | sekmē vienmērīgu un pakāpenisku šo valstu integrāciju pasaules ekonomikā; |
| --- | --- |

—

sekmē vienmērīgu un pakāpenisku šo valstu integrāciju pasaules ekonomikā;

| — | nostiprina un atbalsta demokrātiju un mieru, tiesiskumu, cilvēktiesības un pamatbrīvības, dzimumu līdztiesību un starptautisko tiesību principus, un; |
| --- | --- |

—

nostiprina un atbalsta demokrātiju un mieru, tiesiskumu, cilvēktiesības un pamatbrīvības, dzimumu līdztiesību un starptautisko tiesību principus, un;

| — | nostiprina Kopienas un partnervalstu attiecības. |
| --- | --- |

—

nostiprina Kopienas un partnervalstu attiecības.

(4)
     
  Šajā regulā paredzētā Kopienas sadarbība atbilst saistībām un mērķiem attīstības sadarbības jomā, ko ES ir apstiprinājusi saistībā ar Apvienoto Nāciju Organizāciju un citām starptautiskām organizācijām, kas darbojas attīstības sadarbības jomā.

(5)
     
  Līguma XX sadaļā paredzētā Kopienas attīstības politika nodrošina pamatstruktūru sadarbībai ar partnervalstīm un reģioniem. Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kas tikās Padomē, Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgais paziņojums par Eiropas Savienības politiku attīstības jomā “Eiropas Konsenss attīstības jomā ”un tā vēlākie grozījumi nodrošina pamatsistēmu, sniedz orientējošus norādījumus un norāda uz jomām, kurām jāpievērš uzmanība, kas palīdzēs īstenot šajā regulā paredzēto Kopienas sadarbību ar partnervalstīm un reģioniem.

(6)
     
  Saskaņā ar šo sadaļu finansētajiem pasākumiem ir jāatbilst (ESAO/AKK) noteiktajiem oficiālās attīstības palīdzības kritērijiem.

(7)
     
  Šajā regulā paredzēto Kopienas palīdzību neizmanto, lai finansētu:

| — | ieroču un munīcijas iegādi; |
| --- | --- |

—

ieroču un munīcijas iegādi;

| — | militārus izdevumus, kas nav saistīti ar mācībām, kuru mērķis ir cilvēktiesību ievērošanas veicināšana. |
| --- | --- |

—

militārus izdevumus, kas nav saistīti ar mācībām, kuru mērķis ir cilvēktiesību ievērošanas veicināšana.

(8)
     
  Pasākumu, uz kuriem attiecas Padomes Regula (EK) Nr. [...] [...] [par stabilitātes instrumentu]

   (24)

  un kuri ir tiesīgi pretendēt uz šī instrumenta finansējumu, nefinansē saskaņā ar šo regulu.

Neskarot vajadzību nodrošināt, ka sadarbība pēc krīzes pārvarēšanas turpinās līdz tiek panākti stabili, attīstībai piemēroti apstākļi, pasākumus, uz kuriem attiecas Padomes 1996. gada 20. jūnija Regula (EK) Nr. 1257/96 par humāno palīdzību

   (25)

  un kurus finansē saskaņā ar minēto regulu, nefinansē saskaņā ar šo regulu.

2. pants

Pamatprincipi

(1)
     
  Eiropas Savienība balstās uz tādām vērtībām kā miers un demokrātija, tiesiskums, laba pārvaldība un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana, un tā ar dialoga un sadarbības palīdzību cenšas panākt un nostiprināt partnervalstu un reģionu apņēmību ievērot šīs vērtības.

(2)
     
  Visiem pasākumiem, ko finansē saskaņā ar šo regulu, pirms to īstenošanas ir jāveic ietekmes uz attīstību novērtējums, tostarp jānovērtē to ietekme uz tādām jomām kā cilvēktiesības, vide, dzimumu līdztiesība, bērnu tiesības, kā arī ietekme uz citām mazāk aizsargātām un atstumtām iedzīvotāju grupām.

(3)
     
  Veicot saskaņā ar šo regulu finansējamo pasākumu atlasi, jāpiemēro diferencēta pieeja atkarībā no attīstības konteksta un vajadzībām, lai partnervalstīm vai reģioniem piedāvātu īpašu, katrai partnervalstij vai reģionam pielāgotu sadarbību, pamatojoties uz to vajadzībām, stratēģijām, prioritātēm un līdzekļiem.

Priekšroka ir jādod nabadzīgākajām partnervalstīm, jo īpaši vismazāk attīstītajām valstīm un visu partnervalstu nabadzīgākajai iedzīvotāju daļai.

(4)   Visos finansētajos pasākumos un visās sadarbības jomās, uz ko attiecas šī regula, Kopiena cenšas panākt dažādu ārējās rīcības jomu

  saskaņotību ar
  citām Kopienas politikām
  un tās sadarbības politiku attīstības jomā, kā to paredz Līguma 178. pants
  . Šo
  saskaņotību
  nodrošina, definējot politiku, veicot stratēģisko plānošanu, rīcības plānošanu un īstenošanu.

(5)   
  Kopiena un dalībvalstis saskaņo sadarbības politiku attīstības jomā. Komisija cenšas nodrošināt biežu un regulāru informācijas apmaiņu ar Eiropas Parlamentu un dalībvalstīm, kā arī citiem sabiedrotajiem attīstības veicināšanā, tostarp citiem līdzekļu devējiem, un veicina apmaiņu ar analīžu rezultātiem un kopīga plānošanas procesa un saskaņotu īstenošanas un ziņošanas mehānismu izmantošanu.

(6)   
  Saskaņā ar attiecīgu kompetenci Kopiena ar

  Komisijas

  starpniecību, kura

  apspriežas ar
  Eiropas Parlamentu un
  dalībvalstīm
  , sekmē daudzpusēju pieeju visai pasaulei aktuālajām problēmām un

  sadarbību ar daudzpusējām un reģionālām organizācijām un iestādēm, piemēram, starptautiskām finanšu iestādēm, ANO aģentūrām, fondiem un programmām un ar divpusējiem
  līdzekļu devējiem
  .

(7)   Kopienas sadarbība sekmē
  efektīvas sadarbības modalitātes un instrumentus, kas pielāgoti katras partnervalsts un reģiona apstākļiem, galveno uzmanību pievēršot uz plānošanu balstītām pieejām, budžeta atbalstu izmantojot īpašos un skaidri pamatotos gadījumos, kas pakļauti stingrai pārraudzībai un nosacītībai, kā arī paredzama atbalsta finansējuma nodrošināšanai un tādu valstu sistēmu izveidei un izmantošanai, kas ir balstītas uz TAM uzdevumiem un rādītājiem.

(8)
     
  Kopiena sekmē starptautiskiem labas prakses principiem atbilstošu un efektīvu sadarbību ar partnervalstīm un reģioniem. Tā ir balstīta uz šādiem principiem:

| a) | veicināt tādu attīstības procesu, ko vada partnervalsts un kurā aktīvi iesaistās vietējie iedzīvotāji. Kopiena aizvien vairāk pielāgos savu atbalstu partnervalstu attīstības stratēģijām, reformu politikai un procedūrām, kā arī dos priekšroku vietējiem speciālistiem un darbiniekiem; |
| --- | --- |

a)

veicināt tādu attīstības procesu, ko vada partnervalsts un kurā aktīvi iesaistās vietējie iedzīvotāji. Kopiena aizvien vairāk pielāgos savu atbalstu partnervalstu attīstības stratēģijām, reformu politikai un procedūrām, kā arī dos priekšroku vietējiem speciālistiem un darbiniekiem;

| b) | sniegt ieguldījumu atbildīguma, tostarp līdzekļu devēju un partnervalstu un reģionu atbildības savu parlamentu priekšā un partnervalstu un līdzekļu devēju savstarpēja atbildīguma nostiprināšanas procesā; |
| --- | --- |

b)

sniegt ieguldījumu atbildīguma, tostarp līdzekļu devēju un partnervalstu un reģionu atbildības savu parlamentu priekšā un partnervalstu un līdzekļu devēju savstarpēja atbildīguma nostiprināšanas procesā;

| c) | sekmēt iekļaujošu un līdzdarbību veicinošu pieeju attīstībai un visu sabiedrības daļu, sevišķi mazāk aizsargāto iedzīvotāju grupu plašu iesaistīšanos attīstības procesā un valstī notiekošajā dialogā; |
| --- | --- |

c)

sekmēt iekļaujošu un līdzdarbību veicinošu pieeju attīstībai un visu sabiedrības daļu, sevišķi mazāk aizsargāto iedzīvotāju grupu plašu iesaistīšanos attīstības procesā un valstī notiekošajā dialogā;

| d) | veicināt politikas un plānošanas ietekmes uzlabošanos, koordinējot un saskaņojot līdzekļu devēju darbību, lai samazinātu pārklāšanās un dublēšanās gadījumu skaitu, uzlabotu komplementaritāti un konsekvenci, kā arī atbalstītu līdzekļu devēju iniciatīvas un pasākumus, ko līdzekļu devēji veic, apspriežoties ar palīdzības saņēmējiem. Koordinācija notiek dalībvalstīs, izmantojot saskaņotas pamatnostādnes un koordinācijas un atbalsta efektivitātes paraugprakses principus. |
| --- | --- |

d)

veicināt politikas un plānošanas ietekmes uzlabošanos, koordinējot un saskaņojot līdzekļu devēju darbību, lai samazinātu pārklāšanās un dublēšanās gadījumu skaitu, uzlabotu komplementaritāti un konsekvenci, kā arī atbalstītu līdzekļu devēju iniciatīvas un pasākumus, ko līdzekļu devēji veic, apspriežoties ar palīdzības saņēmējiem. Koordinācija notiek dalībvalstīs, izmantojot saskaņotas pamatnostādnes un koordinācijas un atbalsta efektivitātes paraugprakses principus.

II SADAĻA

POLITIKAS IZSTRĀDE, PLĀNOŠANA UN LĪDZEKĻU PIEŠĶIRŠANA

3. pants

Politikas izstrādes,
  plānošanas un līdzekļu piešķiršanas pamatstruktūra

(1)   Pasākumu finansēšana tiek īstenota ar ģeogrāfisko programmu vai tematisko programmu palīdzību, vai piedaloties globālās iniciatīvās.

Ģeogrāfiska programma attiecas uz sadarbības rīcību visās piemērotās jomās ar partnervalstīm vai reģioniem, ko nosaka pēc ģeogrāfiskā pamata.

Tematiska programma aptver konkrētu darbības jomu, kurā ir ieinteresētas vairākas partnervalstis, kuras nenosaka pēc to ģeogrāfiskās atrašanās vietas, vai sadarbības pasākumus, kas attiecas uz dažādiem reģioniem vai partnervalstu grupām, vai uz starptautisku rīcību, kas nav paredzēta tikai kādai konkrētai ģeogrāfiskai teritorijai, tostarp daudzpusējas vai globālas
  iniciatīvas
  .

Globāla iniciatīva ir tāda partnerība un ar to saistīti pasākumi, kurai ir pozitīva ietekme uz vairāk nekā vienu pasaules reģionu un kuras gadījumā partneri vienojas par sasniedzamajiem mērķiem, piekrīt izveidot jaunu oficiālu vai neoficiālu organizāciju vai radīt jaunus produktus vai pakalpojumus un iegulda šajā darbībā līdzekļus.

Saskaņā ar 22. panta 2. punktā noteikto vadības procedūru
  Komisija
  apstiprina
  ģeogrāfiskās un tematiskās programmas,
  precizējot
  to ģeogrāfisko darbības jomu.

Komisija iesniedz priekšlikumu daudzgadu finanšu shēmai, piešķirot līdzekļus globālām tematiskām un reģionālām ģeogrāfiskām programmām. Daudzgadu finanšu shēmu pieņem saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru.

Izlietojuma mērķus nosaka likumdevēja iestāde, vadoties pēc tematiskām un reģionāli ģeogrāfiskām programmām, un tos ievēro, īstenojot programmas.

(2)
     
  Tematisko programmu, globālo iniciatīvu vai reģionāla vai kontinentāla mēroga ģeogrāfisko programmu politikas prioritātes nosaka ar atsevišķiem noteikumiem, kuri ir izstrādāti tieši plašai tematiskajai programmai un/vai globālajai iniciatīvai, vai reģionāla vai kontinentāla mēroga ģeogrāfiskajai programmai. Katrā noteikumā paredz sīki izstrādātu politiku, kas jāpiemēro attiecīgajai plašai tematiskajai programmai un/vai globālajai iniciatīvai vai ģeogrāfiskajai programmai. Visus noteikumus pieņem saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru
  .

(3)   Attiecībā uz ģeogrāfiskajām programmām Komisija
  pēc Eiropas Parlamenta apstiprinājuma un saskaņā ar 22. panta 2. punktā noteikto vadības procedūru pieņem
  stratēģijas dokumentus un daudzgadu orientējošās programmas katrai partnervalstij un reģionam atbilstoši 5. pantam un pieņem rīcības programmas katrai partnervalstij un reģionam atbilstoši 8. pantam.

Attiecībā uz tematiskajām programmām Komisija
  saskaņā ar 22. panta 2. punktā noteikto vadības procedūru pieņem
  tematiskās stratēģijas dokumentus atbilstoši 6. pantam un pieņem rīcības programmas atbilstoši 8. pantam.

Ārkārtas situācijas gadījumā Kopienas atbalsts var notikt arī īpašu pasākumu veidā, kas nav paredzēti stratēģijas dokumentos un daudzgadu indikatīvās programmās atbilstoši 9. pantam.
  Eiropas Parlaments un Padome nekavējoties jāinformē par īpašajiem pasākumiem, un šīs iestādes var pieprasīt šādu īpašu pasākumu atcelšanu, ja tās nav pārliecinātas par īpašo pasākumu pamatotību.

(4)   
  Izstrādājot

  ģeogrāfiskās

  programmas
  , Komisija nosaka
  finanšu līdzekļu

  paredzamo
  sadalījumu
  daudzgadu periodā

  katrai programmai
  sadarbības finansēšanai ar katru partnervalsti un reģionu.
  Šo

  sadalījumu

  saskaņo ar daudzgadu finanšu shēmā noteiktajiem kopējiem piešķīrumiem un nosaka, pielietojot standarta, objektīvus un pārredzamus kritērijus,
  kas balstīti uz
  partnervalstu
  un reģionu vajadzībām un rādītājiem,
  un, ņemot vērā to valstu vai reģionu konkrētās grūtības, kas atrodas krīzes vai konflikta situācijā, vai kas to tikko pārvarējušas.

4. pants

Politikas izstrādes noteikumi un daudzgadu finanšu shēma

(1)
     
  Regulas 3. pantā minētie tematisku programmu, globālu iniciatīvu vai ģeogrāfisku programmu politikas prioritāšu izstrādes noteikumi reģionālā vai kontinentālā mērogā attiecas tikai uz šīs regulas spēkā esamības laiku. Katrā noteikumā nosaka sīki izstrādātas politikas prioritātes, kas jāpiemēro attiecīgai programmai, vajadzības gadījumā ņemot vērā ar partnervalstīm un reģioniem noslēgtajos partnerības un sadarbības nolīgumos noteiktos principus un procedūras.

Visus stratēģijas dokumentus un daudzgadu programmas saskaņo ar attiecīgajā noteikumā paredzētām politikas prioritātēm.

Vajadzības gadījumā noteikumus pirms to spēkā esamības izbeigšanās pārskata

  ad hoc

  kārtībā.

(2)
     
  Daudzgadu finanšu shēmu sākotnēji nosaka četriem gadiem. Pirms šī termiņa beigām nosaka otro daudzgadu finanšu shēmu, pamatojoties uz termiņa vidusposma pārskatu un aptverot šīs regulas spēkā esamības atlikušo periodu.

Ikvienu daudzgadu finanšu shēmā noteikto piešķīrumu var palielināt vai samazināt ne vairāk kā par 5 %. Ikvienu piešķīruma palielinājumu vai samazinājumu par vairāk nekā 5 % apstiprina Eiropas Parlaments un Padome.

5. pants

Stratēģijas dokumenti un ģeogrāfisko programmu daudzgadējā plānošana

(1)   Stratēģijas dokumenti partnervalstīm un reģioniem ir izstrādāti tikai

  uz šīs regulas spēkā esamības laiku, lai

  nodrošinātu piemērotu struktūru
  sadarbībai
  starp Kopienu un attiecīgo partnervalsti vai reģionu. Tie
  atbilst politikas izstrādes noteikumiem un

  nodrošina pamatu daudzgadu indikatīvoprogrammu izstrādei.

Stratēģijas dokumentus pārskata termiņa vidusposmā vai vajadzības gadījumā ad hoc kārtībā,
  attiecīgā gadījumā
  piemērojot principus un procedūras, kas noteiktas ar partnervalstīm un reģioniem noslēgtajos partnerattiecību un sadarbības nolīgumos.
  Ad hoc pārskatu veic pēc Komisijas ierosinājuma vai pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes, vai attiecīgās valsts vai reģiona pieprasījuma. Demokrātijas, tiesiskuma, cilvēktiesību vai pamatbrīvību apdraudējuma gadījumos Eiropas Parlaments var pieprasīt pārskatīt stratēģijas dokumentus steidzamības kārtībā.

(2)   Stratēģijas dokumenti
  ir balstīti uz attiecīgās politikas izstrādes noteikumiem un faktiski

  balstās uz dialogu ar partnervalsti vai reģionu,
  procedūras sākuma stadijā

  iesaistot pilsonisko sabiedrību
  un reģionālās un pašvaldību iestādes
  , lai
  nodrošinātu
  , ka attiecīgā

  valsts

  vai reģions procesu pienācīgi pārvalda

  un ka process atbilst
  nacionālām
  un vietējām
  attīstības stratēģijām, it īpaši nabadzības samazināšanas stratēģijām.

(3)   Daudzgadu orientējošās programmas, pamatojoties uz stratēģijas dokumentiem, izstrādā katrai partnervalstij vai reģionam
  atbilstoši partnerattiecību pieejai un pamatojoties uz šo partneru priekšlikumiem. Ja vien politiskais dialogs nav ticis pārtraukts,
  tās
  faktiski
  ir vienošanās rezultāts ar partnervalstīm un reģioniem.
  Šādas programmas uzskata par pieņemtām tikai pēc tam, kad Eiropas Parlaments ir saņēmis informāciju un tam ir nodrošināta iespēja pilnībā apspriest šos priekšlikumus.

Daudzgadu indikatīvās programmas precizē prioritārās jomas, kas izvēlētas kopienas finansējumam, īpašos mērķus, gaidāmos rezultātus un sasniegumu rādītājus.

Programmās arī norāda orientējošo finansiālā piešķīruma apjomu, gan globālajai, gan prioritārajai jomai. Vajadzības gadījumā to var piešķirt pa daļām. Šiem pasākumiem jābūt atbilstošiem globāliem piešķīrumiem daudzgadu finanšu programmā.

Daudzgadu orientējošās programmas vajadzības gadījumā koriģē, ņemot vērā stratēģijas dokumentu ikvienu termiņa vidusposma vai ad hoc pārskatu.

Ārkārtas apstākļos daudzgadu orientējošo sadalījumu var palielināt vai samazināt,

  pamatojoties uz pārskatiem un saskaņā ar 4. pantu
  , it īpaši ņemot vērā īpašas vajadzības, piemēram, pēckrīzes situāciju vai ja rezultāts ir neparedzēts

  vai neapmierinošs
  .

(4)   Krīžu, pēckonflikta, kā arī demokrātijas, tiesiskuma, cilvēktiesību un pamatbrīvību apdraudējuma gadījumā, piemērojot īpašus ārkārtas pasākumus, var veikt valsts vai reģiona sadarbības stratēģijas pārskatīšanu ad hoc kārtībā.
  Ad hoc

  pārskatu veic pēc Komisijas ierosinājuma vai pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes, vai attiecīgās valsts vai reģiona pieprasījuma.

  Šādi pārskati valstij vai reģionam var piedāvāt stratēģijas projektu, lai sekmētu pāreju uz ilgstošu attīstību un sadarbību. Šī stratēģija nodrošina, ka šajā regulā paredzētie pasākumi atbilst

  un novērš dublēšanos ar

  citos Kopienas instrumentos

  noteiktiem pasākumiem
  , it īpaši
  Stabilitātes instrumentā
  un
  Regula (EK) Nr. 1257/96.
  Ja partnervalstis vai partnervalstu grupas ir tieši iesaistītas krīzes vai pēckrīzes situācijās, vai ir to skartas, daudzgadu plānošanas procesā īpaši uzsver koordinācijas pastiprināšanu starp palīdzības, atjaunošanas un attīstības darbībām, lai nodrošinātu pāreju no ārkārtas situācijas uz attīstības posmu; programmās valstīm un reģioniem, kas regulāri pakļauti dabas katastrofām, paredz sagatavošanos katastrofām un to novēršanu
  , kā arī šo katastrofu seku novēršanu.

(5)
     
  Lai veicinātu reģionālu sadarbību, Komisija, pieņemot 8. pantā minētās rīcības programmas vai 9. pantā minētos īpašos pasākumus, var nolemt, ka piešķiršanas nosacījumiem atbilst citas jaunattīstības valstis, kas iekļautas ESAO/AKK saraksta 1. daļā, ja īstenojamam projektam vai programmai ir reģionāls vai pārrobežu raksturs. Šo nosacījumu var paredzēt 5. un 6. pantā minētajos stratēģijas dokumentos un daudzgadu orientējošās programmās.

(6)   Komisija un dalībvalstis
  plānošanas procesa sākuma fāzē

  konsultējas savstarpēji,

  kā arī ar citiem līdzekļu devējiem un sabiedrotajiem attīstības veicināšanā, tostarp pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, vietējām iestādēm un to apvienībām
  ,
  lai nodrošinātu, ka tiek ņemti vērā to sadarbības pasākumi.

6. pants

Stratēģijas dokumenti un tematisko programmu daudzgadējā plānošana

(1)   Tematiskās stratēģijas dokumenti attiecas tikai uz

  šīs regulas spēkā esamības laiku.
  Tie
  atbilst attiecīgiem politikas izstrādes noteikumiem un

  nosaka Kopienas stratēģiju attiecībā uz dotajām tēmām, situāciju starptautiskā līmenī un galveno partneru rīcību.

Komisija nodrošina saistību starp tematiskajām programmām un ģeogrāfiskajām programmām, īpaši pārliecinoties, ka pasākumi, kas īstenoti saistībā ar tematiskajām programmām, ir saskaņā ar stratēģijas dokumentiem un daudzgadu indikatīvām programmām, kas izstrādātas partnervalstīm un reģioniem.

Tematiskās stratēģijas dokumenti
  atbilst attiecīgiem politikas izstrādes noteikumiem un

  nosaka īpašus mērķus, gaidāmos rezultātus un darbības rādītājus.

Tematiskās stratēģijas dokumentos nosaka arī orientējošo finanšu sadalījumu gan kopumā, gan katrai prioritārai nozarei;
  šie piešķīrumi atbilst daudzgadu finanšu shēmā noteiktajiem kopējiem piešķīrumiem;

  vajadzības gadījumā

  tos

  var piešķirt pa daļām.

Tematiskās stratēģijas dokumentus pārskata termiņa vidusposmā vai, vajadzības gadījumā, ad hoc kārtībā. Ad hoc

  pārskatu veic pēc Komisijas ierosinājuma vai pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes pieprasījuma.

(2)   Komisija un dalībvalstis
  plānošanas procesa sākuma fāzē

  konsultējas savstarpēji,

  kā arī ar

  citiem līdzekļu devējiem

  un sabiedrotajiem attīstības veicināšanā,

  tostarp pilsoniskās sabiedrības

  pārstāvjiem, vietējām iestādēm un to apvienībām,
  lai nodrošinātu, ka to sadarbības pasākumi papildina cits citu.

(3)   Globālu iniciatīvu dalībai tiek noteikti resursi un rīcības prioritātes.

7. pants

Politikas izstrādes noteikumu, daudzgadu finanšu shēmas, stratēģijas dokumentu un

  daudzgadu plānošanas dokumentu pieņemšana

Noteikumus, ar ko paredz politikas prioritātes katrai tematiskai programmai, kopīgai iniciatīvai vai ģeogrāfiskai programmai reģionālā vai kontinentālā mērogā un daudzgadu finanšu shēmai, pieņem saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru.

Pirms Komisija pieņem
  stratēģijas dokumentus un daudzgadu indikatīvās programmas, kas minētas 5. un 6. pantā, kā arī to pārskatus, kas minēti 5. panta 1. un 3. punktā un 6. panta 1. punktā
  , tā iesniedz teksta projektu Eiropas Parlamentam un Padomei. Trīs mēnešu laikā pēc teksta projekta iesniegšanas katra iestāde var vai nu ieteikt grozījumus, ja tā uzskata, ka teksta projekts neatbilst likumdevēja noteiktajiem mērķiem, vai iebilst pret šī teksta pieņemšanu un vajadzības gadījumā lūgt Komisiju iesniegt priekšlikumu tiesību aktu pieņemt saskaņā ar Līguma 251. pantu.

Gan Eiropas Parlamentam, gan Padomei, ja šīs iestādes to uzskata par nepieciešamu, ir tiesības pieprasīt programmu pārtraukšanu.

III SADAĻA

ĪSTENOŠANA

8. pants

Rīcības
  programmu
  pieņemšana

Lai pieņemtu rīcības programmas vai pasākumus, kas nav paredzēti rīcības programmā, piemēro 22. panta 2. punktā noteikto vadības procedūru.

Komisija
  šādas
  rīcības programmas
  vai datus par pasākumiem, kas nav paredzēti rīcības programmās,
  informācijas nolūkos iesniedz
  Eiropas Parlamentam un
  dalībvalstīm mēneša laikā pēc lēmuma pieņemšanas.

9. pants

Īpašu pasākumu, kas nav paredzēti stratēģijas dokumentos un daudzgadējās orientējošās programmās, pieņemšana

(1)   Neparedzētu vajadzību vai apstākļu gadījumos,
  kas saistīti ar dabas katastrofām, iedzīvotāju sacelšanos vai krīzes situācijām un kuros finansējumu nevar piešķirt saskaņā ar Regulu (EK) Nr. [...] [par “Stabilitātes instrumentu”] vai Regulu (EK) Nr. 1257/96, un, apspriežoties ar Eiropas Parlamentu un Padomi,
  Komisija pieņem īpašus pasākumus, kas nav paredzēti stratēģijas dokumentos un daudzgadu indikatīvās programmās, še turpmāk “īpaši pasākumi”.

Īpašus pasākumus var arī piemērot, lai finansētu darbību, kas atvieglo pāreju no ārkārtas palīdzības sniegšanas uz ilgtermiņa attīstības veicināšanas

  darbībām
  .

Īpašo pasākumu pamatā jābūt attiecīgās ģeogrāfiskās politikas izstrādes noteikumos paredzētajām politikas prioritātēm.

(2)   Ja šādu pasākumu izmaksas pārsniedz 5 000 000euro, Komisija tos pieņem atbilstoši 22. panta 3. punktā minētajai saskaņošanas procedūrai.

(3)   Īpašie pasākumi nosaka mērķus, iesaistīšanās jomas, gaidāmos rezultātus, vadības metodes, kā arī paredzētā finansējuma globālo apjomu. Tās satur finansējamās rīcības aprakstu, attiecīgā finansējuma apjoma norādi un to īstenošanas orientējošu kalendāru.

(4)   
  Ja īpašo pasākumu izmaksas ir zem 5 000 000 euro,
  Komisija
  par pieņemtajiem pasākumiem informē

  dalībvalstis un
  Eiropas Parlamentu
  mēneša laikā pēc lēmuma pieņemšanas.

(5)   Veicot īpašo pasākumu grozījumus,
  ar kuriem nosaka tikai

  tehniskus

  pielāgojumus
  , nav nepieciešams ievērot 22. panta 3. punktā paredzēto procedūru,
  ja šie
  grozījumi neietekmē Komisijas lēmumā noteiktos sākotnējos mērķus.
  Par jebkādiem tehniskiem pielāgojumiem nekavējoties paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

10. pants

Atbilstība

(1)   Lai īstenotu

  stratēģijas dokumentos vai 5. un 6. pantā minētajās daudzgadu orientējošās programmās paredzētos pasākumus,

  vai 9. pantā minētos

  īpašos
  pasākumus, uz finansējumu saskaņā ar šo regulu, citu starpā, var pretendēt:

| a) | partnervalstis un reģioni, un to institūcijas; |
| --- | --- |

a)

partnervalstis un reģioni, un to institūcijas;

| b) | partnervalstu decentralizētās struktūras, piemēram, pašvaldības

  , provinces, departamenti un reģioni; |
| --- | --- |

b)

partnervalstu decentralizētās struktūras, piemēram, pašvaldības

  , provinces, departamenti un reģioni;

| c) | jauktas struktūras, ko dibinājušas partnervalstis un reģioni, un Kopiena; |
| --- | --- |

c)

jauktas struktūras, ko dibinājušas partnervalstis un reģioni, un Kopiena;

| d) | starptautiskas organizācijas, tostarp reģionālas organizācijas, ANO organizācijas, dienesti un misijas, starptautiskas
  un reģionālas
  finanšu institūcijas un attīstības bankas, ciktāl tās veicina šīs regulas mērķu īstenošanu; |
| --- | --- |

d)

starptautiskas organizācijas, tostarp reģionālas organizācijas, ANO organizācijas, dienesti un misijas, starptautiskas
  un reģionālas
  finanšu institūcijas un attīstības bankas, ciktāl tās veicina šīs regulas mērķu īstenošanu;

| e) | Kopienas iestādes un struktūras vienīgi atbalsta pasākumu, kas minēti 12. pantā, īstenošanas ietvaros; |
| --- | --- |

e)

Kopienas iestādes un struktūras vienīgi atbalsta pasākumu, kas minēti 12. pantā, īstenošanas ietvaros;

| f) | Eiropas Savienības aģentūras; |
| --- | --- |

f)

Eiropas Savienības aģentūras;

| g) | kā arī sekojošas dalībvalstu, partnervalstu un reģionu vai jebkuras trešās valsts iestādes un struktūras, atbilstoši noteikumiem par pieeju Kopienas ārējai palīdzībai, kas minēti 17. pantā, ciktāl tās sniedz ieguldījumu šīs regulas mērķu īstenošanā:






  i. | valsts vai ar valsti saistītās iestādes, vietējās pārvaldes un pašvaldības un to grupējumi
  vai to apvienības; |
| --- | --- | --- |

g)

kā arī sekojošas dalībvalstu, partnervalstu un reģionu vai jebkuras trešās valsts iestādes un struktūras, atbilstoši noteikumiem par pieeju Kopienas ārējai palīdzībai, kas minēti 17. pantā, ciktāl tās sniedz ieguldījumu šīs regulas mērķu īstenošanā:

i.

valsts vai ar valsti saistītās iestādes, vietējās pārvaldes un pašvaldības un to grupējumi
  vai to apvienības;

| ii. | savienības, uzņēmumi un citas organizācijas, un privātie uzņēmumi; |
| --- | --- |

ii.

savienības, uzņēmumi un citas organizācijas, un privātie uzņēmumi;

| iii. | finanšu institūcijas, kas piešķir, veicina un finansē privātās investīcijas partnervalstīs un reģionos; |
| --- | --- |

iii.

finanšu institūcijas, kas piešķir, veicina un finansē privātās investīcijas partnervalstīs un reģionos;

| iv. | nevalstiski dalībnieki, kas definētas 2. punktā; |
| --- | --- |

iv.

nevalstiski dalībnieki, kas definētas 2. punktā;

| v. | fiziskas personas. |
| --- | --- |

v.

fiziskas personas.

(2)   Nevalstiski
  bezpeļņas
  dalībnieki, kas tiesīgi saņemt finansiālu atbalstu saskaņā ar šo regulu, ir: nevalstiskas organizācijas, pamatiedzīvotāju organizācijas,
  mazākumtautību un/vai etnisko minoritāšu organizācijas,

  vietējās tirgotāju asociācijas un vietējās pilsoņu grupas, kooperatīvi, arodbiedrības, ekonomiskās un sociālās intereses pārstāvošas organizācijas,
  korupcijas un krāpšanas apkarošanas un labas pārvaldes nodrošināšanas organizācijas, cilvēktiesību organizācijas un organizācijas, kas cīnās pret diskrimināciju,
  vietējās organizācijas (tostarp tīkli), kas darbojas reģionālas decentralizētas sadarbības un integrācijas jomā
  , valsts un starptautiskas pašvaldību organizācijas, kas darbojas attīstības jomā,
  patērētāju organizācijas, sieviešu un jauniešu organizācijas, izglītības, kultūras, pētniecības un zinātnes organizācijas, universitātes, baznīcas un reliģiskas apvienības vai kopienas, plašsaziņas līdzekļi un visas nevalstiskās apvienības un neatkarīgie fondi,
  tostarp neatkarīgi politiskie fondi,
  kas var veicināt

  šīs regulas mērķu sasniegšanu
  .

11. pants

Finansējuma veidi

Kopienas

  finansējumu var piešķirt šādi:

| a) | kā projekti un programmas; |
| --- | --- |

a)

kā projekti un programmas;

| b) | nozaru vai vispārējs budžeta atbalsts, ja partnervalsts valsts izdevumu pārvaldība ir pietiekami pārredzama, droša, efektīva
  un to pienācīgi kontrolē partnervalsts augstākā revīzijas iestāde un parlaments
  , un ja
  partnervalsts
  ir īstenojusi pienācīgi pamatotu un izstrādātu nozaru vai makroekonomikas politiku, ko
  atzinīgi novērtējuši
  tās galvenie līdzekļu devēji, tostarp vajadzības gadījumā starptautiskas finanšu institūcijas; |
| --- | --- |

b)

nozaru vai vispārējs budžeta atbalsts, ja partnervalsts valsts izdevumu pārvaldība ir pietiekami pārredzama, droša, efektīva
  un to pienācīgi kontrolē partnervalsts augstākā revīzijas iestāde un parlaments
  , un ja
  partnervalsts
  ir īstenojusi pienācīgi pamatotu un izstrādātu nozaru vai makroekonomikas politiku, ko
  atzinīgi novērtējuši
  tās galvenie līdzekļu devēji, tostarp vajadzības gadījumā starptautiskas finanšu institūcijas;

| c) | nozaru atbalsts; |
| --- | --- |

c)

nozaru atbalsts;

| d) | izņēmuma gadījumā nozaru vai vispārējas palīdzības programmas importam, kas var notikt:







  i) | kā importa nozaru programmas skaidrā naudā, |
| --- | --- | --- |

d)

izņēmuma gadījumā nozaru vai vispārējas palīdzības programmas importam, kas var notikt:

i)

kā importa nozaru programmas skaidrā naudā,

| ii) | kā importa nozaru programmas ar palīdzību valūtā nozaru importa finansēšanai vai |
| --- | --- |

ii)

kā importa nozaru programmas ar palīdzību valūtā nozaru importa finansēšanai vai

| iii) | kā vispārējas importa programmas ar palīdzību valūtā, lai finansētu vispārēju importu, kas attiecas uz plašu produktu klāstu; |
| --- | --- |

iii)

kā vispārējas importa programmas ar palīdzību valūtā, lai finansētu vispārēju importu, kas attiecas uz plašu produktu klāstu;

| e) | fondi, kas nodoti Eiropas Investīciju bankas vai citu finanšu starpnieku rīcībā, balstoties uz Komisijas programmām, aizdevumu (īpaši investīciju un attīstības atbalstam privātajā sektorā) vai riska kapitālu (īpaši pakārtotu vai nosacītu aizdevumu formā) sniegšanas nolūkā, vai citas mazākas, vai īslaicīgas dalības nolūkā uzņēmumu kapitālā, kā arī ieguldījumam garantijas fondos atbilstoši 18. pantā paredzētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

e)

fondi, kas nodoti Eiropas Investīciju bankas vai citu finanšu starpnieku rīcībā, balstoties uz Komisijas programmām, aizdevumu (īpaši investīciju un attīstības atbalstam privātajā sektorā) vai riska kapitālu (īpaši pakārtotu vai nosacītu aizdevumu formā) sniegšanas nolūkā, vai citas mazākas, vai īslaicīgas dalības nolūkā uzņēmumu kapitālā, kā arī ieguldījumam garantijas fondos atbilstoši 18. pantā paredzētajiem nosacījumiem;

| f) | procentu izmaksas subsidēšana, it īpaši aizdevumiem vides jomā; |
| --- | --- |

f)

procentu izmaksas subsidēšana, it īpaši aizdevumiem vides jomā;

| g) | parādu atvieglojuma programmas,
  par kurām panākta starptautiska vienošanās
  ; |
| --- | --- |

g)

parādu atvieglojuma programmas,
  par kurām panākta starptautiska vienošanās
  ;

| h) | pasākumi nodrošināšanai ar pārtiku; |
| --- | --- |

h)

pasākumi nodrošināšanai ar pārtiku;

| i) | subsīdijas, kas paredzētas rīcības, ko piedāvā 10. panta 1. punkta b), c), d), f), un g), i) līdz v) apakšpunktos minētās vienības, finansēšanai; |
| --- | --- |

i)

subsīdijas, kas paredzētas rīcības, ko piedāvā 10. panta 1. punkta b), c), d), f), un g), i) līdz v) apakšpunktos minētās vienības, finansēšanai;

| j) | subsīdijas, kas paredzētas vienību, kas minētas 10. panta 1. punkta b), c), d), f), un g), i), iii) un iv) apakšpunktos, funkcionēšanas izmaksu finansēšanai; |
| --- | --- |

j)

subsīdijas, kas paredzētas vienību, kas minētas 10. panta 1. punkta b), c), d), f), un g), i), iii) un iv) apakšpunktos, funkcionēšanas izmaksu finansēšanai;

| k) | sadraudzības programmu finansēšana starp valsts iestādēm,
  pašvaldībām,
  valsts struktūrām vai privāttiesību subjektiem, kuriem uzticēts veikt dalībvalsts valsts struktūru pienākumus, un attiecīgām partnervalsts vai partnerreģiona struktūrām; |
| --- | --- |

k)

sadraudzības programmu finansēšana starp valsts iestādēm,
  pašvaldībām,
  valsts struktūrām vai privāttiesību subjektiem, kuriem uzticēts veikt dalībvalsts valsts struktūru pienākumus, un attiecīgām partnervalsts vai partnerreģiona struktūrām;

| l) | ieguldījums starptautiskos fondos, it īpaši tajos, ko vada starptautiskas vai reģionālas organizācijas; |
| --- | --- |

l)

ieguldījums starptautiskos fondos, it īpaši tajos, ko vada starptautiskas vai reģionālas organizācijas;

| m) | ieguldījums valsts fondos, ko dibinājušas partnervalstis un reģioni, lai sekmētu vairāku līdzekļu devēju vienoto līdzfinansējumu vai fondos, ko dibinājis viens vai vairāki citi līdzekļu devēji, lai kopīgi īstenotu darbību; |
| --- | --- |

m)

ieguldījums valsts fondos, ko dibinājušas partnervalstis un reģioni, lai sekmētu vairāku līdzekļu devēju vienoto līdzfinansējumu vai fondos, ko dibinājis viens vai vairāki citi līdzekļu devēji, lai kopīgi īstenotu darbību;

| n) | kapitāla ieguldījums starptautiskās finanšu institūcijās un reģionālās attīstības bankās; |
| --- | --- |

n)

kapitāla ieguldījums starptautiskās finanšu institūcijās un reģionālās attīstības bankās;

| o) | cilvēku un materiālie resursi, kas nepieciešami efektīvai projektu un programmu administrēšanai un uzraudzīšanai katrā partnervalstī un reģionā. |
| --- | --- |

o)

cilvēku un materiālie resursi, kas nepieciešami efektīvai projektu un programmu administrēšanai un uzraudzīšanai katrā partnervalstī un reģionā.

12. pants

Atbalsta pasākumi

(1)   Kopienas finansējums var segt izmaksas, kas attiecas uz sagatavošanu, veikšanu, kontroli, revīziju un novērtējumu, kas tieši nepieciešams šīs regulas īstenošanai un tās mērķu realizācijai, piemēram, attiecībā uz izglītību, sanāksmēm, informēšanas, izglītošanas, apmācības un publicēšanas darbībām,
  pasākumiem partnervalstu un iestāžu pārstāvju izglītībai 10. pantā minētajās partnervalstīs,
  izmaksas, kas saistītas ar datortīkliem un paredzētas informācijas apmaiņai, kā arī uz jebkurām citām administratīva un tehniska atbalsta izmaksām, kuras Komisijai var būt nepieciešamas programmas pārvaldīšanai. Tas ietver arī Komisijas delegāciju administratīvā atbalsta izmaksas, kas nepieciešamas saskaņā ar šo regulu finansētu darbību vadībai.
  Tas arī ietver datu bāzes izveidošanu un uzturēšanu, kur glabāt informāciju par visu uzkrāto pieredzi. Šī datu bāze ir pieejama visiem, kas atzīti par tiesīgiem saskaņā ar šīs regulas 13. pantu.

(2)   Šo palīdzības pasākumu kopums nav obligāti attiecināms uz daudzgadējo plānošanu, tāpēc to var finansēt ārpus stratēģijas dokumentiem un daudzgadējām orientējošām programmām. To var arī finansēt daudzgadējo orientējošo programmu ietvaros.

Komisija pieņem palīdzības pasākumus, kas nav iekļauti daudzgadējās orientējošās programmās, atbilstoši 9. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

13. pants

Līdzfinansējums

(1)   Finansētajiem pasākumiem var piešķirt līdzfinansējumu, īpaši ar:

| a) | dalībvalstīm un jo īpaši to valsts un ar valsti saistītām aģentūrām
  , un to decentralizētām iestādēm
  ; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstīm un jo īpaši to valsts un ar valsti saistītām aģentūrām
  , un to decentralizētām iestādēm
  ;

| b) | pašvaldību un reģionālām pārvaldēm vai iestādēm un to grupējumiem; |
| --- | --- |

b)

pašvaldību un reģionālām pārvaldēm vai iestādēm un to grupējumiem;

| c) | trešajām valstīm, līdzekļu devējām un īpaši to valsts un ar valsti saistītām pārvaldēm; |
| --- | --- |

c)

trešajām valstīm, līdzekļu devējām un īpaši to valsts un ar valsti saistītām pārvaldēm;

| d) | starptautiskām organizācijām, tai skaitā reģionāliem un it īpaši starptautiskām un reģionālām finanšu institūcijām; |
| --- | --- |

d)

starptautiskām organizācijām, tai skaitā reģionāliem un it īpaši starptautiskām un reģionālām finanšu institūcijām;

| e) | savienībām, uzņēmumiem un citām privātām ekonomiskām organizācijām un uzņēmējsabiedrībām, un citiem nevalstiskiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

e)

savienībām, uzņēmumiem un citām privātām ekonomiskām organizācijām un uzņēmējsabiedrībām, un citiem nevalstiskiem dalībniekiem;

| f) | partnervalstīm un reģioniem, kas saņem līdzekļus no fondiem. |
| --- | --- |

f)

partnervalstīm un reģioniem, kas saņem līdzekļus no fondiem.

(2)   Paralēla līdzfinansējuma gadījumā projekts vai programma ir sadalīta vairākos
  pasākumos
  , kurus
  finansē

  citi partneri, kas nodrošina līdzfinansējumu tā, lai finansējuma izlietojums vienmēr ir nosakāms.

Vienota līdzfinansējuma gadījumā projekta vai programmas kopējās izmaksas tiek sadalītas starp partneriem, nodrošinot to, ka līdzfinansējums un resursi tiek apvienoti tādā veidā, lai nebūtu iespējams identificēt projekta vai programmas atsevišķas rīcības finansējuma avotu.

(3)   Vienota līdzfinansējuma gadījumā Komisija var saņemt un vadīt fondus vienību vārdā, kas minētas 1. punkta a., b. un c. ievilkumā, kopējo darbību īstenošanai. Ar šādiem fondiem jārīkojas kā ar līdzekļiem, kas piešķirti atbilstoši Padomes Regulas (EK/Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, kas piemērojama Eiropas Kopienu Vispārējam budžetam (26) 18. pantam.

14. pants

Vadības procedūras

(1)   Ar šo regulu finansētie pasākumi tiek īstenoti atbilstoši Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002.

(2)   Līdzfinansējuma gadījumā un citos pienācīgi pamatotos gadījumos Komisija var izlemt uzticēt valsts varas pienākumus, it īpaši budžeta izpildes pienākumus, struktūrām, kas minētas Regulas (EK/Euratom) Nr. 1605/2002 54. panta 2. punkta c) apakšpunktā,
  ja šādas struktūras ir starptautiski pazīstamas, atbilst starptautiski atzītām vadības un kontroles sistēmām un atrodas valsts iestāžu pārraudzībā
  .

(3)   Decentralizētas vadības gadījumā Komisija var izlemt izmantot saņēmējas partnervalsts vai reģiona iepirkuma vai subsīdiju piešķiršanas procedūras,
  ja pārbaudē apstiprināts, ka partnervalsts vai reģions ievēro Finanšu regulas pamatprincipus, un
  ar nosacījumu, ka:

| — | partnervalstu vai reģionu, kas saņem fondu līdzekļus, procedūras ievēro caurredzamības, proporcionalitātes, attieksmes vienlīdzības un nediskriminēšanas principus un nepieļauj nekādu interešu konfliktu; |
| --- | --- |

—

partnervalstu vai reģionu, kas saņem fondu līdzekļus, procedūras ievēro caurredzamības, proporcionalitātes, attieksmes vienlīdzības un nediskriminēšanas principus un nepieļauj nekādu interešu konfliktu;

| — | saņēmēja partnervalsts vai reģions apņemas regulāri pārbaudīt, vai no Kopienas budžeta finansētās darbības ir pienācīgi īstenotas, kā arī veikt vajadzīgos pasākumus, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, un vajadzības gadījumā uzsākt tiesvedību, lai atgūtu
  līdzekļus, kas ir zaudēti, nepareizi izmaksāti vai neatbilstīgi izlietoti. |
| --- | --- |

—

saņēmēja partnervalsts vai reģions apņemas regulāri pārbaudīt, vai no Kopienas budžeta finansētās darbības ir pienācīgi īstenotas, kā arī veikt vajadzīgos pasākumus, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, un vajadzības gadījumā uzsākt tiesvedību, lai atgūtu
  līdzekļus, kas ir zaudēti, nepareizi izmaksāti vai neatbilstīgi izlietoti.

15. pants

Budžeta saistības

(1)   Budžeta saistības tiek īstenotas, balstoties uz Komisijas pieņemtajiem lēmumiem saskaņā ar 8. panta 1. punktu, 9. panta 1. punktu un 12. panta 2. punktu.

(2)   Kopienas finansējuma juridiskās formas, citu starpā, var būt šādas :

| — | finansējuma nolīgumi; |
| --- | --- |

—

finansējuma nolīgumi;

| — | grantu nolīgumi; |
| --- | --- |

—

grantu nolīgumi;

| — | iepirkuma līgumi; |
| --- | --- |

—

iepirkuma līgumi;

| — | darba līgumi. |
| --- | --- |

—

darba līgumi.

16. pants

Kopienas finansiālo interešu aizsardzība

(1)   Jebkurā nolīgumā, kas izriet no šīs regulas, ietilpst noteikumi, kas nodrošina Kopienas finansiālo interešu aizsardzību, it īpaši attiecībā uz
  pārkāpumiem,
  krāpšanu, korupciju un jebkuru citu

  nelikumīgu darbību
  , atbilstoši Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (27), (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (28) un Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (29).

(2)   Šie nolīgumi skaidri paredz Komisijas un Revīzijas palātas tiesības veikt,
  revīzijas, tostarp

  dokumentu

  revīzijas
  vai
  revīzijas

  uz vietas attiecībā uz jebkuru līgumslēdzēju vai līguma apakšslēdzēju, kas ir saņēmis Kopienas līdzekļus
  , tostarp, lai noteiktu, vai nolīgumu īstenošana ir saskaņā ar 3. pantā minētajiem politikas izstrādes noteikumiem, starptautisko tiesību principiem un starptautiskām konvencijām, kuru dalībniece ir Kopiena un tās dalībvalstis.
  Tie arī skaidri dod tiesības Komisijai veikt pārbaudes uz vietas un kontroles atbilstoši Regulas (Euratom, EK) Nr. 2185/96 nosacījumiem.

(3)
     
  Lai Komisija varētu veikt pārbaudi, pēc pēdējā maksājuma Kopienas līdzekļu saņēmējs piecu gadu periodā nodrošina Komisijai piekļuvi visiem izdevumus attaisnojošiem dokumentiem.

(4)   Jebkurš līgums, kas izriet no palīdzības īstenošanas, garantē Komisijai un Revīzijas palātai tiesību īstenošanu, kas formulēta 2. pantā, līgumu īstenošanas laikā un pēc tā.

17. pants

Dalība valsts tirgus procedūrās un subsīdiju piešķiršanas, un pamatnormu procedūrās

(1)
     
  Šajā regulā piemērojamie dalības un izcelsmes noteikumi ir paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai

   (30)

  un Padomes Regulā (EK) Nr. 2112/2005 (2005. gada 21. novembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai

   (31).

Dokumentiem, kas saskaņā ar šo regulu attiecas uz projektu realizāciju, jābūt pieejamiem arī attiecīgā saņēmēja valodā.

Līgumus, kas ļauj piedalīties saskaņā ar šo regulu finansētās programmās un pasākumos, nedrīkst slēgt ar jebkādu iestādi, valsts iestādi vai privātu dalībnieku, kas tieši iesaistīts, aktīvi veicina vai gūst tiešu labumu no jebkāda tādu starptautisko tiesību vai starptautisko konvenciju pārkāpuma, kam pievienojušās dalībvalstis.

(2)
     
  Kopiena izstrādā vienkāršotu un paātrinātu procedūru attiecībā uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus un dotāciju piešķiršanas līgumu noslēgšanu, lai atvieglotu piekļuvi to maza un vidēja mēroga projektu finansējumam, kurus iesnieguši mazie un vidējie sabiedrotie attīstības veicināšanā
  .

18. pants

Iepriekšējs finansējums

Attiecībā uz iepriekšēju finansējumu, procenti, kuri uzkrājas summām, kas nodotas līdzekļu saņēmēju rīcībā, tiek atvilkti no gala maksājuma.

19. pants

Eiropas Investīciju bankas un citu finanšu starpnieku rīcībā nodotie līdzekļi

(1)   11. panta d) punktā minētos līdzekļus pārvalda finanšu starpnieki, Eiropas Investīciju banka vai jebkura cita banka, vai organizācija, kam piemīt šo līdzekļu pārvaldībai nepieciešamā kapacitāte.

(2)   Komisijai katrā atsevišķā gadījumā jāpieņem 1. punkta īstenošanas nosacījumi attiecībā uz risku sadalījumu, starpnieka, kas atbild par ienākumu gūšanu no līdzekļiem, to izmantošanu un atgūšanu, peļņu, kā arī operācijas slēgšanas nosacījumi.

20. pants

Novērtējums

(1)   Komisija
  pārredzamā un līdzdalību nodrošinošā veidā
  regulāri
  uzrauga un pārskata savas programmas un
  novērtē ģeogrāfiskās un tematiskās politikas, programmu un nozaru politikas rezultātus, kā arī plānošanas efektivitāti, lai pārbaudītu, vai mērķi ir sasniegti, un izstrādātu ieteikumus turpmāko darbību uzlabošanai.

Papildus Komisijas iekšējam novērtējumam tā pēc savas iniciatīvas vai pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes pieprasījuma, izsludinot atklātu konkursu, slēdz līgumus par neatkarīgu ārējo novērtējumu veikšanu, lai novērtētu Komisijas daudzgadu indikatīvās programmas un izvērtētu tās ģeogrāfisko un tematisko programmu kvalitāti, un sniegtu ieteikumus šo programmu mērķu sasniegšanai.

Saistībā ar šīm pārbaudēm un novērtējumiem Komisija pārbauda, vai programmās pienācīgi īstenotas 3. pantā minētajos politikas izstrādes noteikumos paredzētās prioritātes.

(2)
     
  Komisija pēc savas iniciatīvas vai pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes pieprasījuma veic līdzīgu iekšējo novērtēšanu un, izmantojot atklātā konkursā atlasītu neatkarīgu organizāciju pakalpojumus, slēdz līgumus par ārējo novērtējumu veikšanu, lai izvērtētu saskaņā ar šo regulu veiktu projektu un citu darbību rezultātus, novērtējot šo projektu un darbību efektivitāti, lai noteiktu, vai to mērķi ir sasniegti, un Komisija varētu izstrādāt ieteikumus turpmāko darbību efektivitātes palielināšanai.

Turklāt regulāri tiek organizēta ārējā revīzija, kurā pārbauda Komisijas finanšu procedūras un to Komisijas dienestu organizāciju, kuri darbojas saskaņā ar šo regulu.

(3)   Komisija informācijas nolūkos novērtējuma ziņojumus iesniedz
  Eiropas Parlamentam un

  22. pantā minētajai komitejai.
  Īpašus novērtējumus dalībvalstis var pieprasīt pārrunāt 22. pantā minētajā komitejā.

Rezultāti veido atgriezenisko saiti ar programmas plānu un resursu sadalījumu.

(4)
     
  Novērtējot saskaņā ar šo regulu sniegto Kopienas palīdzību, Komisija iesaista nevalstiskos dalībniekus.

IV SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

21. pants

Gada pārskats

(1)   Komisija novērtē saskaņā ar šo regulu īstenoto pasākumu attīstību un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada pārskatu par
  sniegtās
  palīdzības īstenošanu
  un rezultātiem, kā arī, cik vien lielā mērā iespējams, par devumu un ietekmi
  . Pārskatu iesniedz arī Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.

(2)   
  Gada pārskats
  ietver informāciju par iepriekšējā gadā finansētajiem pasākumiem, uzraudzības un novērtējuma rezultātiem
  , attiecīgo partneru iesaistīšanu,

  kā arī budžetā paredzēto saistību un maksājumu izpildi katrā partnervalstī, reģionā un sadarbības jomā.
  Pārskatā novērtē palīdzības rezultātus, pēc iespējas lielākā mērā izmantojot īpašus un izmērojamus rādītājus, kā arī pārskata nozīmi šīs regulas mērķu sasniegšanā.

22. pants

Komiteja

(1)   Komisijas darbā palīdz komiteja
  , kurā pārstāvēts arī Eiropas Parlaments.

(2)   Atsauces gadījumā uz šo punktu tiek piemēroti Padomes Lēmuma Nr. 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību
   (32) 4. un 7. pants, ievērojot minētā lēmuma 8. pantu. Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais periods tiek noteikts 30 dienas.

(3)   Atsaucoties uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu saskaņā ar minētā lēmuma 8. pantu.

Saskaņā ar minētā lēmuma 7. panta 3. punktu pilnībā jāievēro Eiropas Parlamenta tiesības regulāri saņemt informāciju.

(4)   Komiteja pieņem savu reglamentu. Tas ietver noteikumus, kas ļauj Komisijai pieņemt īpašus pasākumus, kas minēti 9. panta 1. pumktā.

(5)
     
  Komitejas sanāksmju protokolus informācijas nolūkā nosūta Eiropas Parlamentam.

(6)   Komitejas darbā piedalās Eiropas Investīciju bankas
  pārstāvis
  .

23. pants

Palīdzības pārtraukšana

Nepārkāpjot palīdzības pārtraukšanas noteikumus, kas iekļauti ar partnervalstīm un reģioniem noslēgtajos partnerattiecību un sadarbības līgumos, ja partnervalsts neievēro
  2. panta 1. punktā
  minētos principus
  un ja visi sarunu mēģinājumi ar partnervalsti ir neveiksmīgi, vai konsultācijas tiek noraidītas vai arī ārkārtas gadījumos
  , Padome ar kvalificētu balsu vairākumu
  pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu
  un pēc Komisijas priekšlikuma,
  ko vienlaikus nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei,
  var veikt piemērotus pasākumus attiecībā uz jebkuru saskaņā ar šo regulu partnervalstij piešķirto palīdzību.
  Šādi pasākumi var būt arī daļēja vai pilnīga palīdzības pārtraukšana.

Ja konstatēti pārkāpumi, Kopienas līdzekļu saņēmējam pieprasa noteiktā termiņā iesniegt sīkāku paskaidrojumu; ja saņēmējs nesniedz pietiekami pamatotu atbildi, palīdzību var atcelt un var pieprasīt jau izmaksāto summu atmaksu.

Ja partnervalsts nopietni pārkāpj Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā minētos ES dibināšanas principus, saņēmējvalstij samazina saskaņā ar šo regulu piešķirto Kopienas palīdzību. Lai izvairītos no šādām situācijām, prioritāte jāpiešķir projektiem, ar ko ES dalībvalstis vai organizācijas cenšas atbalstīt demokrātiskas institucionālās struktūras izveidi, cilvēktiesību ievērošanu un plašsaziņas līdzekļu brīvību.

Eiropas Parlaments vai Padome var pieprasīt Komisijai iesniegt Padomei priekšlikumu par piemērotu pasākumu veikšanu saskaņā ar 1. punktu attiecībā uz jebkuru palīdzību, ko piešķir saskaņā ar šo regulu. Komisija priekšlikumu Padomei iesniedz 3 mēnešu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas vai pamato neiesniegšanas iemeslus.

Pilnībā pārtraucot palīdzības sniegšanu, Kopienas palīdzība arī turpmāk var būt pieejama vietējām nevalstiskām organizācijām partnervalstīs, kas nopietni pārkāpj Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā minētos ES dibināšanas principus, lai attiecīgajā valstī atbalstītu demokrātiskas institucionālas struktūras izveidi, cilvēktiesību ievērošanu un plašsaziņas līdzekļu brīvību.

24. pants

Finanšu noteikumi

(1)   Bāzes finansējums šīs regulas īstenošanai no 2007. līdz 2013. gadam ir
  47 122 000 000

  euro, no kuriem 23 572 000 000
  euro
  paredzēti ģeogrāfiskās sadarbības finansēšanai ar Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstu salām, izņemot
  Dienvidāfriku
  .

(2)   Gada appropriācijas apstiprina budžeta iestāde finanšu plānu robežās.

25. pants

Regulas pārskatīšana

Ne vēlāk kā 2010. gada 31. decembrī
  Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz
  novērtējuma ziņojumu par šīs regulas īstenošanu pirmajos trijos gados, vajadzības gadījumā kopā ar likumdošanas priekšlikumiem, lai veiktu nepieciešamos grozījumus.

26. pants

(1)   No 2007. gada 1. janvāra tiek atceltas šādas Regulas:

| a) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1568/2003 (2003. gada 15. jūlijs) par atbalstu cīņā ar nabadzības izraisītajām slimībām (HIV/AIDS, malāriju un tuberkulozi) jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

a)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1568/2003 (2003. gada 15. jūlijs) par atbalstu cīņā ar nabadzības izraisītajām slimībām (HIV/AIDS, malāriju un tuberkulozi) jaunattīstības valstīs;

| b) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1567/2003 (2003. gada 15. jūlijs) par atbalstu politikas izstrādei un pasākumiem attiecībā uz reproduktīvo un seksuālo veselību un ar to saistītām tiesībām jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

b)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1567/2003 (2003. gada 15. jūlijs) par atbalstu politikas izstrādei un pasākumiem attiecībā uz reproduktīvo un seksuālo veselību un ar to saistītām tiesībām jaunattīstības valstīs;

| c) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2493/2000 (2000. gada 7. novembris) par pasākumiem, lai veicinātu vides aspekta pilnīgu iekļaušanu jaunattīstības valstu attīstības procesā; |
| --- | --- |

c)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2493/2000 (2000. gada 7. novembris) par pasākumiem, lai veicinātu vides aspekta pilnīgu iekļaušanu jaunattīstības valstu attīstības procesā;

| d) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2494/2000 (2000. gada 7. novembris) par pasākumiem, kas veicina tropu mežu un citu mežu saglabāšanu un ilgtspējīgu apsaimniekošanu jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

d)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2494/2000 (2000. gada 7. novembris) par pasākumiem, kas veicina tropu mežu un citu mežu saglabāšanu un ilgtspējīgu apsaimniekošanu jaunattīstības valstīs;

| e) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 806/2004 (2004. gada 21. aprīlis) par dzimumu līdztiesības veicināšanu attīstības sadarbībā; |
| --- | --- |

e)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 806/2004 (2004. gada 21. aprīlis) par dzimumu līdztiesības veicināšanu attīstības sadarbībā;

| f) | Padomes Regula (EK) Nr. 1659/98 (1998. gada 17. jūlijs) par decentralizētu sadarbību, kas ir grozīta ar Regulām (EK) Nr. 955/2002 un 625/2004; |
| --- | --- |

f)

Padomes Regula (EK) Nr. 1659/98 (1998. gada 17. jūlijs) par decentralizētu sadarbību, kas ir grozīta ar Regulām (EK) Nr. 955/2002 un 625/2004;

| g) | Padomes Regula (EK) Nr. 1658/98 (1998. gada 17. jūlijs) par līdzfinansējuma darbībām, ko kopā ar Eiropas nevalstiskajām organizācijām (NVO) veic jomās, kurās ir ieinteresētas jaunattīstības valstis; |
| --- | --- |

g)

Padomes Regula (EK) Nr. 1658/98 (1998. gada 17. jūlijs) par līdzfinansējuma darbībām, ko kopā ar Eiropas nevalstiskajām organizācijām (NVO) veic jomās, kurās ir ieinteresētas jaunattīstības valstis;

| h) | Padomes Regula (EK) Nr. 1292/96 (1996. gada 27. jūnijs) par pārtikas atbalsta politiku, pārtikas atbalsta vadību un īpašiem pasākumiem pārtikas drošības atbalstam, kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1726/2001 (2001. gada 23. jūlijs), ar ko groza 21. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1292/96 par pārtikas atbalsta politiku, pārtikas atbalsta vadību un īpašiem pasākumiem pārtikas drošības
  atbalstam
  ; |
| --- | --- |

h)

Padomes Regula (EK) Nr. 1292/96 (1996. gada 27. jūnijs) par pārtikas atbalsta politiku, pārtikas atbalsta vadību un īpašiem pasākumiem pārtikas drošības atbalstam, kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1726/2001 (2001. gada 23. jūlijs), ar ko groza 21. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1292/96 par pārtikas atbalsta politiku, pārtikas atbalsta vadību un īpašiem pasākumiem pārtikas drošības
  atbalstam
  ;

| i) | Eiropas
  Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1726/2000 (2000. gada 29. jūnijs) par sadarbību ar Dienvidāfriku attīstības jomā; |
| --- | --- |

i)

Eiropas
  Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1726/2000 (2000. gada 29. jūnijs) par sadarbību ar Dienvidāfriku attīstības jomā;

| j) | Padomes Regula (EEK) Nr. 443/92 (1992. gada 25. februāris) par finansiālu un tehnisku palīdzību Āzijas un Latīņamerikas jaunattīstības valstīm un ekonomisku sadarbību ar tām; |
| --- | --- |

j)

Padomes Regula (EEK) Nr. 443/92 (1992. gada 25. februāris) par finansiālu un tehnisku palīdzību Āzijas un Latīņamerikas jaunattīstības valstīm un ekonomisku sadarbību ar tām;

| k) | Padomes Regula (EK) Nr. 2258/96 (1996. gada 22. novembris) par rehabilitācijas un atjaunošanas pasākumiem jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

k)

Padomes Regula (EK) Nr. 2258/96 (1996. gada 22. novembris) par rehabilitācijas un atjaunošanas pasākumiem jaunattīstības valstīs;

| l) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2130/2001 (2001. gada 29. oktobris) par atbalsta operācijām iedzīvotājiem, kas zaudējuši saikni ar dzimteni jaunattīstības valstīs Latīņamerikā un Āzijā; |
| --- | --- |

l)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2130/2001 (2001. gada 29. oktobris) par atbalsta operācijām iedzīvotājiem, kas zaudējuši saikni ar dzimteni jaunattīstības valstīs Latīņamerikā un Āzijā;

| m) | Padomes Regula (EK) Nr. 550/97 (1997. gada 24. marts) par operācijām, kas saistītas ar HIV/AIDS, jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

m)

Padomes Regula (EK) Nr. 550/97 (1997. gada 24. marts) par operācijām, kas saistītas ar HIV/AIDS, jaunattīstības valstīs;

| n) | Padomes Regula (EK) Nr. 1484/97 (1997. gada 22. jūlijs) par atbalstu demogrāfijas politikas un programmu īstenošanā jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

n)

Padomes Regula (EK) Nr. 1484/97 (1997. gada 22. jūlijs) par atbalstu demogrāfijas politikas un programmu īstenošanā jaunattīstības valstīs;

| o) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 266/2006 (2006. gada 15. februāris), ar ko nosaka palīgpasākumus Cukura protokolam valstīm, kuras ietekmē ES cukura nozares reforma. |
| --- | --- |

o)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 266/2006 (2006. gada 15. februāris), ar ko nosaka palīgpasākumus Cukura protokolam valstīm, kuras ietekmē ES cukura nozares reforma.

(2)   Atceltās regulas turpina piemērot ar pasākumu īstenošanu saistītos tiesību aktos un saistībās līdz 2007. gadam.

27. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”. To piemēro no 2007. gada 1. janvāra līdz
  2013. gada 31 decembrim.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir piemērojama visās dalībvalstīs.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 18. maija Nostāja.

1

Eiropas Parlamenta 2006. gada 18. maija Nostāja.

(2)  OV L [...] [...], [...]. lpp.

2

(3)  OV L [...] [...], [...]. lpp.

3

(4)  

  OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.

4

OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.

(5)  (KOM(1996)0153)

5

(6)  (KOM(2001)0153)

6

(7)  OV ...

7

(8)  OV L 224, 6.9.2003., 7. lpp.

8

(9)  OV L 224, 6.9.2003., 1. lpp.

9

(10)  OV L 288, 15.11.2000., 1. lpp.

10

(11)  
  OV L 288, 15.11.2000., 6. lpp.

11

OV L 288, 15.11.2000., 6. lpp.

(12)  
  OV L 143, 30.4.2004., 40. lpp.

12

OV L 143, 30.4.2004., 40. lpp.

(13)  
  OV L 213, 30.7.1998., 6. lpp.

  Regula grozīta un paplašināta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 625/2004 (

  OV L 99, 3.4.2004., 1. lpp.

  ).

13

OV L 213, 30.7.1998., 6. lpp.

Regula grozīta un paplašināta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 625/2004 (

OV L 99, 3.4.2004., 1. lpp.

).

(14)  
  OV L 213, 30.7.1998., 1. lpp.

14

OV L 213, 30.7.1998., 1. lpp.

(15)  
  OV L 166, 5.7.1996., 1. lpp.

15

OV L 166, 5.7.1996., 1. lpp.

(16)  
  OV L 234, 1.9.2001., 10. lpp.

16

OV L 234, 1.9.2001., 10. lpp.

(17)  
  OV L 198, 4.8.2000., 1. lpp.

17

OV L 198, 4.8.2000., 1. lpp.

(18)  
  OV L 52, 27.2.1992., 1. lpp.

18

OV L 52, 27.2.1992., 1. lpp.

(19)  
  OV L 306, 28.11.1996., 1. lpp.

19

OV L 306, 28.11.1996., 1. lpp.

(20)  
  OV L 287, 31.10.2001., 3. lpp.

20

OV L 287, 31.10.2001., 3. lpp.

(21)  
  OV L 85, 27.3.1997., 1. lpp.

21

OV L 85, 27.3.1997., 1. lpp.

(22)  
  OV L 202, 30.7.1997., 1. lpp.

22

OV L 202, 30.7.1997., 1. lpp.

(23)  

  OV L 50, 21.2.2006., 1. lpp.

23

OV L 50, 21.2.2006., 1. lpp.

(24)  
  OV ...

24

OV ...

(25)  

  OV L 163, 2.7.1996., 1. lpp.



  Regula grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu. (EK) Nr. 1882/2003, (



  OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.



  ).

25

OV L 163, 2.7.1996., 1. lpp.

Regula grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu. (EK) Nr. 1882/2003, (

OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.

).

(26)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

26

(27)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (

  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

  ).

27

Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (

OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

).

(28)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (

  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

  ).

28

Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (

OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

).

(29)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (

  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

  ).

29

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (

OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

).

(30)  

  OV L 344, 27.12.2005., 1. lpp.

30

OV L 344, 27.12.2005., 1. lpp.

(31)  

  OV L 344, 27.12.2005., 23. lpp.

31

OV L 344, 27.12.2005., 23. lpp.

(32)  
  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

32

OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

P6_TA(2006)0218

Solidaritātes fonds ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (KOM(2005)0108 — C6-0093/2005 — 2005/0033(COD))

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2005)0108) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2005)0108) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 159. panta 3. punktu un 181.a panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0093/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 159. panta 3. punktu un 181.a panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0093/2005),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2002. gada 5. septembra rezolūciju par plūdu katastrofu Viduseiropā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2002. gada 5. septembra rezolūciju par plūdu katastrofu Viduseiropā (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 8. septembra rezolūciju par dabas katastrofām (ugunsgrēki un plūdi) šovasar Eiropā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 8. septembra rezolūciju par dabas katastrofām (ugunsgrēki un plūdi) šovasar Eiropā (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumus (A6-0123/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumus (A6-0123/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | uzsver, ka likumdošanas priekšlikumā norādītās apropriācijas, kas vajadzīgas pēc 2006. gada, ir atkarīgas no lēmuma par nākamo daudzgadu budžetu shēmu; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka likumdošanas priekšlikumā norādītās apropriācijas, kas vajadzīgas pēc 2006. gada, ir atkarīgas no lēmuma par nākamo daudzgadu budžetu shēmu;

| 3. | aicina Komisiju pēc nākamās daudzgadu finanšu shēmas pieņemšanas vajadzības gadījumā iesniegt priekšlikumu par programmas bāzes finansējuma pielāgošanu; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju pēc nākamās daudzgadu finanšu shēmas pieņemšanas vajadzības gadījumā iesniegt priekšlikumu par programmas bāzes finansējuma pielāgošanu;

| 4. | aicina Komisiju vēlreiz ar Parlamentu apspriesties, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju vēlreiz ar Parlamentu apspriesties, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 5. | uzdod Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

(2)  OV C 272 E, 13.11.2003., 471. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0334.

P6_TC1-COD(2005)0033

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 18. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un īpaši tā 159. panta trešo daļu, un 181.a panta otro daļu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

apspriedušies ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā

| (1) | “Katastrofa ”ir liels iznīcinošs atgadījums, kura rezultātā cilvēkiem un videi tiek nodarīti smagi kaitējumi, piemēram, plūdu, ugunsgrēku vai sausuma gadījumā.
  Lielās katastrofās vai krīzes situācijās Kopienai būtu jāizrāda solidaritāte ar attiecīgajām dalībvalstīm un
  it īpaši ar
  iedzīvotājiem,
  ātri
  nodrošinot
  īpašu
  finansiālu palīdzību, kas dotu ieguldījumu normālu dzīves apstākļu straujā atjaunošanā skartajos reģionos un finansiālā kompensācijā
  tiešā veidā cietušajiem, nepārņemot valsts un privāto iestāžu uzdevumu izpildi
  . |
| --- | --- |

(1)

“Katastrofa ”ir liels iznīcinošs atgadījums, kura rezultātā cilvēkiem un videi tiek nodarīti smagi kaitējumi, piemēram, plūdu, ugunsgrēku vai sausuma gadījumā.
  Lielās katastrofās vai krīzes situācijās Kopienai būtu jāizrāda solidaritāte ar attiecīgajām dalībvalstīm un
  it īpaši ar
  iedzīvotājiem,
  ātri
  nodrošinot
  īpašu
  finansiālu palīdzību, kas dotu ieguldījumu normālu dzīves apstākļu straujā atjaunošanā skartajos reģionos un finansiālā kompensācijā
  tiešā veidā cietušajiem, nepārņemot valsts un privāto iestāžu uzdevumu izpildi
  .

| (2) | Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (še turpmāk — “Fonds”) nodrošina Kopienai lielāku rīcības spēju katastrofu un krīzes situāciju gadījumos. Tādējādi tam būtu jādod būtisks ieguldījums, lai Eiropas Savienība varētu labāk un mērķtiecīgāk darboties jomās, kurās tās rīcību sagaida Eiropas Savienības pilsoņi. Tāpēc īpaša uzmanība jāpievērš fonda finanšu līdzekļu apjoma saskaņotībai ar jomu, kurā tos izlieto, lai Kopiena visādā ziņā varētu attaisnot pilsoņu cerības paplašinātā un paplašināšanās procesā esošajā Eiropas Savienībā. No vienas puses, tas nozīmē, ka būtu jānovērš izlietošanas jomas pārmērīga izplešanās, no otras puses - Kopienai ir būtu jābūt spējīgai mobilizēt pietiekami daudz līdzekļu skaidri definētās izlietošanas jomās pat īpašos krīzes gados. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (še turpmāk — “Fonds”) nodrošina Kopienai lielāku rīcības spēju katastrofu un krīzes situāciju gadījumos. Tādējādi tam būtu jādod būtisks ieguldījums, lai Eiropas Savienība varētu labāk un mērķtiecīgāk darboties jomās, kurās tās rīcību sagaida Eiropas Savienības pilsoņi. Tāpēc īpaša uzmanība jāpievērš fonda finanšu līdzekļu apjoma saskaņotībai ar jomu, kurā tos izlieto, lai Kopiena visādā ziņā varētu attaisnot pilsoņu cerības paplašinātā un paplašināšanās procesā esošajā Eiropas Savienībā. No vienas puses, tas nozīmē, ka būtu jānovērš izlietošanas jomas pārmērīga izplešanās, no otras puses - Kopienai ir būtu jābūt spējīgai mobilizēt pietiekami daudz līdzekļu skaidri definētās izlietošanas jomās pat īpašos krīzes gados.

| (3) | Kopienai ir jāizrāda solidaritāte arī ar valstīm, kas risina sarunas par pievienošanos Eiropas Savienībai. |
| --- | --- |

(3)

Kopienai ir jāizrāda solidaritāte arī ar valstīm, kas risina sarunas par pievienošanos Eiropas Savienībai.

| (4) | Lielas
  ekoloģiskas, rūpnieciskas un tehnoloģiskas
  katastrofas, ieskaitot
  upju un
  jūras piesārņošanu un radioloģiski bīstamas situācijas,
  var izraisīt cilvēks vai nejaušība vai dabas stihijas, kurām ir tiešas postošas sekas, piemēram, plūdi vai mežu ugunsgrēki, vai kuras ir saistītas ar ilglaicīgām sekām, piemēram, sausumu vai salnām, kā arī terora akti.
  Ar pašreizējiem ekonomiskās un sociālās kohēzijas instrumentiem var finansēt riska profilakses pasākumus un izpostītās infrastruktūras atjaunošanu. Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 (3) izveidotais Fonds ļauj Kopienai piesaistīt avārijas dienestus, kas apmierinātu
  tiešā veidā cietušo
  cilvēku vajadzības un palīdzētu ātri atjaunot izpostīto svarīgāko infrastruktūru, lai katastrofas skartajos reģionos varētu atsākt saimniecisko darbību. Tomēr šā fonda darbība galvenokārt
  attiecas uz
  katastrofām
  , kuru cēlonis ir dabas parādības, un būtu jāparedz,

  ka Kopiena var iesaistīties arī krīzes situācijās, kuras nav dabas stihiju izraisītas,
  un tādās, kurās nav pietiekami noskaidrots, kas nes atbildību par notikušo
  . |
| --- | --- |

(4)

Lielas
  ekoloģiskas, rūpnieciskas un tehnoloģiskas
  katastrofas, ieskaitot
  upju un
  jūras piesārņošanu un radioloģiski bīstamas situācijas,
  var izraisīt cilvēks vai nejaušība vai dabas stihijas, kurām ir tiešas postošas sekas, piemēram, plūdi vai mežu ugunsgrēki, vai kuras ir saistītas ar ilglaicīgām sekām, piemēram, sausumu vai salnām, kā arī terora akti.
  Ar pašreizējiem ekonomiskās un sociālās kohēzijas instrumentiem var finansēt riska profilakses pasākumus un izpostītās infrastruktūras atjaunošanu. Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 (3) izveidotais Fonds ļauj Kopienai piesaistīt avārijas dienestus, kas apmierinātu
  tiešā veidā cietušo
  cilvēku vajadzības un palīdzētu ātri atjaunot izpostīto svarīgāko infrastruktūru, lai katastrofas skartajos reģionos varētu atsākt saimniecisko darbību. Tomēr šā fonda darbība galvenokārt
  attiecas uz
  katastrofām
  , kuru cēlonis ir dabas parādības, un būtu jāparedz,

  ka Kopiena var iesaistīties arī krīzes situācijās, kuras nav dabas stihiju izraisītas,
  un tādās, kurās nav pietiekami noskaidrots, kas nes atbildību par notikušo
  .

| (5) | Iecerētās rīcības mērķis ir atbalstīt attiecīgo valstu centienus tādos gadījumos, kad katastrofas vai krīzes situāciju sekas ir tik nopietnas, ka šīs valstis nevar tikt galā ar situāciju tikai saviem spēkiem. Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts EK Līguma 5. pantā, jo dalībvalstu līmenī šis mērķis nav pienācīgi sasniedzams un tāpēc, ņemot vērā rīcības mērogu, ir labāk sasniedzams Kopienas līmenī. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula nosaka tikai to, kas vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(5)

Iecerētās rīcības mērķis ir atbalstīt attiecīgo valstu centienus tādos gadījumos, kad katastrofas vai krīzes situāciju sekas ir tik nopietnas, ka šīs valstis nevar tikt galā ar situāciju tikai saviem spēkiem. Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts EK Līguma 5. pantā, jo dalībvalstu līmenī šis mērķis nav pienācīgi sasniedzams un tāpēc, ņemot vērā rīcības mērogu, ir labāk sasniedzams Kopienas līmenī. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula nosaka tikai to, kas vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai.

| (6) | Fonds būtu jāfinansē, neskarot finanšu shēmas griestus, maksimālo summu mobilizējot vienīgi vajadzības gadījumā. Lai nodrošinātu pienācīgu finansējumu, Fonds būtu jāiekļauj elastības fondā kā rezerve ne vairāk kā euro 7 miljardu apmērā. |
| --- | --- |

(6)

Fonds būtu jāfinansē, neskarot finanšu shēmas griestus, maksimālo summu mobilizējot vienīgi vajadzības gadījumā. Lai nodrošinātu pienācīgu finansējumu, Fonds būtu jāiekļauj elastības fondā kā rezerve ne vairāk kā euro 7 miljardu apmērā.

| (7) | Atbilstoši subsidiaritātes principam rīcība saskaņā ar šo regulu būtu jāattiecina uz lielām katastrofām. Tās ir jānosaka atkarībā no jomas;
  terora akta gadījumā Kopienai būtu jāspēj reaģēt
  uz notikumiem
  arī tad
  ,
  ja materiālie zaudējumi neatbilst fonda piesaistes kvantitatīvajam kritērijam, bet akta
  sekas ir
  tik
  nopietnas,
  ka ir vajadzīga Kopienas solidaritāte
  . Īpašu uzmanību pievērš tādiem attāliem un izolētiem reģioniem kā salas un nomaļi reģioni
  , pastiprinot partnerību ar tiem
  . |
| --- | --- |

(7)

Atbilstoši subsidiaritātes principam rīcība saskaņā ar šo regulu būtu jāattiecina uz lielām katastrofām. Tās ir jānosaka atkarībā no jomas;
  terora akta gadījumā Kopienai būtu jāspēj reaģēt
  uz notikumiem
  arī tad
  ,
  ja materiālie zaudējumi neatbilst fonda piesaistes kvantitatīvajam kritērijam, bet akta
  sekas ir
  tik
  nopietnas,
  ka ir vajadzīga Kopienas solidaritāte
  . Īpašu uzmanību pievērš tādiem attāliem un izolētiem reģioniem kā salas un nomaļi reģioni
  , pastiprinot partnerību ar tiem
  .

| (8) | Iepriekšējā Fonda pirmajos darbības gados gūtā pieredze uzrādījusi grūtības to piemērot attiecībā uz lēnas attīstības katastrofām. Tādēļ šajā regulā ir skaidri jādefinē, kad var iesniegt prasību. Svarīgi ir arī steigšus piemērot atbilstības noteikumus notikuma raksturojumam, intensitātei un ilgumam problēmas sākumstadijā, it īpaši, paredzot finansiālu nodrošinājumu īpašiem pasākumiem, ko piemēro šāda veida katastrofu novēršanai. |
| --- | --- |

(8)

Iepriekšējā Fonda pirmajos darbības gados gūtā pieredze uzrādījusi grūtības to piemērot attiecībā uz lēnas attīstības katastrofām. Tādēļ šajā regulā ir skaidri jādefinē, kad var iesniegt prasību. Svarīgi ir arī steigšus piemērot atbilstības noteikumus notikuma raksturojumam, intensitātei un ilgumam problēmas sākumstadijā, it īpaši, paredzot finansiālu nodrošinājumu īpašiem pasākumiem, ko piemēro šāda veida katastrofu novēršanai.

| (9) | Lielas katastrofas, īpaši dabas stihiju izraisītas, bieži ietekmē vairāk nekā vienu valsti. Ja liela katastrofa ir notikusi valstī, kurai ir tiesības saņemt atbalstu, palīdzību

  var sniegt
  arī šajā katastrofā cietušajai kaimiņvalstij, kurai ir tiesības saņemt atbalstu. |
| --- | --- |

(9)

Lielas katastrofas, īpaši dabas stihiju izraisītas, bieži ietekmē vairāk nekā vienu valsti. Ja liela katastrofa ir notikusi valstī, kurai ir tiesības saņemt atbalstu, palīdzību

  var sniegt
  arī šajā katastrofā cietušajai kaimiņvalstij, kurai ir tiesības saņemt atbalstu.

| (10) | Kopienas atbalstam jāpapildina attiecīgo valstu centieni, un tas jāizmanto, lai segtu daļu publiskā sektora izdevumu pašu būtiskāko lielas katastrofas izraisīto avārijas darbu veikšanai. |
| --- | --- |

(10)

Kopienas atbalstam jāpapildina attiecīgo valstu centieni, un tas jāizmanto, lai segtu daļu publiskā sektora izdevumu pašu būtiskāko lielas katastrofas izraisīto avārijas darbu veikšanai.

| (11) | Atbilstoši subsidiaritātes principam Kopienas atbalsts jāpiešķir vienīgi, ja cietusī valsts ir iesniegusi pieteikumu. Komisijai jānodrošina vienlīdzīga attieksme pret valstu iesniegtajiem pieprasījumiem. |
| --- | --- |

(11)

Atbilstoši subsidiaritātes principam Kopienas atbalsts jāpiešķir vienīgi, ja cietusī valsts ir iesniegusi pieteikumu. Komisijai jānodrošina vienlīdzīga attieksme pret valstu iesniegtajiem pieprasījumiem.

| (12) | Pieteikuma iesniedzējās valstīs var būt nepieciešama tūlītēja finansiāla palīdzība, kas palīdzētu segt tās izmaksas, kuras ir saistītas ar vissteidzamākajiem iesaistīšanās un glābšanas darbiem. Tāpēc pēc pieteikuma iesniedzējas valsts pieprasījuma finansējums jāpiešķir avansā, tiklīdz ir saņemts šāds pieteikums, ņemot vērā pieejamos budžeta līdzekļus. |
| --- | --- |

(12)

Pieteikuma iesniedzējās valstīs var būt nepieciešama tūlītēja finansiāla palīdzība, kas palīdzētu segt tās izmaksas, kuras ir saistītas ar vissteidzamākajiem iesaistīšanās un glābšanas darbiem. Tāpēc pēc pieteikuma iesniedzējas valsts pieprasījuma finansējums jāpiešķir avansā, tiklīdz ir saņemts šāds pieteikums, ņemot vērā pieejamos budžeta līdzekļus.

| (13) | Lai Kopiena būtu spējīga reaģēt, ja
  salīdzinoši īsā laika periodā viena pēc otras
  notiek vairākas katastrofas, ir nepieciešama piesardzīga finanšu pārvaldība. |
| --- | --- |

(13)

Lai Kopiena būtu spējīga reaģēt, ja
  salīdzinoši īsā laika periodā viena pēc otras
  notiek vairākas katastrofas, ir nepieciešama piesardzīga finanšu pārvaldība.

| (14) | Ieteicams dot atļauju straujai lēmuma pieņemšanai, lai iespējami ātri piesaistītu īpašus finanšu resursus. Attiecīgi jāpielāgo un līdz absolūti nepieciešamajam minimumam jāierobežo administratīvās procedūras. Tāpēc Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija nolīgums par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību
   (4)
  paredz Fonda finansējumu. |
| --- | --- |

(14)

Ieteicams dot atļauju straujai lēmuma pieņemšanai, lai iespējami ātri piesaistītu īpašus finanšu resursus. Attiecīgi jāpielāgo un līdz absolūti nepieciešamajam minimumam jāierobežo administratīvās procedūras. Tāpēc Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija nolīgums par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību
   (4)
  paredz Fonda finansējumu.

| (15) | Maksājumu mehānismiem un saskaņā ar šo regulu piešķirto pabalstu izmantošanai būtu jāatbilst situācijas steidzamībai. Tāpēc ir jānosaka

  reālistisks

  termiņš piešķirtās finansiālās palīdzības izmantošanai. |
| --- | --- |

(15)

Maksājumu mehānismiem un saskaņā ar šo regulu piešķirto pabalstu izmantošanai būtu jāatbilst situācijas steidzamībai. Tāpēc ir jānosaka

  reālistisks

  termiņš piešķirtās finansiālās palīdzības izmantošanai.

| (16) | Valstij, kas saņem palīdzību, atbilstoši valsts īpašajai konstitucionālajai, institucionālajai, tiesiskajai vai finansiālajai situācijai
  būtu jāiesaista
  reģionālās vai vietējās varas iestādes īstenošanas nolīgumu noslēgšanā un piemērošanā. Saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu kopbudžetam (turpmāk — “Finanšu regula”) (5), saņēmējvalstij būtu jāsaglabā arī atbildība par palīdzības īstenošanu un par to darbību pārvaldību un kontroli, kuras atbalsta ar Kopienas finansējumu. |
| --- | --- |

(16)

Valstij, kas saņem palīdzību, atbilstoši valsts īpašajai konstitucionālajai, institucionālajai, tiesiskajai vai finansiālajai situācijai
  būtu jāiesaista
  reģionālās vai vietējās varas iestādes īstenošanas nolīgumu noslēgšanā un piemērošanā. Saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu kopbudžetam (turpmāk — “Finanšu regula”) (5), saņēmējvalstij būtu jāsaglabā arī atbildība par palīdzības īstenošanu un par to darbību pārvaldību un kontroli, kuras atbalsta ar Kopienas finansējumu.

| (17) | Par darbību, ko finansē saskaņā ar šo regulu, nevar saņemt finansiālu palīdzību, izmantojot citus Kopienas finanšu instrumentus. Ja attiecībā uz kādu darbību, kas saistīta ar īpašu postījumu kompensāciju, finansiālu palīdzību nodrošina Kopiena vai starptautisko tiesību instrumenti, šim pašam nolūkam šai darbībai nevar piešķirt palīdzību saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(17)

Par darbību, ko finansē saskaņā ar šo regulu, nevar saņemt finansiālu palīdzību, izmantojot citus Kopienas finanšu instrumentus. Ja attiecībā uz kādu darbību, kas saistīta ar īpašu postījumu kompensāciju, finansiālu palīdzību nodrošina Kopiena vai starptautisko tiesību instrumenti, šim pašam nolūkam šai darbībai nevar piešķirt palīdzību saskaņā ar šo regulu.

| (18) | Kopienas rīcība neatbrīvo no atbildības trešās personas, kas pēc principa, ka “maksā piesārņotājs”, pirmajā instancē ir atbildīgas par viņu izraisīto bojājumu, vai neattur no aizsargpasākumiem dalībvalsts un Kopienas līmenī
  , vai nepārņem valsts vai privātās apdrošināšanas funkcijas. |
| --- | --- |

(18)

Kopienas rīcība neatbrīvo no atbildības trešās personas, kas pēc principa, ka “maksā piesārņotājs”, pirmajā instancē ir atbildīgas par viņu izraisīto bojājumu, vai neattur no aizsargpasākumiem dalībvalsts un Kopienas līmenī
  , vai nepārņem valsts vai privātās apdrošināšanas funkcijas.

| (19) | Īstenojot Kopienas finansiālo palīdzību, ir nepieciešama maksimāla pārredzamība, kā arī pienācīga resursu izmantošanas uzraudzība. |
| --- | --- |

(19)

Īstenojot Kopienas finansiālo palīdzību, ir nepieciešama maksimāla pārredzamība, kā arī pienācīga resursu izmantošanas uzraudzība.

| (20) | Jāparedz noteikums, ka saņēmējvalstīm jāpamato saņemtās palīdzības izmantošana. |
| --- | --- |

(20)

Jāparedz noteikums, ka saņēmējvalstīm jāpamato saņemtās palīdzības izmantošana.

| (21) | Izņēmuma gadījumos un atkarībā no šajā regulā paredzēto finanšu resursu pieejamības, lai veiktu solidaritātes rīcību katastrofas izraisīšanās gadā, jāparedz noteikums par papildu dotācijām no nākamā gada finanšu apropriācijām. |
| --- | --- |

(21)

Izņēmuma gadījumos un atkarībā no šajā regulā paredzēto finanšu resursu pieejamības, lai veiktu solidaritātes rīcību katastrofas izraisīšanās gadā, jāparedz noteikums par papildu dotācijām no nākamā gada finanšu apropriācijām.

| (22) | Jāparedz, ka kompetentās Kopienas struktūras spēj veikt savus pienākumus attiecībā uz finanšu kontroli. |
| --- | --- |

(22)

Jāparedz, ka kompetentās Kopienas struktūras spēj veikt savus pienākumus attiecībā uz finanšu kontroli.

| (23) | Atbalsts izdevumiem, kuri pēc tam tiks atgūti no trešām personām, vai atbalsts, kas netiek izmantots saskaņā ar šo regulu vai saņemts lielākā apjomā nekā postījumu galīgais novērtējums, ir jāatgūst. |
| --- | --- |

(23)

Atbalsts izdevumiem, kuri pēc tam tiks atgūti no trešām personām, vai atbalsts, kas netiek izmantots saskaņā ar šo regulu vai saņemts lielākā apjomā nekā postījumu galīgais novērtējums, ir jāatgūst.

| (24) | Būtu jāparedz tehniskā palīdzība solidaritātes rīcībai, uz kuru attiecas šī regula, lai uzlabotu
  dalībvalstu spēju iesniegt Komisijai un citām atbildīgajām iestādēm saskaņā ar noteikto kārtību sagatavotus palīdzības pieteikumus un
  Komisijas spēju novērtēt tai iesniegtos pieteikumus. |
| --- | --- |

(24)

Būtu jāparedz tehniskā palīdzība solidaritātes rīcībai, uz kuru attiecas šī regula, lai uzlabotu
  dalībvalstu spēju iesniegt Komisijai un citām atbildīgajām iestādēm saskaņā ar noteikto kārtību sagatavotus palīdzības pieteikumus un
  Komisijas spēju novērtēt tai iesniegtos pieteikumus.

| (25) | No šīs regulas spēkā stāšanās dienas būtu jāatceļ Regula (EK) Nr. 2012/2002. Tomēr tās noteikumus jāturpina piemērot pieteikumiem, kas iesniegti pirms minētās dienas. |
| --- | --- |

(25)

No šīs regulas spēkā stāšanās dienas būtu jāatceļ Regula (EK) Nr. 2012/2002. Tomēr tās noteikumus jāturpina piemērot pieteikumiem, kas iesniegti pirms minētās dienas.

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (turpmāk — “Fonds”) tiek izveidots, lai Kopiena varētu reaģēt uz lielām katastrofām
  vai krīzes situācijām
  , kas skar dalībvalstis
  vai to reģionus,
  vai kandidātvalstis, kuras ir iesaistītas pievienošanās sarunās ar Eiropas Savienību (turpmāk “valstis, kuras ir tiesīgas saņemt atbalstu”).

2.
     
  Kandidātvalstij, kas ir iesaistīta pievienošanās sarunās ar Eiropas Savienību, var tikt piešķirta palīdzība no Fonda, ja liela katastrofa ietekmē pārrobežu vai jūras reģionu, kas atrodas starp šo kandidātvalsti un dalībvalsti.

3.   Šajā regulā paredzēti fonda darbību noteikumi attiecībā uz:

| a) | dabas katastrofām; |
| --- | --- |

a)

dabas katastrofām;

| b) | rūpniecības un
  /vai
  tehnoloģiju izraisītām katastrofām; |
| --- | --- |

b)

rūpniecības un
  /vai
  tehnoloģiju izraisītām katastrofām;

| c) | sabiedrības veselības katastrofām; |
| --- | --- |

c)

sabiedrības veselības katastrofām;

| d) | terora aktiem. |
| --- | --- |

d)

terora aktiem.

2. pants

Lielas katastrofas

Par lielu katastrofu
  vai krīzes situāciju
  šīs regulas nozīmē uzskata katastrofu, kas vismaz vienā valstī, kurai ir tiesības saņemt atbalstu, rada tiešu postījumu, kas tiek lēsts vairāk nekā euro 1 mljrd. apjomā 2007. gada cenās vai vairāk nekā 0,5 % apjomā no attiecīgās valsts nacionālā kopienākuma.

Tomēr, pat ja šie kvantitatīvie kritēriji netiek izpildīti, Komisija var ārkārtējos un pienācīgi pamatotos apstākļos atzīt, ka
  kādā noteiktā
  tās valsts teritorijas

  daļā
  , kurai ir tiesības saņemt atbalstu, ir notikusi liela katastrofa
  vai rodas krīzes situācija
  .
  Šajā gadījumā Komisija veic visus nepieciešamos pasākumus Fonda ietvaros.

Īpašu uzmanību vērš attāliem vai izolētiem reģioniem, tādiem kā salu un nomaļiem reģioniem, kas definēti Līguma 299. panta 2. punktā.

3. pants

Solidaritātes darbības

1.   Pēc tās valsts pieprasījuma, kurai ir tiesības saņemt atbalstu, Komisija var piešķirt no fonda finansiālu palīdzību dotācijas formā, ja šīs valsts sauszemes un/vai jūras teritorijā notiek liela katastrofa
  vai rodas krīzes situācija
  .

Arī pēc tās valsts pieprasījuma, kurai ir tiesības saņemt atbalstu un kurai ir kopēja robeža ar pirmajā daļā minēto valsti, un kuru ir skārusi tā pati lielā katastrofa
  vai krīzes situācija
  , Komisija no fonda var piešķirt palīdzību šai valstij.

2.   Valsts ir tiesīga saņemt tikai vienu dotāciju par katru katastrofu.

4. pants

Atbilstošas darbības

Finansiālu palīdzību saskaņā ar šo regulu piešķir tikai darbībām (turpmāk — “atbilstošas darbības”), kuras veic attiecīgās valsts publiskās iestādes vai iestādes, kas darbojas sabiedrības interesēs, un kuras iekļaujas šādās kategorijās:

| a) | svarīgi tūlītēji pasākumi, kas jāveic, lai nekavējoties atjaunotu darba kārtībā izpostīto infrastruktūru un iekārtas

  , radītu avārijas situācijā darbojošos infrastruktūru, kā arī lai iedzīvotājiem nodrošinātu apgādi
  energoapgādes,
  dzeramā
  ūdens/notekūdeņu, telekomunikāciju, transporta, veselības un izglītības jomā;
  lai apmierinātu iedzīvotāju vajadzības; |
| --- | --- |

a)

svarīgi tūlītēji pasākumi, kas jāveic, lai nekavējoties atjaunotu darba kārtībā izpostīto infrastruktūru un iekārtas

  , radītu avārijas situācijā darbojošos infrastruktūru, kā arī lai iedzīvotājiem nodrošinātu apgādi
  energoapgādes,
  dzeramā
  ūdens/notekūdeņu, telekomunikāciju, transporta, veselības un izglītības jomā;
  lai apmierinātu iedzīvotāju vajadzības;

| b) | tūlītēja medicīniskā palīdzība un pasākumi, kas veicami, lai aizsargātu iedzīvotājus
  smagas krīzes gadījumā, kad tiek apdraudēta sabiedrības veselība
  ; |
| --- | --- |

b)

tūlītēja medicīniskā palīdzība un pasākumi, kas veicami, lai aizsargātu iedzīvotājus
  smagas krīzes gadījumā, kad tiek apdraudēta sabiedrības veselība
  ;

| c) | pagaidu izmitināšanas un glābšanas dienestu finansējuma nodrošināšana, lai apmierinātu attiecīgo iedzīvotāju neatliekamās vajadzības; |
| --- | --- |

c)

pagaidu izmitināšanas un glābšanas dienestu finansējuma nodrošināšana, lai apmierinātu attiecīgo iedzīvotāju neatliekamās vajadzības;

| d) | pasākumi
  , lai
  tūlīt novērstu dabas katastrofas, to tiešās sekas, kā arī lai
  nekavējoties nodrošinātu aizsardzības infrastruktūras; |
| --- | --- |

d)

pasākumi
  , lai
  tūlīt novērstu dabas katastrofas, to tiešās sekas, kā arī lai
  nekavējoties nodrošinātu aizsardzības infrastruktūras;

| e) | pasākumi tūlītējai kultūras un dabas mantojuma aizsardzībai; |
| --- | --- |

e)

pasākumi tūlītējai kultūras un dabas mantojuma aizsardzībai;

| f) | būtiski avārijas darbi, lai nekavējoties iztīrītu katastrofas skartos apgabalus; |
| --- | --- |

f)

būtiski avārijas darbi, lai nekavējoties iztīrītu katastrofas skartos apgabalus;

| g) | tūlītēji pasākumi, lai sniegtu medicīnisko palīdzību
  tām personām, kas tieši cietušas
  lielu katastrofu un terora aktu rezultātā, kā arī psiholoģiskā un sociālā palīdzība cietušajiem un viņu
  ģimenēm. |
| --- | --- |

g)

tūlītēji pasākumi, lai sniegtu medicīnisko palīdzību
  tām personām, kas tieši cietušas
  lielu katastrofu un terora aktu rezultātā, kā arī psiholoģiskā un sociālā palīdzība cietušajiem un viņu
  ģimenēm.

5. pants

Pieteikumi

1.   Cik iespējams drīz un ne vēlāk kā desmit nedēļas pēc
  datuma, kurā iestādēm pirmoreiz norādīts uz lielas katastrofas vai krīzes situācijas izraisītajiem postījumiem
  , valsts, kurai ir tiesīga saņemt atbalstu, var iesniegt Komisijai pieteikumu par palīdzību no fonda, sniedzot visu pieejamo informāciju vismaz par šādiem jautājumiem:

| a) | katastrofas izraisītais postījums un tā ietekme uz attiecīgajiem iedzīvotājiem
  , vidi
  un ekonomiku, kā arī
  kultūras un dabas mantojumu
  ; |
| --- | --- |

a)

katastrofas izraisītais postījums un tā ietekme uz attiecīgajiem iedzīvotājiem
  , vidi
  un ekonomiku, kā arī
  kultūras un dabas mantojumu
  ;

| b) | to paredzēto izmaksu sadale, kas rodas, veicot 4. pantā minēto kategoriju darbības, kuras atbilst katastrofai; |
| --- | --- |

b)

to paredzēto izmaksu sadale, kas rodas, veicot 4. pantā minēto kategoriju darbības, kuras atbilst katastrofai;

| c) | citi Kopienas finansējuma avoti, kas varētu palīdzēt katastrofas seku novēršanā; |
| --- | --- |

c)

citi Kopienas finansējuma avoti, kas varētu palīdzēt katastrofas seku novēršanā;

| d) | citi valsts vai starptautiski finansējuma avoti, ieskaitot valsts un privāto apdrošināšanu, kas varētu dot ieguldījumu postījuma novēršanas izmaksu, īpaši atbilstošo darbību izmaksu segšanā. |
| --- | --- |

d)

citi valsts vai starptautiski finansējuma avoti, ieskaitot valsts un privāto apdrošināšanu, kas varētu dot ieguldījumu postījuma novēršanas izmaksu, īpaši atbilstošo darbību izmaksu segšanā.

Saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu informācijā iekļauj katastrofas vai krīzes situācijas izraisītā kopējā tiešā postījuma provizorisku aprēķinu.
  Ņemot vērā grūtības noteikt tādu katastrofu radītos postījumos, kuru sekas ir ilgstošas un nepārtrauktas, Komisija pēc cietušās dalībvalsts pieprasījuma var pagarināt 10 nedēļu laika ierobežojumu pieteikuma iesniegšanai, lai saņemtu Fonda palīdzību
  .

2.   Pamatojoties uz 1. punktā minēto informāciju un citu papildu informāciju, ko Komisija bija pieprasījusi vai ieguvusi citādi, Komisija novērtē, vai izpildīti nosacījumi finansiālās palīdzības piešķiršanai saskaņā ar šo regulu.

Ja attiecīgā valsts pirmās daļas vajadzībām pēc savas ierosmes sniedz papildu informāciju, Komisijā šai informācijai jānonāk divu mēnešu laikā pēc pieteikuma dienas.

Taču, ja Komisija pirmās daļas vajadzībām pieprasa papildu informāciju no attiecīgās valsts, šai informācijai Komisijā jānonāk viena mēneša laikā pēc pieprasījuma dienas.

6. pants

Avansa finansējums

1.   Tūlīt pēc 5. panta 1. punktā minētā pieteikuma saņemšanas Komisija, ņemot vērā pieejamos budžeta līdzekļus, var pieņemt lēmumu par avansa finansējuma piešķiršanu vissteidzamākajām atbilstošajām darbībām un nekavējoties ar vienu maksājumu izmaksāt attiecīgajai valstij avansa finansējumu.

Pirmo daļu piemēro vienīgi tad, ja pieteikumā nepārprotami izteikta prasība pēc avansa finansējuma.

2.   Saskaņā ar 1. punkta pirmo daļu izmaksātā avansa finansējuma summa veido
  līdz
  5 % no kopējām paredzētajām izmaksām, kas minētas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā, bet nepārsniedz euro 5 milj.

3.
     
  Ja piešķir avansa finansējumu, kā izklāstīts 7. panta 2. punkta otrajā daļā, skaidri min noteikumu par atmaksāšanu.

7. pants

Finansiālās palīdzības noteikšana

1.   Pamatojoties uz novērtējumu, kas veikts saskaņā ar 5. panta 2. punktu, Komisija iespējami ātri
  un divu nedēļu laikā
  nosaka attiecīgu iespējamās finansiālās palīdzības summu, ko piešķirt, nepārsniedzot pieejamos resursus.

Summa nedrīkst pārsniegt 50 % no to paredzēto izmaksu kopsummas, kas minētas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā.

Komisija vienlaikus sagatavo un iesniedz pievienotos priekšlikumus par budžetu, kā norādīts 8. pantā, nosakot atbilstošo summu.

Saskaņā ar pirmajā un trešajā daļā minētajiem termiņiem, visa procedūra, lai iesniegtu visus vajadzīgos priekšlikumus par fonda mobilizāciju, nedrīkst ilgt vairāk kā trīs mēnešus pēc pieteikuma saņemšanas no attiecīgās valsts.

2.   Ja, pamatojoties uz saskaņā ar 5. panta 2. punktu veikto novērtējumu, Komisija ir nolēmusi, ka saskaņā ar šo regulu piešķiramās palīdzības nosacījumi netiek izpildīti, tā
  pēc iespējas ātri
  to paziņo attiecīgajai valstij.

Saskaņā ar 6. panta 1. punktu izmaksātais avansa finansējums jāatmaksā Komisijai atpakaļ trīs mēnešu laikā pēc šā paziņojuma dienas.

8. pants

Budžeta procedūra

1.   Ja Komisija ir nolēmusi, ka jāpiešķir finansiāla palīdzība no fonda, tā
  nekavējoties
  budžeta lēmējinstitūcijai iesniedz priekšlikumus, kas nepieciešami, lai atļautu apropriācijas 7. panta 1. punktā noteiktajā apjomā.

Šajos priekšlikumos ietver:

| a) | saskaņā ar 5. panta 2. punktu veikto novērtējumu kopā ar tās informācijas kopsavilkumu, kas ir novērtējuma pamatā; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar 5. panta 2. punktu veikto novērtējumu kopā ar tās informācijas kopsavilkumu, kas ir novērtējuma pamatā;

| b) | pierādījumu par to, ka tiek izpildīti 3. panta 1. punkta nosacījumi; |
| --- | --- |

b)

pierādījumu par to, ka tiek izpildīti 3. panta 1. punkta nosacījumi;

| c) | iecerēto summu pamatojumu. |
| --- | --- |

c)

iecerēto summu pamatojumu.

2.   
  Ja
  budžeta lēmējinstitūcija
  piešķir
  apropriācijas, Komisija pieņem dotācijas lēmumu, ņemot vērā avansa finansējumu, kas izmaksāts saskaņā ar 6. panta 1. punktu.

9. pants

Dotācijas izmaksa un izmantošana

1.   Pēc tam, kad pieņemts lēmums par dotāciju un parakstīts 10. panta 1. punktā minētais nolīgums, Komisija
  15 dienu laikā
  ar vienu maksājumu izmaksā dotāciju saņēmējvalstij.

2.   Saņēmējvalsts izmanto dotāciju, kā arī no tās gūtos procentu ienākumus
  12 mēnešu laikā pēc 10. panta 1. punktā minētā nolīguma parakstīšanas un jebkurā gadījumā
  18 mēnešu laikā pēc pirmā postījuma dienas, lai finansētu atbilstošās darbības, kas veiktas pēc
  katastrofas vai krīzes situācijas notikšanas dienas.

10. pants

Dotācijas īstenošana

1.   Komisija un saņēmējvalsts noslēdz dotācijas lēmuma īstenošanas nolīgumu saskaņā ar šīs valsts un Kopienas īpašajiem konstitucionālajiem, institucionālajiem, tiesiskajiem un finanšu noteikumiem.

Šajā nolīgumā īpaši ietvertas ziņas par finansējamo darbību veidu un vietu.

2.   Komisija nodrošina, lai īstenošanas nolīgumā paredzētās saistības būtu vienādas visām saņēmējvalstīm.

3.   Saņēmējvalsts izvēlas atsevišķas darbības un īsteno dotāciju saskaņā ar šo regulu, dotācijas lēmumu un nolīgumu.

Šī atbildība ir spēkā, neierobežojot Komisijas atbildību par Eiropas Kopienu kopbudžeta īstenošanu saskaņā ar noteikumiem Finanšu regulā, kas piemērojama kopīgai vai decentralizētai pārvaldībai.

11. pants

Darbību finansēšana

1.   Saskaņā ar īstenošanas nolīgumu kopumā vai daļēji finansētās darbības nesaņem finansējumu saskaņā ar kādu citu Kopienas vai starptautisku nolīgumu.

Saņēmējvalsts nodrošina atbilstību pirmajai daļai.

2.   
  Piemēro “maksā piesārņotājs ”principu, it īpaši rūpniecisku un tehnoloģisku katastrofu gadījumos.

  Saņēmējvalstīm

  turklāt ir jāpierāda, ka tās dara visu iespējamo
  , lai saņemtu kompensāciju no trešām personām.

12. pants

Saderība ar citiem instrumentiem

Darbībām, kas saņem finansiālu palīdzību no fonda, jāatbilst EK Līgumam un saskaņā ar to pieņemtajiem tiesību aktiem, Kopienas politikām un pasākumiem un pirmspievienošanās palīdzības instrumentiem.

13. pants

Nobeiguma ziņojums un noslēgums

1.   Ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc 9. panta 2. punktā noteiktā laikposma saņēmējvalsts iesniedz Komisijai ziņojumu par dotācijas finanšu izpildi kopā ar pārskatu, kurā ir pamatoti izdevumi un norādīti citi izmantotie avoti attiecīgo darbību finansējumam.

Ziņojumā sīki norāda saņēmējvalsts ieviestos vai iecerētos aizsargpasākumus, kuru mērķis ir ierobežot postījumu un cik iespējams izvairīties no līdzīgu katastrofu atkārtošanās.

2.   Ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tam, kad Komisija saņēmusi visu 1. punktā pieprasīto informāciju, tā izbeidz finansiālo palīdzību no fonda.

14. pants

Euro izmantošana

Pieteikumos, dotācijas lēmumos, īstenošanas nolīgumos un ziņojumos, uz kuriem attiecas šī regula, kā arī citos saistītos dokumentos visas summas izsaka euro.

15. pants

Finansējuma trūkums

1.   Ja laikā, kad saskaņā ar 8. pantu tiek iesniegts priekšlikums, atlikušie finanšu resursi, kas fondam pieejami konkrētajā gadā, nav pietiekami, lai sniegtu par nepieciešamu atzīto finansiālo palīdzību, Komisija var
  Eiropas Parlamentam, kas pārrauga budžetu,
  ierosināt finansēt starpību no finanšu apropriācijām, kas fondam pieejamas
  abos nākamajos gados
  .

2.   Kopējo fonda gada budžeta robežu katastrofas gadā un
  abos nākamajos gados
  ievēro jebkuros apstākļos.

16. pants

Finanšu kontrole, ko veic Kopienas struktūras

Saņēmējvalsts nodrošina, lai visos finanšu lēmumos, kas pieņemti saskaņā ar 10. pantā paredzēto īstenošanas nolīgumu, un visos nolīgumos un līgumos, kas noslēgti saskaņā ar šiem finansēšanas lēmumiem, būtu paredzētas Komisijas veiktas pārbaudes ar Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) starpniecību un pārbaudes uz vietas, kuras veic Komisija vai Revīzijas palāta saskaņā ar attiecīgām procedūrām.

17. pants

Informēšana

Saņēmēja valsts skaidri saprotamā veidā informē attiecīgos iedzīvotājus un sabiedrību kopumā par fondu atbalstu.

18. pants

Atgūšana

1.   Gadījumos, kad kopējā tiešā postījuma summa ir vismaz par 10 % mazāka par provizorisko summu, kas paziņota saskaņā ar 5. panta 1. punkta b) apakšpunktu, Komisija var pieprasīt, lai saņēmējvalsts atmaksā attiecīgo saņemtās finansiālās palīdzības summu.

2.   Ja saņēmējvalsts nav ievērojusi 10. panta 3. punktu
  vai 11. panta 2. punktu
  , Komisija var pieprasīt, lai saņēmējvalsts atmaksā visu saņemtās finansiālās palīdzības summu vai daļu no tās.

3.
     
  Ja pēc iepriekšējās lielās katastrofas saņēmējvalsts nav veikusi aizsargpasākumus un, veicot aizsargpasākumus, būtu samazinājušies vai novērsti nākamās katastrofas radītie postījumi, Komisija pieprasa saņēmējvalstij atlīdzināt visu vai daļu no saņemtās finansiālās palīdzības.

4.   Pirms pieņem lēmumu saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu, Komisija veic piemērotu lietas pārbaudi un īpaši paredz noteiktu termiņu, kurā saņēmējvalsts var iesniegt piezīmes.

5.   Visas summas, kas saņemtas nepamatoti un ir atgūstamas, atmaksā Komisijai. Par summām, ko neatmaksā atbilstoši Finanšu regulai, var iekasēt soda naudu.

19. pants

Tehniskā palīdzība pēc Komisijas ierosmes

1.   Pēc Komisijas ierosmes fonds var izmantot maksimāli 0,20 % no finanšu resursiem, kas pieejami šim gadam, lai finansētu sagatavošanas, uzraudzības, administratīvā un tehniskā atbalsta, revīzijas un pārbaudes pasākumus, kuri nepieciešami šīs regulas īstenošanai.

Šie pasākumi veicami saskaņā ar Finanšu regulas 53. panta 2. punktu un citiem šīs regulas noteikumiem, un tās īstenošanas noteikumiem, kas piemērojami šai budžeta izpildes formai.

Šie pasākumi konkrēti ietver ekspertu ziņojumus, kas palīdz Komisijai saskaņā ar 5. panta 2. punktu novērtēt pieteikumus.

2.   Ja ir paredzēta iemaksa no fonda, lai iepirktu ārējus pakalpojumus, Komisija pieņem lēmumu par 1. punkta pirmajā daļā minētajiem pasākumiem.

20. pants

Gada pārskats

No ... (6) gada Komisija līdz katra gada 1. jūlijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei pārskatu par darbībām, kas iepriekšējā gadā veiktas saskaņā ar šo regulu. Šajā pārskatā konkrēti ietver informāciju, kas saistīta ar iesniegtajiem pieteikumiem, pieņemtajiem dotācijas lēmumiem un piešķirtās finansiālās palīdzības izbeigšanu
  un veiktajām darbībām
  .

21. pants

Pārskatīšana

Pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, Eiropas Parlaments un Padome pārskata regulu vēlākais līdz 2013. gada 31. decembrim.

22. pants

Atcelšana

Ar šo
  Regulu (EK) Nr. 2012/2002
  atceļ.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

23. pants

Pārejas noteikumi

Regulu (EK) Nr. 2012/2002 turpina piemērot pieteikumiem, kas Komisijā saņemti
  pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

24. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā

  Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē ..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā—

priekšsēdētājs

Padomes vārdā—

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 28, 3.2.2006., 69. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 18. maija Nostāja.

2

Eiropas Parlamenta 2006. gada 18. maija Nostāja.

(3)  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

3

(4)  OV C 139., 14.6.2006., 1. lpp.

4

(5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

5

(6)  Gads, kas seko pēc piemērošanas dienas gada.

6

ads, kas seko pēc piemērošanas dienas gada.

P6_TA(2006)0219

Enerģijas kopienas līguma parakstīšana ***

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Enerģijas kopienas līguma parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā (13886/1/2005 — KOM(2005)0435 — C6-0435/2005 — 2005/0178(AVC))

(Piekrišanas procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (13886/1/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (13886/1/2005),

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 47. panta 2. punktu, 55., 83., 89., 95., 133. un 175. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 47. panta 2. punktu, 55., 83., 89., 95., 133. un 175. pantu,

| — | ņemot vērā lūgumu sniegt piekrišanu, ko Padome iesniedza saskaņā ar EK līguma 300. panta 3. punkta otro daļu un saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu (C6-0435/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā lūgumu sniegt piekrišanu, ko Padome iesniedza saskaņā ar EK līguma 300. panta 3. punkta otro daļu un saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu (C6-0435/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 75. pantu un 83. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 75. pantu un 83. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ieteikumu (A6-0134/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ieteikumu (A6-0134/2006),

| 1. | piekrīt līguma noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

piekrīt līguma noslēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Enerģijas kopienas līguma līgumslēdzēju pušu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Enerģijas kopienas līguma līgumslēdzēju pušu valdībām un parlamentiem.

P6_TA(2006)0220

Ikgadējais ziņojums par cilvēktiesībām pasaulē 2005. gadā un ES politika šajā jomā

Eiropas Parlamenta rezolūcija par ikgadējo ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē 2005. gadā un ES politiku šajā jomā (2005/2203(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā septīto ES Gada ziņojumu par cilvēktiesībām (2005. g.) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā septīto ES Gada ziņojumu par cilvēktiesībām (2005. g.) (1),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3., 6., 11., 13. un 19. pantu un EK līguma 177. un 300. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3., 6., 11., 13. un 19. pantu un EK līguma 177. un 300. pantu,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un visus attiecīgos starptautiskos cilvēktiesību dokumentus (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un visus attiecīgos starptautiskos cilvēktiesību dokumentus (2),

| — | ņemot vērā Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un tās fakultatīvo protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un tās fakultatīvo protokolu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus,

| — | ņemot vērā Starptautiskās krimināltiesas (ICC) Romas statūtu stāšanos spēkā 2002. gada 1. jūlijā un rezolūcijas, kas saistītas ar ICC
   (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās krimināltiesas (ICC) Romas statūtu stāšanos spēkā 2002. gada 1. jūlijā un rezolūcijas, kas saistītas ar ICC
   (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par rīcību pret cilvēku tirdzniecību un 2005. gada Rīcības plānu attiecībā uz cilvēku tirdzniecību, ko Padome un Komisija izstrādājusi un pieņēmusi atbilstoši Hāgas programmai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par rīcību pret cilvēku tirdzniecību un 2005. gada Rīcības plānu attiecībā uz cilvēku tirdzniecību, ko Padome un Komisija izstrādājusi un pieņēmusi atbilstoši Hāgas programmai,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas trīspadsmito protokolu par nāvessoda atcelšanu visos gadījumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas trīspadsmito protokolu par nāvessoda atcelšanu visos gadījumos,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (4),

| — | ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību un Klusā okeāna (ĀKK) valstu grupu (5) un tā neseno, 2005. gadā pārskatīto variantu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību un Klusā okeāna (ĀKK) valstu grupu (5) un tā neseno, 2005. gadā pārskatīto variantu (6),

| — | ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par cilvēktiesībām pasaulē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par cilvēktiesībām pasaulē,

| — | ņemot vērā savu 2005. gada 24. februāra rezolūciju par ES prioritātēm un ieteikumiem ANO Cilvēktiesību komisijas 61. sesijā Ženēvā (no 2005. gada 14. marta līdz 22. aprīlim) (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2005. gada 24. februāra rezolūciju par ES prioritātēm un ieteikumiem ANO Cilvēktiesību komisijas 61. sesijā Ženēvā (no 2005. gada 14. marta līdz 22. aprīlim) (7),

| — | ņemot vērā tā 2006. gada 14. februāra rezolūciju par cilvēktiesību un demokrātijas klauzulu Eiropas Savienības nolīgumos (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2006. gada 14. februāra rezolūciju par cilvēktiesību un demokrātijas klauzulu Eiropas Savienības nolīgumos (8),

| — | ņemot vērā visas steidzamās cilvēktiesību rezolūcijas, ko tas pieņēmis, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā visas steidzamās cilvēktiesību rezolūcijas, ko tas pieņēmis,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerattiecību desmitā gadadiena — darba programma nākošo piecu gadu uzdevumu izpildei ”(KOM(2005)0139), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerattiecību desmitā gadadiena — darba programma nākošo piecu gadu uzdevumu izpildei ”(KOM(2005)0139),

| — | ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārās asamblejas rezolūcijas un jo īpaši rezolūciju, par kuru balsoja 2005. gada 21. novembrī Rabatā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārās asamblejas rezolūcijas un jo īpaši rezolūciju, par kuru balsoja 2005. gada 21. novembrī Rabatā,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 17. novembra rezolūciju par Padomes Sesto ikgadējo ziņojumu par Eiropas Savienības Rīcības kodeksu par ieroču eksportu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 17. novembra rezolūciju par Padomes Sesto ikgadējo ziņojumu par Eiropas Savienības Rīcības kodeksu par ieroču eksportu (9),

| — | ņemot vērā 2005. gada decembrī notikušā ES Cilvēktiesību diskusiju foruma slēdzienus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada decembrī notikušā ES Cilvēktiesību diskusiju foruma slēdzienus,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās un sodīšanas veidiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās un sodīšanas veidiem,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A6-0158/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A6-0158/2006),

| A. | tā kā ES Gada ziņojums par cilvēktiesībām 2005. gadā ir vispārīgs pārskats par Eiropas Savienības iestāžu darbību attiecībā uz cilvēktiesībām Eiropas Savienībā un ārpus tās; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES Gada ziņojums par cilvēktiesībām 2005. gadā ir vispārīgs pārskats par Eiropas Savienības iestāžu darbību attiecībā uz cilvēktiesībām Eiropas Savienībā un ārpus tās;

| B. | tā kā šīs rezolūcijas mērķis ir aplūkot, novērtēt un nepieciešamības gadījumā sniegt konstruktīvu kritiku par Komisijas un Padomes darbībām cilvēktiesību jomā, kā arī Parlamenta vispārējām darbībām šajā jomā, |
| --- | --- |

B.

tā kā šīs rezolūcijas mērķis ir aplūkot, novērtēt un nepieciešamības gadījumā sniegt konstruktīvu kritiku par Komisijas un Padomes darbībām cilvēktiesību jomā, kā arī Parlamenta vispārējām darbībām šajā jomā,

| 1. | atzinīgi vērtē ES arvien aktīvāko iesaistīšanos cilvēktiesību nostiprināšanā visā pasaulē; uzskata, ka pēdējā ES paplašināšanās līdz 25 dalībvalstīm ar 457 miljoniem iedzīvotāju (kurām drīz pievienosies Bulgārija un Rumānija) ir palielinājusi ES nozīmi pasaulē un tādējādi arī tās lomu starptautiskajā cilvēktiesību politikā; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē ES arvien aktīvāko iesaistīšanos cilvēktiesību nostiprināšanā visā pasaulē; uzskata, ka pēdējā ES paplašināšanās līdz 25 dalībvalstīm ar 457 miljoniem iedzīvotāju (kurām drīz pievienosies Bulgārija un Rumānija) ir palielinājusi ES nozīmi pasaulē un tādējādi arī tās lomu starptautiskajā cilvēktiesību politikā;

| 2. | uzskata, ka, neraugoties uz aktīvo darbību cilvēktiesību veicināšanā, šie centieni lielā mērā aprobežojas ar speciālistu darbu un atsevišķiem pasākumiem un ka Eiropas Savienībai nav izdevies sistemātiski un nepārtraukti risināt cilvēktiesību problēmas saistībā ar trešām valstīm un nav izdevies iekļaut cilvēktiesību politiku Eiropas Savienības tirdzniecības, attīstības un ārējās politikas virzienos attiecībā uz šīm valstīm; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka, neraugoties uz aktīvo darbību cilvēktiesību veicināšanā, šie centieni lielā mērā aprobežojas ar speciālistu darbu un atsevišķiem pasākumiem un ka Eiropas Savienībai nav izdevies sistemātiski un nepārtraukti risināt cilvēktiesību problēmas saistībā ar trešām valstīm un nav izdevies iekļaut cilvēktiesību politiku Eiropas Savienības tirdzniecības, attīstības un ārējās politikas virzienos attiecībā uz šīm valstīm;

| 3. | uzsver, ka ir vajadzīga kopēja, konsekventa un pārredzama politika, ko savās divpusējās attiecībās ar trešām valstīm, kuras neievēro cilvēktiesības, īstenotu visas ES dalībvalstis, un aicina ES dalībvalstis veidot divpusējos kontaktus ar šīm valstīm atbilstīgi ES kopējai nostājai; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka ir vajadzīga kopēja, konsekventa un pārredzama politika, ko savās divpusējās attiecībās ar trešām valstīm, kuras neievēro cilvēktiesības, īstenotu visas ES dalībvalstis, un aicina ES dalībvalstis veidot divpusējos kontaktus ar šīm valstīm atbilstīgi ES kopējai nostājai;

| 4. | uzskata, ka ir svarīgi, lai Eiropas Savienība izveidotu noteikumu un iestāžu integrētu sistēmu, lai piešķirtu saistošu spēku Pamattiesību hartai, nodrošinātu atbilstību sistēmai, ko paredz Eiropas Cilvēktiesību un pamattiesību aizsardzības konvencija, un radītu pamatu vienotai Eiropas frontei cīņā par tiesību ievērošanas kultūru visā pasaulē; aicina Eiropas politiskās struktūras mobilizēt enerģiju šo mērķu atbalstam; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka ir svarīgi, lai Eiropas Savienība izveidotu noteikumu un iestāžu integrētu sistēmu, lai piešķirtu saistošu spēku Pamattiesību hartai, nodrošinātu atbilstību sistēmai, ko paredz Eiropas Cilvēktiesību un pamattiesību aizsardzības konvencija, un radītu pamatu vienotai Eiropas frontei cīņā par tiesību ievērošanas kultūru visā pasaulē; aicina Eiropas politiskās struktūras mobilizēt enerģiju šo mērķu atbalstam;

Padomes gada ziņojums

| 5. | uzsver ES Gada ziņojuma par cilvēktiesībām nozīmi uzmanības pievēršanā cilvēktiesību jautājumiem kopumā; |
| --- | --- |

5.

uzsver ES Gada ziņojuma par cilvēktiesībām nozīmi uzmanības pievēršanā cilvēktiesību jautājumiem kopumā;

| 6. | ļoti atzinīgi vērtē to, ka Padome publiski iepazīstināja ar 2005. gada ziņojumu 2005. gada decembra plenārsēdē, kas notika paralēli Parlamenta gadskārtējās Saharova balvas par domas brīvību piešķiršanai trīs laureātiem, proti, “Sievietēm baltā”, Žurnālistiem bez robežām un Hauwa Ibrahim; mudina, lai šādi pasākumi notiktu arī nākotnē, lai Eiropas Parlamenta decembra plenārsēde kļūtu par galveno notikumu ES darbībās cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

6.

ļoti atzinīgi vērtē to, ka Padome publiski iepazīstināja ar 2005. gada ziņojumu 2005. gada decembra plenārsēdē, kas notika paralēli Parlamenta gadskārtējās Saharova balvas par domas brīvību piešķiršanai trīs laureātiem, proti, “Sievietēm baltā”, Žurnālistiem bez robežām un Hauwa Ibrahim; mudina, lai šādi pasākumi notiktu arī nākotnē, lai Eiropas Parlamenta decembra plenārsēde kļūtu par galveno notikumu ES darbībās cilvēktiesību jomā;

| 7. | atzinīgi vērtē ziņojuma skaidro un kodolīgo izteiksmes veidu; tomēr lūdz Padomi turpināt pievērst uzmanību ES instrumentu un iniciatīvu novērtēšanai trešās valstīs, analizēt šajā jomā sasniegtos rezultātus un iekļaut ziņojumā pētījumu par tajā minēto pasākumu ietekmi, vienlaikus šādam darbam nosakot skaidru metodoloģiju, kā arī nākamā gada galveno mērķu stratēģisku analīzi; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē ziņojuma skaidro un kodolīgo izteiksmes veidu; tomēr lūdz Padomi turpināt pievērst uzmanību ES instrumentu un iniciatīvu novērtēšanai trešās valstīs, analizēt šajā jomā sasniegtos rezultātus un iekļaut ziņojumā pētījumu par tajā minēto pasākumu ietekmi, vienlaikus šādam darbam nosakot skaidru metodoloģiju, kā arī nākamā gada galveno mērķu stratēģisku analīzi;

| 8. | uzskata par pozitīvu tendenci to, ka Padomes ziņojumā pirmo reizi ir atzinīgi novērtēta Eiropas Parlamenta darbība, taču lūdz, lai nākamā Somijas prezidentūra, izstrādājot astoto ES Gada ziņojuma par cilvēktiesībām aktīvi apspriestos ar Eiropas Parlamentu, ziņotu par to, kādā veidā Padome un Komisija ir ņēmusi vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas un piemērotā veidā iekļautu ziņojuma pamatprincipos Parlamenta lomu šī ziņojuma sagatavošanā, lai galīgajā versijā reāli atspoguļotos gan Padomes, Komisijas, gan arī Parlamenta viedoklis; uzskata, ka Eiropas Parlamentam ir jāturpina nākt klajā ar saviem ziņojumiem, lai novērtētu ES cilvēktiesību politiku un īstenotu parlamentāru kontroli; |
| --- | --- |

8.

uzskata par pozitīvu tendenci to, ka Padomes ziņojumā pirmo reizi ir atzinīgi novērtēta Eiropas Parlamenta darbība, taču lūdz, lai nākamā Somijas prezidentūra, izstrādājot astoto ES Gada ziņojuma par cilvēktiesībām aktīvi apspriestos ar Eiropas Parlamentu, ziņotu par to, kādā veidā Padome un Komisija ir ņēmusi vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas un piemērotā veidā iekļautu ziņojuma pamatprincipos Parlamenta lomu šī ziņojuma sagatavošanā, lai galīgajā versijā reāli atspoguļotos gan Padomes, Komisijas, gan arī Parlamenta viedoklis; uzskata, ka Eiropas Parlamentam ir jāturpina nākt klajā ar saviem ziņojumiem, lai novērtētu ES cilvēktiesību politiku un īstenotu parlamentāru kontroli;

| 9. | ierosina, ka vienai no Padomes galvenajām prioritātēm nākamajos cilvēktiesību ziņojumos jābūt ES pamatnostādņu analīzei un īstenošanai, kā arī ietekmes novērtējuma sagatavošanai par katru pamatnostādni, izsverot to efektivitāti pārmaiņu sekmēšanā trešās valstīs; |
| --- | --- |

9.

ierosina, ka vienai no Padomes galvenajām prioritātēm nākamajos cilvēktiesību ziņojumos jābūt ES pamatnostādņu analīzei un īstenošanai, kā arī ietekmes novērtējuma sagatavošanai par katru pamatnostādni, izsverot to efektivitāti pārmaiņu sekmēšanā trešās valstīs;

| 10. | aicina, lai nākamajos gada ziņojumos par cilvēktiesībām tiktu analizēts, kā cilvēktiesību problēmas tiek risinātas tādās ārējās ES politikas jomās, kā, piemēram, attīstība un tirdzniecība, tostarp ziņojot par to, kādā mērā šādas cilvēktiesību un demokrātijas klauzulas izmantotas ES attiecībās ar trešām valstīm; turklāt šajā sakarā aicina nākamajos gada ziņojumos par cilvēktiesībām novērtēt to, kā cilvēktiesību un demokrātijas klauzulas faktiski ievēro ES nolīgumos, saskaņā ar iepriekš minēto Parlamenta 2006. gada 14. februārī apstiprināto rezolūciju; |
| --- | --- |

10.

aicina, lai nākamajos gada ziņojumos par cilvēktiesībām tiktu analizēts, kā cilvēktiesību problēmas tiek risinātas tādās ārējās ES politikas jomās, kā, piemēram, attīstība un tirdzniecība, tostarp ziņojot par to, kādā mērā šādas cilvēktiesību un demokrātijas klauzulas izmantotas ES attiecībās ar trešām valstīm; turklāt šajā sakarā aicina nākamajos gada ziņojumos par cilvēktiesībām novērtēt to, kā cilvēktiesību un demokrātijas klauzulas faktiski ievēro ES nolīgumos, saskaņā ar iepriekš minēto Parlamenta 2006. gada 14. februārī apstiprināto rezolūciju;

Eiropas Savienības darbība abu prezidentūru laikā

| 11. | atzinīgi vērtē uz sadarbību vērsto Luksemburgas un Apvienotās Karalistes prezidentūras pieeju un cer, ka šī sadarbība turpināsies Austrijas un Somijas prezidentūru laikā, pieņemot kopēju gada programmu; uzskata, ka šādai sadarbībai jāsekmē ES rīcības saskaņotība un konsekvence, un cer, ka šī tendence attīstīsies un nākotnē pastiprināsies vēl vairāk; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē uz sadarbību vērsto Luksemburgas un Apvienotās Karalistes prezidentūras pieeju un cer, ka šī sadarbība turpināsies Austrijas un Somijas prezidentūru laikā, pieņemot kopēju gada programmu; uzskata, ka šādai sadarbībai jāsekmē ES rīcības saskaņotība un konsekvence, un cer, ka šī tendence attīstīsies un nākotnē pastiprināsies vēl vairāk;

| 12. | atzinīgi vērtē Luksemburgas un Apvienotās Karalistes prezidentūru centienus un apņemšanos izstrādāt metodoloģiju un kritērijus efektīvākai ES pamatnostādņu īstenošanai, tostarp demaršus trešās valstīs saistībā ar atsevišķiem gadījumiem, publiskus paziņojumus un deklarācijas; un uzsver, ka ir svarīgi izveidot īpašu mehānismu sistemātiskai ES misiju un EK delegāciju vadītāju vietējā līmeņa prakses apkopošanai, lai iegūtu piemērus saistībā ar vietējas īstenošanas vislabāko un sliktu praksi, kas ļautu novērtēt īstenošanu vietējā līmenī; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē Luksemburgas un Apvienotās Karalistes prezidentūru centienus un apņemšanos izstrādāt metodoloģiju un kritērijus efektīvākai ES pamatnostādņu īstenošanai, tostarp demaršus trešās valstīs saistībā ar atsevišķiem gadījumiem, publiskus paziņojumus un deklarācijas; un uzsver, ka ir svarīgi izveidot īpašu mehānismu sistemātiskai ES misiju un EK delegāciju vadītāju vietējā līmeņa prakses apkopošanai, lai iegūtu piemērus saistībā ar vietējas īstenošanas vislabāko un sliktu praksi, kas ļautu novērtēt īstenošanu vietējā līmenī;

| 13. | atzinīgi vērtē Luksemburgas prezidentūras iniciatīvas, risinot ierobežoto resursu problēmas, daloties pienākumos, uzsākot savlaicīgas sarunas, apvienojot resursus un neoficiāli iesaistot trīs dalībvalstis atsevišķu problēmu risināšanā; aicina Padomi attīstīt šo pieeju nākamo prezidentūru laikā; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē Luksemburgas prezidentūras iniciatīvas, risinot ierobežoto resursu problēmas, daloties pienākumos, uzsākot savlaicīgas sarunas, apvienojot resursus un neoficiāli iesaistot trīs dalībvalstis atsevišķu problēmu risināšanā; aicina Padomi attīstīt šo pieeju nākamo prezidentūru laikā;

| 14. | atzinīgi novērtē ES Vadlīnijām par nāvessodu atbilstošo Apvienotās Karalistes nostādni attiecībā uz nāvessodu, kas izpaudās aktivitāšu rīkošanā valstīs, kurās vai nu pastāvēja draudi, ka moratoriju uz nāvessodu varētu de iure vai de facto atcelt, vai arī valstīs, kur tika apsvērti soļi moratorija ieviešanā; lūdz Austrijas prezidentūru un visas nākamās prezidentūras sekot šim piemēram un regulāri rīkot demaršus šādās valstīs; prasa visām prezidentūrām vajadzības gadījumā pārraudzīt iepriekš rīkotos demaršus; aicina Komisiju dot norādījumus ES delegācijām trešās valstīs, kurās ir nāves sods, atbalstīt Padomes soļus moratorija panākšanai un dubultot pūles gadījumos, kad nāves sods trešās valstīs ir piespriests Eiropas pilsoņiem; atzinīgi vērtē rezolūciju, ko pieņēma Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārā asambleja 2005. gada 21. novembrī Rabatā, kas aicina Barselonas procesa partnervalstis atbalstīt nāves soda moratoriju; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi novērtē ES Vadlīnijām par nāvessodu atbilstošo Apvienotās Karalistes nostādni attiecībā uz nāvessodu, kas izpaudās aktivitāšu rīkošanā valstīs, kurās vai nu pastāvēja draudi, ka moratoriju uz nāvessodu varētu de iure vai de facto atcelt, vai arī valstīs, kur tika apsvērti soļi moratorija ieviešanā; lūdz Austrijas prezidentūru un visas nākamās prezidentūras sekot šim piemēram un regulāri rīkot demaršus šādās valstīs; prasa visām prezidentūrām vajadzības gadījumā pārraudzīt iepriekš rīkotos demaršus; aicina Komisiju dot norādījumus ES delegācijām trešās valstīs, kurās ir nāves sods, atbalstīt Padomes soļus moratorija panākšanai un dubultot pūles gadījumos, kad nāves sods trešās valstīs ir piespriests Eiropas pilsoņiem; atzinīgi vērtē rezolūciju, ko pieņēma Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārā asambleja 2005. gada 21. novembrī Rabatā, kas aicina Barselonas procesa partnervalstis atbalstīt nāves soda moratoriju;

| 15. | atzinīgi vērtē to, ka par prioritāti tika atzītas saistības ievērot cilvēktiesības, Apvienotās Karalistes prezidentūras laikā uzsākot pievienošanās sarunas ar Turciju un Horvātiju, piešķirot bijušai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai kandidātvalsts statusu, uzsākot sarunas par stabilizācijas un asociācijas nolīgumiem ar Serbiju un Melnkalni, kā arī Bosniju un Hercegovinu; prasa, lai Komisija nodrošinātu kandidātvalstu reālus panākumus cilvēktiesību jomā, it īpaši saistībā ar minoritāšu aizsardzību, vārda un reliģiskās pārliecības brīvību, pārvietotām personām un bēgļiem, personām ar garīgās veselības traucējumiem un/vai intelektuālu atpalicību, kā arī šo valstu sadarbībā ar starptautisko tiesu, atbilstīgi Eiropas principiem un Kopienas acquis; prasa, lai Padome un Komisija kā vienu no pamatnosacījumiem līgumattiecībās ar kandidātvalstīm un tām valstīm, kas pievienojušas stabilizācijas un asociācijas procesam, ietver saistības ievērot ANO konvencijas; uzsver stabilizācijas un asociācijas procesa nozīmi nepieciešamo cilvēktiesību reformu veicināšanā; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē to, ka par prioritāti tika atzītas saistības ievērot cilvēktiesības, Apvienotās Karalistes prezidentūras laikā uzsākot pievienošanās sarunas ar Turciju un Horvātiju, piešķirot bijušai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai kandidātvalsts statusu, uzsākot sarunas par stabilizācijas un asociācijas nolīgumiem ar Serbiju un Melnkalni, kā arī Bosniju un Hercegovinu; prasa, lai Komisija nodrošinātu kandidātvalstu reālus panākumus cilvēktiesību jomā, it īpaši saistībā ar minoritāšu aizsardzību, vārda un reliģiskās pārliecības brīvību, pārvietotām personām un bēgļiem, personām ar garīgās veselības traucējumiem un/vai intelektuālu atpalicību, kā arī šo valstu sadarbībā ar starptautisko tiesu, atbilstīgi Eiropas principiem un Kopienas acquis; prasa, lai Padome un Komisija kā vienu no pamatnosacījumiem līgumattiecībās ar kandidātvalstīm un tām valstīm, kas pievienojušas stabilizācijas un asociācijas procesam, ietver saistības ievērot ANO konvencijas; uzsver stabilizācijas un asociācijas procesa nozīmi nepieciešamo cilvēktiesību reformu veicināšanā;

| 16. | atzinīgi atzīmē, ka Padomes prezidentūras uzskata cīņu pret cilvēku tirdzniecību par vienu no prioritātēm; prasa ES pieņemt integrētu un uz cilvēktiesībām vērstu pieeju šīs augošās parādības ierobežošanai; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi atzīmē, ka Padomes prezidentūras uzskata cīņu pret cilvēku tirdzniecību par vienu no prioritātēm; prasa ES pieņemt integrētu un uz cilvēktiesībām vērstu pieeju šīs augošās parādības ierobežošanai;

| 17. | atzinīgi vērtē to, ka Apvienotās Karalistes prezidentūra ir izvēlējusies vārda brīvību par vienu no galvenajiem cilvēktiesību aspektiem; pauž bažas par to, ka pasaulē, jo īpaši Ķīnā, Baltkrievijā, Kubā un Ziemeļkorejā daudzus žurnālistus notiesā par apvainojumiem valsts ierēdņu vai politiķu apmelošanā; aicina Padomi spert pirmo soli, ierosinot vispasaules moratoriju žurnālistu apcietināšanai; tomēr uzsver, ka vārda brīvība neizslēdz savstarpēju cieņu un saprašanos starp atšķirīgām kultūrām; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē to, ka Apvienotās Karalistes prezidentūra ir izvēlējusies vārda brīvību par vienu no galvenajiem cilvēktiesību aspektiem; pauž bažas par to, ka pasaulē, jo īpaši Ķīnā, Baltkrievijā, Kubā un Ziemeļkorejā daudzus žurnālistus notiesā par apvainojumiem valsts ierēdņu vai politiķu apmelošanā; aicina Padomi spert pirmo soli, ierosinot vispasaules moratoriju žurnālistu apcietināšanai; tomēr uzsver, ka vārda brīvība neizslēdz savstarpēju cieņu un saprašanos starp atšķirīgām kultūrām;

| 18. | pauž neizpratni par to, ka Apvienotās Karalistes prezidentūra nerīkoja ES Genocīda, noziegumu pret cilvēci un kara noziegumu kontaktpunktu tīkla trešo sanāksmi (10), kas ir svarīgs ES dalībvalstu sadarbības stiprināšanas līdzeklis starptautisku noziegumu izmeklēšanā un kriminālvajāšanā valstu līmenī; |
| --- | --- |

18.

pauž neizpratni par to, ka Apvienotās Karalistes prezidentūra nerīkoja ES Genocīda, noziegumu pret cilvēci un kara noziegumu kontaktpunktu tīkla trešo sanāksmi (10), kas ir svarīgs ES dalībvalstu sadarbības stiprināšanas līdzeklis starptautisku noziegumu izmeklēšanā un kriminālvajāšanā valstu līmenī;

Padomes un Komisijas darbība cilvēktiesību jomā starptautiskos forumos

| 19. | atzinīgi vērtē ES un tās dalībvalstu aktīvu iesaistīšanos cilvēktiesību jautājumu risināšanā dažādos starptautiskos forumos 2005. gadā, tostarp ANO Cilvēktiesību komisijas (UNCHR), ANO Ģenerālās asamblejas, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) Ministru Padomes, Eiropas Padomes un PTO Ministru konferences darbā; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē ES un tās dalībvalstu aktīvu iesaistīšanos cilvēktiesību jautājumu risināšanā dažādos starptautiskos forumos 2005. gadā, tostarp ANO Cilvēktiesību komisijas (UNCHR), ANO Ģenerālās asamblejas, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) Ministru Padomes, Eiropas Padomes un PTO Ministru konferences darbā;

| 20. | atzinīgi novērtē ES prezidentūras un Padomes uz rezultātiem vērstu pieeju 61. UNCHR sesijā; šajā sakarā apsveic ES noteicošo lomu kritisku un konstruktīvu rezolūciju panākšanā par cilvēktiesībām Kongo Demokrātiskajā Republikā, Nepālā, Ziemeļkorejā, Sudānā, Uzbekistānā, Turkmenistānā, kā arī par cilvēktiesībām un terorisma apkarošanu, kā arī īpašu referentu iecelšanu, lai izstrādātu principus un pamatnostādnes attiecībā uz diskrimināciju darba un izcelsmes dēļ; atzinīgi vērtē arī atbalstu īpašā pārstāvja iecelšanai, lai stiprinātu cilvēktiesību standartus darba vietā; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi novērtē ES prezidentūras un Padomes uz rezultātiem vērstu pieeju 61. UNCHR sesijā; šajā sakarā apsveic ES noteicošo lomu kritisku un konstruktīvu rezolūciju panākšanā par cilvēktiesībām Kongo Demokrātiskajā Republikā, Nepālā, Ziemeļkorejā, Sudānā, Uzbekistānā, Turkmenistānā, kā arī par cilvēktiesībām un terorisma apkarošanu, kā arī īpašu referentu iecelšanu, lai izstrādātu principus un pamatnostādnes attiecībā uz diskrimināciju darba un izcelsmes dēļ; atzinīgi vērtē arī atbalstu īpašā pārstāvja iecelšanai, lai stiprinātu cilvēktiesību standartus darba vietā;

| 21. | tomēr atgādina Padomei tā iepriekš minēto 2005. gada 24. februāra rezolūciju, kas aicina ES iesniegt rezolūcijas par vairākiem prioritāriem jautājumiem; īpaši nosoda to, ka ES atsakās atbalstīt rezolūcijas par cilvēktiesību pārkāpumiem Ķīnā, Zimbabvē un Čečenijā; šajā sakarā atgādina par saistībām, ko Padome uzņēmās saistībā ar ES pamatnostādnēm par cilvēktiesību dialogiem, kurās skaidri noteikts, ka cilvēktiesību dialogs ar trešo valsti nevar Padomei liegt atbalstīt rezolūciju par konkrēto valsti ANO Cilvēktiesību padomē; šajā sakarā ņem vērā apgalvojumu 2005. gada ziņojumā, ka Āfrikas valstu grupa jo īpaši nav vēlējusies sadarboties, apspriežot cilvēktiesību situāciju Apvienoto Nāciju Ģenerālās Asamblejas Trešajā komitejā; tāpēc aicina Komisiju un Padomi izmantot visus to rīcībā esošos līdzekļus, lai Āfrikas valstu grupu pārliecinātu nākotnē sadarboties ar Apvienoto Nāciju Ģenerālo asambleju, īstenojot dialogu un sniedzot informāciju par attiecīgajām Āfrikas valstīm, jo īpaši par tām, ar kurām atbilstoši Kotonū nolīguma 96. pantam ir apturēta ĀKK-ES sadarbība vai ar kurām notiek politisks dialogs saskaņā ar minētā nolīguma 8. pantu; ierosina, ka Eiropas Parlamentam turpmāk jāiesniedz Padomei savus rezolūciju priekšlikumus tikai par svarīgākajām attiecīgajām valstīm, un šajā sakarā vairāk jāatbalsta Padomes darbs; |
| --- | --- |

21.

tomēr atgādina Padomei tā iepriekš minēto 2005. gada 24. februāra rezolūciju, kas aicina ES iesniegt rezolūcijas par vairākiem prioritāriem jautājumiem; īpaši nosoda to, ka ES atsakās atbalstīt rezolūcijas par cilvēktiesību pārkāpumiem Ķīnā, Zimbabvē un Čečenijā; šajā sakarā atgādina par saistībām, ko Padome uzņēmās saistībā ar ES pamatnostādnēm par cilvēktiesību dialogiem, kurās skaidri noteikts, ka cilvēktiesību dialogs ar trešo valsti nevar Padomei liegt atbalstīt rezolūciju par konkrēto valsti ANO Cilvēktiesību padomē; šajā sakarā ņem vērā apgalvojumu 2005. gada ziņojumā, ka Āfrikas valstu grupa jo īpaši nav vēlējusies sadarboties, apspriežot cilvēktiesību situāciju Apvienoto Nāciju Ģenerālās Asamblejas Trešajā komitejā; tāpēc aicina Komisiju un Padomi izmantot visus to rīcībā esošos līdzekļus, lai Āfrikas valstu grupu pārliecinātu nākotnē sadarboties ar Apvienoto Nāciju Ģenerālo asambleju, īstenojot dialogu un sniedzot informāciju par attiecīgajām Āfrikas valstīm, jo īpaši par tām, ar kurām atbilstoši Kotonū nolīguma 96. pantam ir apturēta ĀKK-ES sadarbība vai ar kurām notiek politisks dialogs saskaņā ar minētā nolīguma 8. pantu; ierosina, ka Eiropas Parlamentam turpmāk jāiesniedz Padomei savus rezolūciju priekšlikumus tikai par svarīgākajām attiecīgajām valstīm, un šajā sakarā vairāk jāatbalsta Padomes darbs;

| 22. | aicina Padomi un Komisiju censties pastāvīgi veidot saikni starp apspriedēm, kas notiek starptautiskos forumos, un Eiropas Savienības divpusējiem politiskiem dialogiem, attīstības un tirdzniecības politiku, un nepieļaut pašreizējo situāciju, kurā valstis, kas pretojas ES cilvēktiesību iniciatīvām starptautiskos forumos, to var darīt, gandrīz nebaidoties izjust negatīvas sekas divpusējās attiecībās; |
| --- | --- |

22.

aicina Padomi un Komisiju censties pastāvīgi veidot saikni starp apspriedēm, kas notiek starptautiskos forumos, un Eiropas Savienības divpusējiem politiskiem dialogiem, attīstības un tirdzniecības politiku, un nepieļaut pašreizējo situāciju, kurā valstis, kas pretojas ES cilvēktiesību iniciatīvām starptautiskos forumos, to var darīt, gandrīz nebaidoties izjust negatīvas sekas divpusējās attiecībās;

| 23. | īpaši atgādina Padomei un Komisijai, ka lielākā daļa cilvēktiesību pārkāpumu nebūtu iespējami valstīs ar spēcīgākām vārda un preses brīvības tradīcijām; tāpēc aicina Padomi un Komisiju šo svarīgo jautājumu maksimāli uzsvērt visos politiskajos dialogos, kā arī attīstības un tirdzniecības politikas gadījumā; |
| --- | --- |

23.

īpaši atgādina Padomei un Komisijai, ka lielākā daļa cilvēktiesību pārkāpumu nebūtu iespējami valstīs ar spēcīgākām vārda un preses brīvības tradīcijām; tāpēc aicina Padomi un Komisiju šo svarīgo jautājumu maksimāli uzsvērt visos politiskajos dialogos, kā arī attīstības un tirdzniecības politikas gadījumā;

| 24. | atzinīgi vērtē Padomes nepatraukto atbalstu spēcīgas, iedarbīgas un efektīvas ANO Cilvēktiesību padomes izveidei, kam būtu šādas svarīgas īpašības: tai jābūt pastāvīgai struktūrai ar pietiekamu skaitu pietiekami garu sēžu, lai tā varētu pienācīgi īstenot savas pilnvaras; tai jāspēj reaģēt uz ārkārtas situācijām; tai ir jāsaglabā speciālo procedūru sistēma, kā arī ir jāveic reformas nevalstisko organizāciju komitejā, lai panāktu pārliecinošu NVO iesaistīšanās tās darbā; prasa, lai Padome turpina pasākumus dalības standartu noteikšanai nākotnes Padomē, tostarp saistībā ar vēlēšanu procedūrām, kas būtu saistītas ar locekļu absolūta vairākuma tiešām un individuālām balsīm, kas spētu garantēt uzticamību šai nākotnes struktūrai un tās efektivitāti; šajā sakarā pauž bažas par to, ka valstis, kurās netiek pienācīgi reģistrēti cilvēktiesību pārkāpumi, ir ievēlētas par ANO Cilvēktiesību padomes dalībvalstīm, un tādēļ uzsver, ka ir svarīgi ieviest universālu “salīdzinošo pārskatīšanu”, kuras uzdevums būtu pārbaudīt cilvēktiesību stāvokli visās valstīs un uzraudzīt starptautisko konvenciju un standartu ievērošanu; pauž nožēlu par to, ka 2005. gada pēdējos mēnešos ES dalībvalstis šajās sarunās veikli pārspēja maza ANO dalībvalstu grupa, kam pašām ir apšaubāma prakse cilvēktiesību jomā; tomēr atzinīgi vērtē galīgās vienošanās panākšanu Ņujorkā, kā arī sagaida pārliecinošu un efektīvu ES pārstāvību ANO Cilvēktiesību padomē; |
| --- | --- |

24.

atzinīgi vērtē Padomes nepatraukto atbalstu spēcīgas, iedarbīgas un efektīvas ANO Cilvēktiesību padomes izveidei, kam būtu šādas svarīgas īpašības: tai jābūt pastāvīgai struktūrai ar pietiekamu skaitu pietiekami garu sēžu, lai tā varētu pienācīgi īstenot savas pilnvaras; tai jāspēj reaģēt uz ārkārtas situācijām; tai ir jāsaglabā speciālo procedūru sistēma, kā arī ir jāveic reformas nevalstisko organizāciju komitejā, lai panāktu pārliecinošu NVO iesaistīšanās tās darbā; prasa, lai Padome turpina pasākumus dalības standartu noteikšanai nākotnes Padomē, tostarp saistībā ar vēlēšanu procedūrām, kas būtu saistītas ar locekļu absolūta vairākuma tiešām un individuālām balsīm, kas spētu garantēt uzticamību šai nākotnes struktūrai un tās efektivitāti; šajā sakarā pauž bažas par to, ka valstis, kurās netiek pienācīgi reģistrēti cilvēktiesību pārkāpumi, ir ievēlētas par ANO Cilvēktiesību padomes dalībvalstīm, un tādēļ uzsver, ka ir svarīgi ieviest universālu “salīdzinošo pārskatīšanu”, kuras uzdevums būtu pārbaudīt cilvēktiesību stāvokli visās valstīs un uzraudzīt starptautisko konvenciju un standartu ievērošanu; pauž nožēlu par to, ka 2005. gada pēdējos mēnešos ES dalībvalstis šajās sarunās veikli pārspēja maza ANO dalībvalstu grupa, kam pašām ir apšaubāma prakse cilvēktiesību jomā; tomēr atzinīgi vērtē galīgās vienošanās panākšanu Ņujorkā, kā arī sagaida pārliecinošu un efektīvu ES pārstāvību ANO Cilvēktiesību padomē;

| 25. | aicina Padomi un Komisiju sistemātiski iebilst ANO Cilvēktiesību padomes prezidentūras piešķiršanai valstīm, kas neievēro cilvēktiesības; |
| --- | --- |

25.

aicina Padomi un Komisiju sistemātiski iebilst ANO Cilvēktiesību padomes prezidentūras piešķiršanai valstīm, kas neievēro cilvēktiesības;

| 26. | aicina Padomi un Komisiju turpināt atbalstīt steidzami panākamo vienošanos par ierosināto ANO Konvenciju par invalīdu tiesībām; atzinīgi vērtē ad hoc komitejas septītās sesijas rezultātus, tostarp vienošanos par dokumenta projekta formulējuma pastiprināšanu attiecībā uz vardarbību pret invalīdiem, to cilvēku cilvēktiesībām, kam ir sarežģītas atkarības vajadzības, un nedzirdīgu cilvēku tiesībām izmantot zīmju valodu; aicina dalībvalstis, Padomi un Komisiju atbalstīt tālāku esošā dokumenta projekta pastiprināšanu attiecībā uz invalīdu piespiedu ārstēšanu un tā īstenošanu; aicina atbalstīt pašreizējos pasākumus attiecībā uz starptautisko sadarbību invalīdu atbalstam jaunattīstības valstīs un atbalstīt ciešu un neatkarīgu pārraudzības un tiesībaizsardzības mehānismu, kas varētu nodarboties ar individuālām sūdzībām; |
| --- | --- |

26.

aicina Padomi un Komisiju turpināt atbalstīt steidzami panākamo vienošanos par ierosināto ANO Konvenciju par invalīdu tiesībām; atzinīgi vērtē ad hoc komitejas septītās sesijas rezultātus, tostarp vienošanos par dokumenta projekta formulējuma pastiprināšanu attiecībā uz vardarbību pret invalīdiem, to cilvēku cilvēktiesībām, kam ir sarežģītas atkarības vajadzības, un nedzirdīgu cilvēku tiesībām izmantot zīmju valodu; aicina dalībvalstis, Padomi un Komisiju atbalstīt tālāku esošā dokumenta projekta pastiprināšanu attiecībā uz invalīdu piespiedu ārstēšanu un tā īstenošanu; aicina atbalstīt pašreizējos pasākumus attiecībā uz starptautisko sadarbību invalīdu atbalstam jaunattīstības valstīs un atbalstīt ciešu un neatkarīgu pārraudzības un tiesībaizsardzības mehānismu, kas varētu nodarboties ar individuālām sūdzībām;

| 27. | kopumā uzskata, ka ES darbība ANO saistībā ar cilvēktiesību jomu ir pārāk intraverta; lūdz Padomi censties paātrināt apspriežu procesu tā, lai iegūtu vairāk laika apspriedēm ar ārpuskopienas partneriem; lūdz Padomi apsvērt iespēju, ka Cilvēktiesību darba grupa (COHOM) izstrādā tikai sarunu pamatnoteikumus ES pārstāvjiem, kas piedalās starptautiskos forumos, un pilnvarot šos pārstāvjus vajadzības gadījumā pieņemt ad hoc lēmumus; |
| --- | --- |

27.

kopumā uzskata, ka ES darbība ANO saistībā ar cilvēktiesību jomu ir pārāk intraverta; lūdz Padomi censties paātrināt apspriežu procesu tā, lai iegūtu vairāk laika apspriedēm ar ārpuskopienas partneriem; lūdz Padomi apsvērt iespēju, ka Cilvēktiesību darba grupa (COHOM) izstrādā tikai sarunu pamatnoteikumus ES pārstāvjiem, kas piedalās starptautiskos forumos, un pilnvarot šos pārstāvjus vajadzības gadījumā pieņemt ad hoc lēmumus;

| 28. | apsveic to, ka kopumā Starptautiskās darba organizācijas (SDO) sanāksmēs ES ir stingra nostāja par arodbiedrību tiesībām un citām strādnieku pamattiesībām, tostarp arī Luksemburgas prezidentūras laikā, kad ES stingri nostājās pret iespējamiem cilvēktiesību pārkāpumiem attiecībā uz arodbiedrību biedriem Kolumbijā un konsekventi pauda šo nostāju savā pārliecinošajā paziņojumā Starptautiskās darba organizācijas konferencē 2005. gada jūnijā; šajā sakarā pauž pārsteigumu, ka bija iespējams tādas valsts pārstāvjus kā Baltkrievija 2005. gada jūnijā ievēlēt SDO Administratīvajā padomē, neskatoties uz to, ka Baltkrievijā nav demokrātijas ar brīvām arodbiedrībām un četras nozīmīgas ES valstis ir Administratīvās padomes pastāvīgas locekles; lūdz Padomi paskaidrot savas diplomātiskās darbības pirms minētajām vēlēšanām un to, vai tā apsvēra iespēju pretoties Baltkrievijas pārstāvju ievēlēšanai; uzskata, ka ir būtiski pastiprināt īpašās programmas, neaizsargātu sektoru aizsardzībai trešās valstīs, kurām jau ir ES atbalsts; |
| --- | --- |

28.

apsveic to, ka kopumā Starptautiskās darba organizācijas (SDO) sanāksmēs ES ir stingra nostāja par arodbiedrību tiesībām un citām strādnieku pamattiesībām, tostarp arī Luksemburgas prezidentūras laikā, kad ES stingri nostājās pret iespējamiem cilvēktiesību pārkāpumiem attiecībā uz arodbiedrību biedriem Kolumbijā un konsekventi pauda šo nostāju savā pārliecinošajā paziņojumā Starptautiskās darba organizācijas konferencē 2005. gada jūnijā; šajā sakarā pauž pārsteigumu, ka bija iespējams tādas valsts pārstāvjus kā Baltkrievija 2005. gada jūnijā ievēlēt SDO Administratīvajā padomē, neskatoties uz to, ka Baltkrievijā nav demokrātijas ar brīvām arodbiedrībām un četras nozīmīgas ES valstis ir Administratīvās padomes pastāvīgas locekles; lūdz Padomi paskaidrot savas diplomātiskās darbības pirms minētajām vēlēšanām un to, vai tā apsvēra iespēju pretoties Baltkrievijas pārstāvju ievēlēšanai; uzskata, ka ir būtiski pastiprināt īpašās programmas, neaizsargātu sektoru aizsardzībai trešās valstīs, kurām jau ir ES atbalsts;

| 29. | apsveic Padomi un Komisiju sakarā ar ievērojamu diplomātisku veiksmi, panākot to, ka ANO Drošības padome nodod Darfūras (Sudānā) lietu Starptautiskajai krimināltiesai, ko pieprasīja Eiropas Parlamenta 2004. gada 16. septembrī pieņemtā rezolūcija (11); tomēr, paužot bažas par drošības pasliktināšanos Darfūrā, mudina starptautisko sabiedrību, ANO, Padomi un Komisiju nekavējoties rīkoties un apstādināt vardarbību, vienlaikus sniedzot būtisku atbalstu Āfrikas Savienībai un pietiekamu humāno palīdzību cietušajiem iedzīvotājiem; iedrošina panākt ātru virzību Sudānas valdības augsta līmeņa militāro vai civilo amatpersonu kriminālvajāšanā par noziegumiem šajā sakarā, it īpaši, par izvarošanu kā karadarbības līdzekli; mudina ES aktīvi atbalstīt pašreizējās Āfrikas Savienības misijas pārveidošanu par pilntiesīgu ANO miera uzturēšanas misiju, lai nodrošinātu lielāku drošību reģionā; prasa, lai ES turpina sniegt atbalstu visaptverošā miera līguma īstenošanai starp tā dažādajām pusēm; |
| --- | --- |

29.

apsveic Padomi un Komisiju sakarā ar ievērojamu diplomātisku veiksmi, panākot to, ka ANO Drošības padome nodod Darfūras (Sudānā) lietu Starptautiskajai krimināltiesai, ko pieprasīja Eiropas Parlamenta 2004. gada 16. septembrī pieņemtā rezolūcija (11); tomēr, paužot bažas par drošības pasliktināšanos Darfūrā, mudina starptautisko sabiedrību, ANO, Padomi un Komisiju nekavējoties rīkoties un apstādināt vardarbību, vienlaikus sniedzot būtisku atbalstu Āfrikas Savienībai un pietiekamu humāno palīdzību cietušajiem iedzīvotājiem; iedrošina panākt ātru virzību Sudānas valdības augsta līmeņa militāro vai civilo amatpersonu kriminālvajāšanā par noziegumiem šajā sakarā, it īpaši, par izvarošanu kā karadarbības līdzekli; mudina ES aktīvi atbalstīt pašreizējās Āfrikas Savienības misijas pārveidošanu par pilntiesīgu ANO miera uzturēšanas misiju, lai nodrošinātu lielāku drošību reģionā; prasa, lai ES turpina sniegt atbalstu visaptverošā miera līguma īstenošanai starp tā dažādajām pusēm;

| 30. | aicina Padomi un Komisiju turpināt enerģiskos pūliņus veicināt Romas statūtu vispārēju ratifikāciju un ICC īstenošanas tiesību aktu pieņemšanu saskaņā ar Padomes kopējo nostāju attiecībā uz Starptautisko Krimināltiesu un Rīcības plānu; aicina Padomi un Komisiju šajā sakarā dubultot pūles un darbības attiecībā uz Amerikas Savienotajām Valstīm, vienu no svarīgākajiem ES partneriem, jo īpaši karā pret terorismu; pieprasa, lai katra ES prezidentūra sniedz ziņojumu Parlamentam par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar kopējo nostāju; |
| --- | --- |

30.

aicina Padomi un Komisiju turpināt enerģiskos pūliņus veicināt Romas statūtu vispārēju ratifikāciju un ICC īstenošanas tiesību aktu pieņemšanu saskaņā ar Padomes kopējo nostāju attiecībā uz Starptautisko Krimināltiesu un Rīcības plānu; aicina Padomi un Komisiju šajā sakarā dubultot pūles un darbības attiecībā uz Amerikas Savienotajām Valstīm, vienu no svarīgākajiem ES partneriem, jo īpaši karā pret terorismu; pieprasa, lai katra ES prezidentūra sniedz ziņojumu Parlamentam par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar kopējo nostāju;

| 31. | apsveic to, ka pēc nesenās Kotonū nolīguma pārskatīšanas, ES sadarbības ar ĀKK reģiona valstīm mērķos ir iekļauta miera un starptautiskā taisnīguma veicināšana un stiprināšana, pienācīgi ņemot vērā Romas statūtus; tādēļ izsaka nožēlu, ka ANO dokumenta galīgajā redakcijā 2005. gada septembrī nav atsauces uz Starptautisko krimināltiesu; atzinīgi vērtē to, ka vairākos Eiropas kaimiņattiecību rīcības plānos ir iekļautas atsauces uz Starptautisko krimināltiesu, jo īpaši plānos, kas attiecas uz Ukrainu un Moldovu, un rīcības plānu projektos attiecībā uz Azerbaidžānu, Libānu, Armēniju un Gruziju; aicina ES un tās dalībvalstis, kad vien iespējams, no jauna apstiprināt savu atbalstu Starptautiskai krimināltiesai; |
| --- | --- |

31.

apsveic to, ka pēc nesenās Kotonū nolīguma pārskatīšanas, ES sadarbības ar ĀKK reģiona valstīm mērķos ir iekļauta miera un starptautiskā taisnīguma veicināšana un stiprināšana, pienācīgi ņemot vērā Romas statūtus; tādēļ izsaka nožēlu, ka ANO dokumenta galīgajā redakcijā 2005. gada septembrī nav atsauces uz Starptautisko krimināltiesu; atzinīgi vērtē to, ka vairākos Eiropas kaimiņattiecību rīcības plānos ir iekļautas atsauces uz Starptautisko krimināltiesu, jo īpaši plānos, kas attiecas uz Ukrainu un Moldovu, un rīcības plānu projektos attiecībā uz Azerbaidžānu, Libānu, Armēniju un Gruziju; aicina ES un tās dalībvalstis, kad vien iespējams, no jauna apstiprināt savu atbalstu Starptautiskai krimināltiesai;

| 32. | aicina ASV administrāciju un Kongresu nekavēties un ratificēt Romas Statūtus par Starptautiskās Krimināltiesas izveidi; uzskata, ka attiecībā uz Amerikas Savienotajām Valstīm šajā ziņā nevar attiecināt juridisku izņēmumu; nosoda to, ka dažas valstis, ieskaitot vairākas ES dalībvalstis, ir ar Amerikas Savienoto Valstu administrāciju noslēgušas “divpusējus nolīgumus”, kas faktiski garantē ASV karavīru nesodāmību; |
| --- | --- |

32.

aicina ASV administrāciju un Kongresu nekavēties un ratificēt Romas Statūtus par Starptautiskās Krimināltiesas izveidi; uzskata, ka attiecībā uz Amerikas Savienotajām Valstīm šajā ziņā nevar attiecināt juridisku izņēmumu; nosoda to, ka dažas valstis, ieskaitot vairākas ES dalībvalstis, ir ar Amerikas Savienoto Valstu administrāciju noslēgušas “divpusējus nolīgumus”, kas faktiski garantē ASV karavīru nesodāmību;

| 33. | uzskata, ka ir svarīgi nodibināt ciešas attiecības starp Eiropas Savienību un Eiropas Padomi, un norāda uz grūtībām, kas joprojām pastāv šādu attiecību pastāvēšanā: tas, ka ir tikai tehniska sadarbība tā vietā, lai to veidotu politiskā līmenī, saziņas trūkums starp Komisiju un Eiropas Padomes struktūrām, darbības jomu pārklāšanās un tas, ka tās neprecizē; aicina Austrijas un Somijas prezidentūru nodrošināt, lai saprašanās memorands, ko pašlaik izstrādā, kalpoto šo grūtību atrisināšanai; norāda, ka attiecības starp Eiropas Savienību un Eiropas Padomi ir vitāli svarīga “tikšanās vieta”, kas atvērta arī trešām valstīm, kuras atbalsta cilvēktiesību ievērošanas kultūru, un kas palīdz nodrošināt sekmīgu kaimiņattiecību politiku un citas īpašas attiecības, kuru pamatā ir partnerība; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka ir svarīgi nodibināt ciešas attiecības starp Eiropas Savienību un Eiropas Padomi, un norāda uz grūtībām, kas joprojām pastāv šādu attiecību pastāvēšanā: tas, ka ir tikai tehniska sadarbība tā vietā, lai to veidotu politiskā līmenī, saziņas trūkums starp Komisiju un Eiropas Padomes struktūrām, darbības jomu pārklāšanās un tas, ka tās neprecizē; aicina Austrijas un Somijas prezidentūru nodrošināt, lai saprašanās memorands, ko pašlaik izstrādā, kalpoto šo grūtību atrisināšanai; norāda, ka attiecības starp Eiropas Savienību un Eiropas Padomi ir vitāli svarīga “tikšanās vieta”, kas atvērta arī trešām valstīm, kuras atbalsta cilvēktiesību ievērošanas kultūru, un kas palīdz nodrošināt sekmīgu kaimiņattiecību politiku un citas īpašas attiecības, kuru pamatā ir partnerība;

ES politisko un cilvēktiesību dialogu un apspriežu, kā arī vispārēja politiskā dialoga ar trešām valstīm rūpīga pārbaude

| 34. | atzinīgi vērtē to, ka gada ziņojums sniedz ES cilvēktiesību dialogu efektivitātes godīgu un līdzsvarotu novērtējumu; atzīmē šo dialogu novērtējumu 2004. gadā un to, ka Padome ir spērusi pirmos soļus, lai izstrādātu pārskata dokumentu par cilvēktiesību dialogiem un apspriedēm; cer saņemt šo dokumentu, tiklīdz tas ir pieņemts; jo sevišķi lūdz Padomi šajā darbā, kā arī šo dialogu novērtēšanā iesaistīt Eiropas Parlamentu; šajā sakarā informē Padomi, ka tiks izstrādāts pastāvīgais ziņojums par cilvēktiesību dialogu un apspriežu ar trešām valstīm novērtējumu; |
| --- | --- |

34.

atzinīgi vērtē to, ka gada ziņojums sniedz ES cilvēktiesību dialogu efektivitātes godīgu un līdzsvarotu novērtējumu; atzīmē šo dialogu novērtējumu 2004. gadā un to, ka Padome ir spērusi pirmos soļus, lai izstrādātu pārskata dokumentu par cilvēktiesību dialogiem un apspriedēm; cer saņemt šo dokumentu, tiklīdz tas ir pieņemts; jo sevišķi lūdz Padomi šajā darbā, kā arī šo dialogu novērtēšanā iesaistīt Eiropas Parlamentu; šajā sakarā informē Padomi, ka tiks izstrādāts pastāvīgais ziņojums par cilvēktiesību dialogu un apspriežu ar trešām valstīm novērtējumu;

| 35. | norāda, ka Eiropas Savienībai un katrai tās dalībvalstij ir jārīkojas saskaņoti un saskaņā ar Līguma un acquis saistībām cilvēktiesību jomā, lai izvairītos no pretrunu rašanās, kas mazinātu Eiropas Savienības un starptautiskās sistēmas morālo autoritāti; |
| --- | --- |

35.

norāda, ka Eiropas Savienībai un katrai tās dalībvalstij ir jārīkojas saskaņoti un saskaņā ar Līguma un acquis saistībām cilvēktiesību jomā, lai izvairītos no pretrunu rašanās, kas mazinātu Eiropas Savienības un starptautiskās sistēmas morālo autoritāti;

| 36. | ņem vērā vērtējumu Padomes Gada ziņojumā par cilvēktiesību dialogu ar Ķīnu, kurā ietverti nepārtraukti ziņojumi par daudziem cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp pastāvīgiem ziņojumiem par politisko ieslodzīšanu, it īpaši minoritāšu pārstāvju ieslodzīšanu, iespējamu spīdzināšanu, plaši izplatītu piespiedu darbu, biežu nāves soda pielietojumu un sistemātisku reliģiskās pārliecības, vārda un izpausmes brīvības (tostarp saistībā ar attieksmi pret Tibetas iedzīvotājiem) un plašsaziņas līdzekļu (tostarp arī interneta) brīvības ierobežošanu; pauž nožēlu, ka nav ievērojamu panākumu Starptautiskā pakta par civilajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) ratifikācijā un īstenošanā vai to cietumnieku atbrīvošanā, kas saistīti ar notikumiem 1989. gadā Tjananmeņas laukumā; uzskata, ka minētais dialogs ir vērtīgs līdzeklis un nozīmīga daļa ES un Ķīnas vispārējā stratēģiskajā dialogā, kurā cilvēktiesībām jāpiešķir prioritāte; aicina, lai Padome un Komisija pieliek enerģiskas pūles, pat, ja tām būs rezultāti tikai vidējā termiņā; prasa, lai Ķīna un Padome apsvērtu šī dialoga uzlabošanu ar vienkāršu praktisku lēmumu ieviest sinhrono tulkošanu; ir cerību pilns, ka tādi jauninājumi, kā augsta līmeņa politiskā dialoga un tam tieši sekojoša likumdošanas semināra noturēšana varētu radīt lielāku sinerģiju; uzsver, ka aizvien pozitīvākām tirdzniecības attiecībām ir jābūt atkarīgām no reformām cilvēktiesību jomā; prasa, lai Padome uzaicina Eiropas Parlamenta deputātus tādā pašā veidā, kā tika uzaicināti Ķīnas parlamenta deputāti; |
| --- | --- |

36.

ņem vērā vērtējumu Padomes Gada ziņojumā par cilvēktiesību dialogu ar Ķīnu, kurā ietverti nepārtraukti ziņojumi par daudziem cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp pastāvīgiem ziņojumiem par politisko ieslodzīšanu, it īpaši minoritāšu pārstāvju ieslodzīšanu, iespējamu spīdzināšanu, plaši izplatītu piespiedu darbu, biežu nāves soda pielietojumu un sistemātisku reliģiskās pārliecības, vārda un izpausmes brīvības (tostarp saistībā ar attieksmi pret Tibetas iedzīvotājiem) un plašsaziņas līdzekļu (tostarp arī interneta) brīvības ierobežošanu; pauž nožēlu, ka nav ievērojamu panākumu Starptautiskā pakta par civilajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) ratifikācijā un īstenošanā vai to cietumnieku atbrīvošanā, kas saistīti ar notikumiem 1989. gadā Tjananmeņas laukumā; uzskata, ka minētais dialogs ir vērtīgs līdzeklis un nozīmīga daļa ES un Ķīnas vispārējā stratēģiskajā dialogā, kurā cilvēktiesībām jāpiešķir prioritāte; aicina, lai Padome un Komisija pieliek enerģiskas pūles, pat, ja tām būs rezultāti tikai vidējā termiņā; prasa, lai Ķīna un Padome apsvērtu šī dialoga uzlabošanu ar vienkāršu praktisku lēmumu ieviest sinhrono tulkošanu; ir cerību pilns, ka tādi jauninājumi, kā augsta līmeņa politiskā dialoga un tam tieši sekojoša likumdošanas semināra noturēšana varētu radīt lielāku sinerģiju; uzsver, ka aizvien pozitīvākām tirdzniecības attiecībām ir jābūt atkarīgām no reformām cilvēktiesību jomā; prasa, lai Padome uzaicina Eiropas Parlamenta deputātus tādā pašā veidā, kā tika uzaicināti Ķīnas parlamenta deputāti;

| 37. | nosoda Irānas prezidenta aicinājumu noslaucīt Izraēlu no zemes virsmas; izsaka bažas par cilvēktiesību stāvokli Irānā un to, ka cilvēktiesību dialogs ar Irānu kopš pēdējās sarunu kārtas 2004. gada jūnijā ir pārtraukts tādēļ, ka Irāna atsakās uzņemties saistības; aicina Irānu atkal iesaistīties dialogā un, balstoties uz ES ieguldījumu, noteikt tā kritērijus, tiecoties pēc reāliem uzlabojumiem šajā jomā; apsveic skaidri formulētos Padomes 2005. gada 12. decembra slēdzienus par šo jautājumu; mudina Padomi jo īpaši turpināt darbības pret Irānu sakarā ar konkrētiem gadījumiem un atzinīgi vērtē Austrijas prezidentūras apņēmību šajā ziņā; pauž nožēlu par cilvēktiesību slikto ievērošanu prezidenta Mahmoud Ahmadinejad pilnvaru termiņa pirmajos sešos mēnešos un aicina Komisiju saistībā ar Eiropas Cilvēktiesību iniciatīvu veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai pastiprinātu kontaktus un sadarbību ar Irānas pilsonisko sabiedrību un turpinātu atbalstīt demokrātiju un cilvēktiesības; |
| --- | --- |

37.

nosoda Irānas prezidenta aicinājumu noslaucīt Izraēlu no zemes virsmas; izsaka bažas par cilvēktiesību stāvokli Irānā un to, ka cilvēktiesību dialogs ar Irānu kopš pēdējās sarunu kārtas 2004. gada jūnijā ir pārtraukts tādēļ, ka Irāna atsakās uzņemties saistības; aicina Irānu atkal iesaistīties dialogā un, balstoties uz ES ieguldījumu, noteikt tā kritērijus, tiecoties pēc reāliem uzlabojumiem šajā jomā; apsveic skaidri formulētos Padomes 2005. gada 12. decembra slēdzienus par šo jautājumu; mudina Padomi jo īpaši turpināt darbības pret Irānu sakarā ar konkrētiem gadījumiem un atzinīgi vērtē Austrijas prezidentūras apņēmību šajā ziņā; pauž nožēlu par cilvēktiesību slikto ievērošanu prezidenta Mahmoud Ahmadinejad pilnvaru termiņa pirmajos sešos mēnešos un aicina Komisiju saistībā ar Eiropas Cilvēktiesību iniciatīvu veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai pastiprinātu kontaktus un sadarbību ar Irānas pilsonisko sabiedrību un turpinātu atbalstīt demokrātiju un cilvēktiesības;

| 38. | pauž bažas par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem Irākā, tostarp Irākas cietumos, tomēr atzinīgi vērtē ES atbalstu jaunajai valdībai Irākā; pieprasa lielāku ES iesaistīšanos, panākot stabilitāti Irākā un padarot Komisijas pārstāvniecības biroju pilnībā gatavu darbam, ar noteikumu, ka iespējams atrisināt drošības problēmas; aicina Padomi un Komisiju atbalstīt Irākas Cilvēktiesību ministrijas nepārtrauktos centienus augstu standartu aizstāvībā; |
| --- | --- |

38.

pauž bažas par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem Irākā, tostarp Irākas cietumos, tomēr atzinīgi vērtē ES atbalstu jaunajai valdībai Irākā; pieprasa lielāku ES iesaistīšanos, panākot stabilitāti Irākā un padarot Komisijas pārstāvniecības biroju pilnībā gatavu darbam, ar noteikumu, ka iespējams atrisināt drošības problēmas; aicina Padomi un Komisiju atbalstīt Irākas Cilvēktiesību ministrijas nepārtrauktos centienus augstu standartu aizstāvībā;

| 39. | atzinīgi vērtē ES uzsāktās apspriedes ar Krieviju par cilvēktiesībām; atbalsta Padomes nolūku vērst šīs apspriedes atklātā un patiesā ES un Krievijas dialogā par cilvēktiesībām un aicina šajā procesā iesaistīt Eiropas Parlamentu; aicina Padomi nepārtraukti mudināt Krieviju piekrist tam, ka Eiropas un Krievijas NVO iesaistās šajos dialogos pēc citu dialogu par cilvēktiesību jautājumiem parauga; atzinīgi vērtē Padomes sniegto ziņojumu nevalstiskajām organizācijām par šīm apspriedēm, tomēr pauž nožēlu, ka nepastāv sistemātiskas apspriedes ar Eiropas Parlamentu; lūdz Padomi izdarīt spiedienu uz Krieviju piekrist organizēt šos dialogus arī Krievijā un ne tikai tad, kad ES notiek augstākā līmeņa sanāksmes; pauž bažas par to, ka Krievijas jaunie tiesību akti attiecībā uz NVO neļaus cilvēktiesību organizācijām pienācīgi veikt savas darbības gadījumos, kad būs apdraudētas cilvēktiesības; lūdz Komisiju un Padomi neatlaidīgi atgādināt Krievijai par šo jautājumu arī starptautiskos forumos un jo īpaši Eiropas Padomē, kuras vadība Krievijai jāpārņem 2006. gada 19. maijā; prasa, lai Komisija un Padome izvirza jautājumu par ārpustiesas nogalināšanas, pazušanas un apcietinājumā izdarītas spīdzināšanas gadījumiem Čečenijā, kā arī uzbrukumiem pret cilvēktiesību aizstāvjiem, kuri izmeklē un runā par cilvēktiesību pārkāpumiem Čečenijā; |
| --- | --- |

39.

atzinīgi vērtē ES uzsāktās apspriedes ar Krieviju par cilvēktiesībām; atbalsta Padomes nolūku vērst šīs apspriedes atklātā un patiesā ES un Krievijas dialogā par cilvēktiesībām un aicina šajā procesā iesaistīt Eiropas Parlamentu; aicina Padomi nepārtraukti mudināt Krieviju piekrist tam, ka Eiropas un Krievijas NVO iesaistās šajos dialogos pēc citu dialogu par cilvēktiesību jautājumiem parauga; atzinīgi vērtē Padomes sniegto ziņojumu nevalstiskajām organizācijām par šīm apspriedēm, tomēr pauž nožēlu, ka nepastāv sistemātiskas apspriedes ar Eiropas Parlamentu; lūdz Padomi izdarīt spiedienu uz Krieviju piekrist organizēt šos dialogus arī Krievijā un ne tikai tad, kad ES notiek augstākā līmeņa sanāksmes; pauž bažas par to, ka Krievijas jaunie tiesību akti attiecībā uz NVO neļaus cilvēktiesību organizācijām pienācīgi veikt savas darbības gadījumos, kad būs apdraudētas cilvēktiesības; lūdz Komisiju un Padomi neatlaidīgi atgādināt Krievijai par šo jautājumu arī starptautiskos forumos un jo īpaši Eiropas Padomē, kuras vadība Krievijai jāpārņem 2006. gada 19. maijā; prasa, lai Komisija un Padome izvirza jautājumu par ārpustiesas nogalināšanas, pazušanas un apcietinājumā izdarītas spīdzināšanas gadījumiem Čečenijā, kā arī uzbrukumiem pret cilvēktiesību aizstāvjiem, kuri izmeklē un runā par cilvēktiesību pārkāpumiem Čečenijā;

| 40. | apsveic kopējo rīcības plānu, ko pieņēma Sestajā Indijas un ES augstākā līmeņa sanāksmes laikā un kas ietver apspriedes par cilvēktiesību jautājumiem, pamatojoties uz apņemšanos strādāt kopā, lai aizstāvētu cilvēktiesības vienlīdzības un savstarpējas cieņas garā; sagaida, ka šīs apspriedes ietvers arī minoritāšu tiesības; sagaida, ka šajā sakarā abas puses varēs apspriest arī problemātisko nepieskaramo kastas sociālo situāciju; aicina Padomi un Komisiju līdzīgu dialogu veidot ar citu to valstu valdībām, kurās ir kastas; atzinīgi vērtē to, ka Komisija un Padome regulāri konsultē Indijas nevalstiskās organizācijas ES un Indijas pilsoniskās sabiedrības apaļā galda sarunās; ierosina, ka diskusijām šajā reģionā jāskar arī cilvēktiesību jautājumi Kašmirā; |
| --- | --- |

40.

apsveic kopējo rīcības plānu, ko pieņēma Sestajā Indijas un ES augstākā līmeņa sanāksmes laikā un kas ietver apspriedes par cilvēktiesību jautājumiem, pamatojoties uz apņemšanos strādāt kopā, lai aizstāvētu cilvēktiesības vienlīdzības un savstarpējas cieņas garā; sagaida, ka šīs apspriedes ietvers arī minoritāšu tiesības; sagaida, ka šajā sakarā abas puses varēs apspriest arī problemātisko nepieskaramo kastas sociālo situāciju; aicina Padomi un Komisiju līdzīgu dialogu veidot ar citu to valstu valdībām, kurās ir kastas; atzinīgi vērtē to, ka Komisija un Padome regulāri konsultē Indijas nevalstiskās organizācijas ES un Indijas pilsoniskās sabiedrības apaļā galda sarunās; ierosina, ka diskusijām šajā reģionā jāskar arī cilvēktiesību jautājumi Kašmirā;

| 41. | atzīmē Padomes 2005. gada 3. oktobrī pieņemtos secinājumus par Kolumbiju; iesaka, ka attiecībā uz nākamajiem Padomes secinājumiem prioritāti jāpiešķir konsultācijām ar pilsonisko sabiedrību un ar ANO Augsto komisāru cilvēktiesību jautājumos un ka tiem jāparedz arī diskusijas COHOM; pieprasa, lai Padome pārrauga Tiesiskuma un miera likuma pastāvīgo ietekmi uz cilvēktiesību aizstāvjiem; norāda, ka Tiesiskuma un miera likums attiecas uz visiem nelikumīgajiem bruņotajiem grupējumiem Kolumbijā (ne tikai Kolumbijas apvienotie pašaizsardzības spēki (AUC), bet arī Kolumbijas revolucionārie bruņotie spēki (FARC) un Nacionālā atbrīvošanas armija (ELN); |
| --- | --- |

41.

atzīmē Padomes 2005. gada 3. oktobrī pieņemtos secinājumus par Kolumbiju; iesaka, ka attiecībā uz nākamajiem Padomes secinājumiem prioritāti jāpiešķir konsultācijām ar pilsonisko sabiedrību un ar ANO Augsto komisāru cilvēktiesību jautājumos un ka tiem jāparedz arī diskusijas COHOM; pieprasa, lai Padome pārrauga Tiesiskuma un miera likuma pastāvīgo ietekmi uz cilvēktiesību aizstāvjiem; norāda, ka Tiesiskuma un miera likums attiecas uz visiem nelikumīgajiem bruņotajiem grupējumiem Kolumbijā (ne tikai Kolumbijas apvienotie pašaizsardzības spēki (AUC), bet arī Kolumbijas revolucionārie bruņotie spēki (FARC) un Nacionālā atbrīvošanas armija (ELN);

| 42. | aicina Padomi un Komisiju visos politiskos dialogos ar trešām valstīm konsekventi tām atgādināt, lai tām ir jāizdod pastāvīgus ielūgumus Apvienoto Nāciju Organizācijas īpašajām iestādēm, īpašajiem referentiem un īpašajiem pārstāvjiem un jāiesniedz visus vēl neiesniegtos ziņojumus ANO ar līgumiem saistītajām struktūrām; |
| --- | --- |

42.

aicina Padomi un Komisiju visos politiskos dialogos ar trešām valstīm konsekventi tām atgādināt, lai tām ir jāizdod pastāvīgus ielūgumus Apvienoto Nāciju Organizācijas īpašajām iestādēm, īpašajiem referentiem un īpašajiem pārstāvjiem un jāiesniedz visus vēl neiesniegtos ziņojumus ANO ar līgumiem saistītajām struktūrām;

| 43. | ņem vērā, ka ES oficiālais “ieslodzīto/aizturēto, kas vieš bažas ”saraksts ir politisks instruments ES politikā attiecībā uz kādu noteiktu valsti, kā tas ir minēts Padomes Gada ziņojumā; mudina Komisiju un Padomi izveidot šādu oficiālu ES sarakstu par katru trešo valsti, par kuras cilvēktiesību situāciju pastāv bažas, un atgādināt par šo sarakstu katrā politiskā dialoga sanāksmē; lūdz Komisiju informēt Parlamentu par visiem šāda veida sarakstiem; |
| --- | --- |

43.

ņem vērā, ka ES oficiālais “ieslodzīto/aizturēto, kas vieš bažas ”saraksts ir politisks instruments ES politikā attiecībā uz kādu noteiktu valsti, kā tas ir minēts Padomes Gada ziņojumā; mudina Komisiju un Padomi izveidot šādu oficiālu ES sarakstu par katru trešo valsti, par kuras cilvēktiesību situāciju pastāv bažas, un atgādināt par šo sarakstu katrā politiskā dialoga sanāksmē; lūdz Komisiju informēt Parlamentu par visiem šāda veida sarakstiem;

| 44. | turklāt aicina Padomi, katru gadu, ņemot vērā tās ikgadējo ziņojumu, apsvērt iespēju sastādīt to valstu sarakstu, par kurām pastāv īpašas bažas cilvēktiesību pārkāpumu dēļ, kā to dara dažas dalībvalstis un dažas starptautiskas NVO; ierosina, ka šādām valstīm jāpievērš uzmanība saskaņā ar konkrētiem un pārredzamiem kritērijiem, kuru pamatā ir ES Cilvēktiesību pamatnostādņu temati un šo valstu parakstītie līgumi un uzņemtās saistības, un ka par Parlamenta izvēlētām valstīm jāpieņem steidzamas rezolūcijas, lai pievērstu lielāku uzmanību cilvēktiesībām, īstenojot ES politiku attiecībā uz šīm valstīm, tostarp atbalsta un tirdzniecības sankciju piemērošanu šo pārkāpumu turpināšanās gadījumā; uzskata, ka tādi kritēriji kā tiesu iestāžu un plašsaziņas līdzekļu neatkarība un pilsoniskās sabiedrības organizāciju statuss ir svarīgi, vērtējot cilvēktiesību stāvokli; |
| --- | --- |

44.

turklāt aicina Padomi, katru gadu, ņemot vērā tās ikgadējo ziņojumu, apsvērt iespēju sastādīt to valstu sarakstu, par kurām pastāv īpašas bažas cilvēktiesību pārkāpumu dēļ, kā to dara dažas dalībvalstis un dažas starptautiskas NVO; ierosina, ka šādām valstīm jāpievērš uzmanība saskaņā ar konkrētiem un pārredzamiem kritērijiem, kuru pamatā ir ES Cilvēktiesību pamatnostādņu temati un šo valstu parakstītie līgumi un uzņemtās saistības, un ka par Parlamenta izvēlētām valstīm jāpieņem steidzamas rezolūcijas, lai pievērstu lielāku uzmanību cilvēktiesībām, īstenojot ES politiku attiecībā uz šīm valstīm, tostarp atbalsta un tirdzniecības sankciju piemērošanu šo pārkāpumu turpināšanās gadījumā; uzskata, ka tādi kritēriji kā tiesu iestāžu un plašsaziņas līdzekļu neatkarība un pilsoniskās sabiedrības organizāciju statuss ir svarīgi, vērtējot cilvēktiesību stāvokli;

| 45. | atzinīgi vērtē to, ka Ministru padome 2005. gadā ir saglabājusi savu kopējo nostāju attiecībā uz Birmu/Mjanmu; īpaši atzīmē 2005. gada septembrī sniegto Haval/Tutu ziņojumu, kurā tika aicināts Valsts Miera un attīstības padomes rīcību uzskatīt par apdraudējumu starptautiskajai drošībai un režīmu tāpēc nodot izskatīšanai ANO Drošības padomē; atzīst ES dalībvalstu atbalstu ANO Drošības padomes ziņojumiem par pastāvīgo vardarbību; ar bažām atzīmē, ka Daw Aung San Suu Kyi joprojām atrodas mājas arestā un ka ANO īpašajam referentam, kura pilnvaras beigsies šogad, kopš 2003. gada ir liegts apmeklēt attiecīgo valsti; mudina ES šajā valstī rīkoties aktīvāk (jo īpaši attiecībā uz rezolūciju par Birmu/Mjanmu, ko Eiropas Parlaments pieņēma 2005. gada 17. novembrī (12)); |
| --- | --- |

45.

atzinīgi vērtē to, ka Ministru padome 2005. gadā ir saglabājusi savu kopējo nostāju attiecībā uz Birmu/Mjanmu; īpaši atzīmē 2005. gada septembrī sniegto Haval/Tutu ziņojumu, kurā tika aicināts Valsts Miera un attīstības padomes rīcību uzskatīt par apdraudējumu starptautiskajai drošībai un režīmu tāpēc nodot izskatīšanai ANO Drošības padomē; atzīst ES dalībvalstu atbalstu ANO Drošības padomes ziņojumiem par pastāvīgo vardarbību; ar bažām atzīmē, ka Daw Aung San Suu Kyi joprojām atrodas mājas arestā un ka ANO īpašajam referentam, kura pilnvaras beigsies šogad, kopš 2003. gada ir liegts apmeklēt attiecīgo valsti; mudina ES šajā valstī rīkoties aktīvāk (jo īpaši attiecībā uz rezolūciju par Birmu/Mjanmu, ko Eiropas Parlaments pieņēma 2005. gada 17. novembrī (12));

| 46. | apsveic Padomi un Komisiju par to, ka tās ir ieviesušas cilvēktiesību, tiesiskuma un labas pārvaldības, demokrātijas jautājumus visos dalībvalstu rīcības plānos, kas izstrādāti Eiropas Kaimiņattiecību politikā (EKP), nosakot konkrētus etalonus; uzskata, ka rīcības plānu stiprā puse ir tā, ka tie uzņemas obligātas saistības, un ka tā ir arī šo plānu vājā puse, jo par tiem ir jāvienojas ar partnervalsti; tāpēc mudina Padomi likt šādām valstīm ievērot saistības un apsvērt pasākumus, ko veikt gadījumā, ja tās savas saistības noteiktajā termiņā neizpilda; aicina pievērst īpašu uzmanību stingrības trūkumam cilvēktiesību saistībās attiecībā uz Maroku un Rietumsahāru, kā arī Tunisiju, Sīriju, Izraēlu, Palestīnas pašpārvaldi, Alžīru un Ēģipti, divu pēdējo minēto valstu rīcības plāniem vēl atrodoties sarunu procesā, ar nepacietību gaida, kad varēs izskatīt ziņojumus par pirmo septiņu rīcības plānu īstenošanas pirmo gadu un 2006. gada EKP prioritātēm; šajā sakarā aicina izveidot cilvēktiesību apakškomitejas, kas cita starpā nodarbotos ar atsevišķiem gadījumiem, lai vēl vairāk uzlabotu cilvēktiesību dialogu ar partnervalstīm; |
| --- | --- |

46.

apsveic Padomi un Komisiju par to, ka tās ir ieviesušas cilvēktiesību, tiesiskuma un labas pārvaldības, demokrātijas jautājumus visos dalībvalstu rīcības plānos, kas izstrādāti Eiropas Kaimiņattiecību politikā (EKP), nosakot konkrētus etalonus; uzskata, ka rīcības plānu stiprā puse ir tā, ka tie uzņemas obligātas saistības, un ka tā ir arī šo plānu vājā puse, jo par tiem ir jāvienojas ar partnervalsti; tāpēc mudina Padomi likt šādām valstīm ievērot saistības un apsvērt pasākumus, ko veikt gadījumā, ja tās savas saistības noteiktajā termiņā neizpilda; aicina pievērst īpašu uzmanību stingrības trūkumam cilvēktiesību saistībās attiecībā uz Maroku un Rietumsahāru, kā arī Tunisiju, Sīriju, Izraēlu, Palestīnas pašpārvaldi, Alžīru un Ēģipti, divu pēdējo minēto valstu rīcības plāniem vēl atrodoties sarunu procesā, ar nepacietību gaida, kad varēs izskatīt ziņojumus par pirmo septiņu rīcības plānu īstenošanas pirmo gadu un 2006. gada EKP prioritātēm; šajā sakarā aicina izveidot cilvēktiesību apakškomitejas, kas cita starpā nodarbotos ar atsevišķiem gadījumiem, lai vēl vairāk uzlabotu cilvēktiesību dialogu ar partnervalstīm;

| 47. | aicina Padomi un Komisiju visos pasākumos iekļaut bērnu tiesības, lai efektīvi cīnītos pret bērnu darbu, galveno uzmanību pievēršot bērnu mācīšanai un izglītošanai — vienam no Tūkstošgades attīstības mērķiem; |
| --- | --- |

47.

aicina Padomi un Komisiju visos pasākumos iekļaut bērnu tiesības, lai efektīvi cīnītos pret bērnu darbu, galveno uzmanību pievēršot bērnu mācīšanai un izglītošanai — vienam no Tūkstošgades attīstības mērķiem;

Padomes un Komisijas darbību vispārēja pārbaude

| 48. | atzīmē to, ka Apvienotās Karalistes prezidentūras laikā ES ir organizējusi demaršus 26 atsevišķos cilvēktiesību pārkāpumu gadījumos un izdevusi 49 deklarācijas par cilvēktiesību jautājumiem; |
| --- | --- |

48.

atzīmē to, ka Apvienotās Karalistes prezidentūras laikā ES ir organizējusi demaršus 26 atsevišķos cilvēktiesību pārkāpumu gadījumos un izdevusi 49 deklarācijas par cilvēktiesību jautājumiem;

| 49. | saprot, ka cilvēktiesību jomā ES pasākumiem, tādiem kā demaršiem trešās valstīs, dažreiz jābūt konfidenciāliem; tomēr uzskata, ka šo pasākumu sarakstu tomēr ir jāiekļauj Gada ziņojumā; |
| --- | --- |

49.

saprot, ka cilvēktiesību jomā ES pasākumiem, tādiem kā demaršiem trešās valstīs, dažreiz jābūt konfidenciāliem; tomēr uzskata, ka šo pasākumu sarakstu tomēr ir jāiekļauj Gada ziņojumā;

| 50. | tādēļ lūdz Padomi un Komisiju kopā ar Parlamentu izveidot konfidenciālu sistēmu, kas ļautu izraudzītiem Eiropas Parlamenta deputātiem iegūt informāciju par dalībvalstu, prezidentūras, Kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) Augstā pārstāvja, cilvēktiesību personīgā pārstāvja, īpašo pārstāvju vai Komisijas demaršiem konkrētu cilvēktiesību pārkāpumu gadījumos vai situācijās, kas minētas Eiropas Parlamenta rezolūcijās; ierosina, ka šādu sistēmu varētu veidot pēc klasificētas informācijas par drošību un aizsardzību parauga, lai varētu informēt izraudzītos EP deputātus; |
| --- | --- |

50.

tādēļ lūdz Padomi un Komisiju kopā ar Parlamentu izveidot konfidenciālu sistēmu, kas ļautu izraudzītiem Eiropas Parlamenta deputātiem iegūt informāciju par dalībvalstu, prezidentūras, Kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) Augstā pārstāvja, cilvēktiesību personīgā pārstāvja, īpašo pārstāvju vai Komisijas demaršiem konkrētu cilvēktiesību pārkāpumu gadījumos vai situācijās, kas minētas Eiropas Parlamenta rezolūcijās; ierosina, ka šādu sistēmu varētu veidot pēc klasificētas informācijas par drošību un aizsardzību parauga, lai varētu informēt izraudzītos EP deputātus;

| 51. | atzinīgi vērtē to, ka Vispārējo lietu padome 2005. gada 12. decembrī pieņēma noteikumu par to, ka Padomes precizētām ES cilvēktiesību faktu lapām ir jābūt pieejamām visās ES iestādēs, un cer saņemt jaunāko izdevumu pēc iespējas ātrāk (13); |
| --- | --- |

51.

atzinīgi vērtē to, ka Vispārējo lietu padome 2005. gada 12. decembrī pieņēma noteikumu par to, ka Padomes precizētām ES cilvēktiesību faktu lapām ir jābūt pieejamām visās ES iestādēs, un cer saņemt jaunāko izdevumu pēc iespējas ātrāk (13);

| 52. | lūdz Padomi apsvērt iespēju pārveidot COHOM par darba grupu, kuras pārstāvji atrastos Briselē; uzskata, ka tas darba grupai dotu iespējas veltīt vairāk laika sanāksmēm, labāk saskaņot savu darbu un tādēļ visplašākā nozīmē labāk izprast ES cilvēktiesību politiku; |
| --- | --- |

52.

lūdz Padomi apsvērt iespēju pārveidot COHOM par darba grupu, kuras pārstāvji atrastos Briselē; uzskata, ka tas darba grupai dotu iespējas veltīt vairāk laika sanāksmēm, labāk saskaņot savu darbu un tādēļ visplašākā nozīmē labāk izprast ES cilvēktiesību politiku;

| 53. | atzinīgi vērtē ES un attiecīgi Bangladešas, Laosas un Vjetnamas institūciju veidošanas, administratīvās reformas, pārvaldības un cilvēktiesību darba grupu izveidi; atkarībā no to efektivitātes novērtējuma aicina Padomi un Komisiju ieņemt šādu nostāju arī pret citām trešām valstīm, kā, piemēram, Kambodža un Nepāla; |
| --- | --- |

53.

atzinīgi vērtē ES un attiecīgi Bangladešas, Laosas un Vjetnamas institūciju veidošanas, administratīvās reformas, pārvaldības un cilvēktiesību darba grupu izveidi; atkarībā no to efektivitātes novērtējuma aicina Padomi un Komisiju ieņemt šādu nostāju arī pret citām trešām valstīm, kā, piemēram, Kambodža un Nepāla;

| 54. | uzstāj, ka visiem cilvēktiesību instrumentiem, dokumentiem un ziņojumiem, tostarp gada ziņojumiem skaidri jārisina tādi diskriminācijas jautājumi, kā, piemēram, etnisko minoritāšu problēmas, reliģiskās brīvības, tostarp reliģiskās minoritātes diskriminējošas darbības, sieviešu cilvēktiesības, bērnu tiesības, pamatiedzīvotāju tiesības, invalīdu, tostarp arī personu ar intelektuālu atpalicību tiesības, personu ar jebkuru seksuālo orientāciju tiesības, pilnībā iesaistot viņu organizācijas, gan ES teritorijā, gan nepieciešamības gadījumā trešās valstīs; |
| --- | --- |

54.

uzstāj, ka visiem cilvēktiesību instrumentiem, dokumentiem un ziņojumiem, tostarp gada ziņojumiem skaidri jārisina tādi diskriminācijas jautājumi, kā, piemēram, etnisko minoritāšu problēmas, reliģiskās brīvības, tostarp reliģiskās minoritātes diskriminējošas darbības, sieviešu cilvēktiesības, bērnu tiesības, pamatiedzīvotāju tiesības, invalīdu, tostarp arī personu ar intelektuālu atpalicību tiesības, personu ar jebkuru seksuālo orientāciju tiesības, pilnībā iesaistot viņu organizācijas, gan ES teritorijā, gan nepieciešamības gadījumā trešās valstīs;

| 55. | apsverot dzimumu diskrimināciju uzstāj, ka sieviešu tiesību aizsardzībai un veicināšanai ir jābūt transversālai politikai Eiropas Savienības cilvēktiesību programmā; |
| --- | --- |

55.

apsverot dzimumu diskrimināciju uzstāj, ka sieviešu tiesību aizsardzībai un veicināšanai ir jābūt transversālai politikai Eiropas Savienības cilvēktiesību programmā;

Komisijas ārējās palīdzības programmas

Eiropas Iniciatīva demokrātijai un cilvēktiesībām (EIDHR)

| 56. | aicina Komisiju nopietni ņemt vērā Eiropas Parlamenta nostāju par konkrēta cilvēktiesību instrumenta nepieciešamību 2007.-2013. gadam; cer, ka drīz par šo jautājumu saņems Komisijas paziņojumu; |
| --- | --- |

56.

aicina Komisiju nopietni ņemt vērā Eiropas Parlamenta nostāju par konkrēta cilvēktiesību instrumenta nepieciešamību 2007.-2013. gadam; cer, ka drīz par šo jautājumu saņems Komisijas paziņojumu;

| 57. | uzsver Eiropas Iniciatīvas demokrātijai un cilvēktiesībām nozīmi, uzskatot to par vienu no galvenajiem ES rīcībā esošajiem instrumentiem; īpaši uzsver EIDHR priekšrocības tādēļ, ka EIDHR programmām nav vajadzīgs tās valsts valdības akcepts, kurā tās īsteno, un tādēļ, ka vairums EIDHR fondu ir pieejami pilsoniskās sabiedrības organizācijām; |
| --- | --- |

57.

uzsver Eiropas Iniciatīvas demokrātijai un cilvēktiesībām nozīmi, uzskatot to par vienu no galvenajiem ES rīcībā esošajiem instrumentiem; īpaši uzsver EIDHR priekšrocības tādēļ, ka EIDHR programmām nav vajadzīgs tās valsts valdības akcepts, kurā tās īsteno, un tādēļ, ka vairums EIDHR fondu ir pieejami pilsoniskās sabiedrības organizācijām;

| 58. | uzsver, ka cilvēktiesību jautājumi jārisina ar četru ārējās darbības finanšu instrumentu palīdzību un jāizveido piektais, īpaši cilvēktiesībām paredzēts instruments, lai papildinātu tematiskās programmas; |
| --- | --- |

58.

uzsver, ka cilvēktiesību jautājumi jārisina ar četru ārējās darbības finanšu instrumentu palīdzību un jāizveido piektais, īpaši cilvēktiesībām paredzēts instruments, lai papildinātu tematiskās programmas;

| 59. | lūdz Komisiju nodrošināt, ka Finanšu regulas (14) pašreizējā reforma un ar to saistītie īstenošanas noteikumi ir pietiekami tālejoši, lai mazinātu pārmērīgo administratīvo nastu un līdzekļu piešķiršanas lēnumu, no kā pašlaik cieš EIDHR, un lai mazākām, trūcīgām NVO atvieglotu līdzekļu pieejamību un pārvaldību un tādējādi palielinātu EIDHR ietekmi; |
| --- | --- |

59.

lūdz Komisiju nodrošināt, ka Finanšu regulas (14) pašreizējā reforma un ar to saistītie īstenošanas noteikumi ir pietiekami tālejoši, lai mazinātu pārmērīgo administratīvo nastu un līdzekļu piešķiršanas lēnumu, no kā pašlaik cieš EIDHR, un lai mazākām, trūcīgām NVO atvieglotu līdzekļu pieejamību un pārvaldību un tādējādi palielinātu EIDHR ietekmi;

| 60. | atzinīgi vērtē novērtējuma ziņojuma slēdzienus par kampaņu pret rasismu, ksenofobiju un diskrimināciju, konstatējot, ka EIDHR finansētie projekti ir paredzēti visatstumtākajām kopienām, kas nesaņem valdību atbalstu, un ka šiem projektiem ir ievērojami rezultāti; |
| --- | --- |

60.

atzinīgi vērtē novērtējuma ziņojuma slēdzienus par kampaņu pret rasismu, ksenofobiju un diskrimināciju, konstatējot, ka EIDHR finansētie projekti ir paredzēti visatstumtākajām kopienām, kas nesaņem valdību atbalstu, un ka šiem projektiem ir ievērojami rezultāti;

| 61. | ir apmierināts, ka 2005. gadā Komisija varēja uzņemties saistības par vairāk nekā euro 125 000 000, un pauž bažas par to, ka ne visus 2005. gadā noslēgtos līgumprojektus varēs pilnībā un pienācīgi īstenot; |
| --- | --- |

61.

ir apmierināts, ka 2005. gadā Komisija varēja uzņemties saistības par vairāk nekā euro 125 000 000, un pauž bažas par to, ka ne visus 2005. gadā noslēgtos līgumprojektus varēs pilnībā un pienācīgi īstenot;

| 62. | ņem vērā, ka EIDHR fondi, kas izmantoti Eiropas Savienības vēlēšanu novērošanas misijām 2005. gadā, veido vairāk nekā vienu piekto daļu no kopējā apjoma un ka šādas misijas ir notikušas 12 valstīs, tostarp Afganistānā, Etiopijā, Libānā, Libērijā, Venecuēlā un Palestīnā; atzinīgi vērtē ES vēlēšanu novērošanas pasākumu pieaugošo efektivitāti, bet uzskata, ka to nevar sasniegt, samazinot budžeta saistības projektiem cilvēktiesību jomā, kurus īsteno attiecīgajās pasaules valstīs uz vietas; |
| --- | --- |

62.

ņem vērā, ka EIDHR fondi, kas izmantoti Eiropas Savienības vēlēšanu novērošanas misijām 2005. gadā, veido vairāk nekā vienu piekto daļu no kopējā apjoma un ka šādas misijas ir notikušas 12 valstīs, tostarp Afganistānā, Etiopijā, Libānā, Libērijā, Venecuēlā un Palestīnā; atzinīgi vērtē ES vēlēšanu novērošanas pasākumu pieaugošo efektivitāti, bet uzskata, ka to nevar sasniegt, samazinot budžeta saistības projektiem cilvēktiesību jomā, kurus īsteno attiecīgajās pasaules valstīs uz vietas;

| 63. | pieprasa, lai Komisija un Padome sistemātiski sekotu ES vēlēšanu novērošanas misijām, rūpīgi pārraudzītu situāciju pēc vēlēšanām un vajadzības gadījumā politiski iejauktos; |
| --- | --- |

63.

pieprasa, lai Komisija un Padome sistemātiski sekotu ES vēlēšanu novērošanas misijām, rūpīgi pārraudzītu situāciju pēc vēlēšanām un vajadzības gadījumā politiski iejauktos;

| 64. | ņem vērā, ka lielu daļu (50,9 %) no kopējā EIDHR finansējuma, kas paredzēts 2005. gadā noslēgto līgumu projektiem, piešķīra liela mēroga projektiem, kas saistīti ar noteiktu tematu, un maziem projektiem, ko īstenoja Komisijas delegācijas, piešķīra tikai nelielu daļu (27,68 %); atkārtoti uzsver, ka nozīmīga finansējuma daļa jāpiešķir mazākiem, trūcīgu organizāciju ierosinātiem projektiem; aicina Komisiju vērst īpašu uzmanību uz tām NVO, kurām ir izšķiroša nozīme cilvēktiesību veicināšanā attiecīgajās valstīs, bet kuras šo valstu varas iestādes oficiāli nav atzinušas; šajā sakarā uzskata, ka Komisijai būtu jāierosina finansējuma pārvaldības reforma, tostarp ņemot vērā finansējumu minētajām NVO; |
| --- | --- |

64.

ņem vērā, ka lielu daļu (50,9 %) no kopējā EIDHR finansējuma, kas paredzēts 2005. gadā noslēgto līgumu projektiem, piešķīra liela mēroga projektiem, kas saistīti ar noteiktu tematu, un maziem projektiem, ko īstenoja Komisijas delegācijas, piešķīra tikai nelielu daļu (27,68 %); atkārtoti uzsver, ka nozīmīga finansējuma daļa jāpiešķir mazākiem, trūcīgu organizāciju ierosinātiem projektiem; aicina Komisiju vērst īpašu uzmanību uz tām NVO, kurām ir izšķiroša nozīme cilvēktiesību veicināšanā attiecīgajās valstīs, bet kuras šo valstu varas iestādes oficiāli nav atzinušas; šajā sakarā uzskata, ka Komisijai būtu jāierosina finansējuma pārvaldības reforma, tostarp ņemot vērā finansējumu minētajām NVO;

| 65. | pilnībā atbalsta ES ieguldījumu starpvalstu organizācijās, jo šīs organizācijas var sniegt pamatieguldījumu demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanā, tomēr uzskata, ka šim ES ieguldījumam nevajadzētu traucēt NVO, bet drīzāk tas jāsniedz ar ilgtermiņa stratēģiskās partnerības palīdzību; |
| --- | --- |

65.

pilnībā atbalsta ES ieguldījumu starpvalstu organizācijās, jo šīs organizācijas var sniegt pamatieguldījumu demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanā, tomēr uzskata, ka šim ES ieguldījumam nevajadzētu traucēt NVO, bet drīzāk tas jāsniedz ar ilgtermiņa stratēģiskās partnerības palīdzību;

| 66. | atzinīgi vērtē, ka Komisija saistībā ar jauniem konkursu pieteikumiem 2006. gadam ir mainījusi procedūru, kurā galvenais kritērijs ir tas, ka jaunajiem pieteikumiem, kuru pamatā ir koncepcijas skaidrojumi, jāpievieno rūpīgāks kvalitātes novērtējums; |
| --- | --- |

66.

atzinīgi vērtē, ka Komisija saistībā ar jauniem konkursu pieteikumiem 2006. gadam ir mainījusi procedūru, kurā galvenais kritērijs ir tas, ka jaunajiem pieteikumiem, kuru pamatā ir koncepcijas skaidrojumi, jāpievieno rūpīgāks kvalitātes novērtējums;

| 67. | lūdz Komisiju, lai tā iesniedz Parlamentam visus projektu izvērtējuma ziņojumus, kurus izstrādājuši gan iekšējie, gan ārējie novērtētāji, lai nodrošinātu pienācīgu to izskatīšanu; lūdz Komisiju gādāt par to, lai cilvēktiesību projektu rezultātu izvērtējumi kļūtu par visu Eiropas Savienības projektu pārvaldības neatņemamu un pilnībā īstenotu sastāvdaļu gan pirms, gan pēc projekta īstenošanas, tādējādi ietekmējot gan turpmākās politikas veidošanu un programmas, kā arī pašreizējo programmu novērtējumu; |
| --- | --- |

67.

lūdz Komisiju, lai tā iesniedz Parlamentam visus projektu izvērtējuma ziņojumus, kurus izstrādājuši gan iekšējie, gan ārējie novērtētāji, lai nodrošinātu pienācīgu to izskatīšanu; lūdz Komisiju gādāt par to, lai cilvēktiesību projektu rezultātu izvērtējumi kļūtu par visu Eiropas Savienības projektu pārvaldības neatņemamu un pilnībā īstenotu sastāvdaļu gan pirms, gan pēc projekta īstenošanas, tādējādi ietekmējot gan turpmākās politikas veidošanu un programmas, kā arī pašreizējo programmu novērtējumu;

Palīdzības programmas kopumā

| 68. | uzskata, ka pasākumi, kas saistīti ar cilvēktiesību ievērošanu, demokrātijas principiem, tiesiskumu un labu pārvaldību (kā teikts Kotonū nolīgumā), ir jāiekļauj to pasākumu skaitā, kurus finansē no Eiropas Attīstības fonda (EAF) līdzekļiem; lūdz Komisiju izstrādāt gada pārskatu par visiem EAF izdevumiem, kas saistīti ar visu programmu ģeogrāfisko, reģionālo un tematisko plānošanu, lai pievērstu lielāku uzmanību ES pasākumiem šajā jomā; |
| --- | --- |

68.

uzskata, ka pasākumi, kas saistīti ar cilvēktiesību ievērošanu, demokrātijas principiem, tiesiskumu un labu pārvaldību (kā teikts Kotonū nolīgumā), ir jāiekļauj to pasākumu skaitā, kurus finansē no Eiropas Attīstības fonda (EAF) līdzekļiem; lūdz Komisiju izstrādāt gada pārskatu par visiem EAF izdevumiem, kas saistīti ar visu programmu ģeogrāfisko, reģionālo un tematisko plānošanu, lai pievērstu lielāku uzmanību ES pasākumiem šajā jomā;

| 69. | lūdz Komisiju, lai tā, izstrādājot politikas nostādnes, pamatotu attīstības mērķus, rādītājus un plānus ar saskaņotiem, vispārpieņemtiem starptautiskiem cilvēktiesību dokumentiem, pilnībā iesaistot šajā darbā cilvēktiesību organizācijas, sākot ar politikas un programmu koncepcijām līdz to īstenošanai, uzraudzībai un novērtējumam; |
| --- | --- |

69.

lūdz Komisiju, lai tā, izstrādājot politikas nostādnes, pamatotu attīstības mērķus, rādītājus un plānus ar saskaņotiem, vispārpieņemtiem starptautiskiem cilvēktiesību dokumentiem, pilnībā iesaistot šajā darbā cilvēktiesību organizācijas, sākot ar politikas un programmu koncepcijām līdz to īstenošanai, uzraudzībai un novērtējumam;

| 70. | aicina veikt izpildes pārbaudi par 2005. gada jūnijā rīkoto semināru par cilvēktiesībām saistībā ar ES humāno palīdzību, tostarp piešķirot ES līdzekļus tiesiskuma jautājumu risināšanai saistībā ar masu slepkavībām un noziegumiem pret cilvēci; |
| --- | --- |

70.

aicina veikt izpildes pārbaudi par 2005. gada jūnijā rīkoto semināru par cilvēktiesībām saistībā ar ES humāno palīdzību, tostarp piešķirot ES līdzekļus tiesiskuma jautājumu risināšanai saistībā ar masu slepkavībām un noziegumiem pret cilvēci;

Apsvērumi par cilvēktiesību un demokrātijas klauzulas īstenošanu

| 71. | atgādina par savu iepriekš minēto 2006. gada 14. februāra rezolūciju par turpmāko ES politiku, iekļaujot cilvēktiesību klauzulas visos ES nolīgumos, tostarp izveidojot efektīvu mehānismu cilvēktiesību ievērošanas uzraudzībai un Eiropas Parlamenta pastiprinātai iesaistīšanai vērtēšanas un apspriežu procesos saistībā ar šīm klauzulām; gaida, kāda būs Austrijas prezidentūras un Komisijas reakcija uz Parlamenta priekšlikumiem; |
| --- | --- |

71.

atgādina par savu iepriekš minēto 2006. gada 14. februāra rezolūciju par turpmāko ES politiku, iekļaujot cilvēktiesību klauzulas visos ES nolīgumos, tostarp izveidojot efektīvu mehānismu cilvēktiesību ievērošanas uzraudzībai un Eiropas Parlamenta pastiprinātai iesaistīšanai vērtēšanas un apspriežu procesos saistībā ar šīm klauzulām; gaida, kāda būs Austrijas prezidentūras un Komisijas reakcija uz Parlamenta priekšlikumiem;

| 72. | ņem vērā, ka ES ceturtās paaudzes nolīgumi ar trešām valstīm katrā ziņā ietver politisku dialogu kā tāda nolīguma būtisku sastāvdaļu, kurš skar cilvēktiesību un demokrātijas jautājumus; uzsver savu apņemšanos stiprināt jaunākās nostājas ex-ante kontroli šādos politiskos dialogos; |
| --- | --- |

72.

ņem vērā, ka ES ceturtās paaudzes nolīgumi ar trešām valstīm katrā ziņā ietver politisku dialogu kā tāda nolīguma būtisku sastāvdaļu, kurš skar cilvēktiesību un demokrātijas jautājumus; uzsver savu apņemšanos stiprināt jaunākās nostājas ex-ante kontroli šādos politiskos dialogos;

| 73. | piekrīt nostājai, kas pausta 2005. gada ziņojumā, ka jebkurām pozitīvām attiecībām ar trešām valstīm cilvēktiesību un demokrātijas jautājumos ir jābalstās uz cilvēktiesību klauzulu; tomēr uzsver, ka tas neizslēdz iespēju pārtraukt sadarbību, ja šī klauzula tiek pārkāpta; atgādina, ka gadījumos, kad trešās valstis pārkāpj cilvēktiesību klauzulu, var īstenot dažādus pasākumus, piemērojot precīzu sankciju sistēmu, un aicina Padomi apsvērt iespēju piemērotā brīdī nākotnē lēmumu par ierobežojošiem pasākumiem pieņemt ar kvalificētu balsu vairākumu; vēlreiz pieprasa izstrādāt labāku klauzulas pārraudzības un apspriešanas mehānismu un aicina Komisiju un Padomi katru gadu ziņot Eiropas Parlamenta Cilvēktiesību apakškomitejai par cilvēktiesību klauzulu, tostarp Kotonū nolīguma klauzulu, pārkāpumiem; |
| --- | --- |

73.

piekrīt nostājai, kas pausta 2005. gada ziņojumā, ka jebkurām pozitīvām attiecībām ar trešām valstīm cilvēktiesību un demokrātijas jautājumos ir jābalstās uz cilvēktiesību klauzulu; tomēr uzsver, ka tas neizslēdz iespēju pārtraukt sadarbību, ja šī klauzula tiek pārkāpta; atgādina, ka gadījumos, kad trešās valstis pārkāpj cilvēktiesību klauzulu, var īstenot dažādus pasākumus, piemērojot precīzu sankciju sistēmu, un aicina Padomi apsvērt iespēju piemērotā brīdī nākotnē lēmumu par ierobežojošiem pasākumiem pieņemt ar kvalificētu balsu vairākumu; vēlreiz pieprasa izstrādāt labāku klauzulas pārraudzības un apspriešanas mehānismu un aicina Komisiju un Padomi katru gadu ziņot Eiropas Parlamenta Cilvēktiesību apakškomitejai par cilvēktiesību klauzulu, tostarp Kotonū nolīguma klauzulu, pārkāpumiem;

| 74. | atkārto, ka atbalsta Padomes 2005. gada 3. oktobra lēmumu piemērot sankcijas pret Uzbekistānu sakarā ar 2005. gada 13. maija notikumiem Andižanā, kad valdības drošības dienesta spēki nošāva ļoti lielu skaitu civiliedzīvotāju un daudzus cilvēkus arestēja un pēc tam tiesāja, neievērojot starptautiskos taisnīgas tiesas standartus un lai slēptu patiesību; uzskata to par piemēru saskaņotai ES darbībai, kas vērsta pret valdību, kurai saskaņā ar Partnerības un sadarbības nolīgumu ar ES ir saistības attiecībā uz cilvēktiesībām un demokrātiju; pauž nožēlu, ka Uzbekistānas gadījumā bija vajadzīgi seši mēneši, lai ieviestu sankcijas; tomēr cer, ka šis precedents dos rezultātus, lai stiprinātu cilvēktiesību klauzulu visos nolīgumos; aicina Padomi pilnībā nosodīt cilvēktiesību pārkāpumus Turkmenistānā; |
| --- | --- |

74.

atkārto, ka atbalsta Padomes 2005. gada 3. oktobra lēmumu piemērot sankcijas pret Uzbekistānu sakarā ar 2005. gada 13. maija notikumiem Andižanā, kad valdības drošības dienesta spēki nošāva ļoti lielu skaitu civiliedzīvotāju un daudzus cilvēkus arestēja un pēc tam tiesāja, neievērojot starptautiskos taisnīgas tiesas standartus un lai slēptu patiesību; uzskata to par piemēru saskaņotai ES darbībai, kas vērsta pret valdību, kurai saskaņā ar Partnerības un sadarbības nolīgumu ar ES ir saistības attiecībā uz cilvēktiesībām un demokrātiju; pauž nožēlu, ka Uzbekistānas gadījumā bija vajadzīgi seši mēneši, lai ieviestu sankcijas; tomēr cer, ka šis precedents dos rezultātus, lai stiprinātu cilvēktiesību klauzulu visos nolīgumos; aicina Padomi pilnībā nosodīt cilvēktiesību pārkāpumus Turkmenistānā;

| 75. | atgādina par savu 2005. gada 15. decembra rezolūciju par cilvēktiesību pārkāpumiem un preses brīvību Tunisijā saistībā ar Pasaules augstākā līmeņa sarunām par informācijas sabiedrību, kuras notika Tunisijā (15); |
| --- | --- |

75.

atgādina par savu 2005. gada 15. decembra rezolūciju par cilvēktiesību pārkāpumiem un preses brīvību Tunisijā saistībā ar Pasaules augstākā līmeņa sarunām par informācijas sabiedrību, kuras notika Tunisijā (15);

| 76. | atgādina 2005. gada 27. oktobra rezolūciju par cilvēktiesībām Rietumsahārā (16); atzinīgi vērtē Marokas iestāžu rīcību, atbrīvojot Sahāras politieslodzītos, taču atmasko cilvēktiesību pārkāpumu turpināšanu pret Sahāras iedzīvotājiem; prasa aizsargāt Sahāras iedzīvotājus un ievērot to cilvēktiesības, jo īpaši vārda, pārvietošanās un pulcēšanās brīvību; atkārtoti prasa rast tādu godīgu un ilgstošu risinājumu konfliktam Rietumsahārā, kura pamatā būtu Sahāras iedzīvotāju pašnoteikšanās tiesības saskaņā ar attiecīgajām Drošības padomes rezolūcijām un īpaši rezolūciju Nr. 1495; |
| --- | --- |

76.

atgādina 2005. gada 27. oktobra rezolūciju par cilvēktiesībām Rietumsahārā (16); atzinīgi vērtē Marokas iestāžu rīcību, atbrīvojot Sahāras politieslodzītos, taču atmasko cilvēktiesību pārkāpumu turpināšanu pret Sahāras iedzīvotājiem; prasa aizsargāt Sahāras iedzīvotājus un ievērot to cilvēktiesības, jo īpaši vārda, pārvietošanās un pulcēšanās brīvību; atkārtoti prasa rast tādu godīgu un ilgstošu risinājumu konfliktam Rietumsahārā, kura pamatā būtu Sahāras iedzīvotāju pašnoteikšanās tiesības saskaņā ar attiecīgajām Drošības padomes rezolūcijām un īpaši rezolūciju Nr. 1495;

| 77. | atzinīgi vērtē pamatnostādņu par ierobežojošu pasākumu īstenošanu un izvērtēšanu pārraudzību un pārskatīšanu saistībā ar ES kopējo ārpolitiku un drošības politiku (17); |
| --- | --- |

77.

atzinīgi vērtē pamatnostādņu par ierobežojošu pasākumu īstenošanu un izvērtēšanu pārraudzību un pārskatīšanu saistībā ar ES kopējo ārpolitiku un drošības politiku (17);

| 78. | atzinīgi vērtē ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas nozīmi atklātu un pārredzamu diskusiju organizēšanā par cilvēktiesību jautājumiem un mudina turpināt tās darbu, kas dod ieguldījumu politiskajā dialogā, ko paredz Kotonū nolīguma 8. pants; |
| --- | --- |

78.

atzinīgi vērtē ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas nozīmi atklātu un pārredzamu diskusiju organizēšanā par cilvēktiesību jautājumiem un mudina turpināt tās darbu, kas dod ieguldījumu politiskajā dialogā, ko paredz Kotonū nolīguma 8. pants;

| 79. | pauž nožēlu, ka Kotonū nolīguma 96. pantā iekļauto cilvēktiesību klauzulu pārāk reti piemēro gadījumos, kad ĀKK valstīs tiek rupji pārkāptas cilvēktiesības, un mudina paātrināt šo politisko dialogu Kotonū nolīguma garā; |
| --- | --- |

79.

pauž nožēlu, ka Kotonū nolīguma 96. pantā iekļauto cilvēktiesību klauzulu pārāk reti piemēro gadījumos, kad ĀKK valstīs tiek rupji pārkāptas cilvēktiesības, un mudina paātrināt šo politisko dialogu Kotonū nolīguma garā;

| 80. | kā ļoti pozitīvu piemēru atzinīgi vērtē ES darbības demaršu rīkošanā un deklarāciju izstrādāšanā pēc vardarbīgām represijām 2005. gada jūnijā Etiopijā; pauž nožēlu, ka tad, kad 2005. gada novembrī notika līdzīgi cilvēktiesību pārkāpumi, ES uz tiem pietiekami nereaģēja; ņemot vērā pašlaik ieslodzīto un uz nāvi notiesāto opozīcijas līderu un cilvēktiesību aizstāvju lielo skaitu, uzskata, ka Etiopijas valdība nepilda Kotonū nolīguma 8. pantā noteiktās saistības, un aicina Komisiju un Padomi atsaukties uz Eiropas Parlamenta aicinājumu par saskaņotu nostāju saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu, kā prasīts iepriekšminētajā Eiropas Parlamenta 2005. gada 15. decembra rezolūcijā; |
| --- | --- |

80.

kā ļoti pozitīvu piemēru atzinīgi vērtē ES darbības demaršu rīkošanā un deklarāciju izstrādāšanā pēc vardarbīgām represijām 2005. gada jūnijā Etiopijā; pauž nožēlu, ka tad, kad 2005. gada novembrī notika līdzīgi cilvēktiesību pārkāpumi, ES uz tiem pietiekami nereaģēja; ņemot vērā pašlaik ieslodzīto un uz nāvi notiesāto opozīcijas līderu un cilvēktiesību aizstāvju lielo skaitu, uzskata, ka Etiopijas valdība nepilda Kotonū nolīguma 8. pantā noteiktās saistības, un aicina Komisiju un Padomi atsaukties uz Eiropas Parlamenta aicinājumu par saskaņotu nostāju saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu, kā prasīts iepriekšminētajā Eiropas Parlamenta 2005. gada 15. decembra rezolūcijā;

| 81. | pauž bažas par to, ka Eritreja, neraugoties uz nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem, ieskaitot patvaļīgu ieslodzīšanu un tūkstošiem ieslodzīto spīdzināšanu, nav minēta Padomes gadskārtējā ziņojumā par cilvēktiesībām 2005. gadā; pauž nožēlu, ka, neraugoties uz tā 2004. gada 18. novembra rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Eritrejā (18), kurā Parlaments nosodīja cilvēktiesību stāvokli Eritrejā un aicināja Padomi un Komisiju saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu sākt apspriežu procedūru, Padomes un Komisijas ieguldījums šajā sakarā ir mazs; aicina Padomi un Komisiju saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu nekavējoties sākt apspriežu procedūru attiecībā uz cilvēktiesību stāvokli Eritrejā; |
| --- | --- |

81.

pauž bažas par to, ka Eritreja, neraugoties uz nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem, ieskaitot patvaļīgu ieslodzīšanu un tūkstošiem ieslodzīto spīdzināšanu, nav minēta Padomes gadskārtējā ziņojumā par cilvēktiesībām 2005. gadā; pauž nožēlu, ka, neraugoties uz tā 2004. gada 18. novembra rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Eritrejā (18), kurā Parlaments nosodīja cilvēktiesību stāvokli Eritrejā un aicināja Padomi un Komisiju saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu sākt apspriežu procedūru, Padomes un Komisijas ieguldījums šajā sakarā ir mazs; aicina Padomi un Komisiju saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu nekavējoties sākt apspriežu procedūru attiecībā uz cilvēktiesību stāvokli Eritrejā;

ES pamatnostādņu īstenošana cilvēktiesību jomā

| 82. | ņem vērā Apvienotās Karalistes prezidentūras pirmo reizi divos gados sagatavoto pārskatu par ES pamatnostādnēm attiecībā uz bērniem un bruņotiem konfliktiem; ir iepriecināts atzīmēt to, ka faktu lapās par cilvēktiesību stāvokli ES, kuras pieņēma 2005. gada jūlijā, ir sadaļa par bērnu tiesībām un īpaša prasība ziņot par tām saskaņā ar šīm pamatnostādnēm, ja tas ir nepieciešams; atzīmē, ka apspriešanās ar ieinteresētajām pusēm un NVO, izstrādājot pārskatu un ieteikumus, ir bijusi priekšzīmīga; tomēr pauž nožēlu, ka Eiropas Parlamentu neiesaistīja šo pamatnostādņu novērtēšanas procesā un nav izmantota izdevība sniegt plašu pārskatu, un ka galīgā dokumenta apjoms un izvirzītie mērķi izraisīja vilšanos; tāpēc pieprasa Padomei sistemātiski iesaistīt Eiropas Parlamentu šo pamatnostādņu pārskatīšanā, kas notiek reizi divos gados, lai Padome būtu informēta par Parlamenta nostāju un ieteikumiem šajā jomā; |
| --- | --- |

82.

ņem vērā Apvienotās Karalistes prezidentūras pirmo reizi divos gados sagatavoto pārskatu par ES pamatnostādnēm attiecībā uz bērniem un bruņotiem konfliktiem; ir iepriecināts atzīmēt to, ka faktu lapās par cilvēktiesību stāvokli ES, kuras pieņēma 2005. gada jūlijā, ir sadaļa par bērnu tiesībām un īpaša prasība ziņot par tām saskaņā ar šīm pamatnostādnēm, ja tas ir nepieciešams; atzīmē, ka apspriešanās ar ieinteresētajām pusēm un NVO, izstrādājot pārskatu un ieteikumus, ir bijusi priekšzīmīga; tomēr pauž nožēlu, ka Eiropas Parlamentu neiesaistīja šo pamatnostādņu novērtēšanas procesā un nav izmantota izdevība sniegt plašu pārskatu, un ka galīgā dokumenta apjoms un izvirzītie mērķi izraisīja vilšanos; tāpēc pieprasa Padomei sistemātiski iesaistīt Eiropas Parlamentu šo pamatnostādņu pārskatīšanā, kas notiek reizi divos gados, lai Padome būtu informēta par Parlamenta nostāju un ieteikumiem šajā jomā;

| 83. | atzinīgi vērtē Austrijas prezidentūras apņemšanos turpināt darbību rīkošanu, atbalstot visus ES starptautiskos partnerus jautājumā par tādu starptautisku konvenciju ratificēšanu, kuras aizliedz spīdzināšanu; lūdz Padomi un Komisiju apsvērt jaunus veidus, kā īstenot pamatnostādnes attiecībā uz spīdzināšanu; uzsver, ka, lai gan minētās pamatnostādnes pieņēma jau 2001. gadā, tās ir vienas no vismazāk īstenotajām; ņemot vērā pašreizējos draudus spīdzināšanas un sliktas izturēšanās pilnīgam aizliegumam pret terorisma vērsto starptautisko aktivitāšu kontekstā; aicina Padomi iesaistīt Eiropas Parlamentu nākotnē paredzamajā šo pamatnostādņu vērtēšanas procesā; šajā sakarā informē Padomi, ka tās Cilvēktiesību apakškomiteja ir pieprasījusi veikt pētījumu ar mērķi pilnveidot ES pamatnostādņu īstenošanu attiecībā uz spīdzināšanu un uzlabot līdzekļus, ko paredz minētās pamatnostādnes; iesaka Austrijas un Somijas prezidentūrām rīkot demaršus pret spīdzināšanu visās valstīs, kas ir parakstījušas attiecīgās konvencijas, bet nesadarbojas ar ES; uzsver, ka prezidentūras vai Padomes Sekretariāta regulāra piedalīšanās attiecīgajā ANO Spīdzināšanas novēršanas komitejā varētu dot lielu ieguldījumu stratēģiskajā analīzē, nosakot, kurām valstīm būtu jārīko demarši un kad tie jārīko; lūdz Padomi apsvērt, vai Eiropas Savienībai nevajadzētu rīkoties noteiktāk un pārliecinošāk attiecībā uz trešām valstīm, ja visas dalībvalstis parakstītu un ratificētu ANO Papildprotokolu par spīdzināšanu un citu vardarbīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu izturēšanos vai sodiem (19); pauž arī bažas par apgalvojumiem, ka spīdzināšanu pārvieto un izmanto trešās valstis, un aicina ES cīņu pret spīdzināšanu uzskatīt par vienu no cilvēktiesību politikas prioritātēm, jo īpaši pastiprināti īstenojot ES pamatnostādnes un visus pārējos ES instrumentus, piemēram, EIDHR; |
| --- | --- |

83.

atzinīgi vērtē Austrijas prezidentūras apņemšanos turpināt darbību rīkošanu, atbalstot visus ES starptautiskos partnerus jautājumā par tādu starptautisku konvenciju ratificēšanu, kuras aizliedz spīdzināšanu; lūdz Padomi un Komisiju apsvērt jaunus veidus, kā īstenot pamatnostādnes attiecībā uz spīdzināšanu; uzsver, ka, lai gan minētās pamatnostādnes pieņēma jau 2001. gadā, tās ir vienas no vismazāk īstenotajām; ņemot vērā pašreizējos draudus spīdzināšanas un sliktas izturēšanās pilnīgam aizliegumam pret terorisma vērsto starptautisko aktivitāšu kontekstā; aicina Padomi iesaistīt Eiropas Parlamentu nākotnē paredzamajā šo pamatnostādņu vērtēšanas procesā; šajā sakarā informē Padomi, ka tās Cilvēktiesību apakškomiteja ir pieprasījusi veikt pētījumu ar mērķi pilnveidot ES pamatnostādņu īstenošanu attiecībā uz spīdzināšanu un uzlabot līdzekļus, ko paredz minētās pamatnostādnes; iesaka Austrijas un Somijas prezidentūrām rīkot demaršus pret spīdzināšanu visās valstīs, kas ir parakstījušas attiecīgās konvencijas, bet nesadarbojas ar ES; uzsver, ka prezidentūras vai Padomes Sekretariāta regulāra piedalīšanās attiecīgajā ANO Spīdzināšanas novēršanas komitejā varētu dot lielu ieguldījumu stratēģiskajā analīzē, nosakot, kurām valstīm būtu jārīko demarši un kad tie jārīko; lūdz Padomi apsvērt, vai Eiropas Savienībai nevajadzētu rīkoties noteiktāk un pārliecinošāk attiecībā uz trešām valstīm, ja visas dalībvalstis parakstītu un ratificētu ANO Papildprotokolu par spīdzināšanu un citu vardarbīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu izturēšanos vai sodiem (19); pauž arī bažas par apgalvojumiem, ka spīdzināšanu pārvieto un izmanto trešās valstis, un aicina ES cīņu pret spīdzināšanu uzskatīt par vienu no cilvēktiesību politikas prioritātēm, jo īpaši pastiprināti īstenojot ES pamatnostādnes un visus pārējos ES instrumentus, piemēram, EIDHR;

| 84. | uzsver, ka prioritāte jāpiešķir ES pamatnostādņu pilnīgai īstenošanai attiecībā uz cilvēktiesību aizstāvjiem; aicina Padomi veikt pasākumus, lai aizsargātu cilvēktiesību aizstāvjus; aicina Komisiju un ES dalībvalstis apmācīt delegāciju locekļus, vēstniecību un konsulātu darbiniekus, kā praksē piemērot šīs pamatnostādnes; lūdz Komisiju apsvērt iespēju piešķirt naudas līdzekļus, lai segtu šādu apmācību izdevumus; apsveic ES Nīderlandes prezidentūras izstrādāto rokasgrāmatu par to, kā īstenot šīs pamatnostādnes; tomēr izsaka nožēlu, ka Parlamentam ir liegta precīza informācija par tās saturu; aicina Padomi un Komisiju visos politiskajos dialogos sistemātiski ierosināt jautājumu par cilvēktiesību aizstāvju stāvokli; aicina Komisiju organizēt ES delegācijām seminārus par pamatnostādnēm, iesaistot tajos visas attiecīgās NVO; vēlreiz aicina Padomi informēt Eiropas Parlamentu par šo pamatnostādņu reālo īstenošanu un pilnībā iesaistīt Parlamentu šo pamatnostādņu novērtēšanas procesā; |
| --- | --- |

84.

uzsver, ka prioritāte jāpiešķir ES pamatnostādņu pilnīgai īstenošanai attiecībā uz cilvēktiesību aizstāvjiem; aicina Padomi veikt pasākumus, lai aizsargātu cilvēktiesību aizstāvjus; aicina Komisiju un ES dalībvalstis apmācīt delegāciju locekļus, vēstniecību un konsulātu darbiniekus, kā praksē piemērot šīs pamatnostādnes; lūdz Komisiju apsvērt iespēju piešķirt naudas līdzekļus, lai segtu šādu apmācību izdevumus; apsveic ES Nīderlandes prezidentūras izstrādāto rokasgrāmatu par to, kā īstenot šīs pamatnostādnes; tomēr izsaka nožēlu, ka Parlamentam ir liegta precīza informācija par tās saturu; aicina Padomi un Komisiju visos politiskajos dialogos sistemātiski ierosināt jautājumu par cilvēktiesību aizstāvju stāvokli; aicina Komisiju organizēt ES delegācijām seminārus par pamatnostādnēm, iesaistot tajos visas attiecīgās NVO; vēlreiz aicina Padomi informēt Eiropas Parlamentu par šo pamatnostādņu reālo īstenošanu un pilnībā iesaistīt Parlamentu šo pamatnostādņu novērtēšanas procesā;

| 85. | atbalsta Padomes centienus integrēt cilvēktiesību jautājumu visā ES darbā, pievēršot īpašu vērību konkrētu ES cilvēktiesību pamatnostādņu īstenošanai un regulārai pārskatīšanai; |
| --- | --- |

85.

atbalsta Padomes centienus integrēt cilvēktiesību jautājumu visā ES darbā, pievēršot īpašu vērību konkrētu ES cilvēktiesību pamatnostādņu īstenošanai un regulārai pārskatīšanai;

Integrēta pieeja cilvēktiesībām

| 86. | atzinīgi vērtē Padomes un Komisijas centienus veicināt ES cilvēktiesību politikas saskaņošanu ar citām starptautiskās politikas jomām; uzskata, ka uzticamas un konsekventas ES cilvēktiesību politikas īstenošanai ir būtiska šādas saiknes stiprināšana; |
| --- | --- |

86.

atzinīgi vērtē Padomes un Komisijas centienus veicināt ES cilvēktiesību politikas saskaņošanu ar citām starptautiskās politikas jomām; uzskata, ka uzticamas un konsekventas ES cilvēktiesību politikas īstenošanai ir būtiska šādas saiknes stiprināšana;

| 87. | uzsver, ka Michael Matthiessen iecelšana par ES Ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) Augstā pārstāvja personīgo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos ir liels solis uz priekšu cilvēktiesību integrācijā; atzinīgi vērtē viņa darbību un personisko ieinteresētību; |
| --- | --- |

87.

uzsver, ka Michael Matthiessen iecelšana par ES Ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) Augstā pārstāvja personīgo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos ir liels solis uz priekšu cilvēktiesību integrācijā; atzinīgi vērtē viņa darbību un personisko ieinteresētību;

| 88. | atzinīgi vērtē to, ka darba grupas, kas veic civila rakstura un policijas operācijas saskaņā ar ES Ārpolitiku un drošības politiku un Drošības un aizsardzības politiku, kā arī ES militārās operācijas, ir sākušas apspriest šo operāciju cilvēktiesību aspektus un ieviest tos, ieskaitot vardarbības izmantošanas pret sievietēm nosodījumu, instrukcijās, ko izsniedz ES misiju darbiniekiem operāciju vietās; atzinīgi vērtē “Vispārējos uzvedības standartus ESDP operācijās”, kurus Padome pieņēma 2005. gada 23. un 24. maijā un kuri sniedz plašas instrukcijas visu kategoriju darbiniekiem, kuri piedalās ESDP misijās; tomēr vērš uzmanību uz to, ka šie standarti ir rūpīgi un konsekventi jāievieš ES militāro un civilpersonu operācijās, kuru skaits ārvalstīs arvien pieaug; uzskata, ka, šādi rīkojoties, ES var novērst pārkāpumus, kas radušies ANO miera uzturēšanas misiju laikā; lūdz Komisiju apsvērt iespēju piešķirt lielāku finansējumu personāla apmācībai šo standartu piemērošanā; |
| --- | --- |

88.

atzinīgi vērtē to, ka darba grupas, kas veic civila rakstura un policijas operācijas saskaņā ar ES Ārpolitiku un drošības politiku un Drošības un aizsardzības politiku, kā arī ES militārās operācijas, ir sākušas apspriest šo operāciju cilvēktiesību aspektus un ieviest tos, ieskaitot vardarbības izmantošanas pret sievietēm nosodījumu, instrukcijās, ko izsniedz ES misiju darbiniekiem operāciju vietās; atzinīgi vērtē “Vispārējos uzvedības standartus ESDP operācijās”, kurus Padome pieņēma 2005. gada 23. un 24. maijā un kuri sniedz plašas instrukcijas visu kategoriju darbiniekiem, kuri piedalās ESDP misijās; tomēr vērš uzmanību uz to, ka šie standarti ir rūpīgi un konsekventi jāievieš ES militāro un civilpersonu operācijās, kuru skaits ārvalstīs arvien pieaug; uzskata, ka, šādi rīkojoties, ES var novērst pārkāpumus, kas radušies ANO miera uzturēšanas misiju laikā; lūdz Komisiju apsvērt iespēju piešķirt lielāku finansējumu personāla apmācībai šo standartu piemērošanā;

| 89. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Savienība 2005. gada decembrī pieņēma pamatnostādnes, lai veicinātu pakļaušanos starptautiskiem tiesību aktiem cilvēktiesību jomā; mudina Padomi šī mērķa sasniegšanai izmantot atbilstošus paziņojumus, deklarācijas un demaršus; |
| --- | --- |

89.

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Savienība 2005. gada decembrī pieņēma pamatnostādnes, lai veicinātu pakļaušanos starptautiskiem tiesību aktiem cilvēktiesību jomā; mudina Padomi šī mērķa sasniegšanai izmantot atbilstošus paziņojumus, deklarācijas un demaršus;

| 90. | aicina Eiropas Investīciju banku (EIB) kā vienu no institūcijām, kas, sniedzot aizdevumus, īsteno ES attīstības politiku un ir viena no pasaules vislielākajām valsts finanšu iestādēm, pilnībā iekļaut cilvēktiesību jautājumus visos projektu novērtējumos un nodrošināt piemērotu iekšējo kapacitāti, integrējot cilvēktiesību jautājumus savā darbībā; īpaši aicina ieviest skaidras drošības procedūras saskaņā ar starptautiskajiem standartiem, lai novērtētu un mazinātu ar cilvēktiesībām saistīto jautājumu ietekmi uz tās projektiem; jomās, uz kurām ES tiesību akti neattiecas, aicina nodrošināt vismaz tādu pašu drošības procedūru spēkā esamību, kā aprakstīts Ekvadoras principos; aicina EIB apspriesties ar Eiropas Parlamentu par šo jautājumu; |
| --- | --- |

90.

aicina Eiropas Investīciju banku (EIB) kā vienu no institūcijām, kas, sniedzot aizdevumus, īsteno ES attīstības politiku un ir viena no pasaules vislielākajām valsts finanšu iestādēm, pilnībā iekļaut cilvēktiesību jautājumus visos projektu novērtējumos un nodrošināt piemērotu iekšējo kapacitāti, integrējot cilvēktiesību jautājumus savā darbībā; īpaši aicina ieviest skaidras drošības procedūras saskaņā ar starptautiskajiem standartiem, lai novērtētu un mazinātu ar cilvēktiesībām saistīto jautājumu ietekmi uz tās projektiem; jomās, uz kurām ES tiesību akti neattiecas, aicina nodrošināt vismaz tādu pašu drošības procedūru spēkā esamību, kā aprakstīts Ekvadoras principos; aicina EIB apspriesties ar Eiropas Parlamentu par šo jautājumu;

| 91. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija regulāri apsver, kuras valstis vajadzētu iekļaut “GSP+ ”(Vispārējo tarifa preferenču sistēmas) sarakstā, piedāvājot visizdevīgākās muitas likmes precēm, kuras importē ES; tomēr lūdz Komisiju šī saraksta novērtēšanas nolūkos pārbaudīt gan starptautisku saistību stāšanos spēkā, gan efektīvu to īstenošanu uz vietas; |
| --- | --- |

91.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija regulāri apsver, kuras valstis vajadzētu iekļaut “GSP+ ”(Vispārējo tarifa preferenču sistēmas) sarakstā, piedāvājot visizdevīgākās muitas likmes precēm, kuras importē ES; tomēr lūdz Komisiju šī saraksta novērtēšanas nolūkos pārbaudīt gan starptautisku saistību stāšanos spēkā, gan efektīvu to īstenošanu uz vietas;

| 92. | aicina Komisiju piemērot objektīvus kritērijus, piešķirot “GSP+ ”līdzekļus valstīm, kurās ir konstatēti ievērojami trūkumi astoņu ILO konvenciju par darba pamatnormām īstenošanā, un it īpaši pārraudzīt to saistību izpildi, kuras Venecuēla, Moldova, Šrilanka, Mongolija, Salvadora, Gvatemala, Kolumbija ir uzņēmušās pirms Komisijas 2005. gada decembra lēmuma; aicina Komisiju kopumā regulāri pārbaudīt šo saistību izpildi un vajadzības gadījumā piemērot regulā noteiktos drošības noteikumus; |
| --- | --- |

92.

aicina Komisiju piemērot objektīvus kritērijus, piešķirot “GSP+ ”līdzekļus valstīm, kurās ir konstatēti ievērojami trūkumi astoņu ILO konvenciju par darba pamatnormām īstenošanā, un it īpaši pārraudzīt to saistību izpildi, kuras Venecuēla, Moldova, Šrilanka, Mongolija, Salvadora, Gvatemala, Kolumbija ir uzņēmušās pirms Komisijas 2005. gada decembra lēmuma; aicina Komisiju kopumā regulāri pārbaudīt šo saistību izpildi un vajadzības gadījumā piemērot regulā noteiktos drošības noteikumus;

| 93. | lūdz Padomi un Komisiju nodrošināt, lai tirdzniecības nolīgumi būtu savienojami ar pašreizējiem ANO līgumiem saskaņā ar Parlamenta 2006. gada 14. februāra rezolūciju, veikt neatkarīgus ilgtspējas novērtējumus pirms tirdzniecības sarunām, īpaši vērtējot ar cilvēktiesībām saistīto jautājumu ietekmi, un pārraudzīt, pārskatīt un novērst jebkādu esošo un ierosināto tirdzniecības noteikumu negatīvo ietekmi uz cilvēktiesībām, sociālo un vides jomu; |
| --- | --- |

93.

lūdz Padomi un Komisiju nodrošināt, lai tirdzniecības nolīgumi būtu savienojami ar pašreizējiem ANO līgumiem saskaņā ar Parlamenta 2006. gada 14. februāra rezolūciju, veikt neatkarīgus ilgtspējas novērtējumus pirms tirdzniecības sarunām, īpaši vērtējot ar cilvēktiesībām saistīto jautājumu ietekmi, un pārraudzīt, pārskatīt un novērst jebkādu esošo un ierosināto tirdzniecības noteikumu negatīvo ietekmi uz cilvēktiesībām, sociālo un vides jomu;

| 94. | norāda, ka vērtējumiem par cilvēktiesību ievērošanu visās valstīs jāietver strādnieku pamattiesību izvērtējums saskaņā ar Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 23. pantu, ANO Starptautiskā pilsonisko un politisko tiesību pakta 22. pantu un Starptautisko Ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību pakta 8. pantu; |
| --- | --- |

94.

norāda, ka vērtējumiem par cilvēktiesību ievērošanu visās valstīs jāietver strādnieku pamattiesību izvērtējums saskaņā ar Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 23. pantu, ANO Starptautiskā pilsonisko un politisko tiesību pakta 22. pantu un Starptautisko Ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību pakta 8. pantu;

| 95. | lūdz Komisiju iekļaut sistemātisku cilvēktiesību uzraudzību visos valsts stratēģijas dokumentos, reģionālās stratēģijas dokumentos, nacionālajās indikatīvajās programmās, reģionālajās indikatīvajās programmās un rīcības plānos; lūdz Komisiju regulāri aktualizēt šos dokumentus, vienmēr atspoguļojot tajos aktuālo situāciju cilvēktiesību jomā konkrētajā vietā un atbilstoši konsultējoties par šo jautājumu ar NVO; |
| --- | --- |

95.

lūdz Komisiju iekļaut sistemātisku cilvēktiesību uzraudzību visos valsts stratēģijas dokumentos, reģionālās stratēģijas dokumentos, nacionālajās indikatīvajās programmās, reģionālajās indikatīvajās programmās un rīcības plānos; lūdz Komisiju regulāri aktualizēt šos dokumentus, vienmēr atspoguļojot tajos aktuālo situāciju cilvēktiesību jomā konkrētajā vietā un atbilstoši konsultējoties par šo jautājumu ar NVO;

| 96. | lūdz Komisiju ziņot par to, kādā veidā tā ir ietvērusi savus priekšlikumus Komisijas 2001. gada maija paziņojumā par Eiropas Savienības lomu cilvēktiesību un demokrātijas trešās valstīs atbalstīšanā, un pēc tam veikt rūpīgu pārbaudi; |
| --- | --- |

96.

lūdz Komisiju ziņot par to, kādā veidā tā ir ietvērusi savus priekšlikumus Komisijas 2001. gada maija paziņojumā par Eiropas Savienības lomu cilvēktiesību un demokrātijas trešās valstīs atbalstīšanā, un pēc tam veikt rūpīgu pārbaudi;

| 97. | lūdz Komisiju izstrādāt stratēģiju, lai veicinātu visu ES cilvēktiesību pamatnostādņu piemērošanu starptautiskajām korporācijām, iekļaujot šo stratēģiju savā nesenajā 2006. gada 23. marta ziņojumā par korporatīvo sociālo atbildību (KOM(2006)0136); |
| --- | --- |

97.

lūdz Komisiju izstrādāt stratēģiju, lai veicinātu visu ES cilvēktiesību pamatnostādņu piemērošanu starptautiskajām korporācijām, iekļaujot šo stratēģiju savā nesenajā 2006. gada 23. marta ziņojumā par korporatīvo sociālo atbildību (KOM(2006)0136);

| 98. | atgādina, ka ES iekšpolitikai ne tikai jāsaskan ar starptautiskajām cilvēktiesībām, bet tai ir jākalpo par piemēru šajā jomā; izsaka bažas par to, ka pašreizējie migrācijas pārvaldības pasākumi praksē ne vienmēr nodrošina bēgļiem aizsardzību; aicina Padomi un Komisiju nodrošināt, lai migrācijas pārvaldība nekļūtu par priekšnoteikumu sadarbībai ar trešām valstīm attīstības jomā un lai reģionālās aizsardzības izmēģinājumprogrammas būtu joprojām vērstas uz aizsardzību, lai tām būtu ilgtermiņa raksturs un pietiekami daudz resursu, lai tās būtu pilnībā saskaņotas ar ES humāno un attīstības politiku un balstītos uz starptautiskas solidaritātes principu; |
| --- | --- |

98.

atgādina, ka ES iekšpolitikai ne tikai jāsaskan ar starptautiskajām cilvēktiesībām, bet tai ir jākalpo par piemēru šajā jomā; izsaka bažas par to, ka pašreizējie migrācijas pārvaldības pasākumi praksē ne vienmēr nodrošina bēgļiem aizsardzību; aicina Padomi un Komisiju nodrošināt, lai migrācijas pārvaldība nekļūtu par priekšnoteikumu sadarbībai ar trešām valstīm attīstības jomā un lai reģionālās aizsardzības izmēģinājumprogrammas būtu joprojām vērstas uz aizsardzību, lai tām būtu ilgtermiņa raksturs un pietiekami daudz resursu, lai tās būtu pilnībā saskaņotas ar ES humāno un attīstības politiku un balstītos uz starptautiskas solidaritātes principu;

| 99. | uzsver, ka cīņā pret cilvēku tirdzniecību ir jāpieņem ar cilvēktiesībām saistīta nostāja, ņemot vērā šīs tirdzniecības upurus, un šajā sakarā atzinīgi vērtē, ka Padomes ES cilvēku tirdzniecības apkarošanas un novēršanas plānā (20) ir vērsta uzmanību uz upuru aizsardzību, un mudina visas dalībvalstis ratificēt Eiropas Padomes Konvenciju par cīņu pret cilvēku tirdzniecību; |
| --- | --- |

99.

uzsver, ka cīņā pret cilvēku tirdzniecību ir jāpieņem ar cilvēktiesībām saistīta nostāja, ņemot vērā šīs tirdzniecības upurus, un šajā sakarā atzinīgi vērtē, ka Padomes ES cilvēku tirdzniecības apkarošanas un novēršanas plānā (20) ir vērsta uzmanību uz upuru aizsardzību, un mudina visas dalībvalstis ratificēt Eiropas Padomes Konvenciju par cīņu pret cilvēku tirdzniecību;

| 100. | mudina Padomi un Komisiju noteikt atskaites punktus visām apspriedēm par cilvēktiesībām, lai uzlabotu politikas un politiskā dialoga saskaņotību; |
| --- | --- |

100.

mudina Padomi un Komisiju noteikt atskaites punktus visām apspriedēm par cilvēktiesībām, lai uzlabotu politikas un politiskā dialoga saskaņotību;

Eiropas Parlamenta rīcības efektivitāte, iesaistoties ar cilvēktiesību aizsardzību saistītos gadījumos

| 101. | atzinīgi vērtē Parlamenta pieaugošo nozīmi cilvēktiesību jomā un to drošā īstenošanā un tā apņemšanos uzlabot cilvēktiesību situāciju visā pasaulē, izvērtējot citu institūciju darbību un it īpaši izmantojot Saharova balvas pasniegšanas iespējas; |
| --- | --- |

101.

atzinīgi vērtē Parlamenta pieaugošo nozīmi cilvēktiesību jomā un to drošā īstenošanā un tā apņemšanos uzlabot cilvēktiesību situāciju visā pasaulē, izvērtējot citu institūciju darbību un it īpaši izmantojot Saharova balvas pasniegšanas iespējas;

| 102. | atzinīgi vērtē Ārlietu komitejas Cilvēktiesību apakškomitejas darbību tās darba pirmajā gadā, kura saskaņā ar Parlamenta darbību galveno uzmanību pievērsa cilvēktiesību jautājumiem, kā arī regulāros prezidentūras, Komisijas, cilvēktiesību personīgā pārstāvja, ANO Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos, ANO īpašo referentu un Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāra ziņojumus, neskaitāmās uzklausīšanas un viedokļu apmaiņas, ekspertīžu un pētījumu veikšanu, kā arī ieguldījumu Ārlietu komitejas darbā — visu to, kas iepriekšējā sasaukuma laikā netika darīts; |
| --- | --- |

102.

atzinīgi vērtē Ārlietu komitejas Cilvēktiesību apakškomitejas darbību tās darba pirmajā gadā, kura saskaņā ar Parlamenta darbību galveno uzmanību pievērsa cilvēktiesību jautājumiem, kā arī regulāros prezidentūras, Komisijas, cilvēktiesību personīgā pārstāvja, ANO Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos, ANO īpašo referentu un Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāra ziņojumus, neskaitāmās uzklausīšanas un viedokļu apmaiņas, ekspertīžu un pētījumu veikšanu, kā arī ieguldījumu Ārlietu komitejas darbā — visu to, kas iepriekšējā sasaukuma laikā netika darīts;

| 103. | uzsver nepieciešamību plašāk iekļaut cilvēktiesību jautājumus to Parlamenta komiteju un delegāciju darbā, kuras nodarbojas ar Eiropas Parlamenta ārējām attiecībām; šajā sakarā īpašu uzmanību pievērš Attīstības komitejas darbam, kura rīko regulāras debates par cilvēktiesību jautājumiem, un aicina Komisiju un Padomi sekot secinājumiem šajās un citās Parlamenta vadītajās debatēs par cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

103.

uzsver nepieciešamību plašāk iekļaut cilvēktiesību jautājumus to Parlamenta komiteju un delegāciju darbā, kuras nodarbojas ar Eiropas Parlamenta ārējām attiecībām; šajā sakarā īpašu uzmanību pievērš Attīstības komitejas darbam, kura rīko regulāras debates par cilvēktiesību jautājumiem, un aicina Komisiju un Padomi sekot secinājumiem šajās un citās Parlamenta vadītajās debatēs par cilvēktiesībām;

| 104. | šajā sakarā norāda, ka Cilvēktiesību apakškomiteja savā 2005. gada darbībā galveno uzmanību pievērsa tādu ES cilvēktiesību instrumentu īstenošanai kā ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem un šim nolūkam izveidoja koordinēšanas sistēmu ar Apvienoto Nāciju Organizācijas cilvēktiesību struktūru pārstāvjiem; uzskata par prioritāti turpināt strādāt ciešā sadarbībā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas un Eiropas Padomes pārstāvjiem un struktūrām, lai nodrošinātu lielāku konsekvenci un koordināciju cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

104.

šajā sakarā norāda, ka Cilvēktiesību apakškomiteja savā 2005. gada darbībā galveno uzmanību pievērsa tādu ES cilvēktiesību instrumentu īstenošanai kā ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem un šim nolūkam izveidoja koordinēšanas sistēmu ar Apvienoto Nāciju Organizācijas cilvēktiesību struktūru pārstāvjiem; uzskata par prioritāti turpināt strādāt ciešā sadarbībā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas un Eiropas Padomes pārstāvjiem un struktūrām, lai nodrošinātu lielāku konsekvenci un koordināciju cilvēktiesību jomā;

| 105. | uzskata, ka Parlamenta darba efektivitāti cilvēktiesību jomā varētu uzlabot vairākos veidos, piemēram, dziļāk analizējot Padomes un Komisijas pasākumus valstīs, par kuru cilvēktiesību situāciju pastāv bažas, un konsekventi un savlaicīgi vērtējot ietekmi, kāda ir paziņojumiem par cilvēktiesībām, kas ietverti rezolūcijās, un to īstenošanu; ierosina apakškomitejai izveidot nelielu neoficiālu darba grupu katram pamatnostādņu kopumam, lai spētu labāk sekot Padomes darbam šajā sakarā un iesniegt priekšlikumus; |
| --- | --- |

105.

uzskata, ka Parlamenta darba efektivitāti cilvēktiesību jomā varētu uzlabot vairākos veidos, piemēram, dziļāk analizējot Padomes un Komisijas pasākumus valstīs, par kuru cilvēktiesību situāciju pastāv bažas, un konsekventi un savlaicīgi vērtējot ietekmi, kāda ir paziņojumiem par cilvēktiesībām, kas ietverti rezolūcijās, un to īstenošanu; ierosina apakškomitejai izveidot nelielu neoficiālu darba grupu katram pamatnostādņu kopumam, lai spētu labāk sekot Padomes darbam šajā sakarā un iesniegt priekšlikumus;

| 106. | lūdz apakškomiteju sistemātiski sekot cilvēktiesību rezolūcijām, kas pieņemtas saskaņā ar Reglamenta 115. pantu, un censties aktīvi risināt tās cilvēktiesību problēmas ārpus ES, kurās iesaistīts Parlaments, citas komitejas un parlamentārās delegācijas; |
| --- | --- |

106.

lūdz apakškomiteju sistemātiski sekot cilvēktiesību rezolūcijām, kas pieņemtas saskaņā ar Reglamenta 115. pantu, un censties aktīvi risināt tās cilvēktiesību problēmas ārpus ES, kurās iesaistīts Parlaments, citas komitejas un parlamentārās delegācijas;

| 107. | uzskata, ka apakškomiteja varētu palielināt savu ietekmi uz politiku un tās plānošanu, ciešāk sekojot Padomes un Komisijas darba programmām un it īpaši COHOM darbam, regulāri saņemot uzaicinājumus no COHOM locekļiem, un aicina sistemātiski ielūgt Eiropas Parlamenta deputātus piedalīties; cer, ka tiks nodrošināta šādu uzaicinājumu regularitāte; |
| --- | --- |

107.

uzskata, ka apakškomiteja varētu palielināt savu ietekmi uz politiku un tās plānošanu, ciešāk sekojot Padomes un Komisijas darba programmām un it īpaši COHOM darbam, regulāri saņemot uzaicinājumus no COHOM locekļiem, un aicina sistemātiski ielūgt Eiropas Parlamenta deputātus piedalīties; cer, ka tiks nodrošināta šādu uzaicinājumu regularitāte;

| 108. | lūdz Parlamenta Prezidiju, kā arī Priekšsēdētāju konferenci apsvērt, vai nevajadzētu veikt pasākumus, lai palielinātu politisko atbalstu, ko plenārsēdēs sniedz deputāti, balsojot par steidzamām Parlamenta rezolūcijām saskaņā ar Reglamenta 115. pantu, iespējams pārceļot balsošanas laiku uz piemērotāku dienas daļu; |
| --- | --- |

108.

lūdz Parlamenta Prezidiju, kā arī Priekšsēdētāju konferenci apsvērt, vai nevajadzētu veikt pasākumus, lai palielinātu politisko atbalstu, ko plenārsēdēs sniedz deputāti, balsojot par steidzamām Parlamenta rezolūcijām saskaņā ar Reglamenta 115. pantu, iespējams pārceļot balsošanas laiku uz piemērotāku dienas daļu;

| 109. | aicina Cilvēktiesību apakškomitejai piešķirt konstruktīvāku nozīmi konsekventu un pārredzamu kritēriju izstrādē steidzamu tematu atlasei, lai nodrošinātu, ka Parlamenta veiktie pasākumi ir savlaicīgi un tiem ir maksimāla ietekme; aicina apakškomitejas locekļus dalīties ar savu pieredzi šajā jomā un rīkoties aktīvāk un izšķirošāk, izstrādājot steidzamas rezolūcijas; ierosina šiem nolūkiem izveidot apakškomitejas locekļu pastāvīgu darba grupu; |
| --- | --- |

109.

aicina Cilvēktiesību apakškomitejai piešķirt konstruktīvāku nozīmi konsekventu un pārredzamu kritēriju izstrādē steidzamu tematu atlasei, lai nodrošinātu, ka Parlamenta veiktie pasākumi ir savlaicīgi un tiem ir maksimāla ietekme; aicina apakškomitejas locekļus dalīties ar savu pieredzi šajā jomā un rīkoties aktīvāk un izšķirošāk, izstrādājot steidzamas rezolūcijas; ierosina šiem nolūkiem izveidot apakškomitejas locekļu pastāvīgu darba grupu;

| 110. | apsveic Parlamenta delegāciju izstrādāto pamatnostādņu projektu par vizītēm trešās valstīs; lūdz Parlamenta Prezidiju un Priekšsēdētāju konferenci apsvērt pasākumus pamatnostādņu popularizēšanai un sistemātiskai lietošanai; uzsver, ka jebkurai misijai trešā valstī sistemātiski jāietver cilvēktiesību jautājumi un visiem dalībniekiem jāsaņem instrukcijas par cilvēktiesību stāvokli gan pirms vizītes, gan tās laikā; |
| --- | --- |

110.

apsveic Parlamenta delegāciju izstrādāto pamatnostādņu projektu par vizītēm trešās valstīs; lūdz Parlamenta Prezidiju un Priekšsēdētāju konferenci apsvērt pasākumus pamatnostādņu popularizēšanai un sistemātiskai lietošanai; uzsver, ka jebkurai misijai trešā valstī sistemātiski jāietver cilvēktiesību jautājumi un visiem dalībniekiem jāsaņem instrukcijas par cilvēktiesību stāvokli gan pirms vizītes, gan tās laikā;

| 111. | apsveic apakškomitejas, Ārlietu komitejas un Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja aktīvo nostāju pret netaisnības gadījumiem visā pasaulē, it īpaši izmantojot Saharova balvas piešķiršanas iespējas; šī pēdējā jautājuma sakarā norāda, ka šī balva jāpasniedz laureātiem personīgi un publiski, rīkojot pienācīgu ceremoniju; |
| --- | --- |

111.

apsveic apakškomitejas, Ārlietu komitejas un Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja aktīvo nostāju pret netaisnības gadījumiem visā pasaulē, it īpaši izmantojot Saharova balvas piešķiršanas iespējas; šī pēdējā jautājuma sakarā norāda, ka šī balva jāpasniedz laureātiem personīgi un publiski, rīkojot pienācīgu ceremoniju;

| 112. | atzinīgi vērtē to, ka Parlaments līdzās jautājumam par cīņu pret starptautisko terorismu pievērš uzmanību tik sarežģītam jautājumam kā cilvēktiesību aizstāvība; norāda, ka ES konsekventā pieeja dažādiem cilvēktiesību jautājumiem ir ļoti svarīga, ja ES vēlas būt uzticams starptautisks partneris; atzīmē tā 2006. gada 18. janvāra lēmumu (21) izveidot pagaidu izmeklēšanas komiteju par iespējamo CIP un varbūtējo ES dalībvalstu vai kandidātvalstu saistību ar ārkārtas pārsūtīšanas procesu, kura laikā ieslodzītie tiek nogādāti uz tā sauktajām noziegumu vietām, kur viņus var pakļaut spīdzināšanai; ar nepacietību gaida minētās komitejas ziņojumu un secinājumus; |
| --- | --- |

112.

atzinīgi vērtē to, ka Parlaments līdzās jautājumam par cīņu pret starptautisko terorismu pievērš uzmanību tik sarežģītam jautājumam kā cilvēktiesību aizstāvība; norāda, ka ES konsekventā pieeja dažādiem cilvēktiesību jautājumiem ir ļoti svarīga, ja ES vēlas būt uzticams starptautisks partneris; atzīmē tā 2006. gada 18. janvāra lēmumu (21) izveidot pagaidu izmeklēšanas komiteju par iespējamo CIP un varbūtējo ES dalībvalstu vai kandidātvalstu saistību ar ārkārtas pārsūtīšanas procesu, kura laikā ieslodzītie tiek nogādāti uz tā sauktajām noziegumu vietām, kur viņus var pakļaut spīdzināšanai; ar nepacietību gaida minētās komitejas ziņojumu un secinājumus;

| 113. | aicina Padomi un Komisiju, ņemot vērā ES un ASV konferenci, kurai jānotiek 2006. gada jūnijā, un saskaņā ar UNCHR ekspertu ziņojumu, aicināt ASV valdību nekavējoties slēgt aizturēšanas centru Gvantanamo un uzstāt, lai pret visiem aizturētajiem izturētos atbilstīgi cilvēktiesībām un tiem nekavējoties nodrošinātu taisnīgu un atklātu tiesas procesu kompetentā, neatkarīgā un objektīvā tiesā; |
| --- | --- |

113.

aicina Padomi un Komisiju, ņemot vērā ES un ASV konferenci, kurai jānotiek 2006. gada jūnijā, un saskaņā ar UNCHR ekspertu ziņojumu, aicināt ASV valdību nekavējoties slēgt aizturēšanas centru Gvantanamo un uzstāt, lai pret visiem aizturētajiem izturētos atbilstīgi cilvēktiesībām un tiem nekavējoties nodrošinātu taisnīgu un atklātu tiesas procesu kompetentā, neatkarīgā un objektīvā tiesā;

| 114. | cer drīz saņemt ietekmes pētījuma rezultātus, kurā paredzēts analizēt un vērtēt, kāda ietekme ir Eiropas Parlamenta darbībai cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

114.

cer drīz saņemt ietekmes pētījuma rezultātus, kurā paredzēts analizēt un vērtēt, kāda ietekme ir Eiropas Parlamenta darbībai cilvēktiesību jomā;

| 115. | atzīmē vēl apspriešanas procesā esošo priekšlikumu palielināt Parlamenta nozīmi demokrātijas veicināšanā, kas varētu būt atbalsts galvenajām komitejām un delegācijām to darbā, dotu iespēju novērot politisko attīstību kaimiņvalstīs un citās valstīs un paplašinātu starpvalstu informatīvo tīklu visā ES; |
| --- | --- |

115.

atzīmē vēl apspriešanas procesā esošo priekšlikumu palielināt Parlamenta nozīmi demokrātijas veicināšanā, kas varētu būt atbalsts galvenajām komitejām un delegācijām to darbā, dotu iespēju novērot politisko attīstību kaimiņvalstīs un citās valstīs un paplašinātu starpvalstu informatīvo tīklu visā ES;

| 116. | atzīmē vēl apspriešanas procesā esošo priekšlikumu izveidot Eiropas Demokrātijas fondu, kas sadarbotos ar citām organizācijām, kuras strādā demokrātijas procesa labā, piemēram, Eiropas Padome un Eiropas Drošības un sadarbības organizācija (EDSO), un apsvērt, kā, izmantojot ES pieejamos līdzekļus, attīstīt demokrātiju un aizstāvēt cilvēktiesības; |
| --- | --- |

116.

atzīmē vēl apspriešanas procesā esošo priekšlikumu izveidot Eiropas Demokrātijas fondu, kas sadarbotos ar citām organizācijām, kuras strādā demokrātijas procesa labā, piemēram, Eiropas Padome un Eiropas Drošības un sadarbības organizācija (EDSO), un apsvērt, kā, izmantojot ES pieejamos līdzekļus, attīstīt demokrātiju un aizstāvēt cilvēktiesības;

Resursi darbam cilvēktiesību jomā, tostarp Padomes Sekretariāta rīcībā esošie resursi

| 117. | lūdz Komisiju iecelt vismaz vienu darbinieku katrā trešās valsts delegācijā, kas būtu atbildīgs par cilvēktiesību situācijas uzraudzību un cilvēktiesību starptautisko standartu veicināšanu šajā valstī un par attiecībām ar pilsonisko sabiedrību, piemēram, ar cilvēktiesību aizstāvjiem; lūdz šim amatam piešķirt pietiekamas pilnvaras, lai nepieciešamības gadījumā noteiktu un risinātu radušās problēmas; šajā sakarā aicina Komisijas delegācijas regulāri nosūtīt oficiālus ielūgumus pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, lai palielinātu atbalstu cilvēktiesību aizstāvju darbam trešās valstīs; |
| --- | --- |

117.

lūdz Komisiju iecelt vismaz vienu darbinieku katrā trešās valsts delegācijā, kas būtu atbildīgs par cilvēktiesību situācijas uzraudzību un cilvēktiesību starptautisko standartu veicināšanu šajā valstī un par attiecībām ar pilsonisko sabiedrību, piemēram, ar cilvēktiesību aizstāvjiem; lūdz šim amatam piešķirt pietiekamas pilnvaras, lai nepieciešamības gadījumā noteiktu un risinātu radušās problēmas; šajā sakarā aicina Komisijas delegācijas regulāri nosūtīt oficiālus ielūgumus pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, lai palielinātu atbalstu cilvēktiesību aizstāvju darbam trešās valstīs;

| 118. | lūdz Komisiju palielināt Cilvēktiesību nodaļas nozīmi Ārējo attiecību ģenerāldirektorātā, piešķirot tai papildu darbiniekus, lai tā, izmantojot tās rīcībā esošos cilvēkresursus, spētu risināt visus cilvēktiesību jautājumus un pildīt savus papilduzdevumus; lūdz arī, lai katrā attiecīgās valsts nodaļā viens darbinieks būtu atbildīgs par cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

118.

lūdz Komisiju palielināt Cilvēktiesību nodaļas nozīmi Ārējo attiecību ģenerāldirektorātā, piešķirot tai papildu darbiniekus, lai tā, izmantojot tās rīcībā esošos cilvēkresursus, spētu risināt visus cilvēktiesību jautājumus un pildīt savus papilduzdevumus; lūdz arī, lai katrā attiecīgās valsts nodaļā viens darbinieks būtu atbildīgs par cilvēktiesībām;

| 119. | prasa palielināt finansējumu Cilvēktiesību apakškomitejai, lai atvieglotu braucienus uz notikumu vietām un komitejas locekļiem dotu iespēju apmeklēt tās vietas pasaulē, kurās netiek ievērotas cilvēktiesības, tādējādi pastiprināti pievēršot uzmanību starptautisko cilvēktiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

119.

prasa palielināt finansējumu Cilvēktiesību apakškomitejai, lai atvieglotu braucienus uz notikumu vietām un komitejas locekļiem dotu iespēju apmeklēt tās vietas pasaulē, kurās netiek ievērotas cilvēktiesības, tādējādi pastiprināti pievēršot uzmanību starptautisko cilvēktiesību pārkāpumiem;

| 120. | lūdz Komisiju palielināt Cilvēktiesību nodaļas nozīmi Ģenerālsekretariātā un it īpaši paredzēt jaunas štata vienības pieredzējušiem ekspertiem ar īpašām zināšanām starptautisko humāno un cilvēktiesību jomā, lai palīdzētu cilvēktiesību personīgam pārstāvim viņa darbā un nodrošinātu saprātīgu darba dalīšanu viņa birojā, jo īpaši viņa pienākumu palielināšanās dēļ; |
| --- | --- |

120.

lūdz Komisiju palielināt Cilvēktiesību nodaļas nozīmi Ģenerālsekretariātā un it īpaši paredzēt jaunas štata vienības pieredzējušiem ekspertiem ar īpašām zināšanām starptautisko humāno un cilvēktiesību jomā, lai palīdzētu cilvēktiesību personīgam pārstāvim viņa darbā un nodrošinātu saprātīgu darba dalīšanu viņa birojā, jo īpaši viņa pienākumu palielināšanās dēļ;

| 121. | atbalsta, ka katram īpašajam pārstāvim, ko Padome ir iecēlusi, par palīgu ieceļ vienu cilvēktiesību ekspertu darbam attiecīgā pārstāvja birojā; aicina šos pārstāvjus viņu darbā sistemātiski pievērst uzmanību cilvēktiesību jautājumiem; |
| --- | --- |

121.

atbalsta, ka katram īpašajam pārstāvim, ko Padome ir iecēlusi, par palīgu ieceļ vienu cilvēktiesību ekspertu darbam attiecīgā pārstāvja birojā; aicina šos pārstāvjus viņu darbā sistemātiski pievērst uzmanību cilvēktiesību jautājumiem;

*

- *

| 122. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu, kandidātvalstu un pievienošanās valstu valdībām un parlamentiem, Apvienoto Nāciju Organizācijai, Eiropas Padomei, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai, to valstu valdībām, kuras minētas šajā rezolūcijā, un galvenajiem NVO birojiem, kas cilvēktiesību jomā darbojas ES. |
| --- | --- |

122.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu, kandidātvalstu un pievienošanās valstu valdībām un parlamentiem, Apvienoto Nāciju Organizācijai, Eiropas Padomei, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai, to valstu valdībām, kuras minētas šajā rezolūcijā, un galvenajiem NVO birojiem, kas cilvēktiesību jomā darbojas ES.

---

(1)  Padomes dokuments 12416/05.

(2)  Lai atrastu visus pamata dokumentus, skatīt Ārlietu komitejas ziņojumam A6-0158/2006 klātpievienoto tabulu.

(3)  OV C 379, 7.12.1998., 265. lpp.; OV C 262, 18.9.2001., 262. lpp.; OV C 293 E, 28.11.2002., 88. lpp.; OV C 271 E, 12.11.2003., 576. lpp.

(4)  OV C 364, 18.12.2000., 1. lpp.

(5)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

(6)  OV L 287, 28.10.2005., 4. lpp.

(7)  OV C 304 E, 1.12.2005., 375. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0056.

(9)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0436.

(10)  Padomes 2003. gada 18. jūnija Lēmums 2003/659/TI (OV L 245, 29.9.2003., 44. lpp.).

(11)  OV C 140 E, 9.6.2005., 153. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0444.

(13)  2005. gada 12. decembra Padomes secinājumi, 15293/1/05 REV 1. Pielikums, 14. lpp.

(14)  Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.).

(15)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0525.

(16)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0414.

(17)  Vispirms šīs pamatnostādnes 2003. gada decembrī apstiprināja Padome. Tajās ir izklāstīti standarta formulējumi un kopējas definīcijas, ko var izmantot tiesību aktos, īstenojot sankcijas. 2005. gada decembrī minētās pamatnostādnes pārskatīja.

(18)  OV C 201 E, 18.8.2005., 123. lpp.

(19)  2006. gada 23. janvārī, parakstīšanas un ratifikācijas status starp 25 ES dalībvalstīm bija sekojošs: parakstījušas un ratificējušas (tikai 5 dalībvalstis): Dānija, Malta, Polija, Zviedrija un AK (kā arī kandidātvalsts Horvātija); parakstījušas (11 dalībvalstis): Austrija, Beļģija, Kipra, Igaunija, Somija, Francija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande un Spānija (kā arī kandidātvalstis Rumānija un Turcija); ne parakstījušas, ne ratificējušas (9 dalībvalstis): Vācija, Grieķija, Ungārija, Īrija, Latvija, Lietuva, Portugāle, Slovākija, Slovēnija (kā arī kandidātvalsts Bulgārija).

(20)  OV C 311, 9.12.2005., 1. lpp.

(21)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0012.

P6_TA(2006)0221

Komisijas gada politikas stratēģija (2007. gada budžets)

Eiropas Parlamenta rezolūcija par 2007. gada budžetu — Komisijas gada politikas stratēģijas ziņojums (2006/2020(BUD))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomisko un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Ikgadējā politiskā stratēģija 2007. gadam. Uzticēšanos veicināt ar rīcību (KOM(2006)0122), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomisko un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Ikgadējā politiskā stratēģija 2007. gadam. Uzticēšanos veicināt ar rīcību (KOM(2006)0122),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (1),

| — | ņemot vērā pārskatīto priekšlikumu atjaunot Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (KOM(2006)0036), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pārskatīto priekšlikumu atjaunot Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (KOM(2006)0036),

| — | ņemot vērā 2005. gada 8. jūnija rezolūciju par paplašinātās Eiropas Savienības politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem 2007.-2013. gadam (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 8. jūnija rezolūciju par paplašinātās Eiropas Savienības politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem 2007.-2013. gadam (2),

| — | ņemot vērā EK līguma 272. pantu un Euratom līguma 177. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 272. pantu un Euratom līguma 177. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 112. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 112. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas un Starptautiskās tirdzniecības komiteju atzinumus (A6-0154/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas un Starptautiskās tirdzniecības komiteju atzinumus (A6-0154/2006),

| A. | tā kā iestādes ir panākušas kompromisu par jaunu iestāžu nolīgumu un jaunu daudzgadu finanšu shēmu īsi pirms 2007. gada budžeta procedūras sākuma; |
| --- | --- |

A.

tā kā iestādes ir panākušas kompromisu par jaunu iestāžu nolīgumu un jaunu daudzgadu finanšu shēmu īsi pirms 2007. gada budžeta procedūras sākuma;

| B. | tā kā, kamēr nav jauna iestāžu nolīguma, ikgadējo budžeta procedūru nosaka Līguma noteikumi un it īpaši tā 272. pants; |
| --- | --- |

B.

tā kā, kamēr nav jauna iestāžu nolīguma, ikgadējo budžeta procedūru nosaka Līguma noteikumi un it īpaši tā 272. pants;

| C. | tā kā lielākā daļa no ES tiesību aktiem tiks atjaunināti 2007. gadā un tādējādi 2007. gada budžetā varēs iekļaut jaunas prioritātes nākamajam finanšu periodam; |
| --- | --- |

C.

tā kā lielākā daļa no ES tiesību aktiem tiks atjaunināti 2007. gadā un tādējādi 2007. gada budžetā varēs iekļaut jaunas prioritātes nākamajam finanšu periodam;

| D. | tā kā Bulgārijas un Rumānijai uzņemšanai jānotiek 2007. gadā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Bulgārijas un Rumānijai uzņemšanai jānotiek 2007. gadā;

| E. | tā kā prioritāšu izvēle 2007. gada budžetam, kas būs pirmais nākamās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) budžets, ne tikai noteiks Eiropas politiskās nostādnes nākamgad, bet tai, bez šaubām, arī būs stratēģiska ietekme turpmākajos gados; |
| --- | --- |

E.

tā kā prioritāšu izvēle 2007. gada budžetam, kas būs pirmais nākamās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) budžets, ne tikai noteiks Eiropas politiskās nostādnes nākamgad, bet tai, bez šaubām, arī būs stratēģiska ietekme turpmākajos gados;

| F. | tā kā pašreizējie uzdevumi ir jārisina, piemērojot tālredzīgas politiskās nostādnes, kam vajadzīgi pienācīgi finanšu līdzekļi; tā kā 2008.-2009. gadā plānotā visu to aspektu pārskatīšana, kuri ir saistīti ar ES izdevumiem un finanšu līdzekļiem, būs lieliska iespēja pielāgot ES politiskās nostādnes un pārvērtēt prioritātes, vienlaikus Eiropas Savienība saglabājot solidaritāti un kohēziju, lai stātos pretī globalizācijai un pārvērtētu prioritātes; |
| --- | --- |

F.

tā kā pašreizējie uzdevumi ir jārisina, piemērojot tālredzīgas politiskās nostādnes, kam vajadzīgi pienācīgi finanšu līdzekļi; tā kā 2008.-2009. gadā plānotā visu to aspektu pārskatīšana, kuri ir saistīti ar ES izdevumiem un finanšu līdzekļiem, būs lieliska iespēja pielāgot ES politiskās nostādnes un pārvērtēt prioritātes, vienlaikus Eiropas Savienība saglabājot solidaritāti un kohēziju, lai stātos pretī globalizācijai un pārvērtētu prioritātes;

| G. | tā kā līdz tam laikam 2007. gada budžetam jādod iespēja Eiropas Savienībai veikt turpmākus pasākumus, lai kļūtu par efektīvu globālo procesu dalībnieku; tā kā šajā budžetā jāparedz pietiekami līdzekļi, lai veicinātu Savienības iekšējo un ārējo uzdevumu risināšanu, tas ir jāvirza uz ilgtspējīgas attīstības sasniegšanu, kas veicinātu demokrātiju un cilvēktiesības un palīdzētu Eiropas uzņēmējiem un uzņēmumiem veiksmīgāk konkurēt pasaulē, jo īpaši palielinot centienus pētniecības un attīstības, izglītības un jauninājumu jomā, lai garantētu mūsu pilsoņu labklājību un labāku dzīves kvalitāti; |
| --- | --- |

G.

tā kā līdz tam laikam 2007. gada budžetam jādod iespēja Eiropas Savienībai veikt turpmākus pasākumus, lai kļūtu par efektīvu globālo procesu dalībnieku; tā kā šajā budžetā jāparedz pietiekami līdzekļi, lai veicinātu Savienības iekšējo un ārējo uzdevumu risināšanu, tas ir jāvirza uz ilgtspējīgas attīstības sasniegšanu, kas veicinātu demokrātiju un cilvēktiesības un palīdzētu Eiropas uzņēmējiem un uzņēmumiem veiksmīgāk konkurēt pasaulē, jo īpaši palielinot centienus pētniecības un attīstības, izglītības un jauninājumu jomā, lai garantētu mūsu pilsoņu labklājību un labāku dzīves kvalitāti;

Konteksts

| 1. | pauž bažas par acīmredzamo neatbilstību starp uzdevumiem, kas Eiropas Savienībai jārisina, un apropriācijām, kuras būtu pieejamas pieticīgas 2007.-2013. gada finanšu shēmas attiecīgajās izdevumu kategorijās, lai šos uzdevumus veiksmīgi risinātu, it īpaši attiecībā uz konkurētspēju, pētniecību un jauninājumiem, ko Padome un Komisija ir minējušas kā prioritātes; |
| --- | --- |

1.

pauž bažas par acīmredzamo neatbilstību starp uzdevumiem, kas Eiropas Savienībai jārisina, un apropriācijām, kuras būtu pieejamas pieticīgas 2007.-2013. gada finanšu shēmas attiecīgajās izdevumu kategorijās, lai šos uzdevumus veiksmīgi risinātu, it īpaši attiecībā uz konkurētspēju, pētniecību un jauninājumiem, ko Padome un Komisija ir minējušas kā prioritātes;

| 2. | atgādina 2005. gada oktobra Eiropadomes lēmumus, nosakot uzdevumus, kuri Eiropas Savienībai būtu jāņem vērā globalizācijas pārņemtajā pasaulē; uzskata, ka gada politikas stratēģija neatspoguļo to, ka šie uzdevumi jārisina steidzami, un arī neparedz, ka jāsekmē ekonomikas reformas, lai tos atrisinātu; |
| --- | --- |

2.

atgādina 2005. gada oktobra Eiropadomes lēmumus, nosakot uzdevumus, kuri Eiropas Savienībai būtu jāņem vērā globalizācijas pārņemtajā pasaulē; uzskata, ka gada politikas stratēģija neatspoguļo to, ka šie uzdevumi jārisina steidzami, un arī neparedz, ka jāsekmē ekonomikas reformas, lai tos atrisinātu;

| 3. | tā kā 2007. gadā būs pirmais jaunās daudzgadu finanšu shēmas budžets, uzskata, ka šim budžetam jābūt stratēģiskam, pievēršot uzmanību tām ārpolitikas un iekšpolitikas jomām, kurās finansējumam ir liela nozīme un kuras nodrošina izmaksu patiesu lietderību; |
| --- | --- |

3.

tā kā 2007. gadā būs pirmais jaunās daudzgadu finanšu shēmas budžets, uzskata, ka šim budžetam jābūt stratēģiskam, pievēršot uzmanību tām ārpolitikas un iekšpolitikas jomām, kurās finansējumam ir liela nozīme un kuras nodrošina izmaksu patiesu lietderību;

| 4. | pieņem zināšanai Komisijas stratēģiskos mērķus, kā tie izklāstīti gada politikas stratēģijas dokumentā “Uzticēšanos veicināt ar rīcību”; lai gan piekrīt analīzei, tomēr asi kritizē Komisiju par bezrūpīgo attieksmi, nosakot, kādi uzdevumi Eiropas Savienībai jārisina; piemēram, uzskata, ka Komisija nav pievērsusi pietiekamu uzmanību plašajām un ļoti straujajām izmaiņām pasaules ekonomikā, īpaši tādās “jaunās ekonomikas ”valstīs kā Ķīna un Indija; |
| --- | --- |

4.

pieņem zināšanai Komisijas stratēģiskos mērķus, kā tie izklāstīti gada politikas stratēģijas dokumentā “Uzticēšanos veicināt ar rīcību”; lai gan piekrīt analīzei, tomēr asi kritizē Komisiju par bezrūpīgo attieksmi, nosakot, kādi uzdevumi Eiropas Savienībai jārisina; piemēram, uzskata, ka Komisija nav pievērsusi pietiekamu uzmanību plašajām un ļoti straujajām izmaiņām pasaules ekonomikā, īpaši tādās “jaunās ekonomikas ”valstīs kā Ķīna un Indija;

| 5. | plāno kā svarīgāko jautājumu 2007. gada budžetā noteikt līdzekļu iespējami vislabāko izlietojumu, ņemot vērā dažādu darbību saskaņotību, to efektivitāti un pievienoto vērtību pilsoņiem; uzskata, ka trīs galvenie pamatmērķi saistībā ar 2007. gada budžetu ir noteikt politikas prioritātes, nodrošināt izmaksu lietderību un gatavoties pārskatīšanai 2008.-2009. gadā, jo 2007. gada budžets un tā izpilde ļaus novērtēt jaunās DFS efektivitāti; |
| --- | --- |

5.

plāno kā svarīgāko jautājumu 2007. gada budžetā noteikt līdzekļu iespējami vislabāko izlietojumu, ņemot vērā dažādu darbību saskaņotību, to efektivitāti un pievienoto vērtību pilsoņiem; uzskata, ka trīs galvenie pamatmērķi saistībā ar 2007. gada budžetu ir noteikt politikas prioritātes, nodrošināt izmaksu lietderību un gatavoties pārskatīšanai 2008.-2009. gadā, jo 2007. gada budžets un tā izpilde ļaus novērtēt jaunās DFS efektivitāti;

| 6. | attiecībā uz politikas prioritāšu noteikšanu uzskata, ka, ņemot vērā samazināto maksimālo robežu salīdzinājumā ar sākotnēji paredzēto, 2007. gada budžetā galvenā uzmanība jāpievērš nelielam skaitam prioritāšu, it īpaši šādām:






  — | ārējās attiecības — ES nozīme globalizētajā pasaulē:






  — | partnerības un sadarbības nolīgumi, |
| --- | --- | --- | --- |

6.

attiecībā uz politikas prioritāšu noteikšanu uzskata, ka, ņemot vērā samazināto maksimālo robežu salīdzinājumā ar sākotnēji paredzēto, 2007. gada budžetā galvenā uzmanība jāpievērš nelielam skaitam prioritāšu, it īpaši šādām:

—

ārējās attiecības — ES nozīme globalizētajā pasaulē:

—

partnerības un sadarbības nolīgumi,

| — | Eiropas kaimiņattiecību politika un pirmspievienošanās programmas, |
| --- | --- |

—

Eiropas kaimiņattiecību politika un pirmspievienošanās programmas,

| — | attīstības politika, demokratizācija un cilvēktiesības, kā arī Tūkstošgades attīstības mērķi, |
| --- | --- |

—

attīstības politika, demokratizācija un cilvēktiesības, kā arī Tūkstošgades attīstības mērķi,

| — | kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP); |
| --- | --- |

—

kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP);

| — | drošības, brīvības un solidaritātes dimensija (gan ārējā, gan iekšējā):






  — | ārējā drošība, piem., energoapgādes drošība, terorisma draudu novēršana, gatavošanās tiem un seku pārvaldība, |
| --- | --- | --- |

—

drošības, brīvības un solidaritātes dimensija (gan ārējā, gan iekšējā):

—

ārējā drošība, piem., energoapgādes drošība, terorisma draudu novēršana, gatavošanās tiem un seku pārvaldība,

| — | iekšējā drošība, piem., imigrācijas politika, kas vērsta uz trešo valstu pilsoņu integrāciju, sadarbība robežu pārvaldībā, drošība un brīvību aizsardzība; |
| --- | --- |

—

iekšējā drošība, piem., imigrācijas politika, kas vērsta uz trešo valstu pilsoņu integrāciju, sadarbība robežu pārvaldībā, drošība un brīvību aizsardzība;

| — | kohēzija; |
| --- | --- |

—

kohēzija;

| — | iekšpolitika:






  — | Lisabonas mērķi (izaugsme, nodarbinātība, prasmes, transports, pētniecība un jauninājumi), |
| --- | --- | --- |

—

iekšpolitika:

—

Lisabonas mērķi (izaugsme, nodarbinātība, prasmes, transports, pētniecība un jauninājumi),

| — | vide un lauku attīstība, |
| --- | --- |

—

vide un lauku attīstība,

| — | pilsoņi (tostarp kultūra un jaunatne) un saziņa, |
| --- | --- |

—

pilsoņi (tostarp kultūra un jaunatne) un saziņa,

| — | mērķu un līdzekļu pielāgošana attiecībā uz Eiropas publisko pārvaldi, tostarp aģentūrām; |
| --- | --- |

—

mērķu un līdzekļu pielāgošana attiecībā uz Eiropas publisko pārvaldi, tostarp aģentūrām;

| 7. | uzskata, ka Parlamentam kā budžeta lēmējiestādei un budžeta apstiprinātājai iestādei ir pienākums nodrošināt, ka ES budžetam piešķirtais finansējums ir izlietots tā, lai nodrošinātu izmaksu lietderību, it īpaši iespējami lietderīgāk izmantotu ierobežotos līdzekļus, kas ir pieejami saskaņā ar maksimālo robežu; tādēļ plāno 2007. gada budžetam izmantot izmaksu un guvumu pieeju, paredzot ciešā sadarbībā ar nozares komitejām ik gadu rūpīgi izvērtējot budžeta kvalitāti; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka Parlamentam kā budžeta lēmējiestādei un budžeta apstiprinātājai iestādei ir pienākums nodrošināt, ka ES budžetam piešķirtais finansējums ir izlietots tā, lai nodrošinātu izmaksu lietderību, it īpaši iespējami lietderīgāk izmantotu ierobežotos līdzekļus, kas ir pieejami saskaņā ar maksimālo robežu; tādēļ plāno 2007. gada budžetam izmantot izmaksu un guvumu pieeju, paredzot ciešā sadarbībā ar nozares komitejām ik gadu rūpīgi izvērtējot budžeta kvalitāti;

| 8. | atgādina, ka ir svarīgi veikt termiņa vidusposma pārskatu par nākamo DFS, to pielāgojot tādējādi, lai ES varētu efektīvāk risināt uzdevumus strauji mainīgajā pasaulē; uzskata, ka 2007. gada budžets kā pirmais 2007.-2013. gada DFS budžets paver nozīmīgu iespēju noteikt virzienu jauno programmu īstenošanai un tādējādi sagatavoties 2008. gadā plānotajai daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanai; |
| --- | --- |

8.

atgādina, ka ir svarīgi veikt termiņa vidusposma pārskatu par nākamo DFS, to pielāgojot tādējādi, lai ES varētu efektīvāk risināt uzdevumus strauji mainīgajā pasaulē; uzskata, ka 2007. gada budžets kā pirmais 2007.-2013. gada DFS budžets paver nozīmīgu iespēju noteikt virzienu jauno programmu īstenošanai un tādējādi sagatavoties 2008. gadā plānotajai daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanai;

| 9. | atgādina, ka DFS nevajadzētu uzskatīt par daudzgadu budžetu; tāpēc aicina Komisiju iesniegt provizorisko budžeta projektu (PBP), kurā 2007. gada procedūras laikā varētu veikt pietiekami nozīmīgas izmaiņas programmās, par kurām lēmumus pieņem koplēmuma procedūrā; |
| --- | --- |

9.

atgādina, ka DFS nevajadzētu uzskatīt par daudzgadu budžetu; tāpēc aicina Komisiju iesniegt provizorisko budžeta projektu (PBP), kurā 2007. gada procedūras laikā varētu veikt pietiekami nozīmīgas izmaiņas programmās, par kurām lēmumus pieņem koplēmuma procedūrā;

Politikas prioritāšu noteikšana

A.   Ārējās attiecības — Eiropa kā pasaules partneris

| 10. | uzsver, ka ES balstās uz vairākām pamatvērtībām, proti, mieru, brīvību un demokrātiju, kā arī uzsver vajadzību sekmēt starptautiskās attiecības, lai veicinātu šos mērķus; uzskata, ka šo vērtību patieso būtību reizēm aizēno dažāda veida starptautisko nolīgumu un aktu daudzskaitlība un dažādība un ka ES tagad vajadzētu izstrādāt saskaņotu un visaptverošu stratēģiju gan attiecībā uz politiku, gan budžeta vadību, lai labāk noteiktu stratēģiskās prioritātes; tas arī nozīmē, ka īpaša uzmanība jāpievērš tam, kā darbojas jaunās programmas un kā tās ir saistītas ar stratēģiskajiem mērķiem; ar nepacietību gaida no Komisijas ziņojumu par efektīvu ārējo darbību, ņemot vēra Līguma pašreizējos noteikumus; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka ES balstās uz vairākām pamatvērtībām, proti, mieru, brīvību un demokrātiju, kā arī uzsver vajadzību sekmēt starptautiskās attiecības, lai veicinātu šos mērķus; uzskata, ka šo vērtību patieso būtību reizēm aizēno dažāda veida starptautisko nolīgumu un aktu daudzskaitlība un dažādība un ka ES tagad vajadzētu izstrādāt saskaņotu un visaptverošu stratēģiju gan attiecībā uz politiku, gan budžeta vadību, lai labāk noteiktu stratēģiskās prioritātes; tas arī nozīmē, ka īpaša uzmanība jāpievērš tam, kā darbojas jaunās programmas un kā tās ir saistītas ar stratēģiskajiem mērķiem; ar nepacietību gaida no Komisijas ziņojumu par efektīvu ārējo darbību, ņemot vēra Līguma pašreizējos noteikumus;

| 11. | pauž stingru pārliecību, ka jāatzīst un jāveicina partnerības, kurām ir kopīgas pamatvērtības; uzsver, ka Parlaments pievērš īpašu uzmanību padziļinātas un stratēģiskākas partnerības atsākšanai ar Amerikas Savienotajām Valstīm daudzos globālos jautājumos, pamatojoties uz abu kontinentu kopīgajiem mērķiem; |
| --- | --- |

11.

pauž stingru pārliecību, ka jāatzīst un jāveicina partnerības, kurām ir kopīgas pamatvērtības; uzsver, ka Parlaments pievērš īpašu uzmanību padziļinātas un stratēģiskākas partnerības atsākšanai ar Amerikas Savienotajām Valstīm daudzos globālos jautājumos, pamatojoties uz abu kontinentu kopīgajiem mērķiem;

| 12. | atzinīgi vērtē to, ka Komisijas prioritātēs ārējās darbības jomā iekļauta pastiprināta politikas aptverošāka saskaņošana un palīdzības efektivitātes palielināšana; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē to, ka Komisijas prioritātēs ārējās darbības jomā iekļauta pastiprināta politikas aptverošāka saskaņošana un palīdzības efektivitātes palielināšana;

| 13. | uzsver bažas par putnu gripas tālāku izplatīšanos Eiropas Savienībā un ārpus tās; uzsver nepieciešamību cieši sadarboties ar ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju, Pasaules Veselības organizāciju (PVO) un Pasaules dzīvnieku veselības organizāciju (PDVO), kā arī ar valstīm skartajos reģionos; |
| --- | --- |

13.

uzsver bažas par putnu gripas tālāku izplatīšanos Eiropas Savienībā un ārpus tās; uzsver nepieciešamību cieši sadarboties ar ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju, Pasaules Veselības organizāciju (PVO) un Pasaules dzīvnieku veselības organizāciju (PDVO), kā arī ar valstīm skartajos reģionos;

| 14. | atkārtoti pauž atbalstu Eiropas kaimiņattiecību politikai, uzskatot to par ļoti nozīmīgu, īpaši lai veicinātu demokrātiju un panāktu pozitīvas pārmaiņas, izmantojot tādu politisko nostādņu kopumu, kurās ir skaidri noteikts, kas tiks panākts saistībā ar jau sāktajām reformām un attīstību, tostarp arī ekonomikā un tirdzniecībā; ir pārliecināts, ka pasākumi šajā jomā sniegs būtiskus guvumus gan partnervalstīm, gan ES, pēc kāda laika nodrošinot arī ekonomikas attīstību; |
| --- | --- |

14.

atkārtoti pauž atbalstu Eiropas kaimiņattiecību politikai, uzskatot to par ļoti nozīmīgu, īpaši lai veicinātu demokrātiju un panāktu pozitīvas pārmaiņas, izmantojot tādu politisko nostādņu kopumu, kurās ir skaidri noteikts, kas tiks panākts saistībā ar jau sāktajām reformām un attīstību, tostarp arī ekonomikā un tirdzniecībā; ir pārliecināts, ka pasākumi šajā jomā sniegs būtiskus guvumus gan partnervalstīm, gan ES, pēc kāda laika nodrošinot arī ekonomikas attīstību;

| 15. | uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt pietiekamu finansējumu attīstības politikai un pasākumiem nabadzības izskaušanai, tostarp Tūkstošgades attīstības mērķiem; īpaši uzsver, ka ilgtspējīgi risinājumi ir atkarīgi arī no pietiekamiem panākumiem pašās attiecīgajās valstīs, tostarp no tiesiskuma, demokrātijas un cilvēktiesību ievērošanas; uzsver, ka ir ļoti svarīgi īpašu uzmanību pievērst dalībvalstu un Kopienas programmu saskaņotībai un papildināmībai, lai pēc iespējas pastiprinātu kopējo ietekmi un efektivitāti; pieprasa rūpīgi izvērtēt demokratizācijas un cilvēktiesību programmas, kā arī dažu NVO darbību; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt pietiekamu finansējumu attīstības politikai un pasākumiem nabadzības izskaušanai, tostarp Tūkstošgades attīstības mērķiem; īpaši uzsver, ka ilgtspējīgi risinājumi ir atkarīgi arī no pietiekamiem panākumiem pašās attiecīgajās valstīs, tostarp no tiesiskuma, demokrātijas un cilvēktiesību ievērošanas; uzsver, ka ir ļoti svarīgi īpašu uzmanību pievērst dalībvalstu un Kopienas programmu saskaņotībai un papildināmībai, lai pēc iespējas pastiprinātu kopējo ietekmi un efektivitāti; pieprasa rūpīgi izvērtēt demokratizācijas un cilvēktiesību programmas, kā arī dažu NVO darbību;

| 16. | atgādina Komisijai un Padomei apņemšanos nodrošināt cukura protokola valstīm pietiekamu un piemērotu finansējumu papildu pasākumiem, lai palīdzētu risināt pārejas problēmas, kas izriet no ES cukura režīma iekšējās reformas un atbilstošā PTO nolēmuma; |
| --- | --- |

16.

atgādina Komisijai un Padomei apņemšanos nodrošināt cukura protokola valstīm pietiekamu un piemērotu finansējumu papildu pasākumiem, lai palīdzētu risināt pārejas problēmas, kas izriet no ES cukura režīma iekšējās reformas un atbilstošā PTO nolēmuma;

| 17. | uzsver, ka budžeta procedūrā ir rūpīgi jāizvērtē notikumi Tuvajos Austrumos, sevišķi Palestīnā, un vērš īpašu uzmanību uz iespējamo haosu, kas varētu rasties pēc Palestīnas pašpārvaldes sabrukšanas, un uz vajadzību īstenot ES atbalsta pareizu finanšu un fiskālo pārvaldību neatkarīgi no tā, vai to maksā tieši vai ar izveidotu ieguldījumu fondu starpniecību; vēlas pilnīgi skaidri norādīt, ka pirms jebkādu ievērojamu finansiālo saistību uzņemšanās ir jāapspriežas ar budžeta lēmējinstitūciju; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka budžeta procedūrā ir rūpīgi jāizvērtē notikumi Tuvajos Austrumos, sevišķi Palestīnā, un vērš īpašu uzmanību uz iespējamo haosu, kas varētu rasties pēc Palestīnas pašpārvaldes sabrukšanas, un uz vajadzību īstenot ES atbalsta pareizu finanšu un fiskālo pārvaldību neatkarīgi no tā, vai to maksā tieši vai ar izveidotu ieguldījumu fondu starpniecību; vēlas pilnīgi skaidri norādīt, ka pirms jebkādu ievērojamu finansiālo saistību uzņemšanās ir jāapspriežas ar budžeta lēmējinstitūciju;

| 18. | ir nolēmis konstruktīvi pilnveidot jau sākto politisko dialogu par KĀDP un mudina Padomi šo situāciju izmantot, lai īstenotu atvērtāku, pārredzamāku un atbildīgāku KĀDP; īpaši pieprasa, lai Parlaments tiktu pilnībā iesaistīts un lai ar to katru gadu iepriekš apspriestos par paredzamajiem pasākumiem un izvēles iespējām; atkārtoti pauž gatavību pārskatīt KĀDP nomenklatūru, lai to pielāgotu politiskajām vajadzībām un Savienības lomai; aicina Revīzijas palātu sniegt īpašu ziņojumu par KĀDP vienotās rīcības izmaksu lietderīgumu; |
| --- | --- |

18.

ir nolēmis konstruktīvi pilnveidot jau sākto politisko dialogu par KĀDP un mudina Padomi šo situāciju izmantot, lai īstenotu atvērtāku, pārredzamāku un atbildīgāku KĀDP; īpaši pieprasa, lai Parlaments tiktu pilnībā iesaistīts un lai ar to katru gadu iepriekš apspriestos par paredzamajiem pasākumiem un izvēles iespējām; atkārtoti pauž gatavību pārskatīt KĀDP nomenklatūru, lai to pielāgotu politiskajām vajadzībām un Savienības lomai; aicina Revīzijas palātu sniegt īpašu ziņojumu par KĀDP vienotās rīcības izmaksu lietderīgumu;

B.   Drošības dimensija — drošība, brīvība un pilsonība

| 19. | uzsver, ka ES pilsoņiem katru dienu ir vajadzīga brīvība, tiesiskums un drošība; turklāt uzsver, ka ar ES 2007. gada budžetu jāveicina šo privilēģiju aizsardzība gan Eiropas Savienības iekšienē, gan ārpus tās kā ekonomikas, tā arī sociālā līmenī; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka ES pilsoņiem katru dienu ir vajadzīga brīvība, tiesiskums un drošība; turklāt uzsver, ka ar ES 2007. gada budžetu jāveicina šo privilēģiju aizsardzība gan Eiropas Savienības iekšienē, gan ārpus tās kā ekonomikas, tā arī sociālā līmenī;

| 20. | atzinīgi vērtē, ka saistībā ar ārējo drošību Komisija kā vienu no galvenajām 2007. gada prioritātēm ir minējusi enerģētikas politiku; atzīst, ka ilgtspējība, konkurētspēja un piegādes drošība, kā arī energoefektivitāte Eiropas ekonomikai ir īpaši nozīmīgas, un uzsver, ka ir svarīgi dažādot gāzes un naftas piegādi, kā arī izpētīt visus iespējamos līdzekļus Eiropas Savienības energoapgādes pašpietiekamības palielināšanai; uzsver ES lielo atkarību no enerģijas importa; aicina izveidot saskaņotu Eiropas enerģētikas stratēģiju, kas ietvertu dialogu ar galvenajām piegādātājām partnervalstīm; aicina dalībvalstis pilnībā īstenot spēkā esošos Kopienas tiesību aktus par enerģijas tirgu liberalizāciju, energoefektivitātes uzlabošanu, atjaunīgu enerģijas avotu veicināšanu un pētījumiem par biodegvielas ražošanu un izmantošanu, kā arī alternatīvajiem enerģijas avotiem; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē, ka saistībā ar ārējo drošību Komisija kā vienu no galvenajām 2007. gada prioritātēm ir minējusi enerģētikas politiku; atzīst, ka ilgtspējība, konkurētspēja un piegādes drošība, kā arī energoefektivitāte Eiropas ekonomikai ir īpaši nozīmīgas, un uzsver, ka ir svarīgi dažādot gāzes un naftas piegādi, kā arī izpētīt visus iespējamos līdzekļus Eiropas Savienības energoapgādes pašpietiekamības palielināšanai; uzsver ES lielo atkarību no enerģijas importa; aicina izveidot saskaņotu Eiropas enerģētikas stratēģiju, kas ietvertu dialogu ar galvenajām piegādātājām partnervalstīm; aicina dalībvalstis pilnībā īstenot spēkā esošos Kopienas tiesību aktus par enerģijas tirgu liberalizāciju, energoefektivitātes uzlabošanu, atjaunīgu enerģijas avotu veicināšanu un pētījumiem par biodegvielas ražošanu un izmantošanu, kā arī alternatīvajiem enerģijas avotiem;

| 21. | uzsver, ka vides jautājumi ir nozīmīgi saistībā ar enerģiju; uzsver, ka šajā sakarā ir svarīgi sasniegt Kioto mērķi — līdz 2008.-2012. gadam par 8 % samazināt siltumnīcefekta gāzu izplūdi; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka vides jautājumi ir nozīmīgi saistībā ar enerģiju; uzsver, ka šajā sakarā ir svarīgi sasniegt Kioto mērķi — līdz 2008.-2012. gadam par 8 % samazināt siltumnīcefekta gāzu izplūdi;

| 22. | atzinīgi vērtē tieslietu un iekšlietu jomā sāktās brīvības, drošības un tiesiskuma jaunās programmas 2007.-2013. gadam; uzsver, ka cīņai pret moderno, globalizēto noziedzību politiskajās nostādnēs ir jāiekļauj saskaņota ES rīcība, lai nodrošinātu drošu sabiedrību, kuras pamatā ir tiesiskums; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē tieslietu un iekšlietu jomā sāktās brīvības, drošības un tiesiskuma jaunās programmas 2007.-2013. gadam; uzsver, ka cīņai pret moderno, globalizēto noziedzību politiskajās nostādnēs ir jāiekļauj saskaņota ES rīcība, lai nodrošinātu drošu sabiedrību, kuras pamatā ir tiesiskums;

| 23. | uzsver, ka mērķis attiecībā uz migrantu integrāciju un robežu pārvaldību ir svarīgs turpmākajiem gadiem; plāno 2007. gadā paredzēt pietiekamus līdzekļus, lai nodrošinātu, ka Šengenas zonas paplašināšana tiks apvienota ar Kopienas solidaritātes principu attiecībā uz Savienības ārējo robežu pārvaldību; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka mērķis attiecībā uz migrantu integrāciju un robežu pārvaldību ir svarīgs turpmākajiem gadiem; plāno 2007. gadā paredzēt pietiekamus līdzekļus, lai nodrošinātu, ka Šengenas zonas paplašināšana tiks apvienota ar Kopienas solidaritātes principu attiecībā uz Savienības ārējo robežu pārvaldību;

| 24. | atgādina, ka ES tuvināšana pilsoņiem ir galvenais saziņas politikas mērķis; uzskata, ka jāievieš informācijas forumi un dialogs tiem, kas pašlaik jūtas izstumti no Eiropas debatēm, un ka jāveicina Eiropas pilsoņu dialogs un saprašanās ar tādu veiksmīgu ES programmu starpniecību kā “Erasmus ”un “Leonardo ”(mūžiglītība) un ar valodu apguvi; |
| --- | --- |

24.

atgādina, ka ES tuvināšana pilsoņiem ir galvenais saziņas politikas mērķis; uzskata, ka jāievieš informācijas forumi un dialogs tiem, kas pašlaik jūtas izstumti no Eiropas debatēm, un ka jāveicina Eiropas pilsoņu dialogs un saprašanās ar tādu veiksmīgu ES programmu starpniecību kā “Erasmus ”un “Leonardo ”(mūžiglītība) un ar valodu apguvi;

| 25. | atgādina, ka ekonomiskās un sociālās kohēzijas stiprināšana ir viens no Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā noteiktajiem ES pamatmērķiem; norāda, ka 2007. gadā dalībvalstis pirmo reizi pilnā apmērā saņems atbalstu no struktūrfondiem un Kohēzijas fonda; tādēļ uzskata, ka kohēzijas veicināšanai 2007. gadā joprojām jābūt prioritātei un 2007. gada budžeta procedūrā kohēzijas politikai jāpiešķir pietiekami līdzekļi; |
| --- | --- |

25.

atgādina, ka ekonomiskās un sociālās kohēzijas stiprināšana ir viens no Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā noteiktajiem ES pamatmērķiem; norāda, ka 2007. gadā dalībvalstis pirmo reizi pilnā apmērā saņems atbalstu no struktūrfondiem un Kohēzijas fonda; tādēļ uzskata, ka kohēzijas veicināšanai 2007. gadā joprojām jābūt prioritātei un 2007. gada budžeta procedūrā kohēzijas politikai jāpiešķir pietiekami līdzekļi;

C.   Iekšpolitika — labklājība un solidaritāte

| 26. | uzskata, ka Lisabonas programmas mērķi palīdzēs veicināt ilgtspējīgu izaugsmi un darba vietu radīšanu ES; tādēļ aicina dalībvalstis pienācīgi īstenot spēkā esošos un ierosinātos Kopienas tiesību aktus attiecībā uz vienotā tirgus izveides pabeigšanu un Kopienas Lisabonas programmas izpildi; uzsver vajadzību pēc pienācīga publiskā finansējuma, lai radītu sviras efektu, ko sagaida no Eiropas Investīciju bankas līdzfinansētām darbībām; sagaida, ka Komisija un Padome sniegs priekšlikumus par šo jautājumu; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka Lisabonas programmas mērķi palīdzēs veicināt ilgtspējīgu izaugsmi un darba vietu radīšanu ES; tādēļ aicina dalībvalstis pienācīgi īstenot spēkā esošos un ierosinātos Kopienas tiesību aktus attiecībā uz vienotā tirgus izveides pabeigšanu un Kopienas Lisabonas programmas izpildi; uzsver vajadzību pēc pienācīga publiskā finansējuma, lai radītu sviras efektu, ko sagaida no Eiropas Investīciju bankas līdzfinansētām darbībām; sagaida, ka Komisija un Padome sniegs priekšlikumus par šo jautājumu;

| 27. | uzsver, ka MVU ir nozīmīgi, jo tie būtiski sekmē inovāciju, izaugsmi un labklājību ES; uzsver, ka ir svarīgi turpināt vienkāršot normatīvo režīmu, īpaši attiecībā uz MVU; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka MVU ir nozīmīgi, jo tie būtiski sekmē inovāciju, izaugsmi un labklājību ES; uzsver, ka ir svarīgi turpināt vienkāršot normatīvo režīmu, īpaši attiecībā uz MVU;

| 28. | mudina dalībvalstis un Komisiju īpašu uzmanību pievērst tām jomām, kas ir plaukstošas mūsdienīgas ekonomikas pamatā, piemēram, zināšanas, prasmes, pētniecība un attīstība, jauninājumi, informācijas sabiedrības tehnoloģijas, transports un enerģētika; atgādina, ka ir svarīgi nostiprināt zināšanu trijstūra (izglītība, pētniecība un jauninājumi) iespējas un pastiprināt to savstarpējo saistību; aicina visu nozaru politiku dalībvalstīs un ES līmenī virzīt uz pētniecības un inovācijas atbalstu; noteikti atbalsta pasākumus Eiropas informācijas sabiedrības attīstībai un pilnveidei, jo tas veicina atvērtību, labākus sabiedriskos pakalpojumus un dzīves kvalitāti; |
| --- | --- |

28.

mudina dalībvalstis un Komisiju īpašu uzmanību pievērst tām jomām, kas ir plaukstošas mūsdienīgas ekonomikas pamatā, piemēram, zināšanas, prasmes, pētniecība un attīstība, jauninājumi, informācijas sabiedrības tehnoloģijas, transports un enerģētika; atgādina, ka ir svarīgi nostiprināt zināšanu trijstūra (izglītība, pētniecība un jauninājumi) iespējas un pastiprināt to savstarpējo saistību; aicina visu nozaru politiku dalībvalstīs un ES līmenī virzīt uz pētniecības un inovācijas atbalstu; noteikti atbalsta pasākumus Eiropas informācijas sabiedrības attīstībai un pilnveidei, jo tas veicina atvērtību, labākus sabiedriskos pakalpojumus un dzīves kvalitāti;

| 29. | uzskata, ka saistībā ar jaunām programmām ir jāpilnveido finanšu instrumenti un jānodrošina tiem pienācīgi finanšu līdzekļi, kas ir ļoti svarīgi, lai atbalstītu labklājību un uz konkurenci orientētu rūpniecības politiku visā ES, tostarp MVU, kuri sekmīgi gūtu labumu no pētniecības rezultātiem, izmantojot tos rūpniecībā (t.i., tehnoloģiju nodošana no universitātēm un pētniecības centriem rūpnieciskai izmantošanai); |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka saistībā ar jaunām programmām ir jāpilnveido finanšu instrumenti un jānodrošina tiem pienācīgi finanšu līdzekļi, kas ir ļoti svarīgi, lai atbalstītu labklājību un uz konkurenci orientētu rūpniecības politiku visā ES, tostarp MVU, kuri sekmīgi gūtu labumu no pētniecības rezultātiem, izmantojot tos rūpniecībā (t.i., tehnoloģiju nodošana no universitātēm un pētniecības centriem rūpnieciskai izmantošanai);

| 30. | uzsver, ka, palielinoties globālajai konkurencei, izšķiroša būs darba devēju, darba ņēmēju un uzņēmumu spēja kopumā pietiekami pielāgoties pašreiz notiekošajām izmaiņām; uzskata, ka šajā sakarā liela nozīme ir turpmāko politisko nostādņu izstrādei un ka pašlaik apspriestais Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds varētu būt pirmais solis pareizajā virzienā; uzskata, ka jauna Eiropas Tehnoloģiju institūta izveide var negatīvi ietekmēt jau esošās struktūras vai radīt darbības dublēšanos un ka tādēļ šī iecere var nebūt pats efektīvākais līdzekļu izlietojums šim nolūkam; uzskata, ka novatorisko uzņēmumu nodarbinātības potenciāls varētu palīdzēt ES pārvarēt dažas globālās konkurences radītās grūtības; mudina novērst šķēršļus pētnieku mobilitātei un radīt atvērtu un konkurētspējīgu darba tirgu pētniekiem; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka, palielinoties globālajai konkurencei, izšķiroša būs darba devēju, darba ņēmēju un uzņēmumu spēja kopumā pietiekami pielāgoties pašreiz notiekošajām izmaiņām; uzskata, ka šajā sakarā liela nozīme ir turpmāko politisko nostādņu izstrādei un ka pašlaik apspriestais Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds varētu būt pirmais solis pareizajā virzienā; uzskata, ka jauna Eiropas Tehnoloģiju institūta izveide var negatīvi ietekmēt jau esošās struktūras vai radīt darbības dublēšanos un ka tādēļ šī iecere var nebūt pats efektīvākais līdzekļu izlietojums šim nolūkam; uzskata, ka novatorisko uzņēmumu nodarbinātības potenciāls varētu palīdzēt ES pārvarēt dažas globālās konkurences radītās grūtības; mudina novērst šķēršļus pētnieku mobilitātei un radīt atvērtu un konkurētspējīgu darba tirgu pētniekiem;

| 31. | atgādina, ka saziņa ir galvenais faktors, lai palīdzētu Eiropas pilsoņiem labāk saprast ES; norāda, ka nelielie līdzekļi būtu jāizmanto, lai visās ES iestādēs izstrādātu efektīvu un saskaņotu saziņas politiku; ir pārliecināts, ka joprojām nav pilnībā izmantota iespēja apvienot Komisijas un Parlamenta organizētos saziņas pasākumus; |
| --- | --- |

31.

atgādina, ka saziņa ir galvenais faktors, lai palīdzētu Eiropas pilsoņiem labāk saprast ES; norāda, ka nelielie līdzekļi būtu jāizmanto, lai visās ES iestādēs izstrādātu efektīvu un saskaņotu saziņas politiku; ir pārliecināts, ka joprojām nav pilnībā izmantota iespēja apvienot Komisijas un Parlamenta organizētos saziņas pasākumus;

D.   Kohēzija

| 32. | uzsver, ka ir svarīgi budžetā paredzēt reālās vajadzības attiecībā uz struktūrfondu maksājumiem; uzsver vajadzību nodrošināt pietiekamu maksājumu līmeni, lai novērstu iespēju, ka programmas varētu neīstenot; uzskata, ka maksājumiem ir jāatbilst visuzticamākajām prognozēm saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem un labu budžeta praksi; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka ir svarīgi budžetā paredzēt reālās vajadzības attiecībā uz struktūrfondu maksājumiem; uzsver vajadzību nodrošināt pietiekamu maksājumu līmeni, lai novērstu iespēju, ka programmas varētu neīstenot; uzskata, ka maksājumiem ir jāatbilst visuzticamākajām prognozēm saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem un labu budžeta praksi;

Izmaksu lietderības kvalitatīvais aspekts

| 33. | uzsver, ka Eiropadomes 2005. gada decembra vienošanās skaidri parādīja, ka ir sākusies cīņa par līdzekļiem; norāda, ka Padomes piedāvātās summas nozīmētu 2007.-2013. gadā pieejamo līdzekļu samazināšanos par 15 %, salīdzinot ar Komisijas sākotnējo priekšlikumu; tāpēc uzskata, ka šajā situācijā noteikti ir jāsāk izvērtēt Eiropas Savienības izdevumu lietderību; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka Eiropadomes 2005. gada decembra vienošanās skaidri parādīja, ka ir sākusies cīņa par līdzekļiem; norāda, ka Padomes piedāvātās summas nozīmētu 2007.-2013. gadā pieejamo līdzekļu samazināšanos par 15 %, salīdzinot ar Komisijas sākotnējo priekšlikumu; tāpēc uzskata, ka šajā situācijā noteikti ir jāsāk izvērtēt Eiropas Savienības izdevumu lietderību;

| 34. | piekrīt Padomes vērtējumam, ka svarīga ir laba sadarbība starp abām budžeta lēmējiestādēm un Komisiju; it īpaši piekrīt Padomei, ka ir rūpīgi jāpārskata apropriācijas katrā politikas jomā, un šajā sakarā atkārto, ka ir svarīgi līdzekļus pārdalīt, lai budžeta lēmējinstitūcija varētu veikt vajadzīgos finansiālos pielāgojumus, ņemot vērā pašreizējās un turpmākās vajadzības; atbalsta vajadzību laikus saņemt kvalitatīvus darbības pārskatus un finanšu informāciju par ierosinātajiem izdevumiem; |
| --- | --- |

34.

piekrīt Padomes vērtējumam, ka svarīga ir laba sadarbība starp abām budžeta lēmējiestādēm un Komisiju; it īpaši piekrīt Padomei, ka ir rūpīgi jāpārskata apropriācijas katrā politikas jomā, un šajā sakarā atkārto, ka ir svarīgi līdzekļus pārdalīt, lai budžeta lēmējinstitūcija varētu veikt vajadzīgos finansiālos pielāgojumus, ņemot vērā pašreizējās un turpmākās vajadzības; atbalsta vajadzību laikus saņemt kvalitatīvus darbības pārskatus un finanšu informāciju par ierosinātajiem izdevumiem;

| 35. | uzskata, ka jaunās DFS sākums paver nozīmīgu iespēju veikt pārvērtēšanu; uzskata, ka tad, ja ir zināms, ka programma nav veiksmīga vai ka tā vairs nav prioritāte, tā ir jāatceļ; uzskata, ka ir svarīgi būt gataviem ieviest jaunas programmas, ja tās ir vajadzīgas ES, lai ietu kopsolī ar globalizāciju; uzsver, ka ES iestādēm ir jāizskauž krāpšana un nevajadzīga birokrātija, kur vien tā ir konstatēta; |
| --- | --- |

35.

uzskata, ka jaunās DFS sākums paver nozīmīgu iespēju veikt pārvērtēšanu; uzskata, ka tad, ja ir zināms, ka programma nav veiksmīga vai ka tā vairs nav prioritāte, tā ir jāatceļ; uzskata, ka ir svarīgi būt gataviem ieviest jaunas programmas, ja tās ir vajadzīgas ES, lai ietu kopsolī ar globalizāciju; uzsver, ka ES iestādēm ir jāizskauž krāpšana un nevajadzīga birokrātija, kur vien tā ir konstatēta;

| 36. | ierosina lūgt veikt pētījumus par izmaksām un guvumiem konkrētās budžeta jomās, izmantojot daļu no līdzekļiem, kas ir piešķirti Parlamenta komitejām, lai izvērtētu īstenoto politisko nostādņu pareizību (Finanšu regulas ievērošana, finanšu pārskatu sistēma) un izpildi (līdzekļu lietderība, projektu efektivitāte, administratīvās izmaksas) un lai no šādiem izvērtējumiem izdarītu politiskus secinājumus; |
| --- | --- |

36.

ierosina lūgt veikt pētījumus par izmaksām un guvumiem konkrētās budžeta jomās, izmantojot daļu no līdzekļiem, kas ir piešķirti Parlamenta komitejām, lai izvērtētu īstenoto politisko nostādņu pareizību (Finanšu regulas ievērošana, finanšu pārskatu sistēma) un izpildi (līdzekļu lietderība, projektu efektivitāte, administratīvās izmaksas) un lai no šādiem izvērtējumiem izdarītu politiskus secinājumus;

| 37. | uzsver, ka Komisijai ir jāveic tūlītēji pasākumi, lai tās dienestiem, dalībvalstīm un gala saņēmējiem vienkāršotu administratīvo pārvaldību un uzlabotu tās efektivitāti, tostarp īpaši pārskatīto Finanšu regulas priekšlikumu, attiecībā uz Kopienas programmu īstenošanu, it īpaši saistībā ar maza mēroga projektiem; uzskata, ka katrā no šiem četriem līmeņiem vispusīgi jāanalizē Kopienas tiesību aktu administratīvās pārvaldības efektivitāte; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka Komisijai ir jāveic tūlītēji pasākumi, lai tās dienestiem, dalībvalstīm un gala saņēmējiem vienkāršotu administratīvo pārvaldību un uzlabotu tās efektivitāti, tostarp īpaši pārskatīto Finanšu regulas priekšlikumu, attiecībā uz Kopienas programmu īstenošanu, it īpaši saistībā ar maza mēroga projektiem; uzskata, ka katrā no šiem četriem līmeņiem vispusīgi jāanalizē Kopienas tiesību aktu administratīvās pārvaldības efektivitāte;

Gatavošanās pārskatīšanai 2008.-2009. gadā

| 38. | ir vienisprātis ar Padomi, ka daudzgadu finanšu shēma, kurā ir noteiktas politiskās prioritātes vidēji ilgā termiņā, ir jāpielāgo strauji mainīgajai pasaulei, lai ES varētu saglabāt savu politisko un ekonomisko stāvokli ar mērķi iekšpolitikā sasniegt Lisabonas mērķus un ārpolitikā sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus, veicināt demokrātiju un cilvēktiesības, panākt veiksmīgu kaimiņattiecību politiku un ieņemt vadošo pozīciju globalizācijas procesā; turklāt uzsver, ka iekšējā un ārējā līmenī kopējā lauksaimniecības politika ir jāpielāgo turpmākajām vajadzībām, un šajā sakarā vērš uzmanību uz obligātu līdzfinansēšanu, lielāku orientāciju uz tirgu, līdzvērtīgiem konkurences apstākļiem un eksporta subsīdiju atcelšanu kā vēlamajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

38.

ir vienisprātis ar Padomi, ka daudzgadu finanšu shēma, kurā ir noteiktas politiskās prioritātes vidēji ilgā termiņā, ir jāpielāgo strauji mainīgajai pasaulei, lai ES varētu saglabāt savu politisko un ekonomisko stāvokli ar mērķi iekšpolitikā sasniegt Lisabonas mērķus un ārpolitikā sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus, veicināt demokrātiju un cilvēktiesības, panākt veiksmīgu kaimiņattiecību politiku un ieņemt vadošo pozīciju globalizācijas procesā; turklāt uzsver, ka iekšējā un ārējā līmenī kopējā lauksaimniecības politika ir jāpielāgo turpmākajām vajadzībām, un šajā sakarā vērš uzmanību uz obligātu līdzfinansēšanu, lielāku orientāciju uz tirgu, līdzvērtīgiem konkurences apstākļiem un eksporta subsīdiju atcelšanu kā vēlamajiem pasākumiem;

| 39. | uzskata, ka 2007. gada budžets kā pirmais nākamā perioda budžets sniedz iespēju sākt jaunās programmas, lai pielāgotos jaunām vajadzībām, kas varētu rasties perioda pirmajā daļā; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka 2007. gada budžets kā pirmais nākamā perioda budžets sniedz iespēju sākt jaunās programmas, lai pielāgotos jaunām vajadzībām, kas varētu rasties perioda pirmajā daļā;

| 40. | uzskata, ka ES izdevumu visu aspektu izvērtēšana un 2008. gadam plānotā līdzekļu pārskatīšana pavērs patiesu iespēju uzzināt vairāk par to, kā tiek tērēti publiskie līdzekļi; atgādina, ka Parlamentam ir jābūt iesaistītam visās iespējamās izmaiņās šajā jomā, ņemot vērā tā tiesības un institucionālās prerogatīvas; uzsver, ka tikai visaptveroša ieņēmumu pārvērtēšana, proti, patiesu pašu resursu sistēmas ieviešana, un izdevumu pārvērtēšana, proti, tiešo lauksaimniecības maksājumu līdzfinansēšanas ieviešana un politikas pārorientēšanās uz lauku attīstību, ļaus Eiropas Savienībai “atgūt sistēmas otro elpu”, lai risinātu uzdevumus mūsu ātri mainīgajā pasaulē; sagaida ziņojumu par pašu resursu sistēmu, lai to padarītu pārredzamāku, progresīvāku un taisnīgāku; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka ES izdevumu visu aspektu izvērtēšana un 2008. gadam plānotā līdzekļu pārskatīšana pavērs patiesu iespēju uzzināt vairāk par to, kā tiek tērēti publiskie līdzekļi; atgādina, ka Parlamentam ir jābūt iesaistītam visās iespējamās izmaiņās šajā jomā, ņemot vērā tā tiesības un institucionālās prerogatīvas; uzsver, ka tikai visaptveroša ieņēmumu pārvērtēšana, proti, patiesu pašu resursu sistēmas ieviešana, un izdevumu pārvērtēšana, proti, tiešo lauksaimniecības maksājumu līdzfinansēšanas ieviešana un politikas pārorientēšanās uz lauku attīstību, ļaus Eiropas Savienībai “atgūt sistēmas otro elpu”, lai risinātu uzdevumus mūsu ātri mainīgajā pasaulē; sagaida ziņojumu par pašu resursu sistēmu, lai to padarītu pārredzamāku, progresīvāku un taisnīgāku;

Pārvaldība Eiropā — cilvēkresursi un finanšu līdzekļi 2007. gadam

| 41. | uzsver, ka 2007. gada budžeta procedūra var pavērt patiesu iespēju precizēt prioritātes un labāk tās līdzsvarot; uzskata, ka ikgadējo budžeta procedūru Parlaments varētu izmantot, lai nodrošinātu savas prioritātes attiecībā uz izskatīšanā esošajām likumdošanas procedūrām un īpaši daudzgadu programmu pabeigšanu saistībā ar jaunu DFS; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka 2007. gada budžeta procedūra var pavērt patiesu iespēju precizēt prioritātes un labāk tās līdzsvarot; uzskata, ka ikgadējo budžeta procedūru Parlaments varētu izmantot, lai nodrošinātu savas prioritātes attiecībā uz izskatīšanā esošajām likumdošanas procedūrām un īpaši daudzgadu programmu pabeigšanu saistībā ar jaunu DFS;

| 42. | uzsver, ka, ņemot vērā sarunu iznākumu par nākamo daudzgadu finanšu shēmu, Budžeta komitejai būtu jānodrošina, ka 2007. gada budžetā ir īstenoti Iestāžu nolīguma jaunie noteikumi un kvalitātes reformas; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka, ņemot vērā sarunu iznākumu par nākamo daudzgadu finanšu shēmu, Budžeta komitejai būtu jānodrošina, ka 2007. gada budžetā ir īstenoti Iestāžu nolīguma jaunie noteikumi un kvalitātes reformas;

| 43. | atkārto, ka aģentūru skaita palielināšana, kā tas ir noticis pēdējo desmit gadu laikā, neapšaubāmi negatīvi ietekmēs darbības programmu finansēšanu; uzskata, ka attiecībā uz decentralizētajām aģentūrām atšķirībā no centralizētajām darbībām noteikti ir jāpiemēro izmaksu lietderības princips; |
| --- | --- |

43.

atkārto, ka aģentūru skaita palielināšana, kā tas ir noticis pēdējo desmit gadu laikā, neapšaubāmi negatīvi ietekmēs darbības programmu finansēšanu; uzskata, ka attiecībā uz decentralizētajām aģentūrām atšķirībā no centralizētajām darbībām noteikti ir jāpiemēro izmaksu lietderības princips;

| 44. | atzīmē, ka Komisija ir paredzējusi prasīt izveidot 890 jaunas amata vietas, no kurām 250 ir saistītas ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos, lai tiktu galā ar darba apjomu, kas palielināsies pēc paplašināšanās; uzstāj, ka šim pieprasījumam (PBP) jābūt labi pamatotam, īpaši attiecībā uz tām amata vietām, kas piešķirtas jaunām programmām; |
| --- | --- |

44.

atzīmē, ka Komisija ir paredzējusi prasīt izveidot 890 jaunas amata vietas, no kurām 250 ir saistītas ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos, lai tiktu galā ar darba apjomu, kas palielināsies pēc paplašināšanās; uzstāj, ka šim pieprasījumam (PBP) jābūt labi pamatotam, īpaši attiecībā uz tām amata vietām, kas piešķirtas jaunām programmām;

| 45. | atzīmē Padomes pieprasījumu par administratīvo izdevumu ietaupījumiem; ir gatavs sadarboties ar Padomi, lai lemtu, kā nodrošināt Kopienas programmu izmaksu lietderību, kā tas izklāstīts 2007. gada budžeta pamatnostādnēs; |
| --- | --- |

45.

atzīmē Padomes pieprasījumu par administratīvo izdevumu ietaupījumiem; ir gatavs sadarboties ar Padomi, lai lemtu, kā nodrošināt Kopienas programmu izmaksu lietderību, kā tas izklāstīts 2007. gada budžeta pamatnostādnēs;

| 46. | atzinīgi vērtē Komisijas veiktos pasākumus, pārceļot darbiniekus citos amatos no viena dienesta uz cita un atsevišķa dienesta ietvaros, lai maksimāli efektīvi izmantotu līdzekļus; aicina Komisiju pirms PBP iesniegšanas rūpīgi izvērtēt, vai arī var turpināt šādu pārcelšanu, lai samazinātu jaunu darbinieku pieņemšanu; aicina Komisiju panākt, ka EPSO spēs nodrošināt to darbinieku pieņemšanu darbā, kuri ir paredzēti saistībā ar paplašināšanos 2007. gadā; |
| --- | --- |

46.

atzinīgi vērtē Komisijas veiktos pasākumus, pārceļot darbiniekus citos amatos no viena dienesta uz cita un atsevišķa dienesta ietvaros, lai maksimāli efektīvi izmantotu līdzekļus; aicina Komisiju pirms PBP iesniegšanas rūpīgi izvērtēt, vai arī var turpināt šādu pārcelšanu, lai samazinātu jaunu darbinieku pieņemšanu; aicina Komisiju panākt, ka EPSO spēs nodrošināt to darbinieku pieņemšanu darbā, kuri ir paredzēti saistībā ar paplašināšanos 2007. gadā;

| 47. | atzīmē, ka notiks plaša mēroga apspriešanās starp iestādēm par likumdošanas programmas izstrādi 2007. gadam; uzstāj, ka ES iestādēm vienošanās par šo programmu būtu jāpanāk 2006. gada decembrī, lai tas sakristu ar 2007. gada budžeta procedūras pabeigšanu; |
| --- | --- |

47.

atzīmē, ka notiks plaša mēroga apspriešanās starp iestādēm par likumdošanas programmas izstrādi 2007. gadam; uzstāj, ka ES iestādēm vienošanās par šo programmu būtu jāpanāk 2006. gada decembrī, lai tas sakristu ar 2007. gada budžeta procedūras pabeigšanu;

| 48. | pieņem zināšanai Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas un Starptautiskās tirdzniecības komitejas sagatavotos atzinumus; atzinīgi vērtē šo atzinumu devumu saistībā ar 2007. gada budžeta procedūras ārējiem aspektiem; atzīmē, ka šo atzinumu galvenās tēmas tiks iekļautas budžeta procedūrā; |
| --- | --- |

48.

pieņem zināšanai Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas un Starptautiskās tirdzniecības komitejas sagatavotos atzinumus; atzinīgi vērtē šo atzinumu devumu saistībā ar 2007. gada budžeta procedūras ārējiem aspektiem; atzīmē, ka šo atzinumu galvenās tēmas tiks iekļautas budžeta procedūrā;

*

- *

| 49. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai. |
| --- | --- |

49.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai.

---

(1)  OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp. Nolīgumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2005/708/EK (OV L 269, 14.10.2005., 24. lpp.).

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0224.

P6_TA(2006)0222

Dabas katastrofas — lauksaimniecības aspekti

Eiropas Parlamenta rezolūcija par dabas katastrofām (ugunsgrēkiem, sausuma periodiem, plūdiem) — lauksaimniecības aspekti (2005/2195(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2002. gada 5. septembra rezolūciju par katastrofālajiem plūdiem Centrāleiropā (1), 2005. gada 13. janvāra rezolūciju par Buenosairosā notikušās konferences par klimata pārmaiņām rezultātiem (2), 2005. gada 14. aprīļa rezolūciju par sausumu Portugālē (3), 2005. gada 12. maija rezolūciju par sausumu Spānijā (4) un 2005. gada 8. septembra rezolūciju par šā gada vasarā Eiropā notikušajām dabas katastrofām (ugunsgrēkiem un plūdiem) (5); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2002. gada 5. septembra rezolūciju par katastrofālajiem plūdiem Centrāleiropā (1), 2005. gada 13. janvāra rezolūciju par Buenosairosā notikušās konferences par klimata pārmaiņām rezultātiem (2), 2005. gada 14. aprīļa rezolūciju par sausumu Portugālē (3), 2005. gada 12. maija rezolūciju par sausumu Spānijā (4) un 2005. gada 8. septembra rezolūciju par šā gada vasarā Eiropā notikušajām dabas katastrofām (ugunsgrēkiem un plūdiem) (5);

| — | ņemot vērā 2006. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības meža stratēģijas īstenošanu (6) un rezolūciju par riska un krīzes pārvaldību lauksaimniecībā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības meža stratēģijas īstenošanu (6) un rezolūciju par riska un krīzes pārvaldību lauksaimniecībā (7),

| — | ņemot vērā ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām 1997. gada 11. decembra Kioto protokolu un ņemot vērā, ka 2002. gada 25. aprīlī to ratificēja Eiropas Kopiena, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām 1997. gada 11. decembra Kioto protokolu un ņemot vērā, ka 2002. gada 25. aprīlī to ratificēja Eiropas Kopiena,

| — | ņemot vērā Starptautiskā ilgtspējīgas attīstības institūta zinātnisko pārskatu un Komisijas Kopīgā pētniecības centra pētījumu par klimata pārmaiņām un Eiropas ūdens dimensiju (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskā ilgtspējīgas attīstības institūta zinātnisko pārskatu un Komisijas Kopīgā pētniecības centra pētījumu par klimata pārmaiņām un Eiropas ūdens dimensiju (8),

| — | ņemot vērā pētījuma projektu par plūdu riska pārvaldību, kurš iekļauts Eiropas Savienības sestajā pētniecības un tehnoloģiskās attīstības pamatprogrammā (2002-2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījuma projektu par plūdu riska pārvaldību, kurš iekļauts Eiropas Savienības sestajā pētniecības un tehnoloģiskās attīstības pamatprogrammā (2002-2006),

| — | ņemot vērā Eiropas Vides politikas institūta ziņojumu par klimata pārmaiņām un dabas katastrofām (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Vides politikas institūta ziņojumu par klimata pārmaiņām un dabas katastrofām (9),

| — | ņemot vērā Padomes 1998. gada 7. maija Regulu (EK) Nr. 994/98 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 92. un 93. pantu attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu (10), kas papildināta ar Komisijas 2003. gada 23. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2004 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, pārstrādi un tirdzniecību (11) un spēkā pastāvošos tiesību aktus par valsts atbalstu lauksaimniecības jomā (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1998. gada 7. maija Regulu (EK) Nr. 994/98 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 92. un 93. pantu attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu (10), kas papildināta ar Komisijas 2003. gada 23. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2004 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, pārstrādi un tirdzniecību (11) un spēkā pastāvošos tiesību aktus par valsts atbalstu lauksaimniecības jomā (12),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu regulu (13), kas pašlaik tiek pārstrādāta, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu regulu (13), kas pašlaik tiek pārstrādāta,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regulu (EK) Nr. 2152/2003 par mežu un vides mijiedarbības monitoringu Kopienā (Forest Focus) (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regulu (EK) Nr. 2152/2003 par mežu un vides mijiedarbības monitoringu Kopienā (Forest Focus) (14),

| — | ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. septembra Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) regulu (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. septembra Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) regulu (15),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes Lēmumam, ar ko izveido Kopienas mehānismu civilās aizsardzības jomā (KOM(2006)0029), ar ko pārstrādā Padomes 2001. gada 23. oktobra Lēmumu Nr. 2001/792/EK, Euratom ar ko izveido Kopienas mehānismu pastiprinātas sadarbības veicināšanai civilās aizsardzības palīdzības intervenču jomā (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes Lēmumam, ar ko izveido Kopienas mehānismu civilās aizsardzības jomā (KOM(2006)0029), ar ko pārstrādā Padomes 2001. gada 23. oktobra Lēmumu Nr. 2001/792/EK, Euratom ar ko izveido Kopienas mehānismu pastiprinātas sadarbības veicināšanai civilās aizsardzības palīdzības intervenču jomā (16),

| — | ņemot vērā paziņojumus, ko Komisija sniegusi par Eiropas Savienības mežu stratēģiju (KOM(1998)0649), par pasaules programmu par vides un drošības globāla monitoringa rīcības plānu (GMES) (KOM(2004)0065), par riska un krīzes pārvaldību lauksaimniecības sektorā (KOM(2005)0074), par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda nodibināšanu (KOM(2005)0108), par priekšlikumu Padomes Regulai par ātras reaģēšanas un sagatavotības instrumenta lielām ārkārtas situācijām nodibināšanu (KOM(2005)0113), par priekšlikumu Padomes Lēmumam par Kopienas stratēģiskajām vadlīnijām lauku attīstībai (KOM(2005)0304), par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību (KOM(2006)0015), 2006. gada 8. februāra regulas priekšlikumu par izņēmumiem valsts atbalsta piešķiršanā lauksaimniecības jomā, par Komisijas paziņojumu par rīcības plānu par biomasas izmantošanu (KOM(2005)0628) un par topošo Eiropas Savienības mežu ilgtspējīgas izmantošanas plānu, kuru Komisija ir paredzējusi iesniegt 2006. gada jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā paziņojumus, ko Komisija sniegusi par Eiropas Savienības mežu stratēģiju (KOM(1998)0649), par pasaules programmu par vides un drošības globāla monitoringa rīcības plānu (GMES) (KOM(2004)0065), par riska un krīzes pārvaldību lauksaimniecības sektorā (KOM(2005)0074), par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda nodibināšanu (KOM(2005)0108), par priekšlikumu Padomes Regulai par ātras reaģēšanas un sagatavotības instrumenta lielām ārkārtas situācijām nodibināšanu (KOM(2005)0113), par priekšlikumu Padomes Lēmumam par Kopienas stratēģiskajām vadlīnijām lauku attīstībai (KOM(2005)0304), par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību (KOM(2006)0015), 2006. gada 8. februāra regulas priekšlikumu par izņēmumiem valsts atbalsta piešķiršanā lauksaimniecības jomā, par Komisijas paziņojumu par rīcības plānu par biomasas izmantošanu (KOM(2005)0628) un par topošo Eiropas Savienības mežu ilgtspējīgas izmantošanas plānu, kuru Komisija ir paredzējusi iesniegt 2006. gada jūnijā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0152/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0152/2006),

| A. | tā kā lauksaimniecība un mežsaimniecība ir tādas ekonomiskās darbības jomas, kas ir cieši saistītas ar dabu, un tāpēc tās apdraud dabas norises (sausums, sals, krusa, ugunsgrēki, plūdi), veselības apdraudējumi (sērgas un epizootijas), kā arī piesārņojums (skābie lieti, nejauša gēnu pārnešana); |
| --- | --- |

A.

tā kā lauksaimniecība un mežsaimniecība ir tādas ekonomiskās darbības jomas, kas ir cieši saistītas ar dabu, un tāpēc tās apdraud dabas norises (sausums, sals, krusa, ugunsgrēki, plūdi), veselības apdraudējumi (sērgas un epizootijas), kā arī piesārņojums (skābie lieti, nejauša gēnu pārnešana);

| B. | tā kā sausums, būdams viens no faktoriem, kas visbiežāk izraisa mežu ugunsgrēkus, ir regulāra ar vidi saistīta ārkārtas situācija un ir viena no Vidusjūras reģiona Eiropas valstu un Ibērijas pussalas nopietnākajām problēmām; |
| --- | --- |

B.

tā kā sausums, būdams viens no faktoriem, kas visbiežāk izraisa mežu ugunsgrēkus, ir regulāra ar vidi saistīta ārkārtas situācija un ir viena no Vidusjūras reģiona Eiropas valstu un Ibērijas pussalas nopietnākajām problēmām;

| C. | tā kā neparedzētu dabas parādību arvien pieaugošais biežums var apdraudēt uzņēmumu dzīvotspēju un veicināt darbības pārtraukšanu īpaši mazākajos uzņēmumos vai tādos, kas atrodas strukturāli nepilnīgās zonās, un radīt no tā izrietošos ekonomiskos, sociālos un vides riskus; |
| --- | --- |

C.

tā kā neparedzētu dabas parādību arvien pieaugošais biežums var apdraudēt uzņēmumu dzīvotspēju un veicināt darbības pārtraukšanu īpaši mazākajos uzņēmumos vai tādos, kas atrodas strukturāli nepilnīgās zonās, un radīt no tā izrietošos ekonomiskos, sociālos un vides riskus;

| D. | tā kā meža ugunsgrēku strukturālie cēloņi ir tieši saistīti ar Eiropas dienvidu valstīm raksturīgo lauku iedzīvotāju skaita samazināšanos, kas droši vien pastiprināsies, ieviešot sistēmu, kura paredz katram uzņēmumam vienotu maksājumu (VMS), un tad šie iemesli kļūs sociālekonomiski; |
| --- | --- |

D.

tā kā meža ugunsgrēku strukturālie cēloņi ir tieši saistīti ar Eiropas dienvidu valstīm raksturīgo lauku iedzīvotāju skaita samazināšanos, kas droši vien pastiprināsies, ieviešot sistēmu, kura paredz katram uzņēmumam vienotu maksājumu (VMS), un tad šie iemesli kļūs sociālekonomiski;

| E. | tā kā dabas katastrofas ietekmē ilgtspējīgu attīstību, jo tās izraisa demogrāfiskas problēmas lauku apvidos, padziļina eroziju un veicina pārtuksnešošanos, nodara kaitējumu ekosistēmām, apdraud bioloģisko daudzveidību un degradējoši ietekmē lauku iedzīvotāju dzīves kvalitāti; |
| --- | --- |

E.

tā kā dabas katastrofas ietekmē ilgtspējīgu attīstību, jo tās izraisa demogrāfiskas problēmas lauku apvidos, padziļina eroziju un veicina pārtuksnešošanos, nodara kaitējumu ekosistēmām, apdraud bioloģisko daudzveidību un degradējoši ietekmē lauku iedzīvotāju dzīves kvalitāti;

| F. | tā kā Ibērijas pussalas un Eiropas dienvidu meži drīzāk ir aizsargājami, bet Centrāleiropas un Ziemeļeiropas meži ir vairāk piemēroti ražošanai; |
| --- | --- |

F.

tā kā Ibērijas pussalas un Eiropas dienvidu meži drīzāk ir aizsargājami, bet Centrāleiropas un Ziemeļeiropas meži ir vairāk piemēroti ražošanai;

| G. | ņemot vērā Eiropas Kopienas iestāžu vairākkārtējos paziņojumus ar aicinājumu visā Eiropas Savienības teritorijā veidot daudzfunkcionālu lauksaimniecību; |
| --- | --- |

G.

ņemot vērā Eiropas Kopienas iestāžu vairākkārtējos paziņojumus ar aicinājumu visā Eiropas Savienības teritorijā veidot daudzfunkcionālu lauksaimniecību;

| H. | tā kā klimata pārmaiņu radīto dabas stihiju riskiem jāpieskaita citas problēmas, kas apdraud Eiropas lauku apvidu dzīvotspēju, piemēram, pašlaik Eiropas ražotājus skar trešo valstu importa arvien pieaugošā konkurētspēja, bet vienlaikus pastāvīgi pieaug arī ražošanas izmaksas Eiropas Savienības arvien stingrāko kvalitātes un pārtikas nekaitīguma prasību dēļ; |
| --- | --- |

H.

tā kā klimata pārmaiņu radīto dabas stihiju riskiem jāpieskaita citas problēmas, kas apdraud Eiropas lauku apvidu dzīvotspēju, piemēram, pašlaik Eiropas ražotājus skar trešo valstu importa arvien pieaugošā konkurētspēja, bet vienlaikus pastāvīgi pieaug arī ražošanas izmaksas Eiropas Savienības arvien stingrāko kvalitātes un pārtikas nekaitīguma prasību dēļ;

| I. | ņemot vērā kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) jomā nesen veiktās reformas, kas saistītas ar pakāpenisku tirgus atvēršanu, lauksaimniecības produktu tirgus regulēšanas mehānismu pakāpenisku vājināšanos un lauksaimniecības globalizāciju, kas paaugstina nestabilitāti Eiropas tirgū, un tādēļ atkal ir jāmeklē jauns krīzes pārvaldīšanas veids; |
| --- | --- |

I.

ņemot vērā kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) jomā nesen veiktās reformas, kas saistītas ar pakāpenisku tirgus atvēršanu, lauksaimniecības produktu tirgus regulēšanas mehānismu pakāpenisku vājināšanos un lauksaimniecības globalizāciju, kas paaugstina nestabilitāti Eiropas tirgū, un tādēļ atkal ir jāmeklē jauns krīzes pārvaldīšanas veids;

| J. | tā kā lauksaimniecība tās daudzfunkcionālā rakstura dēļ un mežsaimniecība palīdz saglabāt lauku apvidu apdzīvotību, tādējādi novēršot dažu dabas katastrofu rašanos un aizsargājot iedzīvotājus pret tām; |
| --- | --- |

J.

tā kā lauksaimniecība tās daudzfunkcionālā rakstura dēļ un mežsaimniecība palīdz saglabāt lauku apvidu apdzīvotību, tādējādi novēršot dažu dabas katastrofu rašanos un aizsargājot iedzīvotājus pret tām;

| K. | tā kā Kopienas līmenī nepastāv mehānismi, lai novērstu arvien biežāk notiekošo dabas katastrofu un sanitāro un tirgus krīžu radītās sekas, un tā kā viens no spilgtākajiem piemēriem šajā ziņā ir tas, ka ESSF nav līdzekļu sausuma un sala riska segšanai; |
| --- | --- |

K.

tā kā Kopienas līmenī nepastāv mehānismi, lai novērstu arvien biežāk notiekošo dabas katastrofu un sanitāro un tirgus krīžu radītās sekas, un tā kā viens no spilgtākajiem piemēriem šajā ziņā ir tas, ka ESSF nav līdzekļu sausuma un sala riska segšanai;

| L. | tā kā mežu ugunsgrēku problēma padziļinās arī tāpēc, ka lauki pakāpeniski tiek pamesti, tiek pārtraukta lauksaimnieciskā darbība un ar to saistītie tradicionālie darbības veidi, tāpēc ka meži netiek pietiekami kopti, lielas meža platības tiek apstādītas tikai ar vienas sugas kokiem vai arī to šķirne ir nepiemērota, un turklāt nepastāv efektīva aizsardzības politika ar piemērotiem instrumentiem un atbilstošu finansējumu Kopienas līmenī; |
| --- | --- |

L.

tā kā mežu ugunsgrēku problēma padziļinās arī tāpēc, ka lauki pakāpeniski tiek pamesti, tiek pārtraukta lauksaimnieciskā darbība un ar to saistītie tradicionālie darbības veidi, tāpēc ka meži netiek pietiekami kopti, lielas meža platības tiek apstādītas tikai ar vienas sugas kokiem vai arī to šķirne ir nepiemērota, un turklāt nepastāv efektīva aizsardzības politika ar piemērotiem instrumentiem un atbilstošu finansējumu Kopienas līmenī;

| M. | tā kā Eiropas Savienībai ir jāatzīst tādu Vidusjūras reģionam raksturīgu dabas katastrofu īpatnība, kā sausums un ugunsgrēki un jāpielāgo pastāvošie instrumenti profilakses, izpētes, riska pārvaldības, civilās aizsardzības un solidaritātes ziņā, kā arī jāizveido īpaša Kopienas programma mežu aizsardzības jomā, nodrošinot tai atbilstošu finansējumu, kura mērķis būtu mežu ugunsgrēku riska novēršana un pārvaldība; |
| --- | --- |

M.

tā kā Eiropas Savienībai ir jāatzīst tādu Vidusjūras reģionam raksturīgu dabas katastrofu īpatnība, kā sausums un ugunsgrēki un jāpielāgo pastāvošie instrumenti profilakses, izpētes, riska pārvaldības, civilās aizsardzības un solidaritātes ziņā, kā arī jāizveido īpaša Kopienas programma mežu aizsardzības jomā, nodrošinot tai atbilstošu finansējumu, kura mērķis būtu mežu ugunsgrēku riska novēršana un pārvaldība;

| N. | tā kā Kopienas atbildes līdzekļu trūkumu vēl dziļāku padara valsts līmenī pastāvošo dabas stihiju novēršanas mehānismu daudzveidība, kā arī to nevienmērīgā attīstība, kas ir pretrunā kohēzijas un solidaritātes principiem, kam ir kopējs mērķis ar Eiropas sociālo modeli un pārnacionālo sistēmu; |
| --- | --- |

N.

tā kā Kopienas atbildes līdzekļu trūkumu vēl dziļāku padara valsts līmenī pastāvošo dabas stihiju novēršanas mehānismu daudzveidība, kā arī to nevienmērīgā attīstība, kas ir pretrunā kohēzijas un solidaritātes principiem, kam ir kopējs mērķis ar Eiropas sociālo modeli un pārnacionālo sistēmu;

| O. | tā kā lauksaimnieciskās zemes pamešana, mežu zemā tiešā rentabilitāte un to apsaimniekošanas augstās izmaksas, kas ir cēlonis tam, ka īpašnieki tos apsaimnieko neatbilstoši un līdz ar to vairojas krūmāji, uzkrājas kritalas un citi degoši materiāli; tā kā apvidos, kur mežiem ir lielāka sociālekonomiskā nozīme, ir daudz mazāk ugunsgrēku; |
| --- | --- |

O.

tā kā lauksaimnieciskās zemes pamešana, mežu zemā tiešā rentabilitāte un to apsaimniekošanas augstās izmaksas, kas ir cēlonis tam, ka īpašnieki tos apsaimnieko neatbilstoši un līdz ar to vairojas krūmāji, uzkrājas kritalas un citi degoši materiāli; tā kā apvidos, kur mežiem ir lielāka sociālekonomiskā nozīme, ir daudz mazāk ugunsgrēku;

| P. | tā kā ir ļoti problemātiski nodrošināt ugunsdzēsības sistēmu efektivitāti, jo šim darbam ir sezonāls raksturs un tādēļ ir grūti atrast pastāvīgus darbiniekus, nodrošināt pienācīgu apmācību, lietderīgi izmantot aprīkojumu, un sevišķi grūti ir atrast atbilstošus avio līdzekļus; |
| --- | --- |

P.

tā kā ir ļoti problemātiski nodrošināt ugunsdzēsības sistēmu efektivitāti, jo šim darbam ir sezonāls raksturs un tādēļ ir grūti atrast pastāvīgus darbiniekus, nodrošināt pienācīgu apmācību, lietderīgi izmantot aprīkojumu, un sevišķi grūti ir atrast atbilstošus avio līdzekļus;

| Q. | tā kā, lai novērstu dažas katastrofas un likvidētu to sekas, nepietiek ar darbību vienas valsts teritorijā, bet ir nepieciešama vienlaikus gan dalībvalstu sadarbība, gan sadarbība ar trešām valstīm, kurām ar Eiropas Savienību ir kopēja robeža; |
| --- | --- |

Q.

tā kā, lai novērstu dažas katastrofas un likvidētu to sekas, nepietiek ar darbību vienas valsts teritorijā, bet ir nepieciešama vienlaikus gan dalībvalstu sadarbība, gan sadarbība ar trešām valstīm, kurām ar Eiropas Savienību ir kopēja robeža;

| 1. | ir gandarīts par Komisijas nesen sniegtajiem paziņojumiem un ierosinājumiem attiecībā uz atbildes reakcijas spēju uzlabošanu katastrofas vai krīzes gadījumā, plūdu novērtēšanu un pārvaldību, ESSF reformu, civilās aizsardzības mehānisma uzlabošanu, jaunajiem lauku attīstības virzieniem 2007.-2013. g., izņēmumiem valsts atbalsta jomā lauksaimniecībā, kā arī attiecībā uz riska un krīzes pārvaldību lauksaimniecībā); |
| --- | --- |

1.

ir gandarīts par Komisijas nesen sniegtajiem paziņojumiem un ierosinājumiem attiecībā uz atbildes reakcijas spēju uzlabošanu katastrofas vai krīzes gadījumā, plūdu novērtēšanu un pārvaldību, ESSF reformu, civilās aizsardzības mehānisma uzlabošanu, jaunajiem lauku attīstības virzieniem 2007.-2013. g., izņēmumiem valsts atbalsta jomā lauksaimniecībā, kā arī attiecībā uz riska un krīzes pārvaldību lauksaimniecībā);

| 2. | vēlas, lai risinājums dabas, sanitārām un tehnoloģiju katastrofām tiktu atrasts, izmantojot ESSF, veterināro fondu, lauku attīstības politiku, reģionālo politiku, lauksaimniecības valsts atbalsta sistēmu un programmas Forest Focus pretugunsgrēku pasākumus un jauno programmu Life +; uzskata, ka īstas kopienas katastrofu stratēģijas izveides nolūkā šiem mehānismiem jākļūst elastīgākiem un tādēļ jāpiemēro ESSF darbības jomas atbilstības kritēriji katras dabas katastrofas īpatnībām, īpaši attiecībā uz sausumu un salu un ka šiem mehānismiem jāpiešķir lielāks finansējums, un ka īpaša uzmanība ir jāvelta neaizsargātākajiem ražotājiem un teritorijām; |
| --- | --- |

2.

vēlas, lai risinājums dabas, sanitārām un tehnoloģiju katastrofām tiktu atrasts, izmantojot ESSF, veterināro fondu, lauku attīstības politiku, reģionālo politiku, lauksaimniecības valsts atbalsta sistēmu un programmas Forest Focus pretugunsgrēku pasākumus un jauno programmu Life +; uzskata, ka īstas kopienas katastrofu stratēģijas izveides nolūkā šiem mehānismiem jākļūst elastīgākiem un tādēļ jāpiemēro ESSF darbības jomas atbilstības kritēriji katras dabas katastrofas īpatnībām, īpaši attiecībā uz sausumu un salu un ka šiem mehānismiem jāpiešķir lielāks finansējums, un ka īpaša uzmanība ir jāvelta neaizsargātākajiem ražotājiem un teritorijām;

| 3. | uzskata, ka ESSF arī turpmāk jāsedz katastrofu novēršana arī tad, ja lielas katastrofas radītie zaudējumi nesasniedz noteikto minimālo līmeni, bet toties to sekas smagi un ilgstoši ietekmē kāda atsevišķa reģiona iedzīvotāju dzīves apstākļus, un šajā gadījumā ir jābūt iespējai sniegt ārkārtas palīdzību; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka ESSF arī turpmāk jāsedz katastrofu novēršana arī tad, ja lielas katastrofas radītie zaudējumi nesasniedz noteikto minimālo līmeni, bet toties to sekas smagi un ilgstoši ietekmē kāda atsevišķa reģiona iedzīvotāju dzīves apstākļus, un šajā gadījumā ir jābūt iespējai sniegt ārkārtas palīdzību;

| 4. | mudina Komisiju sniegt likumdošanas priekšlikumu, ieviešot elastīguma klauzulu, kas radītu iespēju tiem instrumentiem, kas vērsti uz dabas katastrofu seku novēršanu lauksaimniecības jomā un īpaši ESSF piešķirt atbilstošu finansējumu, izmantojot kopējās lauksaimniecības politikas finanšu kredītus, kuri ik gadus netiek izmantoti; |
| --- | --- |

4.

mudina Komisiju sniegt likumdošanas priekšlikumu, ieviešot elastīguma klauzulu, kas radītu iespēju tiem instrumentiem, kas vērsti uz dabas katastrofu seku novēršanu lauksaimniecības jomā un īpaši ESSF piešķirt atbilstošu finansējumu, izmantojot kopējās lauksaimniecības politikas finanšu kredītus, kuri ik gadus netiek izmantoti;

| 5. | norāda, ka viens no priekšnoteikumiem dažu dabas katastrofu veidu profilaksei un to seku novēršanai ir starptautiskā sadarbība; uzsver, jo īpaši attiecībā uz upēm, kas plūst caur dažādām valstīm, ka ir jāizstrādā, jāfinansē un jāpārrauga pārrobežu programmas; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka viens no priekšnoteikumiem dažu dabas katastrofu veidu profilaksei un to seku novēršanai ir starptautiskā sadarbība; uzsver, jo īpaši attiecībā uz upēm, kas plūst caur dažādām valstīm, ka ir jāizstrādā, jāfinansē un jāpārrauga pārrobežu programmas;

| 6. | uzskata, ka kopējās lauksaimniecības politikas atbrīvojuma noteikumi, ko Komisija piemēro dabas katastrofu gadījumā (piemēram, maksājumu avanss, intervences graudu krājumu atbrīvošana, atļauja izmantot atmatas lopu barošanai) ir pozitīvi, tomēr ir vairāk nekā nepietiekami, lai segtu nodarītos zaudējumus, un lēmumi par to piemērošanu netiek pieņemti pietiekami ātri; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka kopējās lauksaimniecības politikas atbrīvojuma noteikumi, ko Komisija piemēro dabas katastrofu gadījumā (piemēram, maksājumu avanss, intervences graudu krājumu atbrīvošana, atļauja izmantot atmatas lopu barošanai) ir pozitīvi, tomēr ir vairāk nekā nepietiekami, lai segtu nodarītos zaudējumus, un lēmumi par to piemērošanu netiek pieņemti pietiekami ātri;

| 7. | uzsver, ka plaša mazo un vidējo lauksaimniecības uzņēmumu tīkla pastāvēšana un lauksaimniecības politika veicina ilgtspējīgākas ražošanas metodes, kurās izmanto augsni un ūdeni un tie ir pamatnosacījumi, lai novērstu sausumu un mežu ugunsgrēkus; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka plaša mazo un vidējo lauksaimniecības uzņēmumu tīkla pastāvēšana un lauksaimniecības politika veicina ilgtspējīgākas ražošanas metodes, kurās izmanto augsni un ūdeni un tie ir pamatnosacījumi, lai novērstu sausumu un mežu ugunsgrēkus;

| 8. | uzskata, ka lauku attīstības politikai varētu būt liela nozīme dabas katastrofu novēršanā; uzsver, ka straujais lauku attīstībai domāto līdzekļu samazinājums neļauj veiksmīgi izstrādāt dabas katastrofu un to radītā kaitējuma profilakses un novēršanas programmas; tomēr iesaka, plānojot lauku attīstību valsts un reģionālā līmenī, prioritāti dot pasākumiem, kas vēršas pret katastrofu cēloņiem (piemēram, cīņai pret eroziju, apmežošanai ar atbilstošām šķirnēm, ugunsdrošības joslu uzturēšanai, hidrobūvniecībai, mežu tīrībai, lauksaimnieciskiem un vides pasākumiem ūdens taupīšanai); |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka lauku attīstības politikai varētu būt liela nozīme dabas katastrofu novēršanā; uzsver, ka straujais lauku attīstībai domāto līdzekļu samazinājums neļauj veiksmīgi izstrādāt dabas katastrofu un to radītā kaitējuma profilakses un novēršanas programmas; tomēr iesaka, plānojot lauku attīstību valsts un reģionālā līmenī, prioritāti dot pasākumiem, kas vēršas pret katastrofu cēloņiem (piemēram, cīņai pret eroziju, apmežošanai ar atbilstošām šķirnēm, ugunsdrošības joslu uzturēšanai, hidrobūvniecībai, mežu tīrībai, lauksaimnieciskiem un vides pasākumiem ūdens taupīšanai);

| 9. | mudina Komisiju sniegt finansiālu un normatīvu atbalstu pasākumiem, kuru mērķis ir samazināt mežu degšanas iespējas, piemēram, mežu rentabilitātes veicināšanai un to ilgtspējīgai apsaimniekošanai, koksnes atlieku biomasas izmantošanai atjaunīgās enerģijas ieguvei, īpašnieku apvienību veidošanas veicināšanai ar mērķi radīt dzīvotspējīgas pārvaldes vienības un mežu vērtības uzsvēršanai, kas veicina darba vietu saglabāšanu un to radīšanu lauku apvidos; |
| --- | --- |

9.

mudina Komisiju sniegt finansiālu un normatīvu atbalstu pasākumiem, kuru mērķis ir samazināt mežu degšanas iespējas, piemēram, mežu rentabilitātes veicināšanai un to ilgtspējīgai apsaimniekošanai, koksnes atlieku biomasas izmantošanai atjaunīgās enerģijas ieguvei, īpašnieku apvienību veidošanas veicināšanai ar mērķi radīt dzīvotspējīgas pārvaldes vienības un mežu vērtības uzsvēršanai, kas veicina darba vietu saglabāšanu un to radīšanu lauku apvidos;

| 10. | aicina dalībvalstis un Komisiju īstenot pieredzes apmaiņas programmu par jauno tehnoloģiju izmantošanu mežu ugunsgrēku riska uzraudzībā un pārvaldībā, un ugunsgrēku seku novēršanā, kā arī izstrādāt procedūras tehnisko darbinieku kvalifikācijas savstarpējai atzīšanai Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

10.

aicina dalībvalstis un Komisiju īstenot pieredzes apmaiņas programmu par jauno tehnoloģiju izmantošanu mežu ugunsgrēku riska uzraudzībā un pārvaldībā, un ugunsgrēku seku novēršanā, kā arī izstrādāt procedūras tehnisko darbinieku kvalifikācijas savstarpējai atzīšanai Eiropas līmenī;

| 11. | aicina nākamajā finanšu plānošanas laikposmā saglabāt atbalstu, ko lauksaimniekiem agrāk piešķīra ugunsdrošības joslu izveidošanai un uzturēšanai, kas ir galvenais nodrošinājums lauku ainavas saglabāšanai; |
| --- | --- |

11.

aicina nākamajā finanšu plānošanas laikposmā saglabāt atbalstu, ko lauksaimniekiem agrāk piešķīra ugunsdrošības joslu izveidošanai un uzturēšanai, kas ir galvenais nodrošinājums lauku ainavas saglabāšanai;

| 12. | uzskata, ka, plānojot lauku attīstību, ir svarīgi dot priekšroku darbībām, kuru mērķis ir novērst lauku vides strukturālās problēmas (piemēram, tādas kā iedzīvotāju zaudēšana, lauksaimniecības zemju pamešana, lauku aizsardzība pret intensīvu urbanizāciju, atmežošana, meža īpašumu pārliecīga sadrumstalotība), jo, ja tās netiek ņemtas vērā, pieaug riska iespēja nākotnē; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka, plānojot lauku attīstību, ir svarīgi dot priekšroku darbībām, kuru mērķis ir novērst lauku vides strukturālās problēmas (piemēram, tādas kā iedzīvotāju zaudēšana, lauksaimniecības zemju pamešana, lauku aizsardzība pret intensīvu urbanizāciju, atmežošana, meža īpašumu pārliecīga sadrumstalotība), jo, ja tās netiek ņemtas vērā, pieaug riska iespēja nākotnē;

| 13. | uzskata, ka jaunajā finanšu plānā 2007.-2013. gadam ir nepieciešams izveidot Kopienas programmu aizsardzībai pret mežu ugunsgrēkiem, lai sekmētu informācijas kampaņas un mežu ugunsgrēku riska novēršanas un riska pārvaldības pasākumus, piešķirot atbilstošu finansējumu un papildinot to ar lauksaimniecības strukturālo politiku; prasa, lai šīs programmas rezultātā īpaši tiktu skaidri noteikts finansējums, ko piešķir attiecīgajiem pasākumiem mežu ugunsgrēku novēršanai, vai nu pieņemot konkrētu regulu ar attiecīgo finansējumu, vai izveidojot šiem pasākumiem veltīto budžeta pozīciju gan Feader regulas, gan Life + regulas projekta ietvaros; uzsver, ka šajā programmā jāņem vērā Vidusjūras reģiona mežu īpatnības; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka jaunajā finanšu plānā 2007.-2013. gadam ir nepieciešams izveidot Kopienas programmu aizsardzībai pret mežu ugunsgrēkiem, lai sekmētu informācijas kampaņas un mežu ugunsgrēku riska novēršanas un riska pārvaldības pasākumus, piešķirot atbilstošu finansējumu un papildinot to ar lauksaimniecības strukturālo politiku; prasa, lai šīs programmas rezultātā īpaši tiktu skaidri noteikts finansējums, ko piešķir attiecīgajiem pasākumiem mežu ugunsgrēku novēršanai, vai nu pieņemot konkrētu regulu ar attiecīgo finansējumu, vai izveidojot šiem pasākumiem veltīto budžeta pozīciju gan Feader regulas, gan Life + regulas projekta ietvaros; uzsver, ka šajā programmā jāņem vērā Vidusjūras reģiona mežu īpatnības;

| 14. | prasa, lai saskaņā ar stratēģiskās attīstības virzieniem lauku attīstībā 2007.-2013. tiktu paaugstināta īpašo pasākumu līdzfinansējuma daļa mežu jomā, erozijas novēršanai, hidrotehniskām infrastruktūrām, kā arī to īpašo pasākumu līdzfinansējuma daļa, kuri ir atkarīgi no programmas Natura 2000; |
| --- | --- |

14.

prasa, lai saskaņā ar stratēģiskās attīstības virzieniem lauku attīstībā 2007.-2013. tiktu paaugstināta īpašo pasākumu līdzfinansējuma daļa mežu jomā, erozijas novēršanai, hidrotehniskām infrastruktūrām, kā arī to īpašo pasākumu līdzfinansējuma daļa, kuri ir atkarīgi no programmas Natura 2000;

| 15. | ir pārliecināts, ka smaga tirgus krīze ir viens no tiem neparedzētajiem un ārkārtas notikumiem, kas lauksaimniecībai nozīmē dabas katastrofai līdzvērtīgu risku, tādēļ ir jāparedz īpašs Eiropas Savienības atbalsts; |
| --- | --- |

15.

ir pārliecināts, ka smaga tirgus krīze ir viens no tiem neparedzētajiem un ārkārtas notikumiem, kas lauksaimniecībai nozīmē dabas katastrofai līdzvērtīgu risku, tādēļ ir jāparedz īpašs Eiropas Savienības atbalsts;

| 16. | atkārtoti apstiprina savu lēmumu, ņemot vērā iepriekšminēto ziņojumu, prasīt Komisijai:






  — | izveidot valsts apdrošināšanu, ko kopīgi finansētu lauksaimnieki, dalībvalstis un Eiropas Savienība ar mērķi nodrošināt labākus pārvaldības apstākļus krīžu gadījumā, kā arī, lai tās novērstu, un |
| --- | --- | --- |

16.

atkārtoti apstiprina savu lēmumu, ņemot vērā iepriekšminēto ziņojumu, prasīt Komisijai:

—

izveidot valsts apdrošināšanu, ko kopīgi finansētu lauksaimnieki, dalībvalstis un Eiropas Savienība ar mērķi nodrošināt labākus pārvaldības apstākļus krīžu gadījumā, kā arī, lai tās novērstu, un

| — | izveidot saskaņotu pārapdrošināšanas sistēmu, kas būtu pieejama visām dalībvalstīm saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku; |
| --- | --- |

—

izveidot saskaņotu pārapdrošināšanas sistēmu, kas būtu pieejama visām dalībvalstīm saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku;

| 17. | uzskata, ka šajā jaunajā risku pārvaldības instrumentā jāiekļauj īpaša apdrošināšana mežiem, kas sedz vismaz apmežošanas un nodegušo teritoriju ekoloģiskās rehabilitācijas izmaksas un ka ar tādu modulāciju, kāda norādīta Komisijas priekšlikumā, būs grūti iegūt tik spēcīgu valsts atbalstu, kāds nepieciešams šī instrumenta efektīvai darbībai; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka šajā jaunajā risku pārvaldības instrumentā jāiekļauj īpaša apdrošināšana mežiem, kas sedz vismaz apmežošanas un nodegušo teritoriju ekoloģiskās rehabilitācijas izmaksas un ka ar tādu modulāciju, kāda norādīta Komisijas priekšlikumā, būs grūti iegūt tik spēcīgu valsts atbalstu, kāds nepieciešams šī instrumenta efektīvai darbībai;

| 18. | aicina Komisiju iesniegt saskanīgus priekšlikumus lauksaimniecības krīžu pārvaldībai, kuros ietvertas racionālas metodes un reālistiski finansējuma avoti, kas patiešām mudinātu lauksaimniekus to izmantot, kā arī, lai tie būtu elastīgi tirgus regulēšanas instrumenti, kas nerada konkurences kropļojuma risku un nekavē iekšējā tirgus normālu darbību; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju iesniegt saskanīgus priekšlikumus lauksaimniecības krīžu pārvaldībai, kuros ietvertas racionālas metodes un reālistiski finansējuma avoti, kas patiešām mudinātu lauksaimniekus to izmantot, kā arī, lai tie būtu elastīgi tirgus regulēšanas instrumenti, kas nerada konkurences kropļojuma risku un nekavē iekšējā tirgus normālu darbību;

| 19. | uzskata, ka steidzami jārisina iepriekšminētajā Komisijas paziņojumā norādītās riska un krīžu pārvaldības problēmas lauksaimniecībā un ka Komisijai ir jāpadziļina pētījums, kura mērķis ir izveidot cenu vai ienākumu stabilizācijas sistēmu atkarībā no tā, vai pašreiz spēkā esošās vienotā maksājumu shēmas (VMS) īpatnības tiek saglabātas vai ne, lai Eiropas lauksaimniekiem nodrošinātu tādu aizsardzības sistēmu, kas ir līdzvērtīga galveno tirdzniecības partneru aizsardzības sistēmām; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka steidzami jārisina iepriekšminētajā Komisijas paziņojumā norādītās riska un krīžu pārvaldības problēmas lauksaimniecībā un ka Komisijai ir jāpadziļina pētījums, kura mērķis ir izveidot cenu vai ienākumu stabilizācijas sistēmu atkarībā no tā, vai pašreiz spēkā esošās vienotā maksājumu shēmas (VMS) īpatnības tiek saglabātas vai ne, lai Eiropas lauksaimniekiem nodrošinātu tādu aizsardzības sistēmu, kas ir līdzvērtīga galveno tirdzniecības partneru aizsardzības sistēmām;

| 20. | atkārto, ka īsta katastrofu seku novēršanas stratēģija lauksaimniecībā nevar ietvert tikai intensīvus pasākumus, ka jāuzsāk arī apmācība, informācijas sniegšana un sabiedrības informēšana, kas jāfinansē no civilās aizsardzības sistēmas, programmas Forest Focus, lauku attīstības politikas un Eiropas Reģionālās attīstības fonda līdzekļiem; uzstāj, ka attiecībā uz mežu ugunsgrēkiem ir jāuzlabo aktīvie preventīvie pasākumi, jāpilnveido ugunsdzēšanas metodes un sistēmas, kā arī to koordinācija, jāveicina sabiedrības iesaistīšanās, kā arī jāuzlabo pētījumi par ugunsgrēku iemesliem un pārkāpumu izmeklēšanas procedūras; |
| --- | --- |

20.

atkārto, ka īsta katastrofu seku novēršanas stratēģija lauksaimniecībā nevar ietvert tikai intensīvus pasākumus, ka jāuzsāk arī apmācība, informācijas sniegšana un sabiedrības informēšana, kas jāfinansē no civilās aizsardzības sistēmas, programmas Forest Focus, lauku attīstības politikas un Eiropas Reģionālās attīstības fonda līdzekļiem; uzstāj, ka attiecībā uz mežu ugunsgrēkiem ir jāuzlabo aktīvie preventīvie pasākumi, jāpilnveido ugunsdzēšanas metodes un sistēmas, kā arī to koordinācija, jāveicina sabiedrības iesaistīšanās, kā arī jāuzlabo pētījumi par ugunsgrēku iemesliem un pārkāpumu izmeklēšanas procedūras;

| 21. | uzsver, ka ir nepieciešams izveidot mežsaimniecības politiku, kas ietver ilgtspējīgus dabas katastrofu pārvaldības un to novēršanas pasākumus; aicina izveidot tīklu cīņai pret mežu katastrofām, kas dotu iespēju finansēt rīcības plāna izvedi un iegūt līdzekļus, kas, atbilstoši koordinējot, tiktu izmantoti ne vien Eiropas, bet arī starptautiskā līmenī; uzskata, ka ļoti būtiski ir pieņemt noteikumus par labu mežu pārvaldību un obligātu to atjaunošanu pēc dabas katastrofām; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka ir nepieciešams izveidot mežsaimniecības politiku, kas ietver ilgtspējīgus dabas katastrofu pārvaldības un to novēršanas pasākumus; aicina izveidot tīklu cīņai pret mežu katastrofām, kas dotu iespēju finansēt rīcības plāna izvedi un iegūt līdzekļus, kas, atbilstoši koordinējot, tiktu izmantoti ne vien Eiropas, bet arī starptautiskā līmenī; uzskata, ka ļoti būtiski ir pieņemt noteikumus par labu mežu pārvaldību un obligātu to atjaunošanu pēc dabas katastrofām;

| 22. | aicina Komisiju iepriekšminētajā nākamajā ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas rīcības plānā noteikt konkrētu kārtību, kā praktiski īstenojamas aktīvo preventīvo pasākumu un lauku iedzīvotāju vides izglītības programmas, kuru mērķis ir popularizēt jaunas mežu apsaimniekošanas formas un uzlabot informētību par mežu nozīmi nākotnē attiecīgajā apvidū, kā arī par to, kāds labums ir no mežu saglabāšanas; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju iepriekšminētajā nākamajā ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas rīcības plānā noteikt konkrētu kārtību, kā praktiski īstenojamas aktīvo preventīvo pasākumu un lauku iedzīvotāju vides izglītības programmas, kuru mērķis ir popularizēt jaunas mežu apsaimniekošanas formas un uzlabot informētību par mežu nozīmi nākotnē attiecīgajā apvidū, kā arī par to, kāds labums ir no mežu saglabāšanas;

| 23. | aicina rīkot kampaņas ES līmenī ar nolūku informēt lauku iedzīvotājus, mežu īpašniekus un pilsētas iedzīvotājus, bet jo īpaši skolēnus un jauniešus, brīvprātīgās organizācijas un plašsaziņas līdzekļus, ar nolūku mainīt uguns izmantošanas ieradumus; |
| --- | --- |

23.

aicina rīkot kampaņas ES līmenī ar nolūku informēt lauku iedzīvotājus, mežu īpašniekus un pilsētas iedzīvotājus, bet jo īpaši skolēnus un jauniešus, brīvprātīgās organizācijas un plašsaziņas līdzekļus, ar nolūku mainīt uguns izmantošanas ieradumus;

| 24. | uzskata, ka, izstrādājot riska kartes un pārvaldības plānus, nevajadzētu to darīt tikai attiecībā uz plūdiem, kā tas pašlaik ir iepriekšminētajā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas priekšlikumā, bet tas jādara arī attiecībā uz sausumu un ugunsgrēkiem, un tādēļ Eiropas Savienībā ir arī jāizstrādā augsta ugunsbīstamības riska un sausuma riska zonu kartes un atbilstoši pārvaldības plāni; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka, izstrādājot riska kartes un pārvaldības plānus, nevajadzētu to darīt tikai attiecībā uz plūdiem, kā tas pašlaik ir iepriekšminētajā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas priekšlikumā, bet tas jādara arī attiecībā uz sausumu un ugunsgrēkiem, un tādēļ Eiropas Savienībā ir arī jāizstrādā augsta ugunsbīstamības riska un sausuma riska zonu kartes un atbilstoši pārvaldības plāni;

| 25. | atkārto aicinājumu izveidot Eiropas Sausuma novērošanas centru, kurā tiktu pētīts sausums, meklētas iespējas to ierobežot un novērst tā sekas, kurā varētu izveidot pastāvīgu informācijas apmaiņas sistēmu, kuras mērķis būtu novērst ugunsgrēkus visā Eiropas Savienības teritorijā; |
| --- | --- |

25.

atkārto aicinājumu izveidot Eiropas Sausuma novērošanas centru, kurā tiktu pētīts sausums, meklētas iespējas to ierobežot un novērst tā sekas, kurā varētu izveidot pastāvīgu informācijas apmaiņas sistēmu, kuras mērķis būtu novērst ugunsgrēkus visā Eiropas Savienības teritorijā;

| 26. | aicina turpmāk ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas rīcības plānā iekļaut īpašus riska novēršanas pasākumus, kuru mērķis ir atbalstīt mežu degošo materiālu kontroli un pārvaldību, kā arī meža platību pārvaldība; aicina šajā plānā paredzēt arī turpmāku ārējo faktoru vērtēšanu attiecībā uz mežu platībām un ņemt vērā to sociālo un ekonomisko vērtību, kā arī turpināt meklēt jaunus atbalsta instrumentus, kas būtu piemērojami šajā nozarē; |
| --- | --- |

26.

aicina turpmāk ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas rīcības plānā iekļaut īpašus riska novēršanas pasākumus, kuru mērķis ir atbalstīt mežu degošo materiālu kontroli un pārvaldību, kā arī meža platību pārvaldība; aicina šajā plānā paredzēt arī turpmāku ārējo faktoru vērtēšanu attiecībā uz mežu platībām un ņemt vērā to sociālo un ekonomisko vērtību, kā arī turpināt meklēt jaunus atbalsta instrumentus, kas būtu piemērojami šajā nozarē;

| 27. | aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu direktīvai par cīņu pret ugunsgrēkiem un par to novēršanu ar mērķi uzlabot visu pastāvošo Kopienas instrumentu izmantošanu, tostarp Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (Feader), lai risinātu šo problēmu un uzlabotu sadarbību starp reģioniem un dalībvalstīm; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu direktīvai par cīņu pret ugunsgrēkiem un par to novēršanu ar mērķi uzlabot visu pastāvošo Kopienas instrumentu izmantošanu, tostarp Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (Feader), lai risinātu šo problēmu un uzlabotu sadarbību starp reģioniem un dalībvalstīm;

| 28. | uzdod tā priekšsēdētājam iesniegt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

28.

uzdod tā priekšsēdētājam iesniegt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  (OV C 272 E, 13.11.2003., 471. lpp.

(2)  OV C 247 E, 6.10.2005., 144. lpp.

(3)  OV C 33 E, 9.2.2006., 599. lpp.

(4)  OV C 92 E, 20.4.2006., 414. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0334.

(6)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0068.

(7)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0067.

(8)  http://ies.jrc.cec.eu.int/fileadmin/Documentation/Reports/Inland_and_Marine_Waters/Climate_Change_and_the_European_Water_Dimension_2005.pdf.

(9)  Eiropas Vides politikas institūts (2006.). Klimata pārmaiņas un dabas katastrofas. Scientific evidence of a possible relation between recent natural disasters and climate change. Ziņojums Eiropas Parlamenta Vides komitejai (IP/A/ENVI/FWC/2005-35), 2006. gada 25. janvāris.

(10)  OV L 142, 14.5.1998, 1. lpp.

(11)  OV L 1, 3.1.2004., 1. lpp.

(12)  OV C 28, 1.2.2000., 2. lpp. un OV C 232, 12.8.2000., 19. lpp.

(13)  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

(14)  OV L 324, 11.12.2003., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 788/2004 (OV L 138, 30.4.2004., 17. lpp.

(15)  OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.

(16)  OV L 297, 15.11.2001., 7. lpp.

P6_TA(2006)0223

Dabas katastrofas — reģionālās attīstības aspekti

Eiropas Parlamenta rezolūcija par dabas katastrofām (ugunsgrēkiem, sausumu un plūdiem) — reģionālās attīstības aspekti (2005/2193(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par ES reaģēšanas spēju stiprināšanu katastrofu un krīžu gadījumos trešās valstīs (KOM(2005)0153), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par ES reaģēšanas spēju stiprināšanu katastrofu un krīžu gadījumos trešās valstīs (KOM(2005)0153),

| — | ņemot vērā tā 2005. gada 16. novembra rezolūciju “Cīņa ar klimata pārmaiņām pasaulē” (1) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2005. gada 16. novembra rezolūciju “Cīņa ar klimata pārmaiņām pasaulē” (1)

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Kopienas civilās aizsardzības mehānismu uzlabošanu (KOM(2005)0137), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Kopienas civilās aizsardzības mehānismu uzlabošanu (KOM(2005)0137),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko izveido Kopienas civilās aizsardzības mehānismu (pārstrādāts) (KOM(2006)0029), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko izveido Kopienas civilās aizsardzības mehānismu (pārstrādāts) (KOM(2006)0029),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par plūdu riska pārvaldību — plūdu novēršana, aizsardzība pret plūdiem un to mazināšana (KOM(2004)0472), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par plūdu riska pārvaldību — plūdu novēršana, aizsardzība pret plūdiem un to mazināšana (KOM(2004)0472),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par plūdu novērtēšanu un mazināšanu (KOM(2006)0015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par plūdu novērtēšanu un mazināšanu (KOM(2006)0015),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (KOM(2005)0108), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (KOM(2005)0108),

| — | ņemot vērā EK līguma 2. un 6. pantu, saskaņā ar kuru vides aizsardzības prasības ir jāiekļauj citās Kopienas politiskajās nostādnēs, lai tādējādi veicinātu tādu ekonomisko attīstību, kas ir ilgtspējīga no vides aizsardzības viedokļa, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 2. un 6. pantu, saskaņā ar kuru vides aizsardzības prasības ir jāiekļauj citās Kopienas politiskajās nostādnēs, lai tādējādi veicinātu tādu ekonomisko attīstību, kas ir ilgtspējīga no vides aizsardzības viedokļa,

| — | ņemot vērā Starptautiskā ilgtspējīgas attīstības institūta zinātnisko pārskatu un Eiropas Komisijas Kopējā pētniecības centra zinātnisko ziņojumu par klimata izmaiņām un Eiropas ūdens apjomiem (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskā ilgtspējīgas attīstības institūta zinātnisko pārskatu un Eiropas Komisijas Kopējā pētniecības centra zinātnisko ziņojumu par klimata izmaiņām un Eiropas ūdens apjomiem (2),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām un tās Kioto protokolu, kas pieņemts 1997. gada 11. decembrī un ratificēts Eiropas Kopienā 2002. gada 25. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām un tās Kioto protokolu, kas pieņemts 1997. gada 11. decembrī un ratificēts Eiropas Kopienā 2002. gada 25. aprīlī,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regulu (EK) Nr. 2152/2003 par mežu un vides mijiedarbības monitoringu Kopienā (Forest Focus) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regulu (EK) Nr. 2152/2003 par mežu un vides mijiedarbības monitoringu Kopienā (Forest Focus) (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. septembra Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. septembra Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (4),

| — | ņemot vērā 1999. gada 21. jūnija Padomes regulu (EK) Nr. 1260/1999, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1999. gada 21. jūnija Padomes regulu (EK) Nr. 1260/1999, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem (5),

| — | ņemot vērā 1994. gada 16. maija Padomes regulu (EK) Nr. 1164/94 par Kohēzijas fonda izveidi (6) kas grozīta ar regulām (EK) Nr. 1264/1999 (7) un (EK) Nr. 1265/1999 (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gada 16. maija Padomes regulu (EK) Nr. 1164/94 par Kohēzijas fonda izveidi (6) kas grozīta ar regulām (EK) Nr. 1264/1999 (7) un (EK) Nr. 1265/1999 (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 12. jūlija Regulu (EK) Nr. 1784/1999 par Eiropas Sociālo fondu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 12. jūlija Regulu (EK) Nr. 1784/1999 par Eiropas Sociālo fondu (9),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Eiropas Savienības stratēģiju mežsaimniecības nozarē (KOM(1998)0649), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Eiropas Savienības stratēģiju mežsaimniecības nozarē (KOM(1998)0649),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vides finanšu instrumentu (Life +) (KOM(2004)0621), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vides finanšu instrumentu (Life +) (KOM(2004)0621),

| — | ņemot vērā tā 2005. gada 8. septembra rezolūciju par šīs vasaras dabas katastrofām (ugunsgrēkiem un plūdiem) Eiropā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2005. gada 8. septembra rezolūciju par šīs vasaras dabas katastrofām (ugunsgrēkiem un plūdiem) Eiropā (10),

| — | ņemot vērā tā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A6-0147/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A6-0147/2006),

| A. | tā kā, saskaņā ar ANO datiem, kopš 1980. gada dabas katastrofas Eiropas Savienībā ir bijušas 65 000 cilvēku nāves cēlonis un ir izmaksājušas 124,2 miljardus euro; |
| --- | --- |

A.

tā kā, saskaņā ar ANO datiem, kopš 1980. gada dabas katastrofas Eiropas Savienībā ir bijušas 65 000 cilvēku nāves cēlonis un ir izmaksājušas 124,2 miljardus euro;

| B. | tā kā 2005. gada augusta lietusgāzes izraisīja vislielākos plūdus Eiropā kopš 2002. gada un bija 70 cilvēku nāves cēlonis; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2005. gada augusta lietusgāzes izraisīja vislielākos plūdus Eiropā kopš 2002. gada un bija 70 cilvēku nāves cēlonis;

| C. | tā kā 2005. gadā ugunsgrēki no jauna iznīcināja tūkstošiem hektāru meža un, kas vēl ļaunāk, prasīja vairāk nekā 30 civiliedzīvotāju un ugunsdzēsēju dzīvības un ka ārkārtējais sausums veicināja un turpina veicināt šīs parādības pasliktināšanos, kas katru gadu skartajiem reģioniem un valstīm ir patiess posts; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2005. gadā ugunsgrēki no jauna iznīcināja tūkstošiem hektāru meža un, kas vēl ļaunāk, prasīja vairāk nekā 30 civiliedzīvotāju un ugunsdzēsēju dzīvības un ka ārkārtējais sausums veicināja un turpina veicināt šīs parādības pasliktināšanos, kas katru gadu skartajiem reģioniem un valstīm ir patiess posts;

| D. | tā kā ugunsgrēki izraisīja nopietnas personiskās traģēdijas, īpaši, sagraujot mājas un iznīcinot lauksaimniecības produkciju un simtiem dzīvnieku; |
| --- | --- |

D.

tā kā ugunsgrēki izraisīja nopietnas personiskās traģēdijas, īpaši, sagraujot mājas un iznīcinot lauksaimniecības produkciju un simtiem dzīvnieku;

| E. | tā kā 2005. gada sausuma ilgums un intensitāte bija ievērojami, īpaši Eiropas dienvidos un rietumos, kas skāra gandrīz visu Portugāles teritoriju un plašus reģionus Spānijā, Francijā un Itālijā; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2005. gada sausuma ilgums un intensitāte bija ievērojami, īpaši Eiropas dienvidos un rietumos, kas skāra gandrīz visu Portugāles teritoriju un plašus reģionus Spānijā, Francijā un Itālijā;

| F. | tā kā dabas katastrofas īslaicīgi vai ilgtermiņā postoši ietekmē reģionu tautsaimniecību, īpaši mazāk labvēlīgās teritorijās, uz kurām attiecas konverģences mērķis vai tajās, kuras cieš no dabas izraisītiem draudiem, kuri postoši ietekmē infrastruktūras, tautsaimniecības potenciālu, nodarbinātību, dabas un kultūras mantojumu, vidi un tūrismu, kas viss kopā negatīvi atsaucas uz ekonomikas un sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

F.

tā kā dabas katastrofas īslaicīgi vai ilgtermiņā postoši ietekmē reģionu tautsaimniecību, īpaši mazāk labvēlīgās teritorijās, uz kurām attiecas konverģences mērķis vai tajās, kuras cieš no dabas izraisītiem draudiem, kuri postoši ietekmē infrastruktūras, tautsaimniecības potenciālu, nodarbinātību, dabas un kultūras mantojumu, vidi un tūrismu, kas viss kopā negatīvi atsaucas uz ekonomikas un sociālo kohēziju;

| G. | tā kā sausums un ilgstošie ugunsgrēki paātrina plašu teritoriju pārtuksnešošanos Eiropas dienvidos, īpaši Vidusjūras reģiona mežu struktūras un plašas mežu platības, kurās ir viena veida koku sugas, kas nav vietējās sugas un ir viegli uzliesmojošas, tā kā tāpēc sausums un ilgstošie ugunsgrēki nopietni apdraud to iedzīvotāju dzīves kvalitāti, kuriem nav pieejams ūdens vienkāršām izdzīvošanas vajadzībām un kuriem nav iespējas apstrādāt zemi, kas veicina spekulācijas ar dzīvnieku barības cenām; |
| --- | --- |

G.

tā kā sausums un ilgstošie ugunsgrēki paātrina plašu teritoriju pārtuksnešošanos Eiropas dienvidos, īpaši Vidusjūras reģiona mežu struktūras un plašas mežu platības, kurās ir viena veida koku sugas, kas nav vietējās sugas un ir viegli uzliesmojošas, tā kā tāpēc sausums un ilgstošie ugunsgrēki nopietni apdraud to iedzīvotāju dzīves kvalitāti, kuriem nav pieejams ūdens vienkāršām izdzīvošanas vajadzībām un kuriem nav iespējas apstrādāt zemi, kas veicina spekulācijas ar dzīvnieku barības cenām;

| H. | tā kā dabas katastrofas notiek tad, kad ārkārtēji meteoroloģiski apstākļi skar jūtīgu teritoriju un tā kā tādēļ nepieciešams mazināt šo reģionu neaizsargātību, zinot ka ārkārtējas klimatiskas parādības kļūst aizvien biežākas; |
| --- | --- |

H.

tā kā dabas katastrofas notiek tad, kad ārkārtēji meteoroloģiski apstākļi skar jūtīgu teritoriju un tā kā tādēļ nepieciešams mazināt šo reģionu neaizsargātību, zinot ka ārkārtējas klimatiskas parādības kļūst aizvien biežākas;

| I. | tā kā ir ļoti svarīgi nodrošināt to sinerģiju optimālu savienojumu, kas radītas atbilstīgi Eiropas kaimiņattiecību politikai, īpaši ar Euromed partnervalstīm, kuras saskaras ar līdzīgu realitāti; |
| --- | --- |

I.

tā kā ir ļoti svarīgi nodrošināt to sinerģiju optimālu savienojumu, kas radītas atbilstīgi Eiropas kaimiņattiecību politikai, īpaši ar Euromed partnervalstīm, kuras saskaras ar līdzīgu realitāti;

| J. | tā kā attālākie reģioni sava ģeogrāfiskā izvietojuma dēļ ir pakļauti dabas izraisītiem riskiem, kuriem ir specifiskās īpašības un intensitāte, īpaši cikloni, zemestrīces, vulkānu izvirdumi vai vēl arī cunami; |
| --- | --- |

J.

tā kā attālākie reģioni sava ģeogrāfiskā izvietojuma dēļ ir pakļauti dabas izraisītiem riskiem, kuriem ir specifiskās īpašības un intensitāte, īpaši cikloni, zemestrīces, vulkānu izvirdumi vai vēl arī cunami;

| K. | tā kā dabas katastrofu ietekmi var padziļināt daži ar cilvēka darbību saistīti faktori, piemēram, intensīvā lauksaimniecība, tradicionāli izmantojot uguni kā lauksaimniecības instrumentu, mežu izciršana, ūdens baseinu dabīgās uzkrāšanās kapacitātes masveida samazināšanās, intensīva urbanizācija riska teritorijās, pilsētu iedzīvotāju pieplūdums kalnos noteiktas izklaides meklējumos; |
| --- | --- |

K.

tā kā dabas katastrofu ietekmi var padziļināt daži ar cilvēka darbību saistīti faktori, piemēram, intensīvā lauksaimniecība, tradicionāli izmantojot uguni kā lauksaimniecības instrumentu, mežu izciršana, ūdens baseinu dabīgās uzkrāšanās kapacitātes masveida samazināšanās, intensīva urbanizācija riska teritorijās, pilsētu iedzīvotāju pieplūdums kalnos noteiktas izklaides meklējumos;

| L. | tā kā sausumam ir izšķiroša loma ugunsgrēku izplatībā, kas ir galvenais Eiropas mežu platību postījumu faktors; |
| --- | --- |

L.

tā kā sausumam ir izšķiroša loma ugunsgrēku izplatībā, kas ir galvenais Eiropas mežu platību postījumu faktors;

| M. | tā kā kopējā lauksaimniecības politika un tās pakāpeniskās reformas veicināja ražošanas koncentrāciju, kas izraisīja pakāpenisku lauku teritoriju pārtuksnešošanos un attiekšanos no lauksaimniecības, palielināja meža ugunsgrēku risku, kā arī padziļināja sausuma sekas; |
| --- | --- |

M.

tā kā kopējā lauksaimniecības politika un tās pakāpeniskās reformas veicināja ražošanas koncentrāciju, kas izraisīja pakāpenisku lauku teritoriju pārtuksnešošanos un attiekšanos no lauksaimniecības, palielināja meža ugunsgrēku risku, kā arī padziļināja sausuma sekas;

| N. | tā kā ugunsgrēku fenomenu padziļina arī pakāpeniskā lauku teritoriju pamešana, lauksaimniecības un ar to saistīto tradicionālo darbību izbeigšana, nepietiekama mežu kopšana, tādas lielas mežu platības, kurā ir tikai vienas sugas koki, nepiemērotu koku sugu stādīšana, tādas patiesas novēršanas politikas trūkums, kuras rīcībā būtu atbilstoši Kopienas līmeņa instrumenti un finansējums, kā arī mazi sodi par tīšu dedzināšanu; |
| --- | --- |

N.

tā kā ugunsgrēku fenomenu padziļina arī pakāpeniskā lauku teritoriju pamešana, lauksaimniecības un ar to saistīto tradicionālo darbību izbeigšana, nepietiekama mežu kopšana, tādas lielas mežu platības, kurā ir tikai vienas sugas koki, nepiemērotu koku sugu stādīšana, tādas patiesas novēršanas politikas trūkums, kuras rīcībā būtu atbilstoši Kopienas līmeņa instrumenti un finansējums, kā arī mazi sodi par tīšu dedzināšanu;

| O. | tā kā Eiropas Savienībai ir nepieciešams atzīt to dabas katastrofu specifiku, kas raksturīgas Vidusjūras reģionam, piemēram, sausums un ugunsgrēki, un pieņemt piemērotus novēršanas, pētniecības, risku vadības, civilās aizsardzības un solidaritātes instrumentus; |
| --- | --- |

O.

tā kā Eiropas Savienībai ir nepieciešams atzīt to dabas katastrofu specifiku, kas raksturīgas Vidusjūras reģionam, piemēram, sausums un ugunsgrēki, un pieņemt piemērotus novēršanas, pētniecības, risku vadības, civilās aizsardzības un solidaritātes instrumentus;

| P. | tā kā Eiropai jāstiprina pielāgošanās pasākumi klimata pārmaiņām, kas prasa vietējo, reģionālo, valsts un Eiropas iestāžu pūles, kā arī pilsoņu, rūpniecības un transporta nozaru līdzdalību; |
| --- | --- |

P.

tā kā Eiropai jāstiprina pielāgošanās pasākumi klimata pārmaiņām, kas prasa vietējo, reģionālo, valsts un Eiropas iestāžu pūles, kā arī pilsoņu, rūpniecības un transporta nozaru līdzdalību;

| Q. | tā kā ir nepieciešams pastiprināt tos novēršanas instrumentus, kas ir Eiropas Savienības rīcībā, lai varētu pārvarēt visa veida dabas katastrofas, vajadzības gadījumā nosakot kopējas stratēģiskās vadlīnijas, kas nodrošinās labāku dalībvalstu koordināciju, kā arī dažādu Kopienas instrumentu labāku darbību (struktūrfondi, nākošais Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF), Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA), nākošais vides finanšu instruments (Life +), kā arī nākošais instruments ātrai reaģēšanai krīzes situācijās) un to labāku saskaņošanu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ir nepieciešams pastiprināt tos novēršanas instrumentus, kas ir Eiropas Savienības rīcībā, lai varētu pārvarēt visa veida dabas katastrofas, vajadzības gadījumā nosakot kopējas stratēģiskās vadlīnijas, kas nodrošinās labāku dalībvalstu koordināciju, kā arī dažādu Kopienas instrumentu labāku darbību (struktūrfondi, nākošais Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF), Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA), nākošais vides finanšu instruments (Life +), kā arī nākošais instruments ātrai reaģēšanai krīzes situācijās) un to labāku saskaņošanu;

| R. | tā kā Kopienas iejaukšanās joprojām nav pietiekama, ko vēl vairāk pasliktina to valstu mehānismu dažādība un attīstība, kas paredzēti cīņai ar dabas katastrofām; |
| --- | --- |

R.

tā kā Kopienas iejaukšanās joprojām nav pietiekama, ko vēl vairāk pasliktina to valstu mehānismu dažādība un attīstība, kas paredzēti cīņai ar dabas katastrofām;

| S. | tā kā struktūrfondu nozīmei jābūt ievērojamākai to pasākumu finansēšanā, kas paredzēti dabas katastrofu novēršanai un to seku pārvaldībai, tā kā Kopienas instruments, kas skaidri paredzēts šim mērķim, proti, ESSF praksē ir izrādījies neefektīvs, tāpēc arī izvērtēšanai šis pārskatīšanas priekšlikums; |
| --- | --- |

S.

tā kā struktūrfondu nozīmei jābūt ievērojamākai to pasākumu finansēšanā, kas paredzēti dabas katastrofu novēršanai un to seku pārvaldībai, tā kā Kopienas instruments, kas skaidri paredzēts šim mērķim, proti, ESSF praksē ir izrādījies neefektīvs, tāpēc arī izvērtēšanai šis pārskatīšanas priekšlikums;

| T. | tā kā novēršanas pasākumi mazina materiālos zaudējumus, ko mājokļiem, infrastruktūrai un ražošanai nodara plūdi, kā to varēja novērot kalnu reģionos, kur 2005. gada plūdu, kaut arī tie bija daudz lielāki nekā 2002. gada plūdi, izraisītie zaudējumi bija daudz mazāki; |
| --- | --- |

T.

tā kā novēršanas pasākumi mazina materiālos zaudējumus, ko mājokļiem, infrastruktūrai un ražošanai nodara plūdi, kā to varēja novērot kalnu reģionos, kur 2005. gada plūdu, kaut arī tie bija daudz lielāki nekā 2002. gada plūdi, izraisītie zaudējumi bija daudz mazāki;

| U. | tā kā tomēr ugunsgrēku novēršanas pasākumi Kopienā aprobežojas gandrīz tikai ar lauku attīstības politiku un šie pasākumi līdz šim izrādījušies nepietiekami, ir nepieciešama īpaša un atbilstoši finansēta Kopienas mežu aizsardzības programma, kas paredzēta meža ugunsgrēku riska novēršanai un pārvaldei, ņemot vērā mežu specifiku ES dalībvalstīs; |
| --- | --- |

U.

tā kā tomēr ugunsgrēku novēršanas pasākumi Kopienā aprobežojas gandrīz tikai ar lauku attīstības politiku un šie pasākumi līdz šim izrādījušies nepietiekami, ir nepieciešama īpaša un atbilstoši finansēta Kopienas mežu aizsardzības programma, kas paredzēta meža ugunsgrēku riska novēršanai un pārvaldei, ņemot vērā mežu specifiku ES dalībvalstīs;

| V. | tā kā intensīvas informēšanas kampaņas par ūdens ilgtspējīgu izmantošanu var ievērojami samazināt tā patēriņu un tādējādi novērst lielu sausumu; |
| --- | --- |

V.

tā kā intensīvas informēšanas kampaņas par ūdens ilgtspējīgu izmantošanu var ievērojami samazināt tā patēriņu un tādējādi novērst lielu sausumu;

| W. | tā kā saskaņošanas trūkums starp kompetentajām valsts iestādēm un tas, ka katastrofu novēršana, pārvalde un palīdzība teritorijām un tiešajiem upuriem ir trīs Eiropas Savienības darbības virzieni, nozares, kurās tās lomai jābūt aktīvākai, īpaši novēršanas jomā; |
| --- | --- |

W.

tā kā saskaņošanas trūkums starp kompetentajām valsts iestādēm un tas, ka katastrofu novēršana, pārvalde un palīdzība teritorijām un tiešajiem upuriem ir trīs Eiropas Savienības darbības virzieni, nozares, kurās tās lomai jābūt aktīvākai, īpaši novēršanas jomā;

| X. | tā kā iedzīvotāju, plašu sabiedrības slāņu, NVO un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju neapmierinātība ir acīmredzama, |
| --- | --- |

X.

tā kā iedzīvotāju, plašu sabiedrības slāņu, NVO un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju neapmierinātība ir acīmredzama,

| 1. | uzskata, ka ir nepieciešams, lai Komisija iesniedz priekšlikumu par Eiropas stratēģijas cīņai ar dabas katastrofām izveidi, iekļaujot visaptverošu sadaļu par risku novēršanu un tehnisku protokolu par kopēju darbību Savienības līmenī, kas piemērots katram katastrofu veidam un katrai mežu ekosistēmai; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka ir nepieciešams, lai Komisija iesniedz priekšlikumu par Eiropas stratēģijas cīņai ar dabas katastrofām izveidi, iekļaujot visaptverošu sadaļu par risku novēršanu un tehnisku protokolu par kopēju darbību Savienības līmenī, kas piemērots katram katastrofu veidam un katrai mežu ekosistēmai;

| 2. | atzīst dažādu dalībvalstu dabas katastrofu specifiku, piemēram, sausums un mežu ugunsgrēki Vidusjūras reģionā, un mudina Komisiju pielāgot Kopienas instrumentus novēršanas, pētniecības, risku pārvaldības, civilās aizsardzības un solidaritātes jomās, lai uzlabotu reaģēšanu uz šādām katastrofām; |
| --- | --- |

2.

atzīst dažādu dalībvalstu dabas katastrofu specifiku, piemēram, sausums un mežu ugunsgrēki Vidusjūras reģionā, un mudina Komisiju pielāgot Kopienas instrumentus novēršanas, pētniecības, risku pārvaldības, civilās aizsardzības un solidaritātes jomās, lai uzlabotu reaģēšanu uz šādām katastrofām;

| 3. | uzskata par nepieciešamu visās dalībvalstīs sākt precīzu no ilgstoša sausuma un ugunsgrēkiem visneaizsargātāko vietu, kā arī pieejamo līdzekļu izsmeļošu uzskaiti, lai noteiktu novēršanas stratēģiju un veicinātu saskaņotību un patiesi efektīvu darbību šajos apvidos; |
| --- | --- |

3.

uzskata par nepieciešamu visās dalībvalstīs sākt precīzu no ilgstoša sausuma un ugunsgrēkiem visneaizsargātāko vietu, kā arī pieejamo līdzekļu izsmeļošu uzskaiti, lai noteiktu novēršanas stratēģiju un veicinātu saskaņotību un patiesi efektīvu darbību šajos apvidos;

| 4. | uzskata, ka ir tik pat nepieciešams šajā priekšlikumā iekļaut pasākumus, lai lielie ūdens patērētāji t.i. lauksaimniecības nozare, pilsētu saimniecība un rūpniecība, to izmantotu racionāli un efektīvi; aizstāv principu “lietotājs maksā ”un “piesārņotājs maksā ”piemērošanu, lai nodrošinātu racionālāku ūdens pārvaldību un notekūdeņu pastiprinātu kontroli un uzraudzību; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka ir tik pat nepieciešams šajā priekšlikumā iekļaut pasākumus, lai lielie ūdens patērētāji t.i. lauksaimniecības nozare, pilsētu saimniecība un rūpniecība, to izmantotu racionāli un efektīvi; aizstāv principu “lietotājs maksā ”un “piesārņotājs maksā ”piemērošanu, lai nodrošinātu racionālāku ūdens pārvaldību un notekūdeņu pastiprinātu kontroli un uzraudzību;

| 5. | uzskata, ka šajā stratēģijā būtu jāuzsver mazapdzīvoti izolētie reģioni, kuros iedzīvotāju skaits samazinās, kalnu, pierobežu, attāli un visattālākie reģioni, kā arī mazāk attīstītie reģionus, uz kuriem attiecas konverģences mērķis; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka šajā stratēģijā būtu jāuzsver mazapdzīvoti izolētie reģioni, kuros iedzīvotāju skaits samazinās, kalnu, pierobežu, attāli un visattālākie reģioni, kā arī mazāk attīstītie reģionus, uz kuriem attiecas konverģences mērķis;

| 6. | norāda, ka reģionālās un vietējās pašvaldības visā Savienībā aizvien vairāk apzinās dabas katastrofu problēmu un uzsver to neaizstājamo lomu, kas ir reģionālajiem un vietējiem dalībniekiem dabas katastrofu novēršanas, pārvaldības un ietekmes uz cilvēkiem mazināšanas jomā; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka reģionālās un vietējās pašvaldības visā Savienībā aizvien vairāk apzinās dabas katastrofu problēmu un uzsver to neaizstājamo lomu, kas ir reģionālajiem un vietējiem dalībniekiem dabas katastrofu novēršanas, pārvaldības un ietekmes uz cilvēkiem mazināšanas jomā;

| 7. | uzsver nepieciešamību piemērot struktūrfondu darbību dabas katastrofu novēršanā un pārvaldībā un to saskaņot ar esošajiem Kopienas instrumentiem, lai pārvarētu šīs katastrofas; prasa, lai nākamajā finanšu plānā 2007.-2013. gadam būtu nodrošināta nepieciešamā elastība pieejamo resursu sadalē dažādiem fondiem, lai uzlabotu to darbību katastrofu gadījumos; |
| --- | --- |

7.

uzsver nepieciešamību piemērot struktūrfondu darbību dabas katastrofu novēršanā un pārvaldībā un to saskaņot ar esošajiem Kopienas instrumentiem, lai pārvarētu šīs katastrofas; prasa, lai nākamajā finanšu plānā 2007.-2013. gadam būtu nodrošināta nepieciešamā elastība pieejamo resursu sadalē dažādiem fondiem, lai uzlabotu to darbību katastrofu gadījumos;

| 8. | uzstājīgi prasa Komisijai sagādāt nepieciešamos līdzekļus, lai atvieglotu visu dabas katastrofu upuru un viņu tiešo radinieku ciešanas un materiālās grūtības, izmantojot ESSF un citus Kopienas instrumentus; |
| --- | --- |

8.

uzstājīgi prasa Komisijai sagādāt nepieciešamos līdzekļus, lai atvieglotu visu dabas katastrofu upuru un viņu tiešo radinieku ciešanas un materiālās grūtības, izmantojot ESSF un citus Kopienas instrumentus;

| 9. | atgādina, ka ugunsgrēku un plūdu novēršanas pasākumi un cīņa ar šīm katastrofām iekļaujami struktūrfondos jaunajā plānošanas posmā un tāpēc aicina Padomi to ņemt vērā un būt konsekventai kopējā nostājā; |
| --- | --- |

9.

atgādina, ka ugunsgrēku un plūdu novēršanas pasākumi un cīņa ar šīm katastrofām iekļaujami struktūrfondos jaunajā plānošanas posmā un tāpēc aicina Padomi to ņemt vērā un būt konsekventai kopējā nostājā;

| 10. | uzstāj, lai sadales pasākumos, kuri izmanto Savienības finansiālo atbalstu, tiktu iekļauti pasākumi, kuru mērķis ir novērst katastrofu atkārtošanos; |
| --- | --- |

10.

uzstāj, lai sadales pasākumos, kuri izmanto Savienības finansiālo atbalstu, tiktu iekļauti pasākumi, kuru mērķis ir novērst katastrofu atkārtošanos;

| 11. | uzskata, ka Padomei jāapspriež visefektīvākie pasākumi, lai paredzētu tiešās vajadzības, ko neizbēgami izraisa postošs ugunsgrēks un efektīvi uz to reaģētu; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka Padomei jāapspriež visefektīvākie pasākumi, lai paredzētu tiešās vajadzības, ko neizbēgami izraisa postošs ugunsgrēks un efektīvi uz to reaģētu;

| 12. | uzskata, ka finanšu shēmā 2007.-2013. gadam ir jāizveido Kopienas programma mežu aizsardzībai pret ugunsgrēku, kuras mērķis veicināt izpratni par meža ugunsgrēku risku, to novēršanu un pārvaldību, kurai būtu atbilstoši finanšu līdzekļi un tā darbotos papildinot lauksaimniecības un strukturālo politiku; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka finanšu shēmā 2007.-2013. gadam ir jāizveido Kopienas programma mežu aizsardzībai pret ugunsgrēku, kuras mērķis veicināt izpratni par meža ugunsgrēku risku, to novēršanu un pārvaldību, kurai būtu atbilstoši finanšu līdzekļi un tā darbotos papildinot lauksaimniecības un strukturālo politiku;

| 13. | uzsver, ka plaša mazu un vidēju lauku saimniecību tīkla un lauksaimniecības politikas esamība veicinātu ilgtspējīgas ražošanas metodes, īpaši ūdens un augsnes izmantošanā, varētu palīdzēt mazināt sausuma un meža ugunsgrēku sekas; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka plaša mazu un vidēju lauku saimniecību tīkla un lauksaimniecības politikas esamība veicinātu ilgtspējīgas ražošanas metodes, īpaši ūdens un augsnes izmantošanā, varētu palīdzēt mazināt sausuma un meža ugunsgrēku sekas;

| 14. | konstatē, ka pēc lēmuma par finanšu plānu 2007. — 2013. gadam pieņemšanas 2005. gada 15. un 16. decembra Briseles Eiropadomē teritoriju sadarbības mērķis tika jūtami vājināts, īpaši tā starpvalstu un starpreģionu dimensija; aicina Komisiju pašreizējās sarunās nodrošināt atbilstošu budžeta dotāciju, lai nekavētu dabas katastrofu novēršanas pasākumu īstenošanu un cīņu ar to sekām, kas iekļautas programmā Interreg cīņai ar dabas katastrofām; uzsver arī, ka ir svarīgi sadarboties ar trešām pierobežas valstīm, īpaši plūdu un ugunsgrēku jomā; |
| --- | --- |

14.

konstatē, ka pēc lēmuma par finanšu plānu 2007. — 2013. gadam pieņemšanas 2005. gada 15. un 16. decembra Briseles Eiropadomē teritoriju sadarbības mērķis tika jūtami vājināts, īpaši tā starpvalstu un starpreģionu dimensija; aicina Komisiju pašreizējās sarunās nodrošināt atbilstošu budžeta dotāciju, lai nekavētu dabas katastrofu novēršanas pasākumu īstenošanu un cīņu ar to sekām, kas iekļautas programmā Interreg cīņai ar dabas katastrofām; uzsver arī, ka ir svarīgi sadarboties ar trešām pierobežas valstīm, īpaši plūdu un ugunsgrēku jomā;

| 15. | uzskata, ka ir nepieciešams pēc priekšlikuma direktīvai par plūdu novērtēšanu un pārvaldību parauga Komisijai iesniegt direktīvas priekšlikumu par ugunsgrēku novēršanu un pārvaldību Eiropas Savienībā, lai pēc iespējas labāk izmantotu Kopienas un valstu resursus, kas ir to rīcībā, lai cīnītos ar šo parādību; uzskata, ka Komisijai nepieciešams izstrādāt līdzīgu priekšlikumu saistībā ar sausuma riska novēršanu un pārvaldību un aicina Komisiju izvērtēt Eiropas sausuma un pārtuksnešošanās novērošanas centra izveidi, kas iekļauts Eiropas Kopienas Septītajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) (KOM(2005)0119); |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka ir nepieciešams pēc priekšlikuma direktīvai par plūdu novērtēšanu un pārvaldību parauga Komisijai iesniegt direktīvas priekšlikumu par ugunsgrēku novēršanu un pārvaldību Eiropas Savienībā, lai pēc iespējas labāk izmantotu Kopienas un valstu resursus, kas ir to rīcībā, lai cīnītos ar šo parādību; uzskata, ka Komisijai nepieciešams izstrādāt līdzīgu priekšlikumu saistībā ar sausuma riska novēršanu un pārvaldību un aicina Komisiju izvērtēt Eiropas sausuma un pārtuksnešošanās novērošanas centra izveidi, kas iekļauts Eiropas Kopienas Septītajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) (KOM(2005)0119);

| 16. | uzskata, ka Parlamentam jāsāk uzraudzīt līdzekļu un aprīkojuma nepietiekamība, kā arī visas ar cīņu pret dabas katastrofām dalībvalstīs saistītās problēmas; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka Parlamentam jāsāk uzraudzīt līdzekļu un aprīkojuma nepietiekamība, kā arī visas ar cīņu pret dabas katastrofām dalībvalstīs saistītās problēmas;

| 17. | aicina Komisiju neatliekami izstrādāt paziņojumu par to risku, kas saistīti ar zemestrīcēm, novēršanu, pārvaldību un novērtēšanu, tāpat kā saistībā ar citām dabas katastrofām (plūdi, ugunsgrēki, sausums) |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju neatliekami izstrādāt paziņojumu par to risku, kas saistīti ar zemestrīcēm, novēršanu, pārvaldību un novērtēšanu, tāpat kā saistībā ar citām dabas katastrofām (plūdi, ugunsgrēki, sausums)

| 18. | aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm, reģionālajām un vietējām pašvaldībām, kā arī ar citām ieinteresētājām iestādēm apkopot un izplatīt paraugprakses pētījumus, ko izmanto, pieņemot efektīvus dabas katastrofu novēršanas un pārvaldības pasākumus; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm, reģionālajām un vietējām pašvaldībām, kā arī ar citām ieinteresētājām iestādēm apkopot un izplatīt paraugprakses pētījumus, ko izmanto, pieņemot efektīvus dabas katastrofu novēršanas un pārvaldības pasākumus;

| 19. | aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt pētījumus katastrofu novēršanas jomā atbilstīgi minētajai septītajai pamatprogrammai, kuru gatavojas pieņemt, kā arī pievērst īpašu uzmanību iepriekšējās brīdināšanas sistēmu uzlabošanai un datu vākšanai un sūtīšanai reālajā laikā; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt pētījumus katastrofu novēršanas jomā atbilstīgi minētajai septītajai pamatprogrammai, kuru gatavojas pieņemt, kā arī pievērst īpašu uzmanību iepriekšējās brīdināšanas sistēmu uzlabošanai un datu vākšanai un sūtīšanai reālajā laikā;

| 20. | pieņem zināšanai Globālā monitoringa par vidi un drošību (GMVD) ieviešanas eksperimentālā posma uzsākšanu, kas ļaus Eiropas Savienībai uzlabot dabas katastrofu paredzēšanu, uzraudzību un novērtēšanu, kā arī prasa, lai tam atbilstošās budžeta dotācijas tiktu palielinātas un tā darbības programma attiecināta uz visām tām dabas katastrofām, kas var notikt dalībvalstīs; |
| --- | --- |

20.

pieņem zināšanai Globālā monitoringa par vidi un drošību (GMVD) ieviešanas eksperimentālā posma uzsākšanu, kas ļaus Eiropas Savienībai uzlabot dabas katastrofu paredzēšanu, uzraudzību un novērtēšanu, kā arī prasa, lai tam atbilstošās budžeta dotācijas tiktu palielinātas un tā darbības programma attiecināta uz visām tām dabas katastrofām, kas var notikt dalībvalstīs;

| 21. | uzstājīgi pieprasa programmas GALILEO uzsākšanu, kura ļaus Eiropas Savienībai labāk paredzēt, uzraudzīt un izprast ārkārtējas meteoroloģiskas un dabas parādības; prasa arī, lai tiktu izmantoti citi aprīkojuma un līdzekļu veidi, lai noteiktu uguns sākuma punktus un efektīvi novērstu tās izplatīšanos; |
| --- | --- |

21.

uzstājīgi pieprasa programmas GALILEO uzsākšanu, kura ļaus Eiropas Savienībai labāk paredzēt, uzraudzīt un izprast ārkārtējas meteoroloģiskas un dabas parādības; prasa arī, lai tiktu izmantoti citi aprīkojuma un līdzekļu veidi, lai noteiktu uguns sākuma punktus un efektīvi novērstu tās izplatīšanos;

| 22. | izsaka nozēlu par to, ka Komisijas paziņojumā par Eiropas Savienības meža stratēģijas īstenošanu (KOM(2005)0084) nav uzsvērta ugunsgrēku problēma, ignorējot faktu, ka tie ir mežu postījumu galvenais faktors; tāpēc aicina dalībvalstis novērst šo trūkumu un prasa Komisijai paredzēt nepieciešamos pasākumus rīcības plānā saistībā ar mežiem, kas tai tuvākajā laikā jāiesniedz un kurā tai jāparedz Eiropas Fonda cīņai ar ugunsgrēkiem vai Eiropas Mežu mantojuma fonda izveide, kas atbalstītu darbības, lai nodrošinātu tīklā Natura 2000 iekļauto kalnu un mežu saglabāšanu un atjaunošanu; |
| --- | --- |

22.

izsaka nozēlu par to, ka Komisijas paziņojumā par Eiropas Savienības meža stratēģijas īstenošanu (KOM(2005)0084) nav uzsvērta ugunsgrēku problēma, ignorējot faktu, ka tie ir mežu postījumu galvenais faktors; tāpēc aicina dalībvalstis novērst šo trūkumu un prasa Komisijai paredzēt nepieciešamos pasākumus rīcības plānā saistībā ar mežiem, kas tai tuvākajā laikā jāiesniedz un kurā tai jāparedz Eiropas Fonda cīņai ar ugunsgrēkiem vai Eiropas Mežu mantojuma fonda izveide, kas atbalstītu darbības, lai nodrošinātu tīklā Natura 2000 iekļauto kalnu un mežu saglabāšanu un atjaunošanu;

| 23. | iesaka dalībvalstīm obligāti savos lauku attīstības plānos iekļaut un īstenot pasākumus cīņai ar sausumu, pārtuksnešošanos, kā arī ugunsgrēku un plūdu novēršanai, veicinot lauksaimnieku piedalīšanos apmežošanā ar piemērotām sugām, mežu tīrīšanā, erozijas novēršanā un labākā ūdens izmantošanā, jo lauksaimnieki ir galvenie lauku ainavas nodrošinātāji; tāpēc prasa palīdzības saglabāšanu ugunsdrošības joslu uzturēšanai, kas paredzēta Padomes 1999. gada 17. maija Regulā (EK) Nr.1257/1999 par Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantijas fonda (ELVGF) atbalstu lauku attīstībai (11) kā arī labāku atbalstu mežu rentabilitātes paaugstināšanas veicināšanas pasākumiem, lai novērstu visnerentablāko kalnu apvidu atmežošanu, kas bieži notiek Vidusjūras teritorijā (īpašu uzmanību veltot lauksaimniecības, mežu un ganību struktūru saglabāšanai); |
| --- | --- |

23.

iesaka dalībvalstīm obligāti savos lauku attīstības plānos iekļaut un īstenot pasākumus cīņai ar sausumu, pārtuksnešošanos, kā arī ugunsgrēku un plūdu novēršanai, veicinot lauksaimnieku piedalīšanos apmežošanā ar piemērotām sugām, mežu tīrīšanā, erozijas novēršanā un labākā ūdens izmantošanā, jo lauksaimnieki ir galvenie lauku ainavas nodrošinātāji; tāpēc prasa palīdzības saglabāšanu ugunsdrošības joslu uzturēšanai, kas paredzēta Padomes 1999. gada 17. maija Regulā (EK) Nr.1257/1999 par Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantijas fonda (ELVGF) atbalstu lauku attīstībai (11) kā arī labāku atbalstu mežu rentabilitātes paaugstināšanas veicināšanas pasākumiem, lai novērstu visnerentablāko kalnu apvidu atmežošanu, kas bieži notiek Vidusjūras teritorijā (īpašu uzmanību veltot lauksaimniecības, mežu un ganību struktūru saglabāšanai);

| 24. | aicina Komisiju un dalībvalstis veidot informācijas un izglītošanas kampaņas par tām novēršanas un cīņas darbībām, kas saskaņotas ar dalībvalstīm, lai samazinātu dabas katastrofu risku un sekas, īpaši visapdraudētākajos reģionos, veidojot sabiedrības izpratni par nepieciešamību aizsargāt vidi un saglabāt dabas resursus, izvairoties, piemēram, no tādas lauksaimniecības prakses vai izklaides darbības, kas rada risku; aicina Komisiju veicināt mācību organizēšanu, kas ļautu līdz minimumam samazināt parādību negatīvās sekas tad, kad tās patiešām notiek; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju un dalībvalstis veidot informācijas un izglītošanas kampaņas par tām novēršanas un cīņas darbībām, kas saskaņotas ar dalībvalstīm, lai samazinātu dabas katastrofu risku un sekas, īpaši visapdraudētākajos reģionos, veidojot sabiedrības izpratni par nepieciešamību aizsargāt vidi un saglabāt dabas resursus, izvairoties, piemēram, no tādas lauksaimniecības prakses vai izklaides darbības, kas rada risku; aicina Komisiju veicināt mācību organizēšanu, kas ļautu līdz minimumam samazināt parādību negatīvās sekas tad, kad tās patiešām notiek;

| 25. | uzstājīgi prasa Komisijai atbilstīgi Eiropas apmācības un profesionālās paraugprakses apmaiņas programmām, atbalstīt īpašu programmu, kas domāta tiem profesionāļiem un speciālistiem, kuru uzdevums ir dzēst ugunsgrēkus, lai tie varētu arī uzņemties novēršanas, saglabāšanas, uzlabošanas un atjaunošanas darbus kalnos, lai veicinātu darba stabilitāti un drošību; uzstājīgi prasa Komisijai arī paredzēt iespēju piedāvāt Eiropas novērtēšanas un akreditēšanas sistēmu gan attiecībā uz iekārtām, gan personāla kvalifikāciju un apmācību; |
| --- | --- |

25.

uzstājīgi prasa Komisijai atbilstīgi Eiropas apmācības un profesionālās paraugprakses apmaiņas programmām, atbalstīt īpašu programmu, kas domāta tiem profesionāļiem un speciālistiem, kuru uzdevums ir dzēst ugunsgrēkus, lai tie varētu arī uzņemties novēršanas, saglabāšanas, uzlabošanas un atjaunošanas darbus kalnos, lai veicinātu darba stabilitāti un drošību; uzstājīgi prasa Komisijai arī paredzēt iespēju piedāvāt Eiropas novērtēšanas un akreditēšanas sistēmu gan attiecībā uz iekārtām, gan personāla kvalifikāciju un apmācību;

| 26. | prasa Komisijai izpētīt un piedāvāt Parlamentam un Padomei piespiedu līdzekļu shēmu, lai sodītu nevērību un tīšu ugunsgrēku izraisošu darbību (tiesu un policijas pasākumi, ar ekoloģiju saistīta likumpārkāpuma kvalificēšana); |
| --- | --- |

26.

prasa Komisijai izpētīt un piedāvāt Parlamentam un Padomei piespiedu līdzekļu shēmu, lai sodītu nevērību un tīšu ugunsgrēku izraisošu darbību (tiesu un policijas pasākumi, ar ekoloģiju saistīta likumpārkāpuma kvalificēšana);

| 27. | izsaka nožēlu, ka programmā “Forest Focus”paredzētie ugunsgrēku novēršanas pasākumi nav iekļauti nākamā instrumenta Life + prioritāšu sarakstā; prasa Komisijai un Padomei iekļaut šos pasākumus nākamajā instrumentā un piešķirt tam atbilstošu finansējumu; |
| --- | --- |

27.

izsaka nožēlu, ka programmā “Forest Focus”paredzētie ugunsgrēku novēršanas pasākumi nav iekļauti nākamā instrumenta Life + prioritāšu sarakstā; prasa Komisijai un Padomei iekļaut šos pasākumus nākamajā instrumentā un piešķirt tam atbilstošu finansējumu;

| 28. | atgādina, ka pēdējo gadu laikā daudzās teritorijās meži ir nopietni izpostīti un prasa Komisijai izveidot mehānismus, kuru mērķis ir nodrošināt apmežošanu, izmantojot vietējās sugas tā, lai ekosistēmas atjaunošanas un jaunu katastrofu novēršanas mērķi tiktu uzskatīti par vispārējas nozīmes, nevis privātiem mērķiem, kas ļautu vienlaicīgi arī samazināt katastrofu ietekmi uz klimata izmaiņām; |
| --- | --- |

28.

atgādina, ka pēdējo gadu laikā daudzās teritorijās meži ir nopietni izpostīti un prasa Komisijai izveidot mehānismus, kuru mērķis ir nodrošināt apmežošanu, izmantojot vietējās sugas tā, lai ekosistēmas atjaunošanas un jaunu katastrofu novēršanas mērķi tiktu uzskatīti par vispārējas nozīmes, nevis privātiem mērķiem, kas ļautu vienlaicīgi arī samazināt katastrofu ietekmi uz klimata izmaiņām;

| 29. | pieņem zināšanai lēmuma priekšlikumu, ar ko izveido Kopienas Civilās aizsardzības mehānismu (KOM(2006)0029),īpaši Monitoringa un informācijas centra (MIC) nostiprināšanu un iespējamo Kopienas finansējumu attiecībā uz transporta izdevumiem; aicina Padomi pieņemt šo lēmumu pēc iespējas drīz, kā arī paredzēt minētā instrumenta nostiprināšanu, īpaši darbības uz vietas, pēc iespējas labāk izmantojot trūcīgos vietējos resursus; |
| --- | --- |

29.

pieņem zināšanai lēmuma priekšlikumu, ar ko izveido Kopienas Civilās aizsardzības mehānismu (KOM(2006)0029),īpaši Monitoringa un informācijas centra (MIC) nostiprināšanu un iespējamo Kopienas finansējumu attiecībā uz transporta izdevumiem; aicina Padomi pieņemt šo lēmumu pēc iespējas drīz, kā arī paredzēt minētā instrumenta nostiprināšanu, īpaši darbības uz vietas, pēc iespējas labāk izmantojot trūcīgos vietējos resursus;

| 30. | aicina dalībvalstis un Komisiju kopīgi darboties, lai vērā ņemami uzlabotu saskaņošanu un informācijas nodošanu par pieejamajiem resursiem katastrofu gadījumā, šai nolūkā izstrādājot saskaņotas procedūras, īpaši, lai nodrošinātu ārkārtējus pasākumus, kas nepieciešami tūlītējai zemes un gaisa aprīkojuma mobilizācijai cīņai ar meža ugunsgrēkiem ierobežotā laikposmā; |
| --- | --- |

30.

aicina dalībvalstis un Komisiju kopīgi darboties, lai vērā ņemami uzlabotu saskaņošanu un informācijas nodošanu par pieejamajiem resursiem katastrofu gadījumā, šai nolūkā izstrādājot saskaņotas procedūras, īpaši, lai nodrošinātu ārkārtējus pasākumus, kas nepieciešami tūlītējai zemes un gaisa aprīkojuma mobilizācijai cīņai ar meža ugunsgrēkiem ierobežotā laikposmā;

| 31. | atgādina, ka 2003. gada 4. septembra rezolūcijā par īpaši karstās vasaras sekām (12) tas labvēlīgi izteicās par Eiropas Civilās aizsardzības spēku izveidošanu (svītrojums); aicina Komisiju, tiecoties uz šī mērķa sasniegšanu, pilnībā ievērot subsidiaritātes principu; uzskata, ka šim Eiropas mehānismam būtu jābūt trauksmes gatavībā visu vasaru, kad Eiropu un it īpaši Vidusjūras valstis nemitīgi apdraud ugunsgrēki, ka visas dalībvalstis varētu atbalstīt šo Eiropas mehānismu, piegādājot aprīkojumu, līdzekļus un personālu; |
| --- | --- |

31.

atgādina, ka 2003. gada 4. septembra rezolūcijā par īpaši karstās vasaras sekām (12) tas labvēlīgi izteicās par Eiropas Civilās aizsardzības spēku izveidošanu (svītrojums); aicina Komisiju, tiecoties uz šī mērķa sasniegšanu, pilnībā ievērot subsidiaritātes principu; uzskata, ka šim Eiropas mehānismam būtu jābūt trauksmes gatavībā visu vasaru, kad Eiropu un it īpaši Vidusjūras valstis nemitīgi apdraud ugunsgrēki, ka visas dalībvalstis varētu atbalstīt šo Eiropas mehānismu, piegādājot aprīkojumu, līdzekļus un personālu;

| 32. | aicina dalībvalstis un vietējās un reģionālās pašvaldības atcelt administratīvos un ģeogrāfiskos šķēršļus, ar kuriem saskaras civilā aizsardzība un mudināt glābšanas komandas (ugunsdzēsējus, neatliekamo medicīnisko palīdzību, policiju, glābšanas komandas kalnos, jūrā un raktuvēs) uz lielāku elastību un mobilitāti, lai varētu darboties kaimiņu reģionos; |
| --- | --- |

32.

aicina dalībvalstis un vietējās un reģionālās pašvaldības atcelt administratīvos un ģeogrāfiskos šķēršļus, ar kuriem saskaras civilā aizsardzība un mudināt glābšanas komandas (ugunsdzēsējus, neatliekamo medicīnisko palīdzību, policiju, glābšanas komandas kalnos, jūrā un raktuvēs) uz lielāku elastību un mobilitāti, lai varētu darboties kaimiņu reģionos;

| 33. | uzsver ESSF kā galvenā instrumenta nozīmi, kas ļaus Eiropas Savienībai ātri reaģēt lielu katastrofu gadījumos, piemēram, plūdu, ugunsgrēku un sausuma gadījumos, kā arī ciklonu, zemestrīču, vulkānu izvirdumu vai cunami gadījumos; neatlaidīgi prasa Komisijai un Padomei no jauna izskatīt Parlamenta izvirzīto pārskatīšanas priekšlikumu, īpaši attiecībā un sevišķo uzmanību, kas jāpievērš visiem dabas katastrofu upuriem un viņu tiešajiem radiniekiem ; |
| --- | --- |

33.

uzsver ESSF kā galvenā instrumenta nozīmi, kas ļaus Eiropas Savienībai ātri reaģēt lielu katastrofu gadījumos, piemēram, plūdu, ugunsgrēku un sausuma gadījumos, kā arī ciklonu, zemestrīču, vulkānu izvirdumu vai cunami gadījumos; neatlaidīgi prasa Komisijai un Padomei no jauna izskatīt Parlamenta izvirzīto pārskatīšanas priekšlikumu, īpaši attiecībā un sevišķo uzmanību, kas jāpievērš visiem dabas katastrofu upuriem un viņu tiešajiem radiniekiem ;

| 34. | mudina Padomi pielāgot Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, īpašu uzmanību pievēršot termiņiem un atbilstošajām darbībām, lai tas varētu rīkoties dalībvalstīs notiekošo specifisko dabas katastrofu gadījumā, piemēram, ugunsgrēku, sausumu un plūdu gadījumā; |
| --- | --- |

34.

mudina Padomi pielāgot Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, īpašu uzmanību pievēršot termiņiem un atbilstošajām darbībām, lai tas varētu rīkoties dalībvalstīs notiekošo specifisko dabas katastrofu gadījumā, piemēram, ugunsgrēku, sausumu un plūdu gadījumā;

| 35. | uzskata, ESSF līdzdalībai jābūt iespējamai, pat ja katastrofas, kaut nopietnas, nesasniedz prasīto minimālo līmeni, ka īpašos apstākļos palīdzība jāsniedz, ja konkrētā reģiona lielākā iedzīvotāju daļa ir tādas katastrofas upuris, kurai ir nopietnas un ilgstošas sekas saistībā ar dzīves apstākļiem; |
| --- | --- |

35.

uzskata, ESSF līdzdalībai jābūt iespējamai, pat ja katastrofas, kaut nopietnas, nesasniedz prasīto minimālo līmeni, ka īpašos apstākļos palīdzība jāsniedz, ja konkrētā reģiona lielākā iedzīvotāju daļa ir tādas katastrofas upuris, kurai ir nopietnas un ilgstošas sekas saistībā ar dzīves apstākļiem;

| 36. | tomēr norāda uz nepieciešamību izmantot citus instrumentus, piemēram, valsts palīdzību, kas domāta reģioniem vai Eiropas Investīciju bankas aizdevumus, lai, ja vien tas izrādās nepieciešams, varētu novērst iespējamās dabas katastrofas un kompensēt to izraisītās sekas; |
| --- | --- |

36.

tomēr norāda uz nepieciešamību izmantot citus instrumentus, piemēram, valsts palīdzību, kas domāta reģioniem vai Eiropas Investīciju bankas aizdevumus, lai, ja vien tas izrādās nepieciešams, varētu novērst iespējamās dabas katastrofas un kompensēt to izraisītās sekas;

| 37. | prasa izpētīt lauksaimniecības katastrofu fonda izveidi, kas kompensētu to lauksaimnieku neiegūto peļņu, kuri ir dabas katastrofu upuri un kuri zaudējuši ražošanas līdzekļus; |
| --- | --- |

37.

prasa izpētīt lauksaimniecības katastrofu fonda izveidi, kas kompensētu to lauksaimnieku neiegūto peļņu, kuri ir dabas katastrofu upuri un kuri zaudējuši ražošanas līdzekļus;

| 38. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, 2005. gada dabas katastrofu skarto teritoriju dalībvalstu valdībām un parlamentiem, un šo teritoriju reģionālajām un vietējām varas iestādēm, kā arī Reģionu komitejai. |
| --- | --- |

38.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, 2005. gada dabas katastrofu skarto teritoriju dalībvalstu valdībām un parlamentiem, un šo teritoriju reģionālajām un vietējām varas iestādēm, kā arī Reģionu komitejai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0433.

(2)  http://ies.jrc.cec.eu.int/Scientific_Reports.271.0.html.

(3)  OV L 324, 11.12. 2003, 1. lpp.

(4)  OV L 277, 21.10.2005, 1. lpp.

(5)  OV L 161, 26.6.1999, 1. lpp.

(6)  OV L 130, 25.5.1994, 1. lpp.

(7)  OV L 161, 26.6.1999, 57. lpp.

(8)  OV L 161, 26.6.1999, 62. lpp.

(9)  OV L 213, 13.8.1999, 5. lpp.

(10)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0334.

(11)  OV L 160, 26.6.1999, 80. lpp.

(12)  OV C 76 E, 25.3.2004., 382. lpp.

P6_TA(2006)0224

Dabas katastrofas — vides aspekti

Eiropas Parlamenta rezolūcija par dabas katastrofām (ugunsgrēki, sausums un plūdi) — vides aspekti (2005/2192(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tā 2002. gada 5. septembra rezolūciju par postošajiem plūdiem Centrāleiropā (1), 2005. gada 14. aprīļa rezolūciju par sausumu Portugālē (2), 2005. gada 12. maija rezolūciju par sausumu Spānijā (3) un 2005. gada 8. septembra rezolūciju par dabas katastrofām (ugunsgrēki un plūdi), kas notika šajā vasarā Eiropā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2002. gada 5. septembra rezolūciju par postošajiem plūdiem Centrāleiropā (1), 2005. gada 14. aprīļa rezolūciju par sausumu Portugālē (2), 2005. gada 12. maija rezolūciju par sausumu Spānijā (3) un 2005. gada 8. septembra rezolūciju par dabas katastrofām (ugunsgrēki un plūdi), kas notika šajā vasarā Eiropā (4),

| — | ņemot vērā ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām 1997. gada 11. decembra Kioto protokolu (VKKPKP), kuru Eiropas Kopiena ratificēja 2002. gada 25. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām 1997. gada 11. decembra Kioto protokolu (VKKPKP), kuru Eiropas Kopiena ratificēja 2002. gada 25. aprīlī,

| — | ņemot vērā tā 2005. gada 16. novembra rezolūciju “Stratēģija cīņai ar klimata pārmaiņām pasaulē” (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2005. gada 16. novembra rezolūciju “Stratēģija cīņai ar klimata pārmaiņām pasaulē” (5),

| — | ņemot vērā tā 2006. gada 18. janvāra rezolūciju par klimata pārmaiņām (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2006. gada 18. janvāra rezolūciju par klimata pārmaiņām (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regulu (EK) Nr. 2152/2003 par mežu un vides mijiedarbības uzraudzību Kopienā (Forest Focus) (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regulu (EK) Nr. 2152/2003 par mežu un vides mijiedarbības uzraudzību Kopienā (Forest Focus) (7),

| — | ņemot vērā tā 2006. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības mežu stratēģijas īstenošanu (8) un Komisijas paziņojumu par Eiropas Savienības mežu stratēģiju (KOM(1998)0649), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2006. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības mežu stratēģijas īstenošanu (8) un Komisijas paziņojumu par Eiropas Savienības mežu stratēģiju (KOM(1998)0649),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar kuru izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (9) (ESSF), un kura pašlaik tiek pārskatīta, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar kuru izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (9) (ESSF), un kura pašlaik tiek pārskatīta,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par kosmosa programmu “Vides un drošības globālais monitorings (VDGM) ”(KOM(2004)0065), par ES reaģēšanas spējas stiprināšanu katastrofu un krīžu gadījumos trešās valstīs (KOM(2005)0153) un par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību (KOM(2006)0015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par kosmosa programmu “Vides un drošības globālais monitorings (VDGM) ”(KOM(2004)0065), par ES reaģēšanas spējas stiprināšanu katastrofu un krīžu gadījumos trešās valstīs (KOM(2005)0153) un par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību (KOM(2006)0015),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai ar ko izveido Ātras reaģēšanas un sagatavotības instrumentu lielām ārkārtējām situācijām (KOM(2005)0113), un priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko izveido Kopienas civilās aizsardzības mehānismu (KOM(2006)0029) un kas ir pārstrādāts Padomes 2001. gada 23. oktobra Lēmums 2001/792/EK, Euratom, ar kuru izveido Kopienas mehānismu pastiprinātas sadarbības veicināšanai civilās aizsardzības palīdzības intervenču jomā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai ar ko izveido Ātras reaģēšanas un sagatavotības instrumentu lielām ārkārtējām situācijām (KOM(2005)0113), un priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko izveido Kopienas civilās aizsardzības mehānismu (KOM(2006)0029) un kas ir pārstrādāts Padomes 2001. gada 23. oktobra Lēmums 2001/792/EK, Euratom, ar kuru izveido Kopienas mehānismu pastiprinātas sadarbības veicināšanai civilās aizsardzības palīdzības intervenču jomā (10),

| — | ņemot vērā pētniecības projektu par plūdu risku pārvaldību saistībā ar Komisijas Sesto pamatprogrammu pētniecības un tehnoloģijas attīstības jomā (2002-2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētniecības projektu par plūdu risku pārvaldību saistībā ar Komisijas Sesto pamatprogrammu pētniecības un tehnoloģijas attīstības jomā (2002-2006),

| — | ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentārās asamblejas civilās aizsardzības un dabas un ekoloģisko katastrofu novēršanas darba grupas 2006. gada 26. marta rezolūciju un pielikumu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentārās asamblejas civilās aizsardzības un dabas un ekoloģisko katastrofu novēršanas darba grupas 2006. gada 26. marta rezolūciju un pielikumu (11),

| — | ņemot vērā Starptautiskā ilgtspējīgas attīstības institūta zinātnisko pārskatu un Komisijas kopīgā pētniecības centra pētījumu par klimata pārmaiņām un Eiropas ūdens dimensiju (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskā ilgtspējīgas attīstības institūta zinātnisko pārskatu un Komisijas kopīgā pētniecības centra pētījumu par klimata pārmaiņām un Eiropas ūdens dimensiju (12),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A6-0149/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A6-0149/2006),

| A. | tā kā klimata pārmaiņas izraisa un pastiprina spēcīgas laika apstākļu radītas katastrofas un dabas katastrofas (plūdus, ārkārtīgu sausumu un ugunsgrēkus), kas uzbrūk aizvien biežāk, strauji sekojot cita citai visā pasaulē, un atstāj aiz sevis vissmagākās sekas — zaudētas dzīvības, izpostītu vidi un ekonomiskās aktivitātes samazināšanos; |
| --- | --- |

A.

tā kā klimata pārmaiņas izraisa un pastiprina spēcīgas laika apstākļu radītas katastrofas un dabas katastrofas (plūdus, ārkārtīgu sausumu un ugunsgrēkus), kas uzbrūk aizvien biežāk, strauji sekojot cita citai visā pasaulē, un atstāj aiz sevis vissmagākās sekas — zaudētas dzīvības, izpostītu vidi un ekonomiskās aktivitātes samazināšanos;

| B. | tā kā pēdējā ANO konferencē par klimata pārmaiņām, kas notika 2005. gada decembrī Kanādas pilsētā Monreālā, tika panākts nozīmīgs progress pasaules līmenī jautājumos par veidiem, kā cīnīties pret klimata pārmaiņām, par Kioto protokola ievērošanu un īstenošanu, kā arī demonstrēta prognoze par saistību otro periodu pēc 2012. gada; |
| --- | --- |

B.

tā kā pēdējā ANO konferencē par klimata pārmaiņām, kas notika 2005. gada decembrī Kanādas pilsētā Monreālā, tika panākts nozīmīgs progress pasaules līmenī jautājumos par veidiem, kā cīnīties pret klimata pārmaiņām, par Kioto protokola ievērošanu un īstenošanu, kā arī demonstrēta prognoze par saistību otro periodu pēc 2012. gada;

| C. | ņemot vērā to, ka mežiem un lauksaimniecībai ir izšķiroša nozīme vides saglabāšanā, jo tie uztur līdzsvaru gan oglekļa, gan hidroloģiskajos ciklos, un vienkārši nav iespējams pārvērtēt to, cik ļoti no mežiem ir atkarīga globālās sasilšanas palēnināšanās, aizsardzība pret eroziju, lietusgāžu ietekmes novēršana un siltumnīcefekta palēnināšana; |
| --- | --- |

C.

ņemot vērā to, ka mežiem un lauksaimniecībai ir izšķiroša nozīme vides saglabāšanā, jo tie uztur līdzsvaru gan oglekļa, gan hidroloģiskajos ciklos, un vienkārši nav iespējams pārvērtēt to, cik ļoti no mežiem ir atkarīga globālās sasilšanas palēnināšanās, aizsardzība pret eroziju, lietusgāžu ietekmes novēršana un siltumnīcefekta palēnināšana;

| D. | tā kā ārkārtīgs sausums un mežu ugunsgrēki Dienvideiropā kļūst aizvien biežāki un apjomīgāki un, lai arī tos saasina klimata pārmaiņas, tos zināmā mērā nevar paredzēt vai no tiem izvairīties, tāpēc ir nepieciešams arī turpmāk izvērst atbilstīgus zinātniskus pētījumus un tiem ir jāpiešķir vairāk līdzekļu, lai uzlabot riska novērtējuma mehānismus, profilakses sistēmas un līdzekļus cīņā pret šo parādību; |
| --- | --- |

D.

tā kā ārkārtīgs sausums un mežu ugunsgrēki Dienvideiropā kļūst aizvien biežāki un apjomīgāki un, lai arī tos saasina klimata pārmaiņas, tos zināmā mērā nevar paredzēt vai no tiem izvairīties, tāpēc ir nepieciešams arī turpmāk izvērst atbilstīgus zinātniskus pētījumus un tiem ir jāpiešķir vairāk līdzekļu, lai uzlabot riska novērtējuma mehānismus, profilakses sistēmas un līdzekļus cīņā pret šo parādību;

| E. | tā kā Forest Focus programmas mērķis ir veicināt informācijas apmaiņu par mežiem Kopienā, lai tādējādi veicinātu to saglabāšanu un aizsardzību; tā kā šī programma aptver vairākas integrētas programmas mežu aizsardzībai no ugunsgrēkiem un cīņai ar pārtuksnešošanos; |
| --- | --- |

E.

tā kā Forest Focus programmas mērķis ir veicināt informācijas apmaiņu par mežiem Kopienā, lai tādējādi veicinātu to saglabāšanu un aizsardzību; tā kā šī programma aptver vairākas integrētas programmas mežu aizsardzībai no ugunsgrēkiem un cīņai ar pārtuksnešošanos;

| F. | tā kā Solidaritātes fonda Regulā (EK) Nr. 2012/2002 ir paredzēti tādi priekšnoteikumi, kuru dēļ ir sarežģīti izmantot ESSF katastrofu gadījumos; tā kā tas attiecas ne tikai uz attaisnoto izdevumu apjomu un veidu, bet arī uz termiņu un procedūru neelastību; |
| --- | --- |

F.

tā kā Solidaritātes fonda Regulā (EK) Nr. 2012/2002 ir paredzēti tādi priekšnoteikumi, kuru dēļ ir sarežģīti izmantot ESSF katastrofu gadījumos; tā kā tas attiecas ne tikai uz attaisnoto izdevumu apjomu un veidu, bet arī uz termiņu un procedūru neelastību;

| G. | tā kā dabas katastrofu dēļ uzliesmo erozijas, sasāļošanās un pārtuksnešošanās problēmas, tiek izpostītas ekosistēmas un samazināta bioloģiskā daudzveidība, tās ietekmē ilgtspējīgu attīstību un apdraud sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

G.

tā kā dabas katastrofu dēļ uzliesmo erozijas, sasāļošanās un pārtuksnešošanās problēmas, tiek izpostītas ekosistēmas un samazināta bioloģiskā daudzveidība, tās ietekmē ilgtspējīgu attīstību un apdraud sociālo kohēziju;

| H. | tā kā dabas katastrofu dēļ var tikt pārvietotas vai iet bojā savvaļas un mājdzīvnieku populācijas, radot ciešanas gan vietējām kopienām, gan dzīvniekiem, kas no tām atkarīgi; tā kā pastāv tikai nedaudzi reaģēšanas mehānismi, |
| --- | --- |

H.

tā kā dabas katastrofu dēļ var tikt pārvietotas vai iet bojā savvaļas un mājdzīvnieku populācijas, radot ciešanas gan vietējām kopienām, gan dzīvniekiem, kas no tām atkarīgi; tā kā pastāv tikai nedaudzi reaģēšanas mehānismi,

| I. | tā kā ANO Starptautiskā stratēģija katastrofu mazināšanai apliecina, ka labāka pilsētu plānošana apdraudētajās teritorijās, kā arī ekosistēmu saglabāšana var mazināt dabas katastrofu ietekmi; |
| --- | --- |

I.

tā kā ANO Starptautiskā stratēģija katastrofu mazināšanai apliecina, ka labāka pilsētu plānošana apdraudētajās teritorijās, kā arī ekosistēmu saglabāšana var mazināt dabas katastrofu ietekmi;

| J. | tā kā Komisija ir parakstījusi ANO Konvenciju cīņai ar pārtuksnešošanos — fenomenu, kura izplatīšanās ir pieminēta ANO Tūkstošgades deklarācijā, un tā kā 2006. gads ir pasludināts par Starptautisko tuksnešu un pārtuksnešošanās gadu, |
| --- | --- |

J.

tā kā Komisija ir parakstījusi ANO Konvenciju cīņai ar pārtuksnešošanos — fenomenu, kura izplatīšanās ir pieminēta ANO Tūkstošgades deklarācijā, un tā kā 2006. gads ir pasludināts par Starptautisko tuksnešu un pārtuksnešošanās gadu,

| K. | tā kā ir pierādījies, ka pašreizējie pasākumi Eiropas Savienībā nav pietiekami vai piemēroti, lai nodrošinātu efektīvu reaģēšanu uz dabas katastrofām, un tā kā lielais skaits visdažādāko mehānismu un risinājumu gan valstu, gan reģionālā līmenī, kā arī koordinācijas trūkums starp tiem, nenāk par labu darbības efektivitātei; |
| --- | --- |

K.

tā kā ir pierādījies, ka pašreizējie pasākumi Eiropas Savienībā nav pietiekami vai piemēroti, lai nodrošinātu efektīvu reaģēšanu uz dabas katastrofām, un tā kā lielais skaits visdažādāko mehānismu un risinājumu gan valstu, gan reģionālā līmenī, kā arī koordinācijas trūkums starp tiem, nenāk par labu darbības efektivitātei;

| L. | tā kā aizsargpasākumi un pasākumi komandu sagatavošanai un apmācībai ir nozīmīgi ugunsgrēku likvidēšanā, tāpat kā materiālo un cilvēkresursu koordinēšana ugunsdzēsības jomā; |
| --- | --- |

L.

tā kā aizsargpasākumi un pasākumi komandu sagatavošanai un apmācībai ir nozīmīgi ugunsgrēku likvidēšanā, tāpat kā materiālo un cilvēkresursu koordinēšana ugunsdzēsības jomā;

| M. | tā kā plūdu skaits un apjomi Eiropā, tostarp arī Centrālajā un Austrumeiropā, ir būtiski pieauguši; tā kā jācenšas uzlabot prognozēšanu un profilaksi, tostarp atjaunojot polderus un piekrastes mitrzemes, un jāuzlabo civiliedzīvotāju brīdināšanas sistēmas par plūdu tuvošanos, kā arī jānodrošina viņu evakuācija, |
| --- | --- |

M.

tā kā plūdu skaits un apjomi Eiropā, tostarp arī Centrālajā un Austrumeiropā, ir būtiski pieauguši; tā kā jācenšas uzlabot prognozēšanu un profilaksi, tostarp atjaunojot polderus un piekrastes mitrzemes, un jāuzlabo civiliedzīvotāju brīdināšanas sistēmas par plūdu tuvošanos, kā arī jānodrošina viņu evakuācija,

| 1. | atzinīgi vērtē pieaugošo sabiedrības informētību un atbalstu ar vidi saistītiem pasākumiem, īpaši attiecībā uz smagām dabas katastrofām; iesaka Eiropas Savienībā veikt pasākumus, kas nodrošina ilgtspējīgāku, racionālu un efektīvu ūdens patēriņu, jo īpaši teritorijās un reģionos, kas visvairāk cieš no sausuma, un lai šie pasākumi attiektos uz galvenajiem patērētājiem lauksaimniecībā, tūrismā, pilsētās un rūpniecībā; aizstāv principus “patērētājs maksā ”un “piesārņotājs maksā”, lai tādējādi nodrošinātu racionālāku ūdens patēriņu un labāku notekūdeņu monitoringu un pārbaudes; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē pieaugošo sabiedrības informētību un atbalstu ar vidi saistītiem pasākumiem, īpaši attiecībā uz smagām dabas katastrofām; iesaka Eiropas Savienībā veikt pasākumus, kas nodrošina ilgtspējīgāku, racionālu un efektīvu ūdens patēriņu, jo īpaši teritorijās un reģionos, kas visvairāk cieš no sausuma, un lai šie pasākumi attiektos uz galvenajiem patērētājiem lauksaimniecībā, tūrismā, pilsētās un rūpniecībā; aizstāv principus “patērētājs maksā ”un “piesārņotājs maksā”, lai tādējādi nodrošinātu racionālāku ūdens patēriņu un labāku notekūdeņu monitoringu un pārbaudes;

| 2. | uzsver, cik nozīmīgi ir veicināt informētības kampaņas par profilaksi un labas prakses pārņemšanu, publicēt informāciju par to, kā jārīkojas katastrofu situācijās, piemēram, ugunsgrēkos un plūdos; šie pasākumi jāfinansē no Eiropas Sociālā fonda vai saistībā ar īpašām programmām, kā, piemēram, Forest Focus; atzīmē, ka sabiedrības apmācības darbībās īpaša uzmanība jāvelta jaunu cilvēku apmācībai, sākot jau no skolas vecuma; |
| --- | --- |

2.

uzsver, cik nozīmīgi ir veicināt informētības kampaņas par profilaksi un labas prakses pārņemšanu, publicēt informāciju par to, kā jārīkojas katastrofu situācijās, piemēram, ugunsgrēkos un plūdos; šie pasākumi jāfinansē no Eiropas Sociālā fonda vai saistībā ar īpašām programmām, kā, piemēram, Forest Focus; atzīmē, ka sabiedrības apmācības darbībās īpaša uzmanība jāvelta jaunu cilvēku apmācībai, sākot jau no skolas vecuma;

| 3. | mudina dalībvalstis vairāk sadarboties civilās aizsardzības jomā Eiropas Savienības līmenī, lai nodrošinātu papildresursu pieejamību ātrai reaģēšanai cīņā ar ārkārtas situācijām; |
| --- | --- |

3.

mudina dalībvalstis vairāk sadarboties civilās aizsardzības jomā Eiropas Savienības līmenī, lai nodrošinātu papildresursu pieejamību ātrai reaģēšanai cīņā ar ārkārtas situācijām;

| 4. | aicina Komisiju izdevumos, kam pienākas Kopienas finansējums, ietvert ugunsdzēšanas infrastruktūras būvniecību un tehniskā aprīkojuma iegādi, tostarp arī aprīkojumu, lai ar ugunsgrēkiem cīnītos no gaisa; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju izdevumos, kam pienākas Kopienas finansējums, ietvert ugunsdzēšanas infrastruktūras būvniecību un tehniskā aprīkojuma iegādi, tostarp arī aprīkojumu, lai ar ugunsgrēkiem cīnītos no gaisa;

| 5. | atzinīgi vērtē Komisijas rīcības plānu meža likumdošanas aktu īstenošanai, pārvaldībai un tirdzniecībai (FLEGT) cīņai ar nelegālo mežu izciršanu un jauno finanšu instrumentu vides jomā (Life+ programma), kas ir ārkārtīgi nozīmīgi Eiropas mežu aizsardzībā un jebkādu bojājumu, arī ugunsgrēku, novēršanā; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē Komisijas rīcības plānu meža likumdošanas aktu īstenošanai, pārvaldībai un tirdzniecībai (FLEGT) cīņai ar nelegālo mežu izciršanu un jauno finanšu instrumentu vides jomā (Life+ programma), kas ir ārkārtīgi nozīmīgi Eiropas mežu aizsardzībā un jebkādu bojājumu, arī ugunsgrēku, novēršanā;

| 6. | mudina dalībvalstis vairāk domāt par mežu nozīmi Eiropas Savienībā kā daļu no sistemātisku teritorijas pārvaldības pasākumu kopuma, tostarp plūdu drošības pasākumiem, kas vērsti uz efektīvākiem ūdens uzkrāšanas veidiem un ģeoloģiskiem drošības pasākumiem, nostiprinot nogāzes un veicot apmežošanu, kur vien tas iespējams; iesaka uzsākt publiskas debates par mežu nozīmi vidē, to sociālo un ekonomisko nozīmi, un ar šo debašu palīdzību veicināt izpratni par Eiropas mežu dažādību un jo īpaši par Vidusjūras apkārtnes mežu savdabību; uzskata, ka nepieciešams labāk izmantot struktūrfondus un Kohēzijas fondu strukturāliem pasākumiem sausuma novēršanai, kas ir galvenais dabas katastrofas pastiprinošais apstāklis; uzskata arī, ka jānodrošina stimuli mežu saglabāšanai un pārvaldībai lauku teritorijās, lai tās izmantotu daudzveidīgi (mežsaimniecība, ganības, laukaugi, apūdeņošana utt.); uzstāj, ka monokultūras jāaudzē tikai īpašās norobežotās teritorijās, kas ir ļoti piemērotas attiecīgajām sugām un ar to saistītajiem ekonomiskās darbības veidiem, un ir nepieciešams, lai šādas sistēmas pārvaldītu ar izpratni un īpašniekiem un ražotājiem jāuzņemas skrupuloza atbildība par savu darbību; |
| --- | --- |

6.

mudina dalībvalstis vairāk domāt par mežu nozīmi Eiropas Savienībā kā daļu no sistemātisku teritorijas pārvaldības pasākumu kopuma, tostarp plūdu drošības pasākumiem, kas vērsti uz efektīvākiem ūdens uzkrāšanas veidiem un ģeoloģiskiem drošības pasākumiem, nostiprinot nogāzes un veicot apmežošanu, kur vien tas iespējams; iesaka uzsākt publiskas debates par mežu nozīmi vidē, to sociālo un ekonomisko nozīmi, un ar šo debašu palīdzību veicināt izpratni par Eiropas mežu dažādību un jo īpaši par Vidusjūras apkārtnes mežu savdabību; uzskata, ka nepieciešams labāk izmantot struktūrfondus un Kohēzijas fondu strukturāliem pasākumiem sausuma novēršanai, kas ir galvenais dabas katastrofas pastiprinošais apstāklis; uzskata arī, ka jānodrošina stimuli mežu saglabāšanai un pārvaldībai lauku teritorijās, lai tās izmantotu daudzveidīgi (mežsaimniecība, ganības, laukaugi, apūdeņošana utt.); uzstāj, ka monokultūras jāaudzē tikai īpašās norobežotās teritorijās, kas ir ļoti piemērotas attiecīgajām sugām un ar to saistītajiem ekonomiskās darbības veidiem, un ir nepieciešams, lai šādas sistēmas pārvaldītu ar izpratni un īpašniekiem un ražotājiem jāuzņemas skrupuloza atbildība par savu darbību;

| 7. | aicina Komisiju izvirzīt nopietnus, solidārus mērķus kopīgai likumdošanai, kas risinātu ar dabas katastrofām saistītos jautājumus un novērstu tās, jo īpaši pieņemot jauno ESSF regulu un direktīvu par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību, kā arī turpmāk, pārskatot Forest Focus programmu, palielināt finansējumu un padarīt elastīgākas reglamentējošās normas par pieteikšanos uz šo finansējumu; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju izvirzīt nopietnus, solidārus mērķus kopīgai likumdošanai, kas risinātu ar dabas katastrofām saistītos jautājumus un novērstu tās, jo īpaši pieņemot jauno ESSF regulu un direktīvu par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību, kā arī turpmāk, pārskatot Forest Focus programmu, palielināt finansējumu un padarīt elastīgākas reglamentējošās normas par pieteikšanos uz šo finansējumu;

| 8. | aicina atbalstīt skarto teritoriju apmežošanu, nebojājot to bioklimatu vai ekoloģiskās īpašības, un cer, ka lauku un pilsētu ainavu rehabilitācija tiks uzskatīta par īpaši nozīmīgu pasākumu, pienācīgi ņemot vērā specifiskas vietējās iezīmes; |
| --- | --- |

8.

aicina atbalstīt skarto teritoriju apmežošanu, nebojājot to bioklimatu vai ekoloģiskās īpašības, un cer, ka lauku un pilsētu ainavu rehabilitācija tiks uzskatīta par īpaši nozīmīgu pasākumu, pienācīgi ņemot vērā specifiskas vietējās iezīmes;

| 9. | uzsver nepieciešamību nodrošināt pietiekamu finansējumu Natura 2000 tīkla saglabāšanai; |
| --- | --- |

9.

uzsver nepieciešamību nodrošināt pietiekamu finansējumu Natura 2000 tīkla saglabāšanai;

| 10. | uzskata, ka plūdu, sausuma vai ugunsgrēku izpostītu Natura 2000 teritoriju atjaunošana jāfinansē no Kopienas Fondiem, ņemot vērā to, ka tās ir nozīmīgas Eiropas zaļās telpas daļas, kas nodrošina bioloģisko daudzveidību un sugu saglabāšanu; mudina dalībvalstis izveidot valsts mežu fondus katastrofu novēršanai mežos un mežu atjaunošanai; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka plūdu, sausuma vai ugunsgrēku izpostītu Natura 2000 teritoriju atjaunošana jāfinansē no Kopienas Fondiem, ņemot vērā to, ka tās ir nozīmīgas Eiropas zaļās telpas daļas, kas nodrošina bioloģisko daudzveidību un sugu saglabāšanu; mudina dalībvalstis izveidot valsts mežu fondus katastrofu novēršanai mežos un mežu atjaunošanai;

| 11. | aicina Komisiju nodrošināt, lai turpmāk, kad tiek apspriestas glābšanas operācijas un civilās aizsardzības instrumenti, ņemtu vērā arī mājdzīvniekus un savvaļas dzīvniekus; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju nodrošināt, lai turpmāk, kad tiek apspriestas glābšanas operācijas un civilās aizsardzības instrumenti, ņemtu vērā arī mājdzīvniekus un savvaļas dzīvniekus;

| 12. | aicina Komisiju iesniegt stratēģiju attiecībā uz sausumu, kas būtu pamatā Eiropas sausuma novēršanas un pārvaldības politikai; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju iesniegt stratēģiju attiecībā uz sausumu, kas būtu pamatā Eiropas sausuma novēršanas un pārvaldības politikai;

| 13. | aicina, lai ESSF atbalsta mehānismi attiektos uz nopietnu sausumu, jo sausums ir anomāla dabas parādība, kas attīstās lēni, un tā ilgums var būt dažāds ar smagu, paliekošu netiešu ietekmi uz dzīves apstākļiem un sociāli ekonomisko stabilitāti skartajos reģionos; iesaka, lai no ESSF joprojām varētu atbalstīt lokalizētas (reģionāla rakstura) krīzes situācijas un lai tiesības uz kompensācijām būtu gan valstij, gan privātpersonām; |
| --- | --- |

13.

aicina, lai ESSF atbalsta mehānismi attiektos uz nopietnu sausumu, jo sausums ir anomāla dabas parādība, kas attīstās lēni, un tā ilgums var būt dažāds ar smagu, paliekošu netiešu ietekmi uz dzīves apstākļiem un sociāli ekonomisko stabilitāti skartajos reģionos; iesaka, lai no ESSF joprojām varētu atbalstīt lokalizētas (reģionāla rakstura) krīzes situācijas un lai tiesības uz kompensācijām būtu gan valstij, gan privātpersonām;

| 14. | iesaka izveidot Eiropas sausuma, pārtuksnešošanās, plūdu un citu klimata pārmaiņu izraisīto dabas parādību novērošanas centru, lai iegūtu informāciju un nodrošinātu efektīvāku reaģēšanu; |
| --- | --- |

14.

iesaka izveidot Eiropas sausuma, pārtuksnešošanās, plūdu un citu klimata pārmaiņu izraisīto dabas parādību novērošanas centru, lai iegūtu informāciju un nodrošinātu efektīvāku reaģēšanu;

| 15. | iesaka īstenot aizsargpasākumus sausuma riska pārvaldības jomā, tostarp stratēģijas ietekmes mazināšanai un stratēģijas, kas būtu daļa no upju baseinu pārvaldības stratēģijām; |
| --- | --- |

15.

iesaka īstenot aizsargpasākumus sausuma riska pārvaldības jomā, tostarp stratēģijas ietekmes mazināšanai un stratēģijas, kas būtu daļa no upju baseinu pārvaldības stratēģijām;

| 16. | atzīst, ka ir nepieciešams izpētīt un attīstīt jaunus veidus ugunsgrēku novēršanai un dzēšanai, izmantojot satelītus un citas jaunākās tehnoloģijas; uzskata, ka ir būtiski ieviest jaunās informācijas tehnoloģijas (piemēram, ģeogrāfiskās informācijas sistēmu) ugunsgrēku un plūdu pārvaldībai; uzsver jaunu noteikšanas tehnoloģiju būtisko nozīmi dabas katastrofu novēršanā; |
| --- | --- |

16.

atzīst, ka ir nepieciešams izpētīt un attīstīt jaunus veidus ugunsgrēku novēršanai un dzēšanai, izmantojot satelītus un citas jaunākās tehnoloģijas; uzskata, ka ir būtiski ieviest jaunās informācijas tehnoloģijas (piemēram, ģeogrāfiskās informācijas sistēmu) ugunsgrēku un plūdu pārvaldībai; uzsver jaunu noteikšanas tehnoloģiju būtisko nozīmi dabas katastrofu novēršanā;

| 17. | iesaka pasākumus, lai aizsargātu mežu no ugunsgrēkiem, īpaši meža biomasas atliekvielu savākšanu un pārstrādi, aizliegumu mainīt zemes izmantošanas veidu pēc ugunsgrēka un bargākus sodus par kriminālpārkāpumiem pret vidi, jo īpaši par meža ugunsgrēku izraisīšanu; uzskata, ka biomasas atlikumu savākšana ir jāreglamentē, lai nepieļautu strauju pārtuksnešošanos, kas noplicina organisko vielu rezerves un degradē augsni, tādējādi padarot to neaizsargātu pret sausumu un plūdiem; |
| --- | --- |

17.

iesaka pasākumus, lai aizsargātu mežu no ugunsgrēkiem, īpaši meža biomasas atliekvielu savākšanu un pārstrādi, aizliegumu mainīt zemes izmantošanas veidu pēc ugunsgrēka un bargākus sodus par kriminālpārkāpumiem pret vidi, jo īpaši par meža ugunsgrēku izraisīšanu; uzskata, ka biomasas atlikumu savākšana ir jāreglamentē, lai nepieļautu strauju pārtuksnešošanos, kas noplicina organisko vielu rezerves un degradē augsni, tādējādi padarot to neaizsargātu pret sausumu un plūdiem;

| 18. | aicina Komisiju izstrādāt direktīvu par ugunsgrēku profilaksi un pārvaldību, kurā būtu paredzēta regulāra datu vākšana, karšu izstrāde un riskam pakļauto teritoriju identificēšana, uguns riska pārvaldības plānu sagatavošana, tas, ka dalībvalstis identificē atvēlētos resursus un pieejamo materiāli tehnisko nodrošinājumu, kā arī dažādu pārvaldes struktūru savstarpējā koordinācija, minimālās prasības komandu apmācībai un būtu noteikta atbildība par pārkāpumiem pret vidi un attiecīgie sodi; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju izstrādāt direktīvu par ugunsgrēku profilaksi un pārvaldību, kurā būtu paredzēta regulāra datu vākšana, karšu izstrāde un riskam pakļauto teritoriju identificēšana, uguns riska pārvaldības plānu sagatavošana, tas, ka dalībvalstis identificē atvēlētos resursus un pieejamo materiāli tehnisko nodrošinājumu, kā arī dažādu pārvaldes struktūru savstarpējā koordinācija, minimālās prasības komandu apmācībai un būtu noteikta atbildība par pārkāpumiem pret vidi un attiecīgie sodi;

| 19. | lūdz Komisiju ieteikt dalībvalstīm izstrādāt ugunsgrēku un plūdu riska kartes, ko finansēs no Kopienas līdzekļiem un ņems vērā, pārvaldot teritoriālo plānošanu, |
| --- | --- |

19.

lūdz Komisiju ieteikt dalībvalstīm izstrādāt ugunsgrēku un plūdu riska kartes, ko finansēs no Kopienas līdzekļiem un ņems vērā, pārvaldot teritoriālo plānošanu,

| 20. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

20.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 272 E, 13.11.2003., 471. lpp.

(2)  OV C 33 E, 9.2.2006., 599. lpp.

(3)  OV C 92 E, 20.4.2006., 414. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0334.

(5)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0433.

(6)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0019.

(7)  OV L 324, 11.12.2003., 1. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0068.

(9)  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

(10)  OV L 297, 15.11.2001., 7. lpp.

(11)  http://www.europarl.eu.int/intcoop/empa/committee_cult/wg_tsunami_res26mars_en.pdf.

(12)  http://ies.jrc.cec.eu.int/Scientific_Reports.271.0.html.

P6_TA(2006)0225

Līgums, ar kuru izveido Enerģētikas kopienu

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Kopienas līguma noslēgšanu, ar kuru izveido Enerģētikas kopienu

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes lēmumam par līgumu, ko noslēdz Eiropas Kopiena, lai izveidotu Enerģētikas kopienu (KOM(2005)0435), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes lēmumam par līgumu, ko noslēdz Eiropas Kopiena, lai izveidotu Enerģētikas kopienu (KOM(2005)0435),

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu par līgumu, ko noslēdz Eiropas Kopiena, lai izveidotu Enerģētikas kopienu (13886/1/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu par līgumu, ko noslēdz Eiropas Kopiena, lai izveidotu Enerģētikas kopienu (13886/1/2005),

| — | ņemot vērā juridisko pamatu, kas ir izvēlēts tā līguma noslēgšanai, ar kuru izveido Enerģētikas kopienu un kas praksē ierobežo Eiropas Parlamenta lomu, kas attiecas uz tā piekrišanu līguma noslēgšanai vai atteikšanos dot šo piekrišanu, kā arī nepieļauj Eiropas Parlamenta efektīvu līdzdalību lēmuma pieņemšanas procedūrā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā juridisko pamatu, kas ir izvēlēts tā līguma noslēgšanai, ar kuru izveido Enerģētikas kopienu un kas praksē ierobežo Eiropas Parlamenta lomu, kas attiecas uz tā piekrišanu līguma noslēgšanai vai atteikšanos dot šo piekrišanu, kā arī nepieļauj Eiropas Parlamenta efektīvu līdzdalību lēmuma pieņemšanas procedūrā,

| — | ņemot vērā tā 2006. gada 18. maija nostāju par Eiropas Kopienas līguma noslēgšanu, ar kuru izveido Enerģētikas kopienu (1), kurā tas ir devis savu piekrišanu līguma noslēgšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2006. gada 18. maija nostāju par Eiropas Kopienas līguma noslēgšanu, ar kuru izveido Enerģētikas kopienu (1), kurā tas ir devis savu piekrišanu līguma noslēgšanai,

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,

| 1. | atzīmē, ka Eiropas Kopiena, noslēdzot Enerģētikas kopienas līgumu (EKL), zināmā mērā rada precedentu iekšējā tirgus acquis communautaire paplašināšanai elektrības un gāzes apgādes nozarē attiecība uz deviņām EKL līgumslēdzējām pusēm; |
| --- | --- |

1.

atzīmē, ka Eiropas Kopiena, noslēdzot Enerģētikas kopienas līgumu (EKL), zināmā mērā rada precedentu iekšējā tirgus acquis communautaire paplašināšanai elektrības un gāzes apgādes nozarē attiecība uz deviņām EKL līgumslēdzējām pusēm;

| 2. | pieprasa, lai valstis, kas ir EKL līgumslēdzējas puses, uzņemas viennozīmīgas saistības respektēt un īstenot Eiropas Savienības Pamattiesību hartu |
| --- | --- |

2.

pieprasa, lai valstis, kas ir EKL līgumslēdzējas puses, uzņemas viennozīmīgas saistības respektēt un īstenot Eiropas Savienības Pamattiesību hartu

| 3. | turklāt atzīmē, ka no deviņām līgumslēdzējām pusēm trīs ir ES kandidātvalstis (Bulgārija, Rumānija un Horvātija), vien ir iesniegusi pieteikumu dalībai ES (Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika), četras ir iespējamās kandidātvalstis (Albānija, Bosnija un Hercegovina, Serbijas Republika un Melnkalnes Republika) un viena no tām ir izveidota ANO pagaidu pārvalde (Kosova); |
| --- | --- |

3.

turklāt atzīmē, ka no deviņām līgumslēdzējām pusēm trīs ir ES kandidātvalstis (Bulgārija, Rumānija un Horvātija), vien ir iesniegusi pieteikumu dalībai ES (Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika), četras ir iespējamās kandidātvalstis (Albānija, Bosnija un Hercegovina, Serbijas Republika un Melnkalnes Republika) un viena no tām ir izveidota ANO pagaidu pārvalde (Kosova);

| 4. | norāda, ka iekšējā tirgus gadījumā tika pieņemti papildu pasākumi, kas bija iecerēti kā iekšējā tirgus atbalsta instrumenti vai arī tika uzskatīti par nepieciešamiem, lai mazinātu ikvienu negatīvu ietekmi, un ka Enerģētikas kopienas līguma gadījumā Padomes lēmums šādus neparedz, un ka tas varētu izraisīt nopietnus konkurences izkropļojumus attiecībā uz iesaistītajiem ES dalībniekiem, graujot iekšējā tirgū piemērojamos standartus; tādējādi nodarbinātības un pārstrukturēšanas jautājumi, jautājumi, kas ietekmē sociālo jomu, darba apstākļu, līdztiesības, veselības un drošības, informēšanas un konsultēšanas un sociālā dialoga jautājumi tiks apskatīti atsevišķā Saprašanās memorandā, kura juridiskais statuss nav konkretizēts; prasa, lai saprašanās memorandu paraksta Komisija, Padome un attiecīgās valdības un lai to izstrādātu tā, ka tas kļūst par juridiski saistošu dokumentu; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka iekšējā tirgus gadījumā tika pieņemti papildu pasākumi, kas bija iecerēti kā iekšējā tirgus atbalsta instrumenti vai arī tika uzskatīti par nepieciešamiem, lai mazinātu ikvienu negatīvu ietekmi, un ka Enerģētikas kopienas līguma gadījumā Padomes lēmums šādus neparedz, un ka tas varētu izraisīt nopietnus konkurences izkropļojumus attiecībā uz iesaistītajiem ES dalībniekiem, graujot iekšējā tirgū piemērojamos standartus; tādējādi nodarbinātības un pārstrukturēšanas jautājumi, jautājumi, kas ietekmē sociālo jomu, darba apstākļu, līdztiesības, veselības un drošības, informēšanas un konsultēšanas un sociālā dialoga jautājumi tiks apskatīti atsevišķā Saprašanās memorandā, kura juridiskais statuss nav konkretizēts; prasa, lai saprašanās memorandu paraksta Komisija, Padome un attiecīgās valdības un lai to izstrādātu tā, ka tas kļūst par juridiski saistošu dokumentu;

| 5. | atbalsta sociālo partneru pārstāvju līdzdalību no EKL līgumslēdzējām valstīm, kas noslēdz Enerģētikas kopienas līgumu, Eiropas līmeņa sociālajā dialoga komitejās, kur tās pastāv; |
| --- | --- |

5.

atbalsta sociālo partneru pārstāvju līdzdalību no EKL līgumslēdzējām valstīm, kas noslēdz Enerģētikas kopienas līgumu, Eiropas līmeņa sociālajā dialoga komitejās, kur tās pastāv;

| 6. | prasa, lai Padome un Komisija precizē, kādi nosacījumi un programmas ir paredzēti enerģijas efektivitātes palielināšanai, pieprasījuma prioritāšu noteikšanai, lai nomainītu enerģētikas infrastruktūru un veicinātu atjaunojamos enerģijas veidus, kas ir nepieciešams, lai samazinātu plaši izplatīto enerģijas deficītu, atkarību no enerģijas/ogļūdeņraža importa un to kaitīgo ietekmi uz vidi, ko rada enerģijas ražošana, transportēšana un lietošana. Jo īpaši prasa, lai tiktu precizēts, cik efektīvi EKL valstis īsteno acquis, kas attiecas uz enerģijas efektivitāti, atmosfēru, šķidru un cietu piesārņojošu vielu emisiju un klimata pārmaiņām, kas ir ārkārtīgi svarīgi jautājumi, lai novērstu konkurenci ierobežojošas darbības attiecībā uz ES uzņēmējiem; |
| --- | --- |

6.

prasa, lai Padome un Komisija precizē, kādi nosacījumi un programmas ir paredzēti enerģijas efektivitātes palielināšanai, pieprasījuma prioritāšu noteikšanai, lai nomainītu enerģētikas infrastruktūru un veicinātu atjaunojamos enerģijas veidus, kas ir nepieciešams, lai samazinātu plaši izplatīto enerģijas deficītu, atkarību no enerģijas/ogļūdeņraža importa un to kaitīgo ietekmi uz vidi, ko rada enerģijas ražošana, transportēšana un lietošana. Jo īpaši prasa, lai tiktu precizēts, cik efektīvi EKL valstis īsteno acquis, kas attiecas uz enerģijas efektivitāti, atmosfēru, šķidru un cietu piesārņojošu vielu emisiju un klimata pārmaiņām, kas ir ārkārtīgi svarīgi jautājumi, lai novērstu konkurenci ierobežojošas darbības attiecībā uz ES uzņēmējiem;

| 7. | aicina ar piesardzību īstenot inženierkomunikāciju privatizēšanu un valsts monopolu aizstāšanu ar privātajiem, ja nav spēkā visi normatīvi un noteikumi, kas nodrošinātu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu, pamatotas cenas un demokrātisku kontroli; |
| --- | --- |

7.

aicina ar piesardzību īstenot inženierkomunikāciju privatizēšanu un valsts monopolu aizstāšanu ar privātajiem, ja nav spēkā visi normatīvi un noteikumi, kas nodrošinātu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu, pamatotas cenas un demokrātisku kontroli;

| 8. | aicina Komisiju iesniegt Parlamentam informācijai papildu dokumentus, kurus Komisija un Padome uzskata par neatņemamu iekšējo tirgu regulējošo dokumentu paketes daļu EKL noslēgšanas gadījumā, pirms Padomes vai Komisijas pieņemšanas; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju iesniegt Parlamentam informācijai papildu dokumentus, kurus Komisija un Padome uzskata par neatņemamu iekšējo tirgu regulējošo dokumentu paketes daļu EKL noslēgšanas gadījumā, pirms Padomes vai Komisijas pieņemšanas;

| 9. | ir nobažījies par Padomes izdarītajiem teksta grozījumiem Padomes lēmuma projektā par EKL, lai izveidotu Enerģētikas kopienu, kuru rezultātā obligātā apspriešanās ar Eiropas Parlamentu, kā tas bija paredzēts Komisijas priekšlikumā, ir pārveidota par “informēšanu”, kā tas ir minēts Padomes lēmuma projekta 4. panta 5. punktā; |
| --- | --- |

9.

ir nobažījies par Padomes izdarītajiem teksta grozījumiem Padomes lēmuma projektā par EKL, lai izveidotu Enerģētikas kopienu, kuru rezultātā obligātā apspriešanās ar Eiropas Parlamentu, kā tas bija paredzēts Komisijas priekšlikumā, ir pārveidota par “informēšanu”, kā tas ir minēts Padomes lēmuma projekta 4. panta 5. punktā;

| 10. | pieprasa, lai Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas pārstāvji kopā ar attiecīgo valstu parlamentu pārstāvjiem būtu informēti un ar tiem apspriestos par Komisijas un Ministru padomes lēmumiem attiecībā uz EKL un lai šiem pārstāvjiem būtu iespēja grozīt priekšlikumus. Parlaments, Komisija un Padome apspriežas, lai noteiktu attiecīgu procedūru. |
| --- | --- |

10.

pieprasa, lai Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas pārstāvji kopā ar attiecīgo valstu parlamentu pārstāvjiem būtu informēti un ar tiem apspriestos par Komisijas un Ministru padomes lēmumiem attiecībā uz EKL un lai šiem pārstāvjiem būtu iespēja grozīt priekšlikumus. Parlaments, Komisija un Padome apspriežas, lai noteiktu attiecīgu procedūru.

| 11. | uzskata par vēlamu, lai tiesību normas par līgumslēdzēju pušu savstarpējo palīdzību nopietnos enerģijas apgādes pārtraukuma gadījumos varētu piemērot arī uz citām kaimiņvalstīm “gadījumos, kad ir izveidojušies īpaši apstākļi”; aicina Padomi un Komisiju precizēt “īpašu apstākļu ”jēdzienu ar atsevišķa īstenošanas pasākuma palīdzību, par ko tiek informēts Parlaments atzinuma sniegšanai; |
| --- | --- |

11.

uzskata par vēlamu, lai tiesību normas par līgumslēdzēju pušu savstarpējo palīdzību nopietnos enerģijas apgādes pārtraukuma gadījumos varētu piemērot arī uz citām kaimiņvalstīm “gadījumos, kad ir izveidojušies īpaši apstākļi”; aicina Padomi un Komisiju precizēt “īpašu apstākļu ”jēdzienu ar atsevišķa īstenošanas pasākuma palīdzību, par ko tiek informēts Parlaments atzinuma sniegšanai;

| 12. | prasa, lai Padome un Komisija precizē, cik efektīvs ir EKL ieguldījums enerģētikas reformas veicināšanā līgumslēdzējās valstīs, kas atrodas Rietumbalkānos un kurās reformu īstenošana ir daudz agrāka posmā. It īpaši šīm valstīm ir jāveido patstāvīga enerģētikas politika un iestādes, lai papildus tiesiskumam risinātu kardinālas un vispusīgas reformas enerģētikas jomā gan attiecībā uz enerģijas pieprasījumu, gan piedāvājumu; |
| --- | --- |

12.

prasa, lai Padome un Komisija precizē, cik efektīvs ir EKL ieguldījums enerģētikas reformas veicināšanā līgumslēdzējās valstīs, kas atrodas Rietumbalkānos un kurās reformu īstenošana ir daudz agrāka posmā. It īpaši šīm valstīm ir jāveido patstāvīga enerģētikas politika un iestādes, lai papildus tiesiskumam risinātu kardinālas un vispusīgas reformas enerģētikas jomā gan attiecībā uz enerģijas pieprasījumu, gan piedāvājumu;

| 13. | prasa, lai Padome un Komisija iekļauj precizējumu par to dažādo iestāžu nozīmi un funkcijām, kuras tiek izveidotas atbilstoši Enerģētikas kopienas līgumam, tostarp Enerģētikas kopienas sekretariāta un Regulatīvo padomes nozīmi un funkcijām; |
| --- | --- |

13.

prasa, lai Padome un Komisija iekļauj precizējumu par to dažādo iestāžu nozīmi un funkcijām, kuras tiek izveidotas atbilstoši Enerģētikas kopienas līgumam, tostarp Enerģētikas kopienas sekretariāta un Regulatīvo padomes nozīmi un funkcijām;

| 14. | prasa, lai Padome un Komisija iekļauj precizējumu par pasākumiem, kurus īsteno valstis, kas sniedz palīdzību, dalībvalstis un EKL dalībvalstis, lai nodrošinātu tirgus pārredzamību, it īpaši attiecībā uz beznodokļu zonu enerģijas tirdzniecības uzņēmumu veidošanos EKL reģionā, kuriem ir noteicoša loma enerģētikas tirgū, un to izplatīšanos ES enerģētikas tirgos; |
| --- | --- |

14.

prasa, lai Padome un Komisija iekļauj precizējumu par pasākumiem, kurus īsteno valstis, kas sniedz palīdzību, dalībvalstis un EKL dalībvalstis, lai nodrošinātu tirgus pārredzamību, it īpaši attiecībā uz beznodokļu zonu enerģijas tirdzniecības uzņēmumu veidošanos EKL reģionā, kuriem ir noteicoša loma enerģētikas tirgū, un to izplatīšanos ES enerģētikas tirgos;

| 15. | lūdz Padomi un Komisiju precizēt, kādi kritēriji tiek izvirzīti attiecība pret trešām valstīm, lai tās Ministru padomē akceptētu kā novērotājas vai dalībnieces; |
| --- | --- |

15.

lūdz Padomi un Komisiju precizēt, kādi kritēriji tiek izvirzīti attiecība pret trešām valstīm, lai tās Ministru padomē akceptētu kā novērotājas vai dalībnieces;

| 16. | lūdz informēt Parlamentu un apspriesties ar to pirms EKL turpmāk tiktu attiecināts uz citiem enerģijas avotiem un citam enerģētikas nozarēm; |
| --- | --- |

16.

lūdz informēt Parlamentu un apspriesties ar to pirms EKL turpmāk tiktu attiecināts uz citiem enerģijas avotiem un citam enerģētikas nozarēm;

| 17. | lūdz Komisiju vismaz reizi gadā rakstiski ziņot Parlamentam par sasniegumiem un problēmām, kas līguma pusēm radušies, īstenojot EKL; minētajā ziņojumā jāiekļauj vismaz šādi jautājumi:






  — | situācija attiecībā uz attiecīgā acquis īstenošanu enerģētikas, sociālajā (saprašanās memorands) un vides jomā; |
| --- | --- | --- |

17.

lūdz Komisiju vismaz reizi gadā rakstiski ziņot Parlamentam par sasniegumiem un problēmām, kas līguma pusēm radušies, īstenojot EKL; minētajā ziņojumā jāiekļauj vismaz šādi jautājumi:

—

situācija attiecībā uz attiecīgā acquis īstenošanu enerģētikas, sociālajā (saprašanās memorands) un vides jomā;

| — | pārskats par to, kā darbojas regulatīvās iestādes, to resursiem un par apspriešanās procesu ar attiecīgām ieinteresētām pusēm; |
| --- | --- |

—

pārskats par to, kā darbojas regulatīvās iestādes, to resursiem un par apspriešanās procesu ar attiecīgām ieinteresētām pusēm;

| — | tirgus koncentrācijas līmenis, tā pieejamība, ieguldījums jaunās jaudas un tīklos; |
| --- | --- |

—

tirgus koncentrācijas līmenis, tā pieejamība, ieguldījums jaunās jaudas un tīklos;

| — | pārskats par attiecīgu ieinteresēto pušu viedokļiem, tostarp jo īpaši sociālo partneru, patērētāju un vides organizāciju un pašvaldību viedokļiem. |
| --- | --- |

—

pārskats par attiecīgu ieinteresēto pušu viedokļiem, tostarp jo īpaši sociālo partneru, patērētāju un vides organizāciju un pašvaldību viedokļiem.

| 18. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Enerģētikas kopienas līguma dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

18.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Enerģētikas kopienas līguma dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0219.

P6_TA(2006)0226

Nepāla

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Nepālu

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Nepālu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Nepālu,

| — | ņemot vērā tā ārlietu komitejas Cilvēktiesību apakškomitejas vadībā 2006. gada 20. februārī notikušo atklāto izskatīšanu par stāvokli Nepālā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā ārlietu komitejas Cilvēktiesību apakškomitejas vadībā 2006. gada 20. februārī notikušo atklāto izskatīšanu par stāvokli Nepālā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2006. gada 3. janvārī pausto atbalstu miera un demokrātijas atjaunošanai Nepālā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 3. janvārī pausto atbalstu miera un demokrātijas atjaunošanai Nepālā,

| — | ņemot vērā prezidentūras 2006. gada 4. maija deklarāciju Eiropas Savienības vārdā par attīstību Nepālā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā prezidentūras 2006. gada 4. maija deklarāciju Eiropas Savienības vārdā par attīstību Nepālā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā 2005. gada 1. februārī karalis Gyanendra, rīkojoties pretrunā konstitūcijai, atlaida valdību, uzņēmās tiešu pārvaldi un izsludināja ārkārtas stāvokli; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2005. gada 1. februārī karalis Gyanendra, rīkojoties pretrunā konstitūcijai, atlaida valdību, uzņēmās tiešu pārvaldi un izsludināja ārkārtas stāvokli;

| B. | tā kā smagām represijām pakļautās demokrātiskās un miera manifestācijas beidzot piespieda karali 2006. gada 24. aprīlī atcelt de facto kara stāvokli, atjaunot parlamentu un pārvaldi nodot daudzpartiju valdībai, kuru veido septiņu partiju alianse; |
| --- | --- |

B.

tā kā smagām represijām pakļautās demokrātiskās un miera manifestācijas beidzot piespieda karali 2006. gada 24. aprīlī atcelt de facto kara stāvokli, atjaunot parlamentu un pārvaldi nodot daudzpartiju valdībai, kuru veido septiņu partiju alianse;

| C. | tā kā cerams, ka līdz ar demokrātijas atjaunošanu izbeigsies pilsoņu karš, kas ilga 10 gadus un prasīja vairāk nekā 13 000 cilvēku dzīvības; |
| --- | --- |

C.

tā kā cerams, ka līdz ar demokrātijas atjaunošanu izbeigsies pilsoņu karš, kas ilga 10 gadus un prasīja vairāk nekā 13 000 cilvēku dzīvības;

| D. | tā kā drošības dienesti par pārmērīga spēka pielietošanu ir saņēmusi spēcīgu starptautiskās kopienas kritiku, tostarp no ES un ANO puses, jo protestu laikā daudzi cilvēki tika nogalināti un simtiem — ievainoti un arestēti; |
| --- | --- |

D.

tā kā drošības dienesti par pārmērīga spēka pielietošanu ir saņēmusi spēcīgu starptautiskās kopienas kritiku, tostarp no ES un ANO puses, jo protestu laikā daudzi cilvēki tika nogalināti un simtiem — ievainoti un arestēti;

| E. | tā kā Nepālas jaunā daudzpartiju valdība premjerministra Girija Prasad Koirala vadībā ir paziņojusi par miera sarunu uzsākšanu, tādējādi pozitīvi atbildot uz NKP-M (Nepālas Komunistu partija-maoisti) izsludināto pamieru, ko karalis iepriekš noraidīja; |
| --- | --- |

E.

tā kā Nepālas jaunā daudzpartiju valdība premjerministra Girija Prasad Koirala vadībā ir paziņojusi par miera sarunu uzsākšanu, tādējādi pozitīvi atbildot uz NKP-M (Nepālas Komunistu partija-maoisti) izsludināto pamieru, ko karalis iepriekš noraidīja;

| F. | tā kā atjaunotā pārstāvju palāta apņēmusies ievērot 2005. gada novembrī panākto 12 punktu vienošanos starp septiņu partiju aliansi un maoistiem, tostarp paredzot satversmes sapulces vēlēšanas jaunas konstitūcijas izstrādei; |
| --- | --- |

F.

tā kā atjaunotā pārstāvju palāta apņēmusies ievērot 2005. gada novembrī panākto 12 punktu vienošanos starp septiņu partiju aliansi un maoistiem, tostarp paredzot satversmes sapulces vēlēšanas jaunas konstitūcijas izstrādei;

| G. | tā kā jaunā valdība atcēla iepriekšējās valdības organizētās 2006. gada 8. februāra pašvaldību vēlēšanas, arestēja 5 bijušās karaliskās valdības ministrus, tai skaitā iekšlietu un ārlietu ministrus un valdības vadošo referentu; tā kā jaunā valdība arī izveidoja juridisko komiteju, lai izmeklētu apsūdzības pret valsts drošības spēkiem par pārmērīga spēka pielietošanu pret demonstrāciju dalībniekiem, un aizturēja triju drošības spēku vienību vadītājus saistībā ar apsūdzībām par pārmērīga spēka pielietošanu un cilvēktiesību pārkāpumiem, apspiežot demokrātisko kustību Himalaju karalistē; |
| --- | --- |

G.

tā kā jaunā valdība atcēla iepriekšējās valdības organizētās 2006. gada 8. februāra pašvaldību vēlēšanas, arestēja 5 bijušās karaliskās valdības ministrus, tai skaitā iekšlietu un ārlietu ministrus un valdības vadošo referentu; tā kā jaunā valdība arī izveidoja juridisko komiteju, lai izmeklētu apsūdzības pret valsts drošības spēkiem par pārmērīga spēka pielietošanu pret demonstrāciju dalībniekiem, un aizturēja triju drošības spēku vienību vadītājus saistībā ar apsūdzībām par pārmērīga spēka pielietošanu un cilvēktiesību pārkāpumiem, apspiežot demokrātisko kustību Himalaju karalistē;

| H. | tā kā valdība ir atcēlusi 6 no 19 karaļa pasludinātajiem likumiem par plašsaziņas līdzekļu brīvību, zemes reformu un atbalsta grupām; |
| --- | --- |

H.

tā kā valdība ir atcēlusi 6 no 19 karaļa pasludinātajiem likumiem par plašsaziņas līdzekļu brīvību, zemes reformu un atbalsta grupām;

| I. | tā kā Nepālā regulāri tiek pārkāptas būtiskākās bērnu pamattiesības, un ES nosoda Nepālas maoistu kaujiniekus, kuri bērnus izmanto kā kareivjus; |
| --- | --- |

I.

tā kā Nepālā regulāri tiek pārkāptas būtiskākās bērnu pamattiesības, un ES nosoda Nepālas maoistu kaujiniekus, kuri bērnus izmanto kā kareivjus;

| J. | tā kā valdības 2005. gada novembra lēmums atcelt izbraukšanas atļauju izsniegšanu Tibetas bēgļiem, lai viņi varētu iebraukt Indijā, simtiem tibetiešu lika palikt Nepālā un saasināja pārapdzīvotības problēmas tibetiešu patversmē Katmandu, |
| --- | --- |

J.

tā kā valdības 2005. gada novembra lēmums atcelt izbraukšanas atļauju izsniegšanu Tibetas bēgļiem, lai viņi varētu iebraukt Indijā, simtiem tibetiešu lika palikt Nepālā un saasināja pārapdzīvotības problēmas tibetiešu patversmē Katmandu,

| 1. | sevišķi atzinīgi vērtē Nepālā atjaunoto demokrātisko kārtību, ko panāca, pateicoties miljoniem iedzīvotāju, kuri iesaistījās tautas kustībā; |
| --- | --- |

1.

sevišķi atzinīgi vērtē Nepālā atjaunoto demokrātisko kārtību, ko panāca, pateicoties miljoniem iedzīvotāju, kuri iesaistījās tautas kustībā;

| 2. | izsaka visdziļāko līdzjūtību visu to ģimenēm, kuri ir zaudējuši dzīvību vai smagi ievainoti protestu laikā; |
| --- | --- |

2.

izsaka visdziļāko līdzjūtību visu to ģimenēm, kuri ir zaudējuši dzīvību vai smagi ievainoti protestu laikā;

| 3. | atzinīgi vērtē jaunākos notikumus Nepālā, kas veicina politisko stabilitāti, un kuri ir šādi:






  — | Parlamenta atjaunošana; |
| --- | --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē jaunākos notikumus Nepālā, kas veicina politisko stabilitāti, un kuri ir šādi:

—

Parlamenta atjaunošana;

| — | pagaidu valdības izveidošana 2006. gada 2. maijā un iniciatīva par satversmes sapulces sasaukšanu jaunas konstitūcijas izstrādei; |
| --- | --- |

—

pagaidu valdības izveidošana 2006. gada 2. maijā un iniciatīva par satversmes sapulces sasaukšanu jaunas konstitūcijas izstrādei;

| — | vienpusēja, trīs mēnešu pamiera izsludināšana; |
| --- | --- |

—

vienpusēja, trīs mēnešu pamiera izsludināšana;

| — | septiņu partiju koalīcijas un maoistu atkārtoti apstiprinātās saistības ievērot 2005. gada novembra 12 punktu miera līgumu; |
| --- | --- |

—

septiņu partiju koalīcijas un maoistu atkārtoti apstiprinātās saistības ievērot 2005. gada novembra 12 punktu miera līgumu;

| 4. | uzskata, ka parlamenta demokrātisko iestāžu suverenitātes atjaunošana ir tikai pirmais solis, lai panāktu ilgstošu mieru un noturīgu demokrātiju, un ka vairākās jomās ir jāpanāk būtiska attīstība, lai stāvoklis nostabilizētos, proti, jāpanāk;






  — | demokrātiska kontrole pār Karalisko Nepālas armiju un vietējo miliciju, lai izbeigtu cilvēktiesību pārkāpumus; |
| --- | --- | --- |

4.

uzskata, ka parlamenta demokrātisko iestāžu suverenitātes atjaunošana ir tikai pirmais solis, lai panāktu ilgstošu mieru un noturīgu demokrātiju, un ka vairākās jomās ir jāpanāk būtiska attīstība, lai stāvoklis nostabilizētos, proti, jāpanāk;

—

demokrātiska kontrole pār Karalisko Nepālas armiju un vietējo miliciju, lai izbeigtu cilvēktiesību pārkāpumus;

| — | konflikta pamatcēloņu risināšana, nodrošinot lielāku ekonomisko labklājību un labāku resursu pārdali starp visiem valsts iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

—

konflikta pamatcēloņu risināšana, nodrošinot lielāku ekonomisko labklājību un labāku resursu pārdali starp visiem valsts iedzīvotājiem;

| — | mazākumtautību tiesību ievērošana; |
| --- | --- |

—

mazākumtautību tiesību ievērošana;

| — | nepieciešamā varas atdošana reģionālā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

—

nepieciešamā varas atdošana reģionālā un vietējā līmenī;

| — | reprezentatīvāka vēlēšanu sistēma; |
| --- | --- |

—

reprezentatīvāka vēlēšanu sistēma;

| 5. | atzinīgi vērtē maoistu izsludināto trīs mēnešu pamieru un iesaka viņiem turpināt uzsākto, uz visiem laikiem pārtraukt vardarbību un atgriezties politiskajā apritē; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē maoistu izsludināto trīs mēnešu pamieru un iesaka viņiem turpināt uzsākto, uz visiem laikiem pārtraukt vardarbību un atgriezties politiskajā apritē;

| 6. | aicina pēc iespējas drīz organizēt parlamentārās vēlēšanas un ierosina organizēt ES vadītu vēlēšanu novērošanas misiju; vienlaikus aicina nosūtīt Eiropas Parlamenta ad hoc delegāciju, lai novērtētu stāvokli un vadītu sarunas ar visiem attiecīgajiem spēkiem; |
| --- | --- |

6.

aicina pēc iespējas drīz organizēt parlamentārās vēlēšanas un ierosina organizēt ES vadītu vēlēšanu novērošanas misiju; vienlaikus aicina nosūtīt Eiropas Parlamenta ad hoc delegāciju, lai novērtētu stāvokli un vadītu sarunas ar visiem attiecīgajiem spēkiem;

| 7. | pauž nopietnas bažas par it kā notikušajām ārpustiesas slepkavībām, izplatīto spīdzināšanu, visatļautību un cilvēktiesību pārkāpumiem, ko konflikta laikā veica abas puses; aicina Nepālas valdību un citas konfliktā iesaistītās puses savu pilnvaru robežās veikt visu iespējamo, lai nodrošinātu pilnīgu un pārredzamu cilvēktiesību pārkāpumu izmeklēšanu, tostarp saistībā ar neatrisinātajiem piespiedu pazušanas gadījumiem, un uzstāj, ka atbilstoša soda piespriešana notiesātajiem ir būtisks sociālā miera atjaunošanas nosacījums; |
| --- | --- |

7.

pauž nopietnas bažas par it kā notikušajām ārpustiesas slepkavībām, izplatīto spīdzināšanu, visatļautību un cilvēktiesību pārkāpumiem, ko konflikta laikā veica abas puses; aicina Nepālas valdību un citas konfliktā iesaistītās puses savu pilnvaru robežās veikt visu iespējamo, lai nodrošinātu pilnīgu un pārredzamu cilvēktiesību pārkāpumu izmeklēšanu, tostarp saistībā ar neatrisinātajiem piespiedu pazušanas gadījumiem, un uzstāj, ka atbilstoša soda piespriešana notiesātajiem ir būtisks sociālā miera atjaunošanas nosacījums;

| 8. | uzsver, ka nekavējoties jāatceļ visi plašsaziņas līdzekļu darbības ierobežojumi un jāatbrīvo visi politieslodzītie, tostarp žurnālisti un cilvēktiesību aktīvisti; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka nekavējoties jāatceļ visi plašsaziņas līdzekļu darbības ierobežojumi un jāatbrīvo visi politieslodzītie, tostarp žurnālisti un cilvēktiesību aktīvisti;

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka valdība jau ir atcēlusi vairākus pretrunīgus karaļa izdotus rīkojumus, ar kuriem ierobežo preses brīvību un kontrolē nevalstiskās organizācijas; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē to, ka valdība jau ir atcēlusi vairākus pretrunīgus karaļa izdotus rīkojumus, ar kuriem ierobežo preses brīvību un kontrolē nevalstiskās organizācijas;

| 10. | atkārtoti pauž atbalstu ANO Cilvēktiesību birojam Nepālā, ko izveidoja 2005. gada aprīlī un kam jāturpina situācijas cilvēktiesību jomā cieša uzraudzība; |
| --- | --- |

10.

atkārtoti pauž atbalstu ANO Cilvēktiesību birojam Nepālā, ko izveidoja 2005. gada aprīlī un kam jāturpina situācijas cilvēktiesību jomā cieša uzraudzība;

| 11. | atbalsta Nepālas jaunās valdības lēmumu iesaldēt iepriekšējās administrācijas veikto militāro lidmašīnu un ieroču iepirkšanu un karavīru iesaukšanu, kā arī aicina Padomi un dalībvalstis turpināt visa veida militārā atbalsta iesaldēšanu; |
| --- | --- |

11.

atbalsta Nepālas jaunās valdības lēmumu iesaldēt iepriekšējās administrācijas veikto militāro lidmašīnu un ieroču iepirkšanu un karavīru iesaukšanu, kā arī aicina Padomi un dalībvalstis turpināt visa veida militārā atbalsta iesaldēšanu;

| 12. | aicina starptautisko kopienu izveidot kontaktgrupu, kas sastāvētu no galvenajiem Nepālas partneriem un starptautiskām organizācijām (ES, ASV, Indijas un ANO), lai panāktu saskaņotu starptautisku rīcību Nepālas jautājumā; ierosina Eiropas Parlamentam iecelt īpašu referentu, kas sekotu līdzi situācijai; |
| --- | --- |

12.

aicina starptautisko kopienu izveidot kontaktgrupu, kas sastāvētu no galvenajiem Nepālas partneriem un starptautiskām organizācijām (ES, ASV, Indijas un ANO), lai panāktu saskaņotu starptautisku rīcību Nepālas jautājumā; ierosina Eiropas Parlamentam iecelt īpašu referentu, kas sekotu līdzi situācijai;

| 13. | aicina Padomi, Eiropas Komisiju un dalībvalstis atbalstīt miera procesu, veicot šādus pasākumus:






  — | palīdzība visām bruņotajām grupām, lai tās demobilizētu un atbruņotu; |
| --- | --- | --- |

13.

aicina Padomi, Eiropas Komisiju un dalībvalstis atbalstīt miera procesu, veicot šādus pasākumus:

—

palīdzība visām bruņotajām grupām, lai tās demobilizētu un atbruņotu;

| — | attīstības atbalsta un humānās palīdzības sniegšana, lai nostiprinātu mieru un ekonomikas attīstību; |
| --- | --- |

—

attīstības atbalsta un humānās palīdzības sniegšana, lai nostiprinātu mieru un ekonomikas attīstību;

| — | cilvēktiesību novērotāju nosūtīšana; |
| --- | --- |

—

cilvēktiesību novērotāju nosūtīšana;

| — | starptautisko finanšu institūciju pārliecināšana, lai par prioritāru noteiktu makroekonomikas stabilitāti un pārredzamību, nevis nestabilas demokrātijas apstākļos censties īstenot lielu ekonomikas reformu priekšlikumus; |
| --- | --- |

—

starptautisko finanšu institūciju pārliecināšana, lai par prioritāru noteiktu makroekonomikas stabilitāti un pārredzamību, nevis nestabilas demokrātijas apstākļos censties īstenot lielu ekonomikas reformu priekšlikumus;

| 14. | mudina Padomi un Komisiju cieši sadarboties ar ANO un citām starptautiskās kopienas organizācijām, lai atbalstītu Nepālas valdības virzību uz demokrātiju; |
| --- | --- |

14.

mudina Padomi un Komisiju cieši sadarboties ar ANO un citām starptautiskās kopienas organizācijām, lai atbalstītu Nepālas valdības virzību uz demokrātiju;

| 15. | aicina Padomi un Komisiju Nepālai sniegt turpmāku tehnisko, loģistikas un finansiālu palīdzību, tostarp izstrādājot pamiera uzraudzības misijas praktisko plānu sadarbībā ar citiem līdzekļu devējiem, ja Nepāla izsaka šādu lūgumu; |
| --- | --- |

15.

aicina Padomi un Komisiju Nepālai sniegt turpmāku tehnisko, loģistikas un finansiālu palīdzību, tostarp izstrādājot pamiera uzraudzības misijas praktisko plānu sadarbībā ar citiem līdzekļu devējiem, ja Nepāla izsaka šādu lūgumu;

| 16. | aicina Padomi apsvērt iespēju izraudzīties īpašo pārstāvi Nepālā; šā pārstāvja uzdevums būtu nodrošināt lielāku ES iesaistīšanu Nepālas politiskajā dzīvē, veikt dziļāku politisko analīzi un panākt lielāku sapratni nestabilajā pārejas posmā; |
| --- | --- |

16.

aicina Padomi apsvērt iespēju izraudzīties īpašo pārstāvi Nepālā; šā pārstāvja uzdevums būtu nodrošināt lielāku ES iesaistīšanu Nepālas politiskajā dzīvē, veikt dziļāku politisko analīzi un panākt lielāku sapratni nestabilajā pārejas posmā;

| 17. | vēlreiz aicina galveno partneru kontaktgrupu rīkot 2002. gada Londonas Starptautiskās konferences rezultātu izvērtēšanas sanāksmi, kurā vajadzētu noteikt tos principus un vērtības, kuriem jābūt Nepālas miera procesa pamatā; atzinīgi vērtē Nepālas pilsoniskās sabiedrības aktīvistu plānu uzsākt procesu, nākamajā gadā organizējot savu konferenci Katmandu; |
| --- | --- |

17.

vēlreiz aicina galveno partneru kontaktgrupu rīkot 2002. gada Londonas Starptautiskās konferences rezultātu izvērtēšanas sanāksmi, kurā vajadzētu noteikt tos principus un vērtības, kuriem jābūt Nepālas miera procesa pamatā; atzinīgi vērtē Nepālas pilsoniskās sabiedrības aktīvistu plānu uzsākt procesu, nākamajā gadā organizējot savu konferenci Katmandu;

| 18. | aicina Nepālas valdību aizsargāt Tibetas bēgļus to tranzītceļā uz Indiju un nekavējoties atcelt aizliegumu izsniegt izbraukšanas atļaujas; |
| --- | --- |

18.

aicina Nepālas valdību aizsargāt Tibetas bēgļus to tranzītceļā uz Indiju un nekavējoties atcelt aizliegumu izsniegt izbraukšanas atļaujas;

| 19. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām, Nepālas pagaidu valdībai, karalim Gyanendra, Indijas un citu Dienvidāzijas reģionālās sadarbības asociācijas dalībvalstu valdībām, ANO ģenerālsekretāram un ANO Augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos. |
| --- | --- |

19.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām, Nepālas pagaidu valdībai, karalim Gyanendra, Indijas un citu Dienvidāzijas reģionālās sadarbības asociācijas dalībvalstu valdībām, ANO ģenerālsekretāram un ANO Augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos.

P6_TA(2006)0227

Šrilanka

Eiropas Parlamenta rezolūcija par situāciju Šrilankā

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā bruņoto konfliktu, kas plosās Šrilankā kopš 1983. gada, izraisot vairāk nekā 60 000 cilvēku nāvi un 800 000 cilvēku piespiedu pārvietošanos; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā bruņoto konfliktu, kas plosās Šrilankā kopš 1983. gada, izraisot vairāk nekā 60 000 cilvēku nāvi un 800 000 cilvēku piespiedu pārvietošanos;

| — | ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas: 2000. gada 18. maija (1), 2002. gada 14. marta (2) un 2003. gada 20. novembra (3) rezolūcijas par situāciju Šrilankā un 2005. gada 13. janvāra rezolūciju (4) par ES palīdzību pēc cunami izraisītās katastrofas; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas: 2000. gada 18. maija (1), 2002. gada 14. marta (2) un 2003. gada 20. novembra (3) rezolūcijas par situāciju Šrilankā un 2005. gada 13. janvāra rezolūciju (4) par ES palīdzību pēc cunami izraisītās katastrofas;

| — | ņemot vērā 2002. gada decembra Oslo deklarāciju, kurā Šrilankas valdība un LTTE (Tamil Eelam Tīģeri atbrīvotāji) vienojās par to, ka centīsies rast valsts mēroga risinājumu apvienotajā Šrilankā; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2002. gada decembra Oslo deklarāciju, kurā Šrilankas valdība un LTTE (Tamil Eelam Tīģeri atbrīvotāji) vienojās par to, ka centīsies rast valsts mēroga risinājumu apvienotajā Šrilankā;

| — | ņemot vērā 2003. gada 10. jūnija Tokijas deklarāciju par Šrilankas atjaunošanu un attīstību, kurā donoru atbalsts tiek saistīts ar panākumiem miera procesā, īpaši uzsverot nepieciešamību ievērot vienošanos par uguns pārtraukšanu starp Šrilankas valdību un LTTE, kas stājās spēkā 2002. gada 23. februārī, iesaistīt musulmaņu minoritāti sarunās, veicināt un aizsargāt cilvēktiesības un dzimumu līdztiesību, kā arī panākt galīgo politisko risinājumu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2003. gada 10. jūnija Tokijas deklarāciju par Šrilankas atjaunošanu un attīstību, kurā donoru atbalsts tiek saistīts ar panākumiem miera procesā, īpaši uzsverot nepieciešamību ievērot vienošanos par uguns pārtraukšanu starp Šrilankas valdību un LTTE, kas stājās spēkā 2002. gada 23. februārī, iesaistīt musulmaņu minoritāti sarunās, veicināt un aizsargāt cilvēktiesības un dzimumu līdztiesību, kā arī panākt galīgo politisko risinājumu;

| — | ņemot vērā atbalstu, ko sniedza ES un plašāka starptautiska sabiedrība, pēc postošā cunami 2004. gada 26. decembrī; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā atbalstu, ko sniedza ES un plašāka starptautiska sabiedrība, pēc postošā cunami 2004. gada 26. decembrī;

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā konflikts Šrilankā izraisīja vairāk nekā 60 000 cilvēku nāvi, 800 000 piespiedu pārvietošanos, kā arī apturēja salas izaugsmi un ekonomisko attīstību, kā rezultātā nožēlojamā stāvoklī dzīvo liels skaits Šrilankas iedzīvotāju, kuru dzīves izpostīja cunami un kuri šobrīd cieš no atjaunotajiem vardarbības aktiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā konflikts Šrilankā izraisīja vairāk nekā 60 000 cilvēku nāvi, 800 000 piespiedu pārvietošanos, kā arī apturēja salas izaugsmi un ekonomisko attīstību, kā rezultātā nožēlojamā stāvoklī dzīvo liels skaits Šrilankas iedzīvotāju, kuru dzīves izpostīja cunami un kuri šobrīd cieš no atjaunotajiem vardarbības aktiem;

| B. | tā kā Jaffan pussalā, Trincomalee un Batticaloa ir notikuši neskaitāmi uzbrukumi, un gadījumi, kad tiek pārkāpta oficiāli noslēgtā uguns pārtraukšana, ir skaitāmi tūkstošos, turklāt lielāko daļu no tiem veic LTTE; |
| --- | --- |

B.

tā kā Jaffan pussalā, Trincomalee un Batticaloa ir notikuši neskaitāmi uzbrukumi, un gadījumi, kad tiek pārkāpta oficiāli noslēgtā uguns pārtraukšana, ir skaitāmi tūkstošos, turklāt lielāko daļu no tiem veic LTTE;

| C. | tā kā saspīlēto situāciju tīši saasināja ģenerālleitnanta un Šrilankas armijas komandiera Sarath Fonseka slepkavības mēģinājums 2006. gada 25. aprīlī, Šrilankas ārlietu ministra Lakshman Kadirgamar noslepkavošana 2005. gada augustā un deputāta Joseph Pararajasingha noslepkavošana 2005. gada decembrī, kā arī uzbrukums SLMM (Šrilankas uzraudzības misijas) Batticaloa rajona birojam 2006. gada 13. janvārī, kas ir pārdomāts mēģinājums vājināt vienošanos par uguns pārtraukšanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā saspīlēto situāciju tīši saasināja ģenerālleitnanta un Šrilankas armijas komandiera Sarath Fonseka slepkavības mēģinājums 2006. gada 25. aprīlī, Šrilankas ārlietu ministra Lakshman Kadirgamar noslepkavošana 2005. gada augustā un deputāta Joseph Pararajasingha noslepkavošana 2005. gada decembrī, kā arī uzbrukums SLMM (Šrilankas uzraudzības misijas) Batticaloa rajona birojam 2006. gada 13. janvārī, kas ir pārdomāts mēģinājums vājināt vienošanos par uguns pārtraukšanu;

| D. | tā kā 2006. gada 11. maijāLTTE uzbruka kuģim, uz kura atradās 710 neapbruņoti drošības spēku locekļi, kas devās atvaļinājumā uz dzimteni, kā arī Šrilankas uzraudzības misijas (SLMM) locekļi, turklāt kuģis peldēja zem SLMM karoga, un to pavadīja jūras kara flotes lielgaballaivas, viena no kurām tika nogremdēta, nogalinot 18 apkalpes locekļus; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2006. gada 11. maijāLTTE uzbruka kuģim, uz kura atradās 710 neapbruņoti drošības spēku locekļi, kas devās atvaļinājumā uz dzimteni, kā arī Šrilankas uzraudzības misijas (SLMM) locekļi, turklāt kuģis peldēja zem SLMM karoga, un to pavadīja jūras kara flotes lielgaballaivas, viena no kurām tika nogremdēta, nogalinot 18 apkalpes locekļus;

| E. | tā kā šogad 300 cilvēki zaudēja dzīvību uzbrukumos un vardarbības aktos Šrilankā; |
| --- | --- |

E.

tā kā šogad 300 cilvēki zaudēja dzīvību uzbrukumos un vardarbības aktos Šrilankā;

| F. | tā kā starptautiskie novērotāji uzskata, ka nesenie vardarbības akti visnopietnāk apdraud vienošanos par uguns pārtraukšanu, ko panāca 2002. gadā, Norvēģijai darbojoties kā starpniekam, un ko iepriekš vājināja liels skaits šīs vienošanās pārkāpumu, tostarp bruņoti uzbrukumi, cilvēku nolaupīšanas, nogalināšanas, spīdzināšanas gadījumi un bērnu vervēšana karavīru rindās; |
| --- | --- |

F.

tā kā starptautiskie novērotāji uzskata, ka nesenie vardarbības akti visnopietnāk apdraud vienošanos par uguns pārtraukšanu, ko panāca 2002. gadā, Norvēģijai darbojoties kā starpniekam, un ko iepriekš vājināja liels skaits šīs vienošanās pārkāpumu, tostarp bruņoti uzbrukumi, cilvēku nolaupīšanas, nogalināšanas, spīdzināšanas gadījumi un bērnu vervēšana karavīru rindās;

| G. | tā kā pēc miera sarunu pirmā raunda, kas notika 2005. gada februārī Ženēvā, sarunas tika apturētas uz nenoteiktu laiku, jo LTTE atkal izstājās no otrā sarunu raunda 2005. gada aprīlī, tādējādi apdraudot iespējas panākt politiskus rezultātus; |
| --- | --- |

G.

tā kā pēc miera sarunu pirmā raunda, kas notika 2005. gada februārī Ženēvā, sarunas tika apturētas uz nenoteiktu laiku, jo LTTE atkal izstājās no otrā sarunu raunda 2005. gada aprīlī, tādējādi apdraudot iespējas panākt politiskus rezultātus;

| H. | tā kā, mēģinot atjaunot miera procesa, tajā jācenšas iesaistīt dažādās Šrilankas kopienas un politiskās organizācijas, tostarp salas ziemeļu daļas musulmaņu kopienas pārstāvjus; |
| --- | --- |

H.

tā kā, mēģinot atjaunot miera procesa, tajā jācenšas iesaistīt dažādās Šrilankas kopienas un politiskās organizācijas, tostarp salas ziemeļu daļas musulmaņu kopienas pārstāvjus;

| I. | tā kā cilvēktiesību organizācijas nav spējušas efektīvi izmeklēt cilvēktiesību pārkāpumu gadījumus un SLMM nav pilnvarota neatkarīgi izmeklēt šos gadījumus; |
| --- | --- |

I.

tā kā cilvēktiesību organizācijas nav spējušas efektīvi izmeklēt cilvēktiesību pārkāpumu gadījumus un SLMM nav pilnvarota neatkarīgi izmeklēt šos gadījumus;

| 1. | atzinīgi vērtē Šrilankas valdības rīcību un LTTE atgriešanos pie sarunu galda 2006. gada februārī un tāpēc nosoda LTTE vienpusīgo atteikumu piedalīties sarunu otrajā raundā Ženēvā, kam bija jānotiek 2006. gada aprīlī; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Šrilankas valdības rīcību un LTTE atgriešanos pie sarunu galda 2006. gada februārī un tāpēc nosoda LTTE vienpusīgo atteikumu piedalīties sarunu otrajā raundā Ženēvā, kam bija jānotiek 2006. gada aprīlī;

| 2. | uzstājīgi aicina LTTE nekavējoši atjaunot miera sarunas ar Šrilankas valdību, sagatavoties ieročus ekspluatācijas pārtraukšanai un izveidot priekšnoteikumus konflikta galīgam politiskam atrisinājumam; |
| --- | --- |

2.

uzstājīgi aicina LTTE nekavējoši atjaunot miera sarunas ar Šrilankas valdību, sagatavoties ieročus ekspluatācijas pārtraukšanai un izveidot priekšnoteikumus konflikta galīgam politiskam atrisinājumam;

| 3. | stingri nosoda LTTE atjaunotos uzbrukumus, biežos cilvēktiesību neievērošanas gadījumus no abām pusēm, kā arī vienošanās par uguns pārtraukšanu pastāvīgos pārkāpumus; |
| --- | --- |

3.

stingri nosoda LTTE atjaunotos uzbrukumus, biežos cilvēktiesību neievērošanas gadījumus no abām pusēm, kā arī vienošanās par uguns pārtraukšanu pastāvīgos pārkāpumus;

| 4. | izsaka nožēlu attiecībā uz vienošanās par uguns pārtraukšanu nopietnajiem pārkāpumiem no LTTE puses, kas izpaudās darbībās jūrā, it īpaši 2006. gada 11. maija uzbrukumā Šrilankas flotei, kura rezultātā daudzi cilvēki tika ievainoti un nogalināti, kā arī tika nopietni apdraudēta SLMM; |
| --- | --- |

4.

izsaka nožēlu attiecībā uz vienošanās par uguns pārtraukšanu nopietnajiem pārkāpumiem no LTTE puses, kas izpaudās darbībās jūrā, it īpaši 2006. gada 11. maija uzbrukumā Šrilankas flotei, kura rezultātā daudzi cilvēki tika ievainoti un nogalināti, kā arī tika nopietni apdraudēta SLMM;

| 5. | aicina puses ievērot vienošanos par uguns pārtraukšanu, lai ļautu SLMM pildīt tās funkcijas un garantētu drošību misijai, kas ir neapbruņota organizācija un kuru uzaicināja gan valdība, gan LTTE ar mērķi pārraudzīt vienošanās par uguns pārtraukšanu ievērošanu, un atzinīgi vērtē iesaistīto valstu — Dānijas, Somijas, Islandes, Norvēģijas un Zviedrijas — nenovērtējamo darbu; |
| --- | --- |

5.

aicina puses ievērot vienošanos par uguns pārtraukšanu, lai ļautu SLMM pildīt tās funkcijas un garantētu drošību misijai, kas ir neapbruņota organizācija un kuru uzaicināja gan valdība, gan LTTE ar mērķi pārraudzīt vienošanās par uguns pārtraukšanu ievērošanu, un atzinīgi vērtē iesaistīto valstu — Dānijas, Somijas, Islandes, Norvēģijas un Zviedrijas — nenovērtējamo darbu;

| 6. | aicina gan LTTE, gan Šrilankas valdību atturēties no turpmākajām darbībām, jo īpaši uzbrukumiem civiliedzīvotājiem, kas varētu apdraudēt miera procesu; |
| --- | --- |

6.

aicina gan LTTE, gan Šrilankas valdību atturēties no turpmākajām darbībām, jo īpaši uzbrukumiem civiliedzīvotājiem, kas varētu apdraudēt miera procesu;

| 7. | izsaka savu nosodījumu saistībā ar bērnu šausminošo izmantošanu, kas izpaužas bērnu vervēšanā, kas ir kara noziegums, un aicina visas nemiernieku grupas un jo īpaši LTTE pārtraukt šāda veida praksi, atlaist jau savervētos bērnus un paziņot, ka turpmāk tās ievēros bērnu nevervēšanas principu; mudina Šrilankas valdību īstenot juridiskus līdzekļus ar mērķi novērst un padarīt par kriminālnoziegumu šāda veida praksi; |
| --- | --- |

7.

izsaka savu nosodījumu saistībā ar bērnu šausminošo izmantošanu, kas izpaužas bērnu vervēšanā, kas ir kara noziegums, un aicina visas nemiernieku grupas un jo īpaši LTTE pārtraukt šāda veida praksi, atlaist jau savervētos bērnus un paziņot, ka turpmāk tās ievēros bērnu nevervēšanas principu; mudina Šrilankas valdību īstenot juridiskus līdzekļus ar mērķi novērst un padarīt par kriminālnoziegumu šāda veida praksi;

| 8. | atzīst, ka LTTE nepārstāv visus Šrilankas tamilus un aicina LTTE ņemt vērā politisko plurālismu un citu nostāju atbalstošās demokrātiskās balsis Šrilankas ziemeļu un austrumu daļā, kas nodrošinātu visu iedzīvotāju un kopienu interešu ievērošanu; |
| --- | --- |

8.

atzīst, ka LTTE nepārstāv visus Šrilankas tamilus un aicina LTTE ņemt vērā politisko plurālismu un citu nostāju atbalstošās demokrātiskās balsis Šrilankas ziemeļu un austrumu daļā, kas nodrošinātu visu iedzīvotāju un kopienu interešu ievērošanu;

| 9. | asi nosoda īpašās represijas pret presi tamilu valodā un tamilu organizācijām, un aicina rūpīgi izmeklēt Mayilvaganam Nimalarajan un Dharmeratnam Sivaram slepkavības, kā arī divu avīzes Uthayan darbinieku slepkavību; |
| --- | --- |

9.

asi nosoda īpašās represijas pret presi tamilu valodā un tamilu organizācijām, un aicina rūpīgi izmeklēt Mayilvaganam Nimalarajan un Dharmeratnam Sivaram slepkavības, kā arī divu avīzes Uthayan darbinieku slepkavību;

| 10. | atzīst, ka Šrilankas nesenā ievēlēšana ANO Cilvēktiesību padomē uzliek valdībai pienākumu apliecināt savu apņemšanos ievērot visaugstākos standartus cilvēktiesību veicināšanā un aizsardzībā; |
| --- | --- |

10.

atzīst, ka Šrilankas nesenā ievēlēšana ANO Cilvēktiesību padomē uzliek valdībai pienākumu apliecināt savu apņemšanos ievērot visaugstākos standartus cilvēktiesību veicināšanā un aizsardzībā;

| 11. | tādēļ apsveic jaunu Šrilankas Cilvēktiesību komisijas locekļu pasludināšanu un uzsver, ka nepieciešama efektīva neatkarīga izmeklēšana visos drošības spēku un bruņoto grupu pastrādātajos cilvēktiesību pārkāpumos, saucot vainīgos pie atbildības saskaņā ar starptautiskajiem taisnīgas tiesas standartiem, un uzstāj, ka visām pusēm jāparaksta visaptveroši nolīgumi par cilvēktiesību ievērošanu, un šiem nolīgumiem jābūt galvenajiem elementiem miera sarunās nākotnē; |
| --- | --- |

11.

tādēļ apsveic jaunu Šrilankas Cilvēktiesību komisijas locekļu pasludināšanu un uzsver, ka nepieciešama efektīva neatkarīga izmeklēšana visos drošības spēku un bruņoto grupu pastrādātajos cilvēktiesību pārkāpumos, saucot vainīgos pie atbildības saskaņā ar starptautiskajiem taisnīgas tiesas standartiem, un uzstāj, ka visām pusēm jāparaksta visaptveroši nolīgumi par cilvēktiesību ievērošanu, un šiem nolīgumiem jābūt galvenajiem elementiem miera sarunās nākotnē;

| 12. | aicina abas puses, kā tūlītēju labas gribas žestu, izbeigt kājnieku mīnu lietošanu, kā arī palīdzēt tās likvidēt, un uzskata, ka šajā sakarā Šrilankas valdībai jārāda piemērs, parakstot 1997. gada Otavas konvenciju par kājnieku mīnu lietošanas, uzglabāšanas un ražošanas aizliegumu un to iznīcināšanu, un LTTE jāparaksta Ženēvas Aicinājuma “Akts par apņemšanos”; |
| --- | --- |

12.

aicina abas puses, kā tūlītēju labas gribas žestu, izbeigt kājnieku mīnu lietošanu, kā arī palīdzēt tās likvidēt, un uzskata, ka šajā sakarā Šrilankas valdībai jārāda piemērs, parakstot 1997. gada Otavas konvenciju par kājnieku mīnu lietošanas, uzglabāšanas un ražošanas aizliegumu un to iznīcināšanu, un LTTE jāparaksta Ženēvas Aicinājuma “Akts par apņemšanos”;

| 13. | ir noraizējies par to, ka vienošanās par dalīšanos starptautiskajā palīdzībā vēl aizvien nav īstenota, uzskata, ka ES un citu starptautisko atbalstītāju palīdzībai, kas sūtīta uz Šrilanku pēc cunami, ir jānonāk pie visiem katastrofā cietušajiem, neatkarīgi no viņu etniskās vai reliģiskās piederības; pauž bažas par cunami fondu sadalījumu un izmantošanu, kuri nav, kā bija cerēts, uzlabojuši upuru ikdienu vai veicinājuši Šrilankas atjaunošanos; atzīmē, ka politiskie sarežģījumi saistībā ar “Pēc cunami rīcības pārvaldības struktūru”, jau šobrīd kavē turpmāko palīdzības piešķiršanu 50 miljonu euro apmērā, traucējot atjaunošanas darbus Šrilankas ziemeļos un austrumos; |
| --- | --- |

13.

ir noraizējies par to, ka vienošanās par dalīšanos starptautiskajā palīdzībā vēl aizvien nav īstenota, uzskata, ka ES un citu starptautisko atbalstītāju palīdzībai, kas sūtīta uz Šrilanku pēc cunami, ir jānonāk pie visiem katastrofā cietušajiem, neatkarīgi no viņu etniskās vai reliģiskās piederības; pauž bažas par cunami fondu sadalījumu un izmantošanu, kuri nav, kā bija cerēts, uzlabojuši upuru ikdienu vai veicinājuši Šrilankas atjaunošanos; atzīmē, ka politiskie sarežģījumi saistībā ar “Pēc cunami rīcības pārvaldības struktūru”, jau šobrīd kavē turpmāko palīdzības piešķiršanu 50 miljonu euro apmērā, traucējot atjaunošanas darbus Šrilankas ziemeļos un austrumos;

| 14. | pauž nožēlu par to, ka prasības pēc lielajiem izdevumiem aizsardzībai daudzus gadus ir atņēmušas līdzekļus steidzami nepieciešamajiem ieguldījumiem Šrilankas ekonomiskajā un sociālajā infrastruktūrā; |
| --- | --- |

14.

pauž nožēlu par to, ka prasības pēc lielajiem izdevumiem aizsardzībai daudzus gadus ir atņēmušas līdzekļus steidzami nepieciešamajiem ieguldījumiem Šrilankas ekonomiskajā un sociālajā infrastruktūrā;

| 15. | aicina ES dalībvalstis darīt visu, kas to spēkos, lai apturētu visus LTTE pretlikumīgos centienus uzturēt piespiedu nodokļu iekasēšanas sistēmu no Eiropas Savienībā dzīvojošām Tamilu kopienas daļām; |
| --- | --- |

15.

aicina ES dalībvalstis darīt visu, kas to spēkos, lai apturētu visus LTTE pretlikumīgos centienus uzturēt piespiedu nodokļu iekasēšanas sistēmu no Eiropas Savienībā dzīvojošām Tamilu kopienas daļām;

| 16. | aicina Komisiju un dalībvalstis, šī procesa ietvaros sekot citu valstu piemēram un iesaldēt ar LTTE saistītos bankas kontus, akcijas un uzņēmumus Eiropas Savienības dalībvalstīs |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju un dalībvalstis, šī procesa ietvaros sekot citu valstu piemēram un iesaldēt ar LTTE saistītos bankas kontus, akcijas un uzņēmumus Eiropas Savienības dalībvalstīs

| 17. | atzīst par pamatotu, ka ES ir deklarējusi, ka, līdz turpmākam paziņojumam, LTTE delegācijas vairs netiks uzņemtas nevienā ES dalībvalstī, un, ka ES aktīvi apsver to, vai oficiāli uzskatīt LTTE par teroristu organizāciju; |
| --- | --- |

17.

atzīst par pamatotu, ka ES ir deklarējusi, ka, līdz turpmākam paziņojumam, LTTE delegācijas vairs netiks uzņemtas nevienā ES dalībvalstī, un, ka ES aktīvi apsver to, vai oficiāli uzskatīt LTTE par teroristu organizāciju;

| 18. | aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis turpināt atbalstīt taisnīgu un ilgtspējīgu Šrilankas konflikta risinājumu un atkārtoti pauž savu atbalstu visiem Šrilankas iedzīvotājiem un viņu prezidentam Mahinda Rajapakse, saskaroties ar problēmām, kas vēl jāatrisina; |
| --- | --- |

18.

aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis turpināt atbalstīt taisnīgu un ilgtspējīgu Šrilankas konflikta risinājumu un atkārtoti pauž savu atbalstu visiem Šrilankas iedzīvotājiem un viņu prezidentam Mahinda Rajapakse, saskaroties ar problēmām, kas vēl jāatrisina;

| 19. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Šrilankas donoru līdzpriekšsēdētāju grupas citu dalībvalstu (Norvēģijas, ASV un Japānas) valdībām, ANO Ģenerālsekretāram, Šveices, Šrilankas un citu Dienvidāzijas reģionālās sadarbības asociācijas valstu valdībām, kā arī LTTE. |
| --- | --- |

19.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Šrilankas donoru līdzpriekšsēdētāju grupas citu dalībvalstu (Norvēģijas, ASV un Japānas) valdībām, ANO Ģenerālsekretāram, Šveices, Šrilankas un citu Dienvidāzijas reģionālās sadarbības asociācijas valstu valdībām, kā arī LTTE.

---

(1)  OV C 59, 23.2.2001., 278. lpp.

(2)  OV C 47 E, 27.2.2003., 613. lpp.

(3)  OV C 87 E, 7.4.2004., 527. lpp.

(4)  OV C 247 E, 6.10.2005., 147. lpp.

P6_TA(2006)0228

Taivana

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Taivanu

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tā 2002. gada 14. marta rezolūciju, kurā Parlaments pieprasa piešķirt Taivanai novērotāja statusu Pasaules Veselības asamblejas (WHA) 2002. gada maija ikgadējā sanāksmē Ženēvā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2002. gada 14. marta rezolūciju, kurā Parlaments pieprasa piešķirt Taivanai novērotāja statusu Pasaules Veselības asamblejas (WHA) 2002. gada maija ikgadējā sanāksmē Ženēvā (1),

| — | ņemot vērā tā 2003. gada 15. maija rezolūciju, kurā Parlaments pieprasa piešķirt Taivanai novērotāja statusu 56. Pasaules Veselības asamblejā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2003. gada 15. maija rezolūciju, kurā Parlaments pieprasa piešķirt Taivanai novērotāja statusu 56. Pasaules Veselības asamblejā (2),

| — | ņemot vērā tā 2002. gada 5. septembra rezolūciju par Komisijas paziņojumu “Eiropa un Āzija: stratēģiskais pamats partnerības stiprināšanai” (3), kurā atzīta nepieciešamība cieši sadarboties ar Āziju daudzpusējās organizācijās, piemēram, ar Pasaules Veselības organizācijas (PVO) palīdzību apkarojot HIV/AIDS izplatību reģionā, un tāpēc uzskatot, ka visām Āzijas demokrātiskajām valstīm, tai skaitā Taivanai, ir jānodrošina iespēja līdzdarboties PVO, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2002. gada 5. septembra rezolūciju par Komisijas paziņojumu “Eiropa un Āzija: stratēģiskais pamats partnerības stiprināšanai” (3), kurā atzīta nepieciešamība cieši sadarboties ar Āziju daudzpusējās organizācijās, piemēram, ar Pasaules Veselības organizācijas (PVO) palīdzību apkarojot HIV/AIDS izplatību reģionā, un tāpēc uzskatot, ka visām Āzijas demokrātiskajām valstīm, tai skaitā Taivanai, ir jānodrošina iespēja līdzdarboties PVO,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 7. jūlija rezolūciju par ES attiecībām ar Ķīnu un Taivanu un drošību Tālajos Austrumos (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 7. jūlija rezolūciju par ES attiecībām ar Ķīnu un Taivanu un drošību Tālajos Austrumos (4),

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | ņemot vērā to, ka visām pasaules valstīm ir nepieciešama tieša un netraucēta līdzdalība veselības jomas sadarbības struktūrās, forumos un programmās, īpaši ņemot vērā dažādu infekcijas slimību (tādas kā putnu gripas, smaga akūta respiratorā sindroma (SARS)) pārrobežu izplatības pieaugošās iespējas; |
| --- | --- |

A.

ņemot vērā to, ka visām pasaules valstīm ir nepieciešama tieša un netraucēta līdzdalība veselības jomas sadarbības struktūrās, forumos un programmās, īpaši ņemot vērā dažādu infekcijas slimību (tādas kā putnu gripas, smaga akūta respiratorā sindroma (SARS)) pārrobežu izplatības pieaugošās iespējas;

| B. | tā kā PVO ir atļāvusi novērotājiem piedalīties organizācijas darbā; |
| --- | --- |

B.

tā kā PVO ir atļāvusi novērotājiem piedalīties organizācijas darbā;

| C. | tā kā Komisija jau ir apliecinājusi savu atbalstu Taivanas un PVO ciešākai saskarsmei, ciktāl to pieļauj PVO noteikumi; tā kā Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm turklāt ir ieinteresēta rast “praktisku risinājumu”; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisija jau ir apliecinājusi savu atbalstu Taivanas un PVO ciešākai saskarsmei, ciktāl to pieļauj PVO noteikumi; tā kā Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm turklāt ir ieinteresēta rast “praktisku risinājumu”;

| D. | tā kā vislielākais risks gripas pandēmijas uzliesmojumam ir Āzijas valstīs, kur šis ārkārtīgi patogēnais putnu gripas vīrusu celms jau divus gadus turpina vērsties plašumā, kaut gan kompetentās iestādes nepārtraukti cenšas apturēt slimības izplatību; |
| --- | --- |

D.

tā kā vislielākais risks gripas pandēmijas uzliesmojumam ir Āzijas valstīs, kur šis ārkārtīgi patogēnais putnu gripas vīrusu celms jau divus gadus turpina vērsties plašumā, kaut gan kompetentās iestādes nepārtraukti cenšas apturēt slimības izplatību;

| E. | tā kā pasaules mērogā turpina pieaugt saslimstība ar tādām infekcijas slimībām kā HIV/AIDS, tuberkuloze, malārija un SARS; |
| --- | --- |

E.

tā kā pasaules mērogā turpina pieaugt saslimstība ar tādām infekcijas slimībām kā HIV/AIDS, tuberkuloze, malārija un SARS;

| F. | tā kā gadījumā, ja pandēmija izceltos ārpus ES teritorijas, arī ES iedzīvotāju veselība būtu nopietni apdraudēta; |
| --- | --- |

F.

tā kā gadījumā, ja pandēmija izceltos ārpus ES teritorijas, arī ES iedzīvotāju veselība būtu nopietni apdraudēta;

| G. | tā kā gadījumā, ja uz salas izceltos epidēmija, Taivanai nebūtu pieejama ANO aizsardzība, tātad nebūtu iespējama saskaņota sadarbība ar Taivanu, lai gan šāda sadarbība ir nepieciešama, jo valsts ir viens no Klusā okeāna reģiona rietumu daļas svarīgākajiem starptautiskā transporta mezgliem, kā arī nozīmīga starpposma pieturvieta miljoniem gājputnu; |
| --- | --- |

G.

tā kā gadījumā, ja uz salas izceltos epidēmija, Taivanai nebūtu pieejama ANO aizsardzība, tātad nebūtu iespējama saskaņota sadarbība ar Taivanu, lai gan šāda sadarbība ir nepieciešama, jo valsts ir viens no Klusā okeāna reģiona rietumu daļas svarīgākajiem starptautiskā transporta mezgliem, kā arī nozīmīga starpposma pieturvieta miljoniem gājputnu;

| H. | tā kā Taivanas veselības aprūpes sistēma ir viena no labākajām un progresīvākajām reģionā un Taivanas iestādes vēlas, lai vietējie speciālisti piedalītos PVO ekspertu sagatavošanas sanāksmēs, kur tiek pārrunāta situācija saistībā ar putnu gripas izplatību, |
| --- | --- |

H.

tā kā Taivanas veselības aprūpes sistēma ir viena no labākajām un progresīvākajām reģionā un Taivanas iestādes vēlas, lai vietējie speciālisti piedalītos PVO ekspertu sagatavošanas sanāksmēs, kur tiek pārrunāta situācija saistībā ar putnu gripas izplatību,

| 1. | pieprasa Taivanas labāku pārstāvību starptautiskajās organizācijās un uzskata, ka nav godīgi vairāk nekā divdesmit miljoniem cilvēku arī turpmāk liegt piederību pasaules iedzīvotāju kopienai; |
| --- | --- |

1.

pieprasa Taivanas labāku pārstāvību starptautiskajās organizācijās un uzskata, ka nav godīgi vairāk nekā divdesmit miljoniem cilvēku arī turpmāk liegt piederību pasaules iedzīvotāju kopienai;

| 2. | aicina PVO ģenerāldirektoru nekavējoties iekļaut Taivanas Slimību kontroles centru (Taivanas SKC) PVO Vispasaules slimību uzliesmojumu un ārkārtas reaģēšanas tīkla (GOARN) dalībnieku sastāvā, lai nodrošinātu operatīvu attiecīgās informācijas apmaiņu gan reģiona, gan pasaules mērogā; |
| --- | --- |

2.

aicina PVO ģenerāldirektoru nekavējoties iekļaut Taivanas Slimību kontroles centru (Taivanas SKC) PVO Vispasaules slimību uzliesmojumu un ārkārtas reaģēšanas tīkla (GOARN) dalībnieku sastāvā, lai nodrošinātu operatīvu attiecīgās informācijas apmaiņu gan reģiona, gan pasaules mērogā;

| 3. | aicina PVO ģenerāldirektoru un visas šīs organizācijas dalībvalstis nodrošināt Taivanai tiešu piekļuvi un līdzdalību ikvienā PVO tehniskajā sanāksmē, kas nozīmīga sabiedrības veselības uzturēšanai un uzlabošanai Taivanā, kā arī citur pasaulē, un turklāt nodrošināt Taivanai pilntiesīgu līdzdalību PVO attiecīgā reģionālā biroja rīkotajos tehniskajos pasākumos un norisēs; |
| --- | --- |

3.

aicina PVO ģenerāldirektoru un visas šīs organizācijas dalībvalstis nodrošināt Taivanai tiešu piekļuvi un līdzdalību ikvienā PVO tehniskajā sanāksmē, kas nozīmīga sabiedrības veselības uzturēšanai un uzlabošanai Taivanā, kā arī citur pasaulē, un turklāt nodrošināt Taivanai pilntiesīgu līdzdalību PVO attiecīgā reģionālā biroja rīkotajos tehniskajos pasākumos un norisēs;

| 4. | aicina Ķīnas Tautas Republiku apsvērt iespēju piešķirt Taivanai novērotāja statusu PVO vai vismaz Pasaules Veselības asamblejā (WHA), kas ir PVO nozīmīgākā lēmumu pieņēmēja, lai aizsargātu Taivanas iedzīvotāju, uz salas esošo starptautiskās sabiedrības pārstāvju un ārvalstu darbinieku, kā arī visu pasaules iedzīvotāju veselību; |
| --- | --- |

4.

aicina Ķīnas Tautas Republiku apsvērt iespēju piešķirt Taivanai novērotāja statusu PVO vai vismaz Pasaules Veselības asamblejā (WHA), kas ir PVO nozīmīgākā lēmumu pieņēmēja, lai aizsargātu Taivanas iedzīvotāju, uz salas esošo starptautiskās sabiedrības pārstāvju un ārvalstu darbinieku, kā arī visu pasaules iedzīvotāju veselību;

| 5. | atkārtoti aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt Taivanas lūgumu piešķirt tai novērotāja statusu PVO; |
| --- | --- |

5.

atkārtoti aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt Taivanas lūgumu piešķirt tai novērotāja statusu PVO;

| 6. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu, kandidātvalstu un pievienošanās valstu valdībām un parlamentiem, Ķīnas Tautas Republikas valdībai un parlamentam, Taivanas varas iestādēm, ANO ģenerālsekretāram un PVO ģenerāldirektoram. |
| --- | --- |

6.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu, kandidātvalstu un pievienošanās valstu valdībām un parlamentiem, Ķīnas Tautas Republikas valdībai un parlamentam, Taivanas varas iestādēm, ANO ģenerālsekretāram un PVO ģenerāldirektoram.

---

(1)  OV C 47 E, 27.2.2003., 606. lpp.

(2)  OV C 67 E, 17.3.2004., 307. lpp.

(3)  OV C 272 E, 13.11.2003., 476. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0297.

---

7.12.2006

| 7.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 297/s18 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 297/s18

---

Izmantoto simbolu saraksts

| * | | Apspriežu procedūra |
| --- | --- | --- |
| **I | | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | | Piekrišanas procedūra |
| ***I | | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar Komisijas piedāvāto juridisko pamatu.)

Informācija par balsošanas laiku

Ja nav noteikts citādi, pirms balsošanas referenti rakstiski paziņo Parlamenta priekšsēdētājam par savu pozīciju attiecībā uz grozījumiem.

Parlamenta komiteju abreviatūras

| AFET | | Ārlietu komiteja |
| --- | --- | --- |
| DEVE | | Attīstības komiteja |
| INTA | | Starptautiskās tirdzniecības komiteja |
| BUDG | | Budžeta komiteja |
| CONT | | Budžeta kontroles komiteja |
| ECON | | Ekonomikas un monetārā komiteja |
| EMPL | | Nodarbinātības un sociālo jautājumu komiteja |
| ENVI | | Vides, veselības aizsardzības un pārtikas nekaitīguma komiteja |
| ITRE | | Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja |
| IMCO | | Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja |
| TRAN | | Transporta un tūrisma komiteja |
| REGI | | Reģionālās attīstības komiteja |
| AGRI | | Lauksaimniecības komiteja |
| PECH | | Zivsaimniecības komiteja |
| CULT | | Kultūras un izglītības komiteja |
| JURI | | Juridiskā komiteja |
| LIBE | | Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja |
| AFCO | | Konstitucionālo jautājumu komiteja |
| FEMM | | Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja |
| PETI | | Lūgumrakstu komiteja |

AFET

Ārlietu komiteja

DEVE

Attīstības komiteja

INTA

Starptautiskās tirdzniecības komiteja

BUDG

Budžeta komiteja

CONT

Budžeta kontroles komiteja

ECON

Ekonomikas un monetārā komiteja

EMPL

Nodarbinātības un sociālo jautājumu komiteja

ENVI

Vides, veselības aizsardzības un pārtikas nekaitīguma komiteja

ITRE

Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

IMCO

Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja

TRAN

Transporta un tūrisma komiteja

REGI

Reģionālās attīstības komiteja

AGRI

Lauksaimniecības komiteja

PECH

Zivsaimniecības komiteja

CULT

Kultūras un izglītības komiteja

JURI

Juridiskā komiteja

LIBE

Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

AFCO

Konstitucionālo jautājumu komiteja

FEMM

Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja

PETI

Lūgumrakstu komiteja

Politisko grupu abreviatūras

| PPE-DE | | Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupa |
| --- | --- | --- |
| PSE | | Sociāldemokrātu grupa Eiropas Parlamentā |
| ALDE | | Demokrātu un liberāļu apvienība Eiropai |
| Verts/ALE | | Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa |
| GUE/NGL | | Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa |
| IND/DEM | | Neatkarīgo spēku un demokrātu grupa |
| UEN | | Nāciju Eiropas grupa |
| NI | | Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti |

PPE-DE

Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupa

PSE

Sociāldemokrātu grupa Eiropas Parlamentā

ALDE

Demokrātu un liberāļu apvienība Eiropai

Verts/ALE

Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa

GUE/NGL

Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa

IND/DEM

Neatkarīgo spēku un demokrātu grupa

UEN

Nāciju Eiropas grupa

NI

Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti

---