# Eiropas Savienības C 306E/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 306E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 15. decembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 306E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 15. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   (Paziņojums) |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | 2006.—2007. GADA SESIJA |
| | 2006. gada 25.—28. septembra sēdes |
| | Pirmdiena, 2006. gada 25. septembris |
| 2006/C 306E/01 | PROTOKOLS | 1 |
| SĒDES NORISE


  Sesijas atsākšana


  Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana


  Komiteju un delegāciju sastāvs


  Pilnvaru pārbaude


  Sesiju kalendārs


  Priekšsēdētāja paziņojums


  Dokumentu iesniegšana


  Lūgumraksti


  Padomes nosūtītie nolīgumu teksti


  Saistībā ar Parlamenta nostājām un rezolūcijām veiktie pasākumi


  Darba kārtība


  Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem


  Apkārtējā gaisa kvalitāte un tīrāks gaiss Eiropai ***I — Tematiskā stratēģija par gaisa piesārņojumu (debates)


  Pilsētvides tematiskā stratēģija (debates)


  2004. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšana: I iedaļa — Eiropas Parlaments (debates)


  Eiropas Mobilitātes kvalitātes harta (izglītība un apmācība) ***I (debates)


  Pamatprasmes mūžizglītībā ***I (debates)


  Piemērots atbalsts Eiropas dimensijas iekļaušanai skolu mācību programmās (debates)


  Eiropas kvalifikācijas pamatdokumenta izstrādāšana (debates)


  Nākamās sēdes darba kārtība


  Sēdes slēgšana |
| APMEKLĒJUMU REĢISTRS | 13 |
| | Otrdiena, 2006. gada 26. septembris |
| 2006/C 306E/02 | PROTOKOLS | 15 |
| SĒDES NORISE


  Sēdes atklāšana


  Dokumentu iesniegšana


  Komisijas Baltā grāmata par vispārējas nozīmes pakalpojumiem (debates)


  Programma Progress (nodarbinātība un sociālā solidaritāte) ***II (debates)


  Balsošanas laiks


  Pieprasījums apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju — Mājokļi un reģionālā politika (Reglamenta 117. pants) (balsošana)


  Pieprasījums apspriesties ar Reģionu komiteju — Mājokļi un reģionālā politika (Reglamenta 118. pants) (balsošana)


  Pieprasījums aizstāvēt Jannis Sakellariou deputāta imunitāti (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  Plašsaziņas līdzekļi un attīstība (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  Piemērots atbalsts Eiropas dimensijas iekļaušanai skolu mācību programmās (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  Apkārtējā gaisa kvalitāte un tīrāks gaiss Eiropai ***I (balsošana)


  Svinīga sēde — Libērija


  Balsošanas laiks (turpinājums)


  2004. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšana: I iedaļa — Eiropas Parlaments (balsošana)


  Eiropas Mobilitātes kvalitātes harta (izglītība un apmācība) ***I (balsošana)


  Pamatprasmes mūžizglītībā ***I (balsošana)


  Tematiskā stratēģija par gaisa piesārņojumu (balsošana)


  Pilsētvides tematiskā stratēģija (balsošana)


  Eiropas kvalifikācijas pamatdokumenta izstrādāšana (balsošana)


  Balsojumu skaidrojumi


  Balsojumu labojumi un nodomi balsot


  Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana


  Komisijas paziņojums — Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās


  Turcijas progress ceļā uz pievienošanos (debates)


  Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai)


  Programma Progress (nodarbinātība un sociālā solidaritāte) ***II (debašu turpināšana)


  Euro aizsardzība pret viltošanu — Perikla programma * — Euro aizsardzība pret viltošanu (Perikla programma) — neiesaistītās dalībvalstis * (debates)


  Spriedumu ievērošana dalībvalstu starpā jauna kriminālprocesa gadījumā * (debates)


  Kohēzijas stratēģijas pamatnostādnes *** (debates)



  Galileo (debates)


  Nākamās sēdes darba kārtība


  Sēdes slēgšana |
| APMEKLĒJUMU REĢISTRS | 27 |
| I PIELIKUMS | 29 |
| II PIELIKUMS | 38 |
| PIEŅEMTIE TEKSTI | 95 |
| P6_TA(2006)0359Pieprasījums aizstāvēt Jannis Sakellariou imunitātiEiropas Parlamenta lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Jannis Sakellariou imunitāti un privilēģijas (2006/2145(IMM)) | 95 |
| P6_TA(2006)0360Plašsaziņas līdzekļi un attīstībaEiropas Parlamenta rezolūcija par plašsaziņas līdzekļiem un attīstību (2006/2080(INI)) | 96 |
| P6_TA(2006)0361Eiropas dimensija skolu mācību programmāsEiropas Parlamenta rezolūcija par iniciatīvām papildināt skolu mācību programmas, nodrošinot piemērotu atbalstu Eiropas dimensijas iekļaušanai tajās (2006/2041(INI)) | 100 |
| P6_TA(2006)0362Tīrāks gaiss Eiropai ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par apkārtējā gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai (COM(2005)0447 — C6-0356/2005 — 2005/0183(COD)) | 102 |
| P6_TC1-COD(2005)0183Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 26. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/.../EK par apkārtējā gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai | 103 |
| I PIELIKUMSDATU KVALITĀTES MĒRĶI | 121 |
| II PIELIKUMSPRASĪBAS SĒRA DIOKSĪDA, SLĀPEKĻA DIOKSĪDA UN SLĀPEKĻA OKSĪDU, CIETO DAĻIŅU (PM10 UN PM2,5), SVINA, OGLEKĻA OKSĪDA UN BENZOLA KONCENTRĀCIJAS NOVĒRTĒŠANAI APKĀRTĒJĀ GAISĀ ZONĀ VAI AGLOMERĀCIJĀ | 123 |
| III PIELIKUMSPARAUGU ŅEMŠANAS VIETU NOVIETOJUMS SĒRA DIOKSĪDA, SLĀPEKĻA DIOKSĪDA UN SLĀPEKĻA OKSĪDU, CIETO DAĻIŅU (PM10 un PM2,5), SVINA, OGLEKĻA OKSĪDA UN BENZOLA KONCENTRĀCIJAS MĒRĪŠANAI APKĀRTĒJĀ GAISĀ | 124 |
| IV PIELIKUMSFONA MĒRĪJUMI, KO VEIC NEATKARĪGI NO PIESĀRŅOJUMA LĪMEŅA | 126 |
| V PIELIKUMSPARAUGU ŅEMŠANAS VIETU MINIMĀLĀ SKAITA NOTEIKŠANAS KRITĒRIJI SĒRA DIOKSĪDA (SO2), SLĀPEKĻA DIOKSĪDA (NO2) UN SLĀPEKĻA OKSĪDU, CIETO DAĻIŅU (PM10, PM2,5), SVINA, OGLEKĻA OKSĪDA UN BENZOLA KONCENTRĀCIJAS PASTĀVĪGIEM MĒRĪJUMIEM APKĀRTĒJĀ GAISĀ | 127 |
| VI PIELIKUMSREFERENCES METODES SĒRA DIOKSĪDA, SLĀPEKĻA DIOKSĪDA UN SLĀPEKĻA OKSĪDU, CIETO DAĻIŅU (PM10 un PM2,5), SVINA, OGLEKĻA OKSĪDA, BENZOLA UN OZONA KONCENTRĀCIJAS NOVĒRTĒŠANAI | 128 |
| VII PIELIKUMSMĒRĶLIELUMI UN ILGTERMIŅA MĒRĶI OZONAM | 129 |
| VIII PIELIKUMSPARAUGU ŅEMŠANAS VIETU KLASIFIKĀCIJAS UN NOVIETOJUMA KRITĒRIJI OZONA KONCENTRĀCIJAS NOVĒRTĒŠANAI | 131 |
| IX PIELIKUMSPARAUGU ŅEMŠANAS VIETU MINIMĀLĀ SKAITA NOTEIKŠANAS KRITĒRIJI PASTĀVĪGIEM OZONA KONCENTRĀCIJAS MĒRĪJUMIEM | 132 |
| X PIELIKUMSOZONA PREKURSORU MĒRĪJUMI | 133 |
| XI PIELIKUMSROBEŽVĒRTĪBAS CILVĒKA VESELĪBAS AIZSARDZĪBAI | 134 |
| XII PIELIKUMSIEDZĪVOTĀJU INFORMĒŠANAS RĀDĪTĀJS UN TRAUKSMES SLIEKSNIS | 135 |
| XIII PIELIKUMSKRITISKAIS PIESĀRŅOJUMA LĪMENIS VEĢETĀCIJAS AIZSARDZĪBAI | 135 |
| XIV PIELIKUMSPM2,5 IEDARBĪBAS MAZINĀJUMA MĒRĶIS, MĒRĶLIELUMS UN ROBEŽVERTĪBA | 135 |
| XV PIELIKUMSINFORMĀCIJA, KAS IEKĻAUJAMA VIETĒJOS, REĢIONĀLAJOS VAI VALSTS PLĀNOS VAI PROGRAMMĀS APKĀRTĒJĀ GAISA KVALITĀTES UZLABOŠANAI SASKAŅĀ AR 21. PANTU | 136 |
| XVI PIELIKUMSSABIEDRĪBAS INFORMĒŠANA | 139 |
| XVII PIELIKUMSEMISIJU RAŠANĀS VIETĀ VEICAMIE PASĀKUMI, LAI DALĪBVALSTIS NOTEIKTAJOS TERMIŅOS SASNIEGTU GAISA KVALITĀTES ROBEŽVĒRTĪBAS | 140 |
| XVIII PIELIKUMSATBILSTĪBAS TABULA | 140 |
| P6_TA(2006)03632004. gada izpilde: I iedaļa — Eiropas Parlaments | 143 |
| 1.   Eiropas Parlamenta lēmums par Eiropas Savienības 2004. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu: I iedaļa — Eiropas Parlaments (N6-0027/2005 — C6-0357/2005 — 2005/2091(DEC)) | 143 |
| 2.   Eiropas Parlamenta rezolūcija ar komentāriem, kuri ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2004. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu: I iedaļa — Eiropas Parlaments (N6-0027/2005 — C6-0357/2005 — 2005/2091(DEC)) | 145 |
| P6_TA(2006)0364Eiropas Mobilitātes kvalitātes harta (izglītība un apmācība) ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikuma priekšlikumu par pārrobežu mobilitāti Kopienā izglītības un apmācības nolūkā: Eiropas Mobilitātes kvalitātes harta (COM(2005)0450 — C6-0291/2005 — 2005/0179 (COD)) | 160 |
| P6_TC1-COD(2005)0179Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 26. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumu par pārrobežu mobilitāti Kopienā izglītības un apmācības nolūkā: Eiropas Mobilitātes kvalitātes harta | 160 |
| PIELIKUMSEIROPAS MOBILITĀTES KVALITĀTES HARTA | 163 |
| P6_TA(2006)0365Pamatprasmes mūžizglītībā ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par pamatprasmēm mūžizglītībā (COM(2005)0548 — C6-0375/2005 — 2005/0221(COD)) | 165 |
| P6_TC1-COD(2005)0221Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 26. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumu par pamatprasmēm mūžizglītībā | 166 |
| PIELIKUMSPAMATPRASMES MŪŽIZGLĪTĪBAI — EIROPAS PAMATPRINCIPU KOPUMS | 169 |
| P6_TA(2006)0366Tematiskā stratēģija par gaisa piesārņojumuEiropas Parlamenta rezolūcija attiecībā uz tematisko stratēģiju par gaisa piesārņojumu (2006/2060(INI)) | 176 |
| P6_TA(2006)0367Pilsētvides tematiskā stratēģijaEiropas Parlamenta rezolūcija par pilsētvides tematisko stratēģiju (2006/2061(INI)) | 182 |
| P6_TA(2006)0368Eiropas kvalifikāciju pamatdokumentsEiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas kvalifikāciju pamatdokumenta izstrādāšanu (2006/2002(INI)) | 188 |
| P6_TA(2006)0369No roņiem iegūto produktu aizliegums Eiropas SavienībāDeklarācija par no roņiem iegūtu produktu aizliegumu Eiropas Savienībā | 194 |
| | Trešdiena, 2006. gada 27. septembris |
| 2006/C 306E/03 | PROTOKOLS | 196 |
| SĒDES NORISE


  Sēdes atklāšana


  Parlamenta sastāvs


  Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa — Kopējā imigrācijas politika (debates)


  Oficiāla sveikšana


  Balsošanas laiks


  Personas datu aizsardzība (policijas un tiesu iestāžu sadarbība) * (galīgais balsojums)


  Euro aizsardzība pret viltošanu — Perikla programma * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  Euro aizsardzība pret viltošanu (Perikla programma) — neiesaistītās dalībvalstis * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  Spriedumu ievērošana dalībvalstu starpā jauna kriminālprocesa gadījumā * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  EK un Gvinejas-Bisavas zvejniecības nolīgums * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  Budžeta grozījuma Nr. 3/2006 projekts (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  Budžeta grozījuma Nr. 4/2006 projekts (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  Programma Progress (nodarbinātība un sociālā solidaritāte) ***II (balsošana)


  Kohēzijas stratēģijas pamatnostādnes *** (balsošana)


  Komisijas Baltā grāmata par vispārējas nozīmes pakalpojumiem (balsošana)


  Turcijas progress ceļā uz pievienošanos (balsošana)


  Balsojumu skaidrojumi


  Balsojumu labojumi un nodomi balsot


  Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana


  Situācija Dārfūrā (debates)


  ES ekonomiskās un tirdzniecības attiecības ar Indiju (debates)


  Politisko grupu sastāvs


  Sieviešu perspektīvas starptautiskajā tirdzniecībā (debates)


  Ekonomiskās situācijas uzlabošana zvejniecības nozarē (debates)


  Zivsaimniecības, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā * (debates)


  Haizivju spuru atdalīšana uz kuģiem (debates)


  Bioloģiskā ražošana un norādes par to uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem * (debates)


  Nākamās sēdes darba kārtība


  Sēdes slēgšana |
| APMEKLĒJUMU REĢISTRS | 206 |
| I PIELIKUMS | 208 |
| II PIELIKUMS | 219 |
| PIEŅEMTIE TEKSTI | 263 |
| P6_TA(2006)0370Personas datu aizsardzība *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par personas datu, ko apstrādā, sadarbojoties policijas un tiesu iestādēm krimināllietās, aizsardzību (COM(2005)0475 — C6-0436/2005 — 2005/0202(CNS)) | 263 |
| P6_TA(2006)0371Euro aizsardzība pret viltošanu (Perikla programma) *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru groza un pagarina piemērošanas periodu Lēmumam 2001/923/EK, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (Perikla programmu) (COM(2006)0243 — C6-0179/2006 — 2006/0078 (CNS)) | 264 |
| P6_TA(2006)0372Euro aizsardzība pret viltošanu *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru paplašina lēmuma darbības jomu, neiesaistītās dalībvalstīs piemērojot Lēmumu 2006/.../EK, ar kuru groza un pagarina piemērošanas periodu Lēmumam 2001/923/EK, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (Perikla programmu) (COM(2006)0243 — C6-0180/2006 — 2006/0079(CNS)) | 264 |
| P6_TA(2006)0373Spriedumu ievērošana dalībvalstu starpā jauna kriminālprocesa gadījumā *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par spriedumu ievērošanu Eiropas Savienības dalībvalstu starpā jauna kriminālprocesa gadījumā (COM(2005)0091 — C6-0235/2005 — 2005/0018(CNS)) | 265 |
| P6_TA(2006)0374EK un Gvinejas-Bisavas zvejniecības nolīgums *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Nolīguma noslēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā, ar ko no 2006. gada 16. jūnija līdz 2007. gada 15. jūnijam pagarina spēkā esības termiņu Protokolam, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums saskaņā ar Eiropas Ekonomikas kopienas un Gvinejas-Bisavas Republikas valdības Nolīgumu par zveju pie Gvinejas-Bisavas krastiem (COM(2006)0182 — C6-0167/2006 — 2006/0065(CNS)) | 270 |
| P6_TA(2006)0375Budžeta grozījuma Nr. 3/2006 projekts (grozījumi)2006. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2006 projekta grozījumi: III iedaļa — Komisija, VIII iedaļas B daļa — Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (11297/2006 — C6-0239/2006 — 2006/2119(BUD)) | 271 |
| P6_TA(2006)0376Budžeta grozījuma Nr. 3/2006 projektsEiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Savienības 2006. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2006 projektu, III iedaļa — Komisija, VIII iedaļas B daļa — Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (11297/2006 — C6-0239/2006 — 2006/2119(BUD)) | 273 |
| P6_TA(2006)0377Budžeta grozījuma Nr. 4/2006 projektsEiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Savienības 2006. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2006 projektu (11298/2006 — C6-0247/2006 — 2006/2149(BUD)) | 274 |
| P6_TA(2006)0378Progress ***IIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko izveido Kopienas nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmu Progress (6282/3/2006 — C6-0272/2006 — 2004/0158(COD)) | 275 |
| P6_TA(2006)0379Kohēzijas stratēģijas pamatnostādnes ***Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Kopienas kohēzijas stratēģijas pamatnostādnēm (11807/2006 — C6-0266/2006 — 2006/0131(AVC)) | 276 |
| P6_TA(2006)0380Vispārējas nozīmes pakalpojumiEiropas Parlamenta rezolūcija par Komisijas Balto grāmatu par vispārējas nozīmes pakalpojumiem (2006/2101(INI)) | 277 |
| P6_TA(2006)0381Turcijas progress ceļā uz pievienošanosEiropas Parlamenta rezolūcija par Turcijas progresu ceļā uz pievienošanos (2006/2118(INI)) | 284 |
| | Ceturtdiena, 2006. gada 28. septembris |
| 2006/C 306E/04 | PROTOKOLS | 297 |
| SĒDES NORISE


  Sēdes atklāšana


  Dokumentu iesniegšana


  Apropriāciju pārvietojumi


  Nanozinātnes un nanotehnoloģijas (2005.—2009. g.) (debates)


  Par ES atbalsta palielināšanu un uzlabošanu: pasākumi 2006. gadā efektīvas palīdzības īstenošanai (debates)


  Padomes kopējo nostāju paziņošana


  Balsošanas laiks


  Par ES atbalsta palielināšanu un uzlabošanu: pasākumi 2006. gadā efektīvas palīdzības īstenošanai (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  Zivsaimniecības, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā * (balsošana)


  Bioloģiskā ražošana un norādes par to uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem * (balsošana)



  Galileo (balsošana)


  Kopējā imigrācijas politika (balsošana)


  Situācija Dārfūrā (balsošana)


  ES ekonomiskās un tirdzniecības attiecības ar Indiju (balsošana)


  Sieviešu perspektīvas starptautiskajā tirdzniecībā (balsošana)


  Ekonomiskās situācijas uzlabošana zvejniecības nozarē (balsošana)


  Haizivju spuru atdalīšana uz kuģiem (balsošana)


  Nanozinātnes un nanotehnoloģijas (2005.—2009. g.) (balsošana)


  Balsojumu skaidrojumi


  Balsojumu labojumi un nodomi balsot


  Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana


  Nākamās sesijas darba kārtība


  ASEM samits (2006. gada 10.—11. septembrī Helsinkos) (debates)


  Turpmākās darbības patentu jomā (debates)


  Lēmumi par atsevišķiem dokumentiem


  Rakstiskas deklarācijas, kas ir iekļautas reģistrā (Reglamenta 116. pants)


  Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 116. pants)


  Sēdē pieņemto tekstu nosūtīšana


  Nākamo sēžu datumi


  Sesijas pārtraukšana |
| APMEKLĒJUMU REĢISTRS | 310 |
| I PIELIKUMS | 312 |
| II PIELIKUMS | 325 |
| PIEŅEMTIE TEKSTI | 373 |
| P6_TA(2006)0382Par ES atbalsta palielināšanu un uzlabošanu: pasākumi 2006. gadā efektīvas palīdzības īstenošanaiEiropas Parlamenta rezolūcija par ciešāku un efektīvāku sadarbību: 2006. gada atbalsta efektivitātes pakete (2006/2208(INI)) | 373 |
| P6_TA(2006)0383Zivsaimniecības, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido pārvaldības plānu zivsaimniecībām, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā (COM(2005)0714 — C6-0034/2006 — 2006/0002(CNS)) | 381 |
| P6_TA(2006)0384Lauksaimniecības produktu bioloģiskā ražošana un norādes par to *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2092/91 par lauksaimniecības produktu bioloģisku ražošanu un norādēm par to uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem (COM(2005)0671 — C6-0033/2006 — 2005/0279(CNS)) | 387 |
| P6_TA(2006)0385GalileoEiropas Parlamenta rezolūcija par programmas Galileo īpašuma novērtēšanu | 393 |
| P6_TA(2006)0386ES kopējā imigrācijas politikaEiropas Parlamenta rezolūcija par ES kopējo imigrācijas politiku | 394 |
| P6_TA(2006)0387Situācija DārfūrāEiropas Parlamenta rezolūcija par situāciju Dārfūrā | 397 |
| P6_TA(2006)0388ES ekonomiskās un tirdzniecības attiecības ar IndijuEiropas Parlamenta rezolūcija par ES ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar Indiju (2006/2034(INI)) | 400 |
| P6_TA(2006)0389Sievietes starptautiskajā tirdzniecībāEiropas Parlamenta rezolūcija par sieviešu perspektīvām starptautiskajā tirdzniecībā (2006/2009(INI)) | 413 |
| P6_TA(2006)0390Zivsaimniecības nozares ekonomiskās situācijas uzlabošanaEiropas Parlamenta rezolūcija par zivsaimniecības nozares ekonomiskās situācijas uzlabošanu (2006/2110(INI)) | 417 |
| P6_TA(2006)0391Haizivju spuru atdalīšana uz kuģiemEiropas Parlamenta rezolūcija par Padomes Regulas (EK) Nr. 1185/2003 par haizivju spuru atdalīšanu uz kuģiem darbību (2006/2054(INI)) | 424 |
| P6_TA(2006)0392Nanozinātnes un nanotehnoloģijasEiropas Parlamenta rezolūcija par nanozinātnēm un nanotehnoloģijām: rīcības plāns Eiropai 2005.—2009. gadam (2006/2004(INI)) | 426 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   (Paziņojums)

EIROPAS PARLAMENTS

2006.—2007. GADA SESIJA

2006. gada 25.—28. septembra sēdes

Pirmdiena, 2006. gada 25. septembris

2006/C 306E/01

PROTOKOLS

1

SĒDES NORISE

Sesijas atsākšana

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Komiteju un delegāciju sastāvs

Pilnvaru pārbaude

Sesiju kalendārs

Priekšsēdētāja paziņojums

Dokumentu iesniegšana

Lūgumraksti

Padomes nosūtītie nolīgumu teksti

Saistībā ar Parlamenta nostājām un rezolūcijām veiktie pasākumi

Darba kārtība

Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem

Apkārtējā gaisa kvalitāte un tīrāks gaiss Eiropai ***I — Tematiskā stratēģija par gaisa piesārņojumu (debates)

Pilsētvides tematiskā stratēģija (debates)

2004. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšana: I iedaļa — Eiropas Parlaments (debates)

Eiropas Mobilitātes kvalitātes harta (izglītība un apmācība) ***I (debates)

Pamatprasmes mūžizglītībā ***I (debates)

Piemērots atbalsts Eiropas dimensijas iekļaušanai skolu mācību programmās (debates)

Eiropas kvalifikācijas pamatdokumenta izstrādāšana (debates)

Nākamās sēdes darba kārtība

Sēdes slēgšana

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

13

Otrdiena, 2006. gada 26. septembris

2006/C 306E/02

PROTOKOLS

15

SĒDES NORISE

Sēdes atklāšana

Dokumentu iesniegšana

Komisijas Baltā grāmata par vispārējas nozīmes pakalpojumiem (debates)

Programma Progress (nodarbinātība un sociālā solidaritāte) ***II (debates)

Balsošanas laiks

Pieprasījums apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju — Mājokļi un reģionālā politika (Reglamenta 117. pants) (balsošana)

Pieprasījums apspriesties ar Reģionu komiteju — Mājokļi un reģionālā politika (Reglamenta 118. pants) (balsošana)

Pieprasījums aizstāvēt Jannis Sakellariou deputāta imunitāti (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Plašsaziņas līdzekļi un attīstība (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Piemērots atbalsts Eiropas dimensijas iekļaušanai skolu mācību programmās (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Apkārtējā gaisa kvalitāte un tīrāks gaiss Eiropai ***I (balsošana)

Svinīga sēde — Libērija

Balsošanas laiks (turpinājums)

2004. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšana: I iedaļa — Eiropas Parlaments (balsošana)

Eiropas Mobilitātes kvalitātes harta (izglītība un apmācība) ***I (balsošana)

Pamatprasmes mūžizglītībā ***I (balsošana)

Tematiskā stratēģija par gaisa piesārņojumu (balsošana)

Pilsētvides tematiskā stratēģija (balsošana)

Eiropas kvalifikācijas pamatdokumenta izstrādāšana (balsošana)

Balsojumu skaidrojumi

Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Komisijas paziņojums — Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās

Turcijas progress ceļā uz pievienošanos (debates)

Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai)

Programma Progress (nodarbinātība un sociālā solidaritāte) ***II (debašu turpināšana)

Euro aizsardzība pret viltošanu — Perikla programma * — Euro aizsardzība pret viltošanu (Perikla programma) — neiesaistītās dalībvalstis * (debates)

Spriedumu ievērošana dalībvalstu starpā jauna kriminālprocesa gadījumā * (debates)

Kohēzijas stratēģijas pamatnostādnes *** (debates)

Galileo (debates)

Nākamās sēdes darba kārtība

Sēdes slēgšana

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

27

I PIELIKUMS

29

II PIELIKUMS

38

PIEŅEMTIE TEKSTI

95

P6_TA(2006)0359Pieprasījums aizstāvēt Jannis Sakellariou imunitātiEiropas Parlamenta lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Jannis Sakellariou imunitāti un privilēģijas (2006/2145(IMM))

95

P6_TA(2006)0360Plašsaziņas līdzekļi un attīstībaEiropas Parlamenta rezolūcija par plašsaziņas līdzekļiem un attīstību (2006/2080(INI))

96

P6_TA(2006)0361Eiropas dimensija skolu mācību programmāsEiropas Parlamenta rezolūcija par iniciatīvām papildināt skolu mācību programmas, nodrošinot piemērotu atbalstu Eiropas dimensijas iekļaušanai tajās (2006/2041(INI))

100

P6_TA(2006)0362Tīrāks gaiss Eiropai ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par apkārtējā gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai (COM(2005)0447 — C6-0356/2005 — 2005/0183(COD))

102

P6_TC1-COD(2005)0183Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 26. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/.../EK par apkārtējā gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai

103

I PIELIKUMSDATU KVALITĀTES MĒRĶI

121

II PIELIKUMSPRASĪBAS SĒRA DIOKSĪDA, SLĀPEKĻA DIOKSĪDA UN SLĀPEKĻA OKSĪDU, CIETO DAĻIŅU (PM10 UN PM2,5), SVINA, OGLEKĻA OKSĪDA UN BENZOLA KONCENTRĀCIJAS NOVĒRTĒŠANAI APKĀRTĒJĀ GAISĀ ZONĀ VAI AGLOMERĀCIJĀ

10

2,5

123

III PIELIKUMSPARAUGU ŅEMŠANAS VIETU NOVIETOJUMS SĒRA DIOKSĪDA, SLĀPEKĻA DIOKSĪDA UN SLĀPEKĻA OKSĪDU, CIETO DAĻIŅU (PM10 un PM2,5), SVINA, OGLEKĻA OKSĪDA UN BENZOLA KONCENTRĀCIJAS MĒRĪŠANAI APKĀRTĒJĀ GAISĀ

10

2,5

124

IV PIELIKUMSFONA MĒRĪJUMI, KO VEIC NEATKARĪGI NO PIESĀRŅOJUMA LĪMEŅA

126

V PIELIKUMSPARAUGU ŅEMŠANAS VIETU MINIMĀLĀ SKAITA NOTEIKŠANAS KRITĒRIJI SĒRA DIOKSĪDA (SO2), SLĀPEKĻA DIOKSĪDA (NO2) UN SLĀPEKĻA OKSĪDU, CIETO DAĻIŅU (PM10, PM2,5), SVINA, OGLEKĻA OKSĪDA UN BENZOLA KONCENTRĀCIJAS PASTĀVĪGIEM MĒRĪJUMIEM APKĀRTĒJĀ GAISĀ

2

2

10

2,5

127

VI PIELIKUMSREFERENCES METODES SĒRA DIOKSĪDA, SLĀPEKĻA DIOKSĪDA UN SLĀPEKĻA OKSĪDU, CIETO DAĻIŅU (PM10 un PM2,5), SVINA, OGLEKĻA OKSĪDA, BENZOLA UN OZONA KONCENTRĀCIJAS NOVĒRTĒŠANAI

10

2,5

128

VII PIELIKUMSMĒRĶLIELUMI UN ILGTERMIŅA MĒRĶI OZONAM

129

VIII PIELIKUMSPARAUGU ŅEMŠANAS VIETU KLASIFIKĀCIJAS UN NOVIETOJUMA KRITĒRIJI OZONA KONCENTRĀCIJAS NOVĒRTĒŠANAI

131

IX PIELIKUMSPARAUGU ŅEMŠANAS VIETU MINIMĀLĀ SKAITA NOTEIKŠANAS KRITĒRIJI PASTĀVĪGIEM OZONA KONCENTRĀCIJAS MĒRĪJUMIEM

132

X PIELIKUMSOZONA PREKURSORU MĒRĪJUMI

133

XI PIELIKUMSROBEŽVĒRTĪBAS CILVĒKA VESELĪBAS AIZSARDZĪBAI

134

XII PIELIKUMSIEDZĪVOTĀJU INFORMĒŠANAS RĀDĪTĀJS UN TRAUKSMES SLIEKSNIS

135

XIII PIELIKUMSKRITISKAIS PIESĀRŅOJUMA LĪMENIS VEĢETĀCIJAS AIZSARDZĪBAI

135

XIV PIELIKUMSPM2,5 IEDARBĪBAS MAZINĀJUMA MĒRĶIS, MĒRĶLIELUMS UN ROBEŽVERTĪBA

2,5

135

XV PIELIKUMSINFORMĀCIJA, KAS IEKĻAUJAMA VIETĒJOS, REĢIONĀLAJOS VAI VALSTS PLĀNOS VAI PROGRAMMĀS APKĀRTĒJĀ GAISA KVALITĀTES UZLABOŠANAI SASKAŅĀ AR 21. PANTU

136

XVI PIELIKUMSSABIEDRĪBAS INFORMĒŠANA

139

XVII PIELIKUMSEMISIJU RAŠANĀS VIETĀ VEICAMIE PASĀKUMI, LAI DALĪBVALSTIS NOTEIKTAJOS TERMIŅOS SASNIEGTU GAISA KVALITĀTES ROBEŽVĒRTĪBAS

140

XVIII PIELIKUMSATBILSTĪBAS TABULA

140

P6_TA(2006)03632004. gada izpilde: I iedaļa — Eiropas Parlaments

143

1.   Eiropas Parlamenta lēmums par Eiropas Savienības 2004. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu: I iedaļa — Eiropas Parlaments (N6-0027/2005 — C6-0357/2005 — 2005/2091(DEC))

143

2.   Eiropas Parlamenta rezolūcija ar komentāriem, kuri ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2004. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu: I iedaļa — Eiropas Parlaments (N6-0027/2005 — C6-0357/2005 — 2005/2091(DEC))

145

P6_TA(2006)0364Eiropas Mobilitātes kvalitātes harta (izglītība un apmācība) ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikuma priekšlikumu par pārrobežu mobilitāti Kopienā izglītības un apmācības nolūkā: Eiropas Mobilitātes kvalitātes harta (COM(2005)0450 — C6-0291/2005 — 2005/0179 (COD))

160

P6_TC1-COD(2005)0179Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 26. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumu par pārrobežu mobilitāti Kopienā izglītības un apmācības nolūkā: Eiropas Mobilitātes kvalitātes harta

160

PIELIKUMSEIROPAS MOBILITĀTES KVALITĀTES HARTA

163

P6_TA(2006)0365Pamatprasmes mūžizglītībā ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par pamatprasmēm mūžizglītībā (COM(2005)0548 — C6-0375/2005 — 2005/0221(COD))

165

P6_TC1-COD(2005)0221Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 26. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumu par pamatprasmēm mūžizglītībā

166

PIELIKUMSPAMATPRASMES MŪŽIZGLĪTĪBAI — EIROPAS PAMATPRINCIPU KOPUMS

169

P6_TA(2006)0366Tematiskā stratēģija par gaisa piesārņojumuEiropas Parlamenta rezolūcija attiecībā uz tematisko stratēģiju par gaisa piesārņojumu (2006/2060(INI))

176

P6_TA(2006)0367Pilsētvides tematiskā stratēģijaEiropas Parlamenta rezolūcija par pilsētvides tematisko stratēģiju (2006/2061(INI))

182

P6_TA(2006)0368Eiropas kvalifikāciju pamatdokumentsEiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas kvalifikāciju pamatdokumenta izstrādāšanu (2006/2002(INI))

188

P6_TA(2006)0369No roņiem iegūto produktu aizliegums Eiropas SavienībāDeklarācija par no roņiem iegūtu produktu aizliegumu Eiropas Savienībā

194

Trešdiena, 2006. gada 27. septembris

2006/C 306E/03

PROTOKOLS

196

SĒDES NORISE

Sēdes atklāšana

Parlamenta sastāvs

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa — Kopējā imigrācijas politika (debates)

Oficiāla sveikšana

Balsošanas laiks

Personas datu aizsardzība (policijas un tiesu iestāžu sadarbība) * (galīgais balsojums)

Euro aizsardzība pret viltošanu — Perikla programma * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Euro aizsardzība pret viltošanu (Perikla programma) — neiesaistītās dalībvalstis * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Spriedumu ievērošana dalībvalstu starpā jauna kriminālprocesa gadījumā * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

EK un Gvinejas-Bisavas zvejniecības nolīgums * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Budžeta grozījuma Nr. 3/2006 projekts (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Budžeta grozījuma Nr. 4/2006 projekts (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Programma Progress (nodarbinātība un sociālā solidaritāte) ***II (balsošana)

Kohēzijas stratēģijas pamatnostādnes *** (balsošana)

Komisijas Baltā grāmata par vispārējas nozīmes pakalpojumiem (balsošana)

Turcijas progress ceļā uz pievienošanos (balsošana)

Balsojumu skaidrojumi

Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Situācija Dārfūrā (debates)

ES ekonomiskās un tirdzniecības attiecības ar Indiju (debates)

Politisko grupu sastāvs

Sieviešu perspektīvas starptautiskajā tirdzniecībā (debates)

Ekonomiskās situācijas uzlabošana zvejniecības nozarē (debates)

Zivsaimniecības, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā * (debates)

Haizivju spuru atdalīšana uz kuģiem (debates)

Bioloģiskā ražošana un norādes par to uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem * (debates)

Nākamās sēdes darba kārtība

Sēdes slēgšana

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

206

I PIELIKUMS

208

II PIELIKUMS

219

PIEŅEMTIE TEKSTI

263

P6_TA(2006)0370Personas datu aizsardzība *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par personas datu, ko apstrādā, sadarbojoties policijas un tiesu iestādēm krimināllietās, aizsardzību (COM(2005)0475 — C6-0436/2005 — 2005/0202(CNS))

263

P6_TA(2006)0371Euro aizsardzība pret viltošanu (Perikla programma) *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru groza un pagarina piemērošanas periodu Lēmumam 2001/923/EK, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (Perikla programmu) (COM(2006)0243 — C6-0179/2006 — 2006/0078 (CNS))

264

P6_TA(2006)0372Euro aizsardzība pret viltošanu *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru paplašina lēmuma darbības jomu, neiesaistītās dalībvalstīs piemērojot Lēmumu 2006/.../EK, ar kuru groza un pagarina piemērošanas periodu Lēmumam 2001/923/EK, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (Perikla programmu) (COM(2006)0243 — C6-0180/2006 — 2006/0079(CNS))

264

P6_TA(2006)0373Spriedumu ievērošana dalībvalstu starpā jauna kriminālprocesa gadījumā *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par spriedumu ievērošanu Eiropas Savienības dalībvalstu starpā jauna kriminālprocesa gadījumā (COM(2005)0091 — C6-0235/2005 — 2005/0018(CNS))

265

P6_TA(2006)0374EK un Gvinejas-Bisavas zvejniecības nolīgums *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Nolīguma noslēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā, ar ko no 2006. gada 16. jūnija līdz 2007. gada 15. jūnijam pagarina spēkā esības termiņu Protokolam, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums saskaņā ar Eiropas Ekonomikas kopienas un Gvinejas-Bisavas Republikas valdības Nolīgumu par zveju pie Gvinejas-Bisavas krastiem (COM(2006)0182 — C6-0167/2006 — 2006/0065(CNS))

270

P6_TA(2006)0375Budžeta grozījuma Nr. 3/2006 projekts (grozījumi)2006. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2006 projekta grozījumi: III iedaļa — Komisija, VIII iedaļas B daļa — Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (11297/2006 — C6-0239/2006 — 2006/2119(BUD))

271

P6_TA(2006)0376Budžeta grozījuma Nr. 3/2006 projektsEiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Savienības 2006. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2006 projektu, III iedaļa — Komisija, VIII iedaļas B daļa — Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (11297/2006 — C6-0239/2006 — 2006/2119(BUD))

273

P6_TA(2006)0377Budžeta grozījuma Nr. 4/2006 projektsEiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Savienības 2006. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2006 projektu (11298/2006 — C6-0247/2006 — 2006/2149(BUD))

274

P6_TA(2006)0378Progress ***IIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko izveido Kopienas nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmu Progress (6282/3/2006 — C6-0272/2006 — 2004/0158(COD))

275

P6_TA(2006)0379Kohēzijas stratēģijas pamatnostādnes ***Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Kopienas kohēzijas stratēģijas pamatnostādnēm (11807/2006 — C6-0266/2006 — 2006/0131(AVC))

276

P6_TA(2006)0380Vispārējas nozīmes pakalpojumiEiropas Parlamenta rezolūcija par Komisijas Balto grāmatu par vispārējas nozīmes pakalpojumiem (2006/2101(INI))

277

P6_TA(2006)0381Turcijas progress ceļā uz pievienošanosEiropas Parlamenta rezolūcija par Turcijas progresu ceļā uz pievienošanos (2006/2118(INI))

284

Ceturtdiena, 2006. gada 28. septembris

2006/C 306E/04

PROTOKOLS

297

SĒDES NORISE

Sēdes atklāšana

Dokumentu iesniegšana

Apropriāciju pārvietojumi

Nanozinātnes un nanotehnoloģijas (2005.—2009. g.) (debates)

Par ES atbalsta palielināšanu un uzlabošanu: pasākumi 2006. gadā efektīvas palīdzības īstenošanai (debates)

Padomes kopējo nostāju paziņošana

Balsošanas laiks

Par ES atbalsta palielināšanu un uzlabošanu: pasākumi 2006. gadā efektīvas palīdzības īstenošanai (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Zivsaimniecības, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā * (balsošana)

Bioloģiskā ražošana un norādes par to uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem * (balsošana)

Galileo (balsošana)

Kopējā imigrācijas politika (balsošana)

Situācija Dārfūrā (balsošana)

ES ekonomiskās un tirdzniecības attiecības ar Indiju (balsošana)

Sieviešu perspektīvas starptautiskajā tirdzniecībā (balsošana)

Ekonomiskās situācijas uzlabošana zvejniecības nozarē (balsošana)

Haizivju spuru atdalīšana uz kuģiem (balsošana)

Nanozinātnes un nanotehnoloģijas (2005.—2009. g.) (balsošana)

Balsojumu skaidrojumi

Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Nākamās sesijas darba kārtība

ASEM samits (2006. gada 10.—11. septembrī Helsinkos) (debates)

Turpmākās darbības patentu jomā (debates)

Lēmumi par atsevišķiem dokumentiem

Rakstiskas deklarācijas, kas ir iekļautas reģistrā (Reglamenta 116. pants)

Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 116. pants)

Sēdē pieņemto tekstu nosūtīšana

Nākamo sēžu datumi

Sesijas pārtraukšana

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

310

I PIELIKUMS

312

II PIELIKUMS

325

PIEŅEMTIE TEKSTI

373

P6_TA(2006)0382Par ES atbalsta palielināšanu un uzlabošanu: pasākumi 2006. gadā efektīvas palīdzības īstenošanaiEiropas Parlamenta rezolūcija par ciešāku un efektīvāku sadarbību: 2006. gada atbalsta efektivitātes pakete (2006/2208(INI))

373

P6_TA(2006)0383Zivsaimniecības, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido pārvaldības plānu zivsaimniecībām, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā (COM(2005)0714 — C6-0034/2006 — 2006/0002(CNS))

381

P6_TA(2006)0384Lauksaimniecības produktu bioloģiskā ražošana un norādes par to *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2092/91 par lauksaimniecības produktu bioloģisku ražošanu un norādēm par to uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem (COM(2005)0671 — C6-0033/2006 — 2005/0279(CNS))

387

P6_TA(2006)0385GalileoEiropas Parlamenta rezolūcija par programmas Galileo īpašuma novērtēšanu

393

P6_TA(2006)0386ES kopējā imigrācijas politikaEiropas Parlamenta rezolūcija par ES kopējo imigrācijas politiku

394

P6_TA(2006)0387Situācija DārfūrāEiropas Parlamenta rezolūcija par situāciju Dārfūrā

397

P6_TA(2006)0388ES ekonomiskās un tirdzniecības attiecības ar IndijuEiropas Parlamenta rezolūcija par ES ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar Indiju (2006/2034(INI))

400

P6_TA(2006)0389Sievietes starptautiskajā tirdzniecībāEiropas Parlamenta rezolūcija par sieviešu perspektīvām starptautiskajā tirdzniecībā (2006/2009(INI))

413

P6_TA(2006)0390Zivsaimniecības nozares ekonomiskās situācijas uzlabošanaEiropas Parlamenta rezolūcija par zivsaimniecības nozares ekonomiskās situācijas uzlabošanu (2006/2110(INI))

417

P6_TA(2006)0391Haizivju spuru atdalīšana uz kuģiemEiropas Parlamenta rezolūcija par Padomes Regulas (EK) Nr. 1185/2003 par haizivju spuru atdalīšanu uz kuģiem darbību (2006/2054(INI))

424

P6_TA(2006)0392Nanozinātnes un nanotehnoloģijasEiropas Parlamenta rezolūcija par nanozinātnēm un nanotehnoloģijām: rīcības plāns Eiropai 2005.—2009. gadam (2006/2004(INI))

426

| * | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| **I | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

| AFET | Ārlietu komiteja |
| --- | --- |
| DEVE | Attīstības komiteja |
| INTA | Starptautiskās tirdzniecības komiteja |
| BUDG | Budžeta komiteja |
| CONT | Budžeta kontroles komiteja |
| ECON | Ekonomikas un monetārā komiteja |
| EMPL | Nodarbinātības un sociālo jautājumu komiteja |
| ENVI | Vides, veselības aizsardzības un pārtikas nekaitīguma komiteja |
| ITRE | Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja |
| IMCO | Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja |
| TRAN | Transporta un tūrisma komiteja |
| REGI | Reģionālās attīstības komiteja |
| AGRI | Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja |
| PECH | Zivsaimniecības komiteja |
| CULT | Kultūras un izglītības komiteja |
| JURI | Juridiskā komiteja |
| LIBE | Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja |
| AFCO | Konstitucionālo jautājumu komiteja |
| FEMM | Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja |
| PETI | Lūgumrakstu komiteja |

AFET

Ārlietu komiteja

DEVE

Attīstības komiteja

INTA

Starptautiskās tirdzniecības komiteja

BUDG

Budžeta komiteja

CONT

Budžeta kontroles komiteja

ECON

Ekonomikas un monetārā komiteja

EMPL

Nodarbinātības un sociālo jautājumu komiteja

ENVI

Vides, veselības aizsardzības un pārtikas nekaitīguma komiteja

ITRE

Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

IMCO

Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja

TRAN

Transporta un tūrisma komiteja

REGI

Reģionālās attīstības komiteja

AGRI

Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja

PECH

Zivsaimniecības komiteja

CULT

Kultūras un izglītības komiteja

JURI

Juridiskā komiteja

LIBE

Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

AFCO

Konstitucionālo jautājumu komiteja

FEMM

Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja

PETI

Lūgumrakstu komiteja

| PPE-DE | Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupa |
| --- | --- |
| PSE | Sociāldemokrātu grupa Eiropas Parlamentā |
| ALDE | Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa |
| Verts/ALE | Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa |
| GUE/NGL | Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa |
| IND/DEM | Neatkarības/demokrātijas grupa |
| UEN | Nāciju Eiropas grupa |
| NI | Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti |

PPE-DE

Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupa

PSE

Sociāldemokrātu grupa Eiropas Parlamentā

ALDE

Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa

Verts/ALE

Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa

GUE/NGL

Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa

IND/DEM

Neatkarības/demokrātijas grupa

UEN

Nāciju Eiropas grupa

NI

Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I (Paziņojums)

EIROPAS PARLAMENTS

2006.—2007. GADA SESIJA

2006. gada 25.—28. septembra sēdes

Pirmdiena, 2006. gada 25. septembris

| 15.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 306/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 306/1

---

PROTOKOLS

(2006/C 306 E/01)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Josep BORRELL FONTELLES

Priekšsēdētājs

1.   Sesijas atsākšana

Sēde tika atklāta plkst.17.00.

2.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Kļūdas labojums 15. punktā “Lēmums par noteiktiem dokumentiem”

Paziņojums

Lēmums sagatavot ziņojumu saskaņā ar Reglamenta 202. punktu

AFCO komiteja

| — | Reglamenta 29. panta “Politisko grupu izveidošana” grozīšana (2006/2201(REG)) |
| --- | --- |

—

Reglamenta 29. panta “Politisko grupu izveidošana” grozīšana (2006/2201(REG))

nav spēkā.

*

- *

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

3.   Komiteju un delegāciju sastāvs

Pēc PPE-DE grupas pieprasījuma Parlaments apstiprināja šāda deputāta iecelšanu amatā:

Delegācija attiecībām ar Irānu — Michael Gahler.

4.   Pilnvaru pārbaude

Pēc JURI komitejas ierosinājuma Parlaments pieņēma lēmumu apstiprināt deputātu Vincenzo Aita, Antonio De Blasio un Brian Simpson pilnvaras.

Šīs pilnvaras stājās spēkā attiecīgi 2006. gada 19. jūnijā, 2006. gada 31. jūlijā un 2006. gada 28. augustā.

5.   Sesiju kalendārs

Priekšsēdētāju konference 2006. gada 21. septembra sanāksmē pieņēma lēmumu rīkot sesiju pirmdien, 2006. gada 18. decembrī no plkst.11.00 līdz plkst.13.00.

Šajā sesijā Padome informēs Parlamentu par 2006. gada 14. un 15. decembrī Briselē notikušās Eiropadomes rezultātiem un iepazīstinās ar Somijas prezidentūras secinājumiem.

6.   Priekšsēdētāja paziņojums

Priekšsēdētājs paziņoja, ka Toomas Hendrik Ilves 2006. gada 23. septembrī ir ievēlēts par Igaunijas Republikas prezidentu.

7.   Dokumentu iesniegšana

Tika iesniegti turpmāk minētie dokumenti.

| 1. | Parlamenta komitejas







  1.1. | Ziņojumi







  — | * Ziņojums par Eiropas Savienības 2006. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2006 projektu — III iedaļa — Komisija (11298/2006 — C6-0247/2006 — 2006/2149(BUD)) — Budžeta komiteja.
  Referents: Giovanni Pittella (A6-0284/2006). |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Parlamenta komitejas

1.1.

Ziņojumi

—

- Ziņojums par Eiropas Savienības 2006. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2006 projektu — III iedaļa — Komisija (11298/2006 — C6-0247/2006 — 2006/2149(BUD)) — Budžeta komiteja.

Referents: Giovanni Pittella (A6-0284/2006).

| — | * Ziņojums par Eiropas Savienības 2006. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2006 projektu — III iedaļa — Komisija — VIII iedaļas B daļa — Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (11297/2006 — C6-0239/2006 — 2006/2119(BUD)) — Budžeta komiteja.
  Referents: Giovanni Pittella (A6-0283/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par Eiropas Savienības 2006. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2006 projektu — III iedaļa — Komisija — VIII iedaļas B daļa — Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (11297/2006 — C6-0239/2006 — 2006/2119(BUD)) — Budžeta komiteja.

Referents: Giovanni Pittella (A6-0283/2006).

| — | *** Ieteikums par priekšlikumu Padomes lēmumam par Kopienas kohēzijas stratēģijas pamatnostādnēm (11807/2006 — C6-0266/2006 — 2006/0131(AVC)) — Reģionālās attīstības komiteja.
  Referente: Constanze Angela Krehl (A6-0281/2006). |
| --- | --- |

—

*** Ieteikums par priekšlikumu Padomes lēmumam par Kopienas kohēzijas stratēģijas pamatnostādnēm (11807/2006 — C6-0266/2006 — 2006/0131(AVC)) — Reģionālās attīstības komiteja.

Referente: Constanze Angela Krehl (A6-0281/2006).

| — | Otrais ziņojums par Eiropas Savienības 2004. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu — I iedaļa — Eiropas Parlaments (N6-0027/2005 [[01]] — C6-0357/2005 — 2005/2091(DEC)) — Budžeta kontroles komiteja.
  Referents: Markus Ferber (A6-0280/2006). |
| --- | --- |

—

Otrais ziņojums par Eiropas Savienības 2004. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu — I iedaļa — Eiropas Parlaments (N6-0027/2005 [[01]] — C6-0357/2005 — 2005/2091(DEC)) — Budžeta kontroles komiteja.

Referents: Markus Ferber (A6-0280/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru paplašina lēmuma darbības jomu, neiesaistītās dalībvalstīs piemērojot Lēmumu 2006/.../EK, ar kuru groza un pagarina piemērošanas periodu Lēmumam 2001/923/EK, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (“Perikla” programmu) (COM(2006)0243 [[02]] — C6-0180/2006 — 2006/0079(CNS)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.
  Referents: Agustín Díaz de Mera García Consuegra (A6-0277/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru paplašina lēmuma darbības jomu, neiesaistītās dalībvalstīs piemērojot Lēmumu 2006/.../EK, ar kuru groza un pagarina piemērošanas periodu Lēmumam 2001/923/EK, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (“Perikla” programmu) (COM(2006)0243 [[02]] — C6-0180/2006 — 2006/0079(CNS)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Agustín Díaz de Mera García Consuegra (A6-0277/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru groza un pagarina piemērošanas periodu Lēmumam 2001/923/EK, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (“Perikla” programmu) (COM(2006)0243 [[01]] — C6-0179/2006 — 2006/0078(CNS)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.
  Referents: Agustín Díaz de Mera García Consuegra (A6-0276/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru groza un pagarina piemērošanas periodu Lēmumam 2001/923/EK, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (“Perikla” programmu) (COM(2006)0243 [[01]] — C6-0179/2006 — 2006/0078(CNS)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Agustín Díaz de Mera García Consuegra (A6-0276/2006).

| — | Ziņojums par Komisijas Balto grāmatu par vispārējas nozīmes pakalpojumiem (2006/2101(INI)) — Ekonomikas un monetārā komiteja.
  Referents: Bernhard Rapkay (A6-0275/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Komisijas Balto grāmatu par vispārējas nozīmes pakalpojumiem (2006/2101(INI)) — Ekonomikas un monetārā komiteja.

Referents: Bernhard Rapkay (A6-0275/2006).

| — | Ziņojums par turpmāko darbu pēc ziņojuma par konkurenci profesionālo pakalpojumu jomā (2006/2137(INI)) — Ekonomikas un monetārā komiteja.
  Referents: Jan Christian Ehler (A6-0272/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par turpmāko darbu pēc ziņojuma par konkurenci profesionālo pakalpojumu jomā (2006/2137(INI)) — Ekonomikas un monetārā komiteja.

Referents: Jan Christian Ehler (A6-0272/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai par Nolīguma noslēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā, ar ko no 2006. gada 16. jūnija līdz 2007. gada 15. jūnijam pagarina spēkā esības termiņu Protokolam, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums saskaņā ar Eiropas Ekonomikas kopienas un Gvinejas-Bisavas Republikas valdības Nolīgumu par zveju pie Gvinejas-Bisavas krastiem (COM(2006)0182 — C6-0167/2006 — 2006/0065(CNS)) — Zivsaimniecības komiteja.
  Referents: Luis Manuel Capoulas Santos (A6-0271/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai par Nolīguma noslēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā, ar ko no 2006. gada 16. jūnija līdz 2007. gada 15. jūnijam pagarina spēkā esības termiņu Protokolam, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums saskaņā ar Eiropas Ekonomikas kopienas un Gvinejas-Bisavas Republikas valdības Nolīgumu par zveju pie Gvinejas-Bisavas krastiem (COM(2006)0182 — C6-0167/2006 — 2006/0065(CNS)) — Zivsaimniecības komiteja.

Referents: Luis Manuel Capoulas Santos (A6-0271/2006).

| — | Ziņojums par ciešāku un efektīvāku sadarbību: 2006. gada ES atbalsta efektivitātes pakete (2006/2208(INI)) — Attīstības komiteja.
  Referents: Alain Hutchinson (A6-0270/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par ciešāku un efektīvāku sadarbību: 2006. gada ES atbalsta efektivitātes pakete (2006/2208(INI)) — Attīstības komiteja.

Referents: Alain Hutchinson (A6-0270/2006).

| — | Ziņojums par Turcijas progresu ceļā uz pievienošanos (2006/2118(INI)) — Ārlietu komiteja.
  Referents: Camiel Eurlings (A6-0269/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Turcijas progresu ceļā uz pievienošanos (2006/2118(INI)) — Ārlietu komiteja.

Referents: Camiel Eurlings (A6-0269/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par spriedumu ievērošanu Eiropas Savienības dalībvalstu starpā jauna kriminālprocesa gadījumā (COM(2005)0091 — C6-0235/2005 — 2005/0018(CNS)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.
  Referents: Panayiotis Demetriou (A6-0268/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par spriedumu ievērošanu Eiropas Savienības dalībvalstu starpā jauna kriminālprocesa gadījumā (COM(2005)0091 — C6-0235/2005 — 2005/0018(CNS)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Panayiotis Demetriou (A6-0268/2006).

| — | Ziņojums par iniciatīvām papildināt skolu mācību programmas, nodrošinot piemērotu atbalstu Eiropas dimensijas iekļaušanai tajās (2006/2041(INI)) — Kultūras un izglītības komiteja.
  Referents: Christopher Beazley (A6-0267/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par iniciatīvām papildināt skolu mācību programmas, nodrošinot piemērotu atbalstu Eiropas dimensijas iekļaušanai tajās (2006/2041(INI)) — Kultūras un izglītības komiteja.

Referents: Christopher Beazley (A6-0267/2006).

| — | Ziņojums par zvejniecības nozares ekonomiskās situācijas uzlabošanu (2006/2110(INI)) — Zivsaimniecības komiteja.
  Referents: Pedro Guerreiro (A6-0266/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par zvejniecības nozares ekonomiskās situācijas uzlabošanu (2006/2110(INI)) — Zivsaimniecības komiteja.

Referents: Pedro Guerreiro (A6-0266/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido pārvaldības plānu zivsaimniecībām, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā (COM(2005)0714 — C6-0034/2006 — 2006/0002(CNS)) — Zivsaimniecības komiteja.
  Referents: Albert Jan Maat (A6-0265/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido pārvaldības plānu zivsaimniecībām, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā (COM(2005)0714 — C6-0034/2006 — 2006/0002(CNS)) — Zivsaimniecības komiteja.

Referents: Albert Jan Maat (A6-0265/2006).

| — | Ziņojums par plašsaziņas līdzekļiem un attīstību (2006/2080(INI)) — Attīstības komiteja.
  Referents: Manolis Mavrommatis (A6-0264/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par plašsaziņas līdzekļiem un attīstību (2006/2080(INI)) — Attīstības komiteja.

Referents: Manolis Mavrommatis (A6-0264/2006).

| — | Ziņojums par Padomes Regulas (EK) Nr. 1185/2003 par haizivju spuru atdalīšanu uz kuģiem darbību (2006/2054(INI)) — Zivsaimniecības komiteja.
  Referente: Rosa Miguélez Ramos (A6-0263/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Padomes Regulas (EK) Nr. 1185/2003 par haizivju spuru atdalīšanu uz kuģiem darbību (2006/2054(INI)) — Zivsaimniecības komiteja.

Referente: Rosa Miguélez Ramos (A6-0263/2006).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par pamatprasmēm mūžizglītībā (COM(2005)0548 — C6-0375/2005 — 2005/0221(COD)) — Kultūras un izglītības komiteja.
  Referente: Helga Trüpel (A6-0262/2006). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par pamatprasmēm mūžizglītībā (COM(2005)0548 — C6-0375/2005 — 2005/0221(COD)) — Kultūras un izglītības komiteja.

Referente: Helga Trüpel (A6-0262/2006).

| — | Ziņojums par ES ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar Indiju (2006/2034(INI)) — Starptautiskās tirdzniecības komiteja.
  Referents: Sajjad Karim (A6-0256/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par ES ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar Indiju (2006/2034(INI)) — Starptautiskās tirdzniecības komiteja.

Referents: Sajjad Karim (A6-0256/2006).

| — | ***I Ziņojums par Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikuma priekšlikumu par pārrobežu mobilitāti Kopienā izglītības un apmācības nolūkā: Eiropas Mobilitātes kvalitātes harta (COM(2005)0450 — C6-0291/2005 — 2005/0179(COD)) — Kultūras un izglītības komiteja.
  Referente: Christa Prets (A6-0255/2006). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikuma priekšlikumu par pārrobežu mobilitāti Kopienā izglītības un apmācības nolūkā: Eiropas Mobilitātes kvalitātes harta (COM(2005)0450 — C6-0291/2005 — 2005/0179(COD)) — Kultūras un izglītības komiteja.

Referente: Christa Prets (A6-0255/2006).

| — | Ziņojums par sieviešu perspektīvām starptautiskajā tirdzniecībā (2006/2009(INI)) — Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja.
  Referente: Hiltrud Breyer (A6-0254/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par sieviešu perspektīvām starptautiskajā tirdzniecībā (2006/2009(INI)) — Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja.

Referente: Hiltrud Breyer (A6-0254/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2092/91 par lauksaimniecības produktu bioloģisku ražošanu un norādēm par to uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem (COM(2005)0671 [[02]] — C6-0033/2006 — 2005/0279(CNS)) — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja.
  Referents: Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf (A6-0253/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2092/91 par lauksaimniecības produktu bioloģisku ražošanu un norādēm par to uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem (COM(2005)0671 [[02]] — C6-0033/2006 — 2005/0279(CNS)) — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja.

Referents: Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf (A6-0253/2006).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par perfluoroktāna sulfonātu tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem (Padomes Direktīvas 76/769/EEK grozījumi) (COM(2005)0618 — C6-0418/2005 — 2005/0244(COD)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.
  Referents: Carl Schlyter (A6-0251/2006). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par perfluoroktāna sulfonātu tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem (Padomes Direktīvas 76/769/EEK grozījumi) (COM(2005)0618 — C6-0418/2005 — 2005/0244(COD)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referents: Carl Schlyter (A6-0251/2006).

| — | Ziņojums par Eiropas kvalifikāciju pamatdokumenta izstrādāšanu (2006/2002(INI)) — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja.
  Referents: Thomas Mann (A6-0248/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas kvalifikāciju pamatdokumenta izstrādāšanu (2006/2002(INI)) — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja.

Referents: Thomas Mann (A6-0248/2006).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido NACE 2. red. ekonomiskās darbības statistisko klasifikāciju un groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par atsevišķām statistikas jomām (COM(2006)0039 — C6-0041/2006 — 2006/0011(COD)) — Ekonomikas un monetārā komiteja.
  Referents: Guntars Krasts (A6-0247/2006). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido NACE 2. red. ekonomiskās darbības statistisko klasifikāciju un groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par atsevišķām statistikas jomām (COM(2006)0039 — C6-0041/2006 — 2006/0011(COD)) — Ekonomikas un monetārā komiteja.

Referents: Guntars Krasts (A6-0247/2006).

| — | Ziņojums par Komisijas gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par trešo valstu antidempinga, antisubsidēšanas un aizsardzības pasākumiem pret kopienu (2004. g.) (2006/2136(INI)) — Starptautiskās tirdzniecības komiteja.
  Referente: Cristiana Muscardini (A6-0243/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Komisijas gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par trešo valstu antidempinga, antisubsidēšanas un aizsardzības pasākumiem pret kopienu (2004. g.) (2006/2136(INI)) — Starptautiskās tirdzniecības komiteja.

Referente: Cristiana Muscardini (A6-0243/2006).

| — | Ziņojums attiecībā uz tematisko stratēģiju par gaisa piesārņojumu (2006/2060(INI)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.
  Referente: Dorette Corbey (A6-0235/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums attiecībā uz tematisko stratēģiju par gaisa piesārņojumu (2006/2060(INI)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referente: Dorette Corbey (A6-0235/2006).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par apkārtējā gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai (COM(2005)0447 — C6-0356/2005 — 2005/0183(COD)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.
  Referents: Holger Krahmer (A6-0234/2006). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par apkārtējā gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai (COM(2005)0447 — C6-0356/2005 — 2005/0183(COD)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referents: Holger Krahmer (A6-0234/2006).

| — | Ziņojums par pilsētvides tematisko stratēģiju (2006/2061(INI)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.
  Referents: Gyula Hegyi (A6-0233/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par pilsētvides tematisko stratēģiju (2006/2061(INI)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referents: Gyula Hegyi (A6-0233/2006).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par “tīro” autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu (COM(2005)0634 — C6-0008/2006 — 2005/0283(COD)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.
  Referents: Dan Jørgensen (A6-0232/2006). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par “tīro” autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu (COM(2005)0634 — C6-0008/2006 — 2005/0283(COD)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referents: Dan Jørgensen (A6-0232/2006).

| — | Ziņojums par nanozinātnēm un nanotehnoloģijām: rīcības plāns Eiropai 2005.—2009. gadam (2006/2004(INI)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.
  Referents: Miloslav Ransdorf (A6-0216/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par nanozinātnēm un nanotehnoloģijām: rīcības plāns Eiropai 2005.—2009. gadam (2006/2004(INI)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referents: Miloslav Ransdorf (A6-0216/2006).

| 1.2. | Ieteikumi otrajam lasījumam







  — | ***II Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko izveido Kopienas nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmu “Progress” (6282/3/2006 — C6-0272/2006 — 2004/0158(COD)) — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja.
  Referente: Karin Jöns (A6-0300/2006). |
| --- | --- | --- |

1.2.

Ieteikumi otrajam lasījumam

—

***II Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko izveido Kopienas nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmu “Progress” (6282/3/2006 — C6-0272/2006 — 2004/0158(COD)) — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja.

Referente: Karin Jöns (A6-0300/2006).

| 2. | Deputāti







  2.1. | Mutiski jautājumi jautājumu laikam (Reglamenta 109. pants) (B6-0429/2006)







  — | Komisijai:
  Doyle Avril, Budreikaitė Danutė, De Rossa Proinsias, Seppänen Esko, Gräßle Ingeborg, Paleckis Justas Vincas, Hegyi Gyula, Aylward Liam, Mitchell Gay, Coveney Simon, Czarnecki Ryszard, Guardans Cambó Ignasi, Tarabella Marc, Ryan Eoin, Posselt Bernd, Kusstatscher Sepp, Papadimoulis Dimitrios, Vanhecke Frank, Goudin Hélène, Harkin Marian, Belet Ivo, Rutowicz Leopold Józef, Toussas Georgios, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Medina Ortega Manuel, McGuinness Mairead, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Karim Sajjad, Miguélez Ramos Rosa, Valenciano Martínez-Orozco Elena, Díaz de Mera García Consuegra Agustín, Ludford Sarah, Henin Jacky, Davies Chris, Stihler Catherine, Galeote Gerardo, Mayer Hans-Peter, Karatzaferis Georgios, Moraes Claude, Vidal-Quadras Alejo, Newton Dunn Bill, Speroni Francesco Enrico, Beglitis Panagiotis, Bushill-Matthews Philip, Martin David, Salinas García María Isabel, Pafilis Athanasios, Manolakou Diamanto, Andrikienė Laima Liucija, Bonde Jens-Peter, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Deputāti

2.1.

Mutiski jautājumi jautājumu laikam (Reglamenta 109. pants) (B6-0429/2006)

—

Komisijai:

Doyle Avril, Budreikaitė Danutė, De Rossa Proinsias, Seppänen Esko, Gräßle Ingeborg, Paleckis Justas Vincas, Hegyi Gyula, Aylward Liam, Mitchell Gay, Coveney Simon, Czarnecki Ryszard, Guardans Cambó Ignasi, Tarabella Marc, Ryan Eoin, Posselt Bernd, Kusstatscher Sepp, Papadimoulis Dimitrios, Vanhecke Frank, Goudin Hélène, Harkin Marian, Belet Ivo, Rutowicz Leopold Józef, Toussas Georgios, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Medina Ortega Manuel, McGuinness Mairead, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Karim Sajjad, Miguélez Ramos Rosa, Valenciano Martínez-Orozco Elena, Díaz de Mera García Consuegra Agustín, Ludford Sarah, Henin Jacky, Davies Chris, Stihler Catherine, Galeote Gerardo, Mayer Hans-Peter, Karatzaferis Georgios, Moraes Claude, Vidal-Quadras Alejo, Newton Dunn Bill, Speroni Francesco Enrico, Beglitis Panagiotis, Bushill-Matthews Philip, Martin David, Salinas García María Isabel, Pafilis Athanasios, Manolakou Diamanto, Andrikienė Laima Liucija, Bonde Jens-Peter, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof;

| — | Padomei:
  Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Medina Ortega Manuel, Crowley Brian, Aylward Liam, Ryan Eoin, Mitchell Gay, Ó Neachtain Seán, Posselt Bernd, Vanhecke Frank, Díaz de Mera García Consuegra Agustín, Bushill-Matthews Philip, Karim Sajjad, Davies Chris, Beglitis Panagiotis, Martin David, Ludford Sarah, Papadimoulis Dimitrios, Budreikaitė Danutė, Goudin Hélène, Seppänen Esko, Newton Dunn Bill, Harkin Marian, Segelström Inger, Doyle Avril, Pafilis Athanasios, Manolakou Diamanto, Andrikienė Laima Liucija, De Rossa Proinsias, Coveney Simon, Rutowicz Leopold Józef, Czarnecki Ryszard, Toussas Georgios. |
| --- | --- |

—

Padomei:

Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Medina Ortega Manuel, Crowley Brian, Aylward Liam, Ryan Eoin, Mitchell Gay, Ó Neachtain Seán, Posselt Bernd, Vanhecke Frank, Díaz de Mera García Consuegra Agustín, Bushill-Matthews Philip, Karim Sajjad, Davies Chris, Beglitis Panagiotis, Martin David, Ludford Sarah, Papadimoulis Dimitrios, Budreikaitė Danutė, Goudin Hélène, Seppänen Esko, Newton Dunn Bill, Harkin Marian, Segelström Inger, Doyle Avril, Pafilis Athanasios, Manolakou Diamanto, Andrikienė Laima Liucija, De Rossa Proinsias, Coveney Simon, Rutowicz Leopold Józef, Czarnecki Ryszard, Toussas Georgios.

| 2.2. | Mutiski jautājumi (Reglamenta 108. pants)







  — | Mutisks jautājums (O-0086/2006), ko uzdeva Jean-Marie Cavada LIBE komitejas vārdā Padomei: Jautājums Padomei par ikgadējām debatēm attiecībā uz paveikto brīvības, drošības un tiesiskuma telpas jomā (ES Līguma 2. un 39. pants) (B6-0428/2006); |
| --- | --- | --- |

2.2.

Mutiski jautājumi (Reglamenta 108. pants)

—

Mutisks jautājums (O-0086/2006), ko uzdeva Jean-Marie Cavada LIBE komitejas vārdā Padomei: Jautājums Padomei par ikgadējām debatēm attiecībā uz paveikto brīvības, drošības un tiesiskuma telpas jomā (ES Līguma 2. un 39. pants) (B6-0428/2006);

| — | Mutisks jautājums (O-0094/2006), ko uzdeva Etelka Barsi-Pataky un Paul Rübig PPE-DE grupas vārdā, Norbert Glante PSE grupas vārdā, Fiona Hall ALDE grupas vārdā un Umberto Pirilli UEN grupas vārdā Komisijai: Programmas Galileo īpašuma novērtēšana (B6-0430/2006); |
| --- | --- |

—

Mutisks jautājums (O-0094/2006), ko uzdeva Etelka Barsi-Pataky un Paul Rübig PPE-DE grupas vārdā, Norbert Glante PSE grupas vārdā, Fiona Hall ALDE grupas vārdā un Umberto Pirilli UEN grupas vārdā Komisijai: Programmas Galileo īpašuma novērtēšana (B6-0430/2006);

| — | Mutisks jautājums (O-0095/2006), ko uzdeva Enrique Barón Crespo INTA komitejas vārdā Padomei: Antidempinga izmeklēšanas galīgie rezultāti par apaviem no Ķīnas un Vjetnamas (B6-0431/2006); |
| --- | --- |

—

Mutisks jautājums (O-0095/2006), ko uzdeva Enrique Barón Crespo INTA komitejas vārdā Padomei: Antidempinga izmeklēšanas galīgie rezultāti par apaviem no Ķīnas un Vjetnamas (B6-0431/2006);

| — | Mutisks jautājums (O-0096/2006), ko uzdeva Enrique Barón Crespo INTA komitejas vārdā Komisijai: Antidempinga izmeklēšanas galīgie rezultāti par apaviem no Ķīnas un Vjetnamas (B6-0432/2006). |
| --- | --- |

—

Mutisks jautājums (O-0096/2006), ko uzdeva Enrique Barón Crespo INTA komitejas vārdā Komisijai: Antidempinga izmeklēšanas galīgie rezultāti par apaviem no Ķīnas un Vjetnamas (B6-0432/2006).

| 2.3. | Rakstiskas deklarācijas iekļaušanai reģistrā (Reglamenta 116. pants)







  — | Robert Evans, Paulo Casaca, David Martin, Sajjad Karim un Carl Schlyter par pērtiķiem zinātniskos eksperimentos (64/2006); |
| --- | --- | --- |

2.3.

Rakstiskas deklarācijas iekļaušanai reģistrā (Reglamenta 116. pants)

—

Robert Evans, Paulo Casaca, David Martin, Sajjad Karim un Carl Schlyter par pērtiķiem zinātniskos eksperimentos (64/2006);

| — | Renato Brunetta par sarunu uzsākšanu ar Izraēlas Valsti par pievienošanos Eiropas Savienībai (65/2006); |
| --- | --- |

—

Renato Brunetta par sarunu uzsākšanu ar Izraēlas Valsti par pievienošanos Eiropas Savienībai (65/2006);

| — | Oldřich Vlasák par vajadzību stiprināt transatlantiskās attiecības, lai efektīvi apkarotu terorismu (66/2006); |
| --- | --- |

—

Oldřich Vlasák par vajadzību stiprināt transatlantiskās attiecības, lai efektīvi apkarotu terorismu (66/2006);

| — | Mary Honeyball, John Bowis un Caroline Lucas par atbalstu Eiropas ekorūpniecībai (67/2006); |
| --- | --- |

—

Mary Honeyball, John Bowis un Caroline Lucas par atbalstu Eiropas ekorūpniecībai (67/2006);

| — | Manolis Mavrommatis, Vasco Graça Moura un José Albino Silva Peneda par FIFA lēmumiem attiecībā uz ES dalībvalstīm (68/2006). |
| --- | --- |

—

Manolis Mavrommatis, Vasco Graça Moura un José Albino Silva Peneda par FIFA lēmumiem attiecībā uz ES dalībvalstīm (68/2006).

8.   Lūgumraksti

Saskaņā ar Reglamenta 191. panta 5. punktu atbildīgajai komitejai ir iesniegti šādi lūgumraksti, kas ir iekļauti vispārējā reģistrā minētajos datumos:

2006. gada 12. septembris

John De Zulueta Greenebaum (Asociación Contra el Ruido Ciudalcampo) (Nr. 484/2006);

Marko Vuk (The civil initiative of foreign pleasure boat owners in Croatia) (Nr. 485/2006);

Alvaro Bordallo Sainz (Nr. 486/2006);

Brian Semmens (Nr. 487/2006);

Nikolaos Maliakkas (Nr. 488/2006);

Magdalena Mosiewicz (Nr. 489/2006);

Michael Tanti-Dougall (Feerated Association of Travel and Tourism Agents) (Nr. 490/2006);

Derek Young (Nr. 491/2006);

Timothy Higgs (Nr. 492/2006);

Marco Sillva (Nr. 493/2006);

Thomas C. Burke (Nr. 494/2006);

Chris Andrews (Nr. 495/2006);

M T Turvey (Nr. 496/2006);

R Chamberlain (Nr. 497/2006);

P. de Bos (Nr. 498/2006);

Andrew Bentz (Nr. 499/2006);

James P Walsh (Nr. 500/2006);

Verity Butterfield (un vēl 286 paraksti) (Nr. 501/2006);

Maija Liisa Keränen (Nr. 502/2006);

Michael Gare-Simmons (Nr. 503/2006);

Jaroslav Hanzel (FIRMA JAROSLAV HANZEL s. r. o.) (un vēl 149 paraksti) (Nr. 504/2006);

Gabriela Melicherová (Nr. 505/2006);

Ivo Plecko (Piters Foundation) (Nr. 506/2006);

Vlado Ferčec (Društvo oškodovanih zdomcev) (un vēl 2 paraksti) (Nr. 507/2006);

Rüdiger Krege (POLY-MARKRT GmbH) (Nr. 508/2006);

2006. gada 18. septembris

Grazyna Nicia (Nr. 509/2006);

Andreas Bunk (Nr. 510/2006);

Arthur Kruska (Nr. 511/2006);

Georg Zenker (Nr. 512/2006);

Daniel Kollinger (853 elektroniski paraksti) (Nr. 513/2006);

Jan Hajek (Nr. 514/2006);

Stefan Schmelzle (Nr. 515/2006);

Raimund Popp (Nr. 516/2006);

Dietlind Schmidt (Nr. 517/2006);

Rudolf Schorp — Rechtsanwälte Schorp & Kollegen (Nr. 518/2006);

Jutta Klein (Nr. 519/2006);

Karl-Heinz Frank (Nr. 520/2006);

Stefan Becker (Nr. 521/2006);

Damir Bakarsic (Nr. 522/2006);

Elke Patzer — Abero International Gmbh (Nr. 523/2006);

Klaus Hoffmann (Nr. 524/2006);

David F. Prentis — Die Ehepaarliga in der Tschechischen Republik (Nr. 525/2006);

Johannes Engelmann — RAE Engelmann — Gorev-Drozd (Nr. 526/2006);

Silvia Falkenstein (Nr. 527/2006);

Stefan Jaudas (Nr. 528/2006);

Elena Petruschko — RAE Engelmann — Gorev-Drozd (Nr. 529/2006);

Lutz Blume (Nr. 530/2006);

(Iesniedzēja vārds netiek izpausts) (Nr. 531/2006);

Heinz Raudsepp (Nr. 532/2006);

Christine Kossmann (Nr. 533/2006);

Stefan Juranek (Nr. 534/2006);

Mario Biaggio (Nr. 535/2006);

Andreas Jagger (Nr. 536/2006);

Stefan Husli (Nr. 537/2006);

Matthias Peick (Nr. 538/2006);

Ursula Smarz (Nr. 539/2006);

Gabriele Prüfer (Nr. 540/2006);

Heinz-Gerd Kremers (Nr. 541/2006);

Martin Trauthwein (Nr. 542/2006);

Rodica Tönsmann (Nr. 543/2006);

Vlado Fercec — Društvo oškodovanih zdomcev (Nr. 544/2006);

Maria Polyakov (Nr. 545/2006);

Birgit Kramer (Nr. 546/2006);

Jürgen Bernd Friedemann (102 paraksti) (Nr. 547/2006);

Beate Offermanns de Bruin (Nr. 548/2006);

Christopher Omokhuale (Nr. 549/2006);

Mariano Aguayo Fernandez de Cordova — Asociacion de accionistas minoritarios de empresas energeticas (Nr. 550/2006);

José Angel Blanco Nuñez — Asociacion de Empresarios y Profesionales Compostela Monumental (Nr. 551/2006);

Charles Mercier (Nr. 552/2006);

Andreas Riedl (Nr. 553/2006);

Mieczyslaw Chorazy (Nr. 554/2006);

Victor Monchamp (Nr. 555/2006);

Jean-Pierre Zuryk (Nr. 556/2006);

Yvan Cuinat (Nr. 557/2006);

Nadia Chouchane (Nr. 558/2006);

Eric Perrin (Nr. 559/2006);

Agostino Spennacchi (Nr. 560/2006);

Donato Lavanga (Nr. 561/2006);

Andrea Bucci (Nr. 562/2006);

(Iesniedzēja vārds netiek izpausts) (Nr. 563/2006);

Sandro Adriani (Nr. 564/2006);

Antonietta Iannotta (Nr. 565/2006);

Roberto Martinelli — Sindacato Autonomo Polizia Penitenziaria (Nr. 566/2006);

Alfredo Gonçalves (Nr. 567/2006);

P Clarke (Nr. 568/2006);

Joseph Vincent Caruana (Nr. 569/2006);

Danik Williams (Nr. 570/2006);

Claire Baker (Nr. 571/2006);

Randoph Cabban (Nr. 572/2006);

Jonathan Bishop (Nr. 573/2006);

(Iesniedzēja vārds netiek izpausts) (Nr. 574/2006);

Brian Guckian (Nr. 575/2006);

Stephen Vassallo (Nr. 576/2006);

Douglas Salt (Federation of Estate Agents Malta) (Nr. 577/2006).

9.   Padomes nosūtītie nolīgumu teksti

Padome ir nosūtījusi oficiāli apstiprinātu kopiju šādam dokumentam:

| — | Partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti. |
| --- | --- |

—

Partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti.

10.   Saistībā ar Parlamenta nostājām un rezolūcijām veiktie pasākumi

Tika izplatīti Komisijas paziņojumi par pasākumiem, kas veikti saistībā ar Parlamenta 2006. gada aprīļa pirmajā un otrajā sesijā, maija pirmajā un otrajā sesijā, kā arī jūnija sesijā pieņemtajām nostājām un rezolūcijām.

11.   Darba kārtība

Nākamais punkts bija darba kārtība.

Izdalīja septembra otrās un oktobra pirmās plenārsēdes (PE 378.364/PDOJ) darba kārtības galīgo projektu, kurā ierosināja turpmāk minētās izmaiņas (Reglamenta 132. pants).

2006. gada 25.—28. septembra sēdes

Pirmdiena

| — | bez grozījumiem. |
| --- | --- |

—

bez grozījumiem.

Otrdiena

| — | Verts/ALE grupas pieprasījums pievienot Komisijas paziņojumu par to tiesību aktu īstenošanu, kuri attiecas uz pārtikas drošumu (bojāta gaļa). |
| --- | --- |

—

Verts/ALE grupas pieprasījums pievienot Komisijas paziņojumu par to tiesību aktu īstenošanu, kuri attiecas uz pārtikas drošumu (bojāta gaļa).

Uzstājās: Daniel Cohn-Bendit Verts/ALE grupas vārdā, kurš pamatoja pieprasījumu, un John Bowis.

Parlaments šo pieprasījumu noraidīja.

Trešdiena

| — | bez grozījumiem. |
| --- | --- |

—

bez grozījumiem.

Ceturtdiena

| — | PPE-DE un PSE grupu pieprasījums nerīkot balsošanu par rezolūcijas priekšlikumu pēc debatēm par Komisijas paziņojumu par ASEM tikšanos augstākajā līmenī. |
| --- | --- |

—

PPE-DE un PSE grupu pieprasījums nerīkot balsošanu par rezolūcijas priekšlikumu pēc debatēm par Komisijas paziņojumu par ASEM tikšanos augstākajā līmenī.

Uzstājās: Hannes Swoboda PSE grupas vārdā, kurš pamatoja pieprasījumu, Georg Jarzembowski un Jules Maaten.

Parlaments šo pieprasījumu apstiprināja.

2006. gada 11. un 12. oktobra sēdes

| — | bez grozījumiem. |
| --- | --- |

—

bez grozījumiem.

*

- *

Tādējādi darba kārtība tika noteikta.

12.   Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem

Saskaņā ar Reglamenta 144. pantu ar vienu minūti ilgu runu uzstājās šādi deputāti, kuri vēlējās pievērst Parlamenta uzmanību politiski svarīgiem jautājumiem:

Ljudmila Novak, Lasse Lehtinen, Marianne Mikko, Gisela Kallenbach, Tadeusz Zwiefka, Zita Pleštinská, Libor Rouček, Viktória Mohácsi, József Szájer, Luis Yañez-Barnuevo García, Mary Lou McDonald, Tunne Kelam, Martin Schulz, Ilda Figueiredo, Hanna Foltyn-Kubicka, Peter Baco, Gerard Batten, Alojz Peterle, Willy Meyer Pleite, Manolis Mavrommatis, Urszula Krupa, Etelka Barsi-Pataky, Witold Tomczak, Vladimír Maňka, Stanisław Jałowiecki, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Marian Harkin, Godfrey Bloom, Edit Herczog un Bogusław Rogalski.

Uzstājās: Jörg Leichtfried, kas izteica neapmierinātību par to, ka viņam netika dots vārds, un Marios Matsakis par Godfrey Bloom uzstāšanos.

SĒDI VADA: Gérard ONESTA

Priekšsēdētāja vietnieks

13.   Apkārtējā gaisa kvalitāte un tīrāks gaiss Eiropai ***I — Tematiskā stratēģija par gaisa piesārņojumu (debates)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par apkārtējā gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai [COM(2005)0447 — C6-0356/2005 — 2005/0183(COD)] — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referents: Holger Krahmer (A6-0234/2006).

Ziņojums attiecībā uz tematisko stratēģiju par gaisa piesārņojumu [2006/2060(INI)] — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referente: Dorette Corbey (A6-0235/2006).

Uzstājās Stavros Dimas (Komisijas loceklis).

Holger Krahmer iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0234/2006).

Dorette Corbey iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0235/2006).

Uzstājās: Anja Weisgerber PPE-DE grupas vārdā, Riitta Myller PSE grupas vārdā, Jules Maaten ALDE grupas vārdā, Satu Hassi Verts/ALE grupas vārdā, Jonas Sjöstedt GUE/NGL grupas vārdā, Liam Aylward UEN grupas vārdā, Johannes Blokland IND/DEM grupas vārdā, Irena Belohorská, pie grupām nepiederoša deputāte, John Bowis, Matthias Groote, Sarah Ludford, Marie Anne Isler Béguin, Adamos Adamou, Urszula Krupa, Karl-Heinz Florenz, Gyula Hegyi un Hiltrud Breyer.

SĒDI VADA: Janusz ONYSZKIEWICZ

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Ria Oomen-Ruijten, Françoise Grossetête, Pilar Ayuso, Péter Olajos un Stavros Dimas.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 26. septembra protokola 5.6. punkts un 2006. gada 26. septembra protokola 7.4. punkts.

14.   Pilsētvides tematiskā stratēģija (debates)

Ziņojums par pilsētvides tematisko stratēģiju [2006/2061(INI)] — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referents: Gyula Hegyi (A6-0233/2006).

Gyula Hegyi iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Stavros Dimas (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Seán Ó Neachtain (TRAN komitejas atzinuma sagatavotājs), Gisela Kallenbach (REGI komitejas atzinuma sagatavotāja), Renate Sommer PPE-DE grupas vārdā, Anne Laperrouze ALDE grupas vārdā, Claude Turmes Verts/ALE grupas vārdā, Erik Meijer GUE/NGL grupas vārdā, John Bowis, Gyula Hegyi un Stavros Dimas.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 26. septembra protokola 7.5. punkts.

15.   2004. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšana: I iedaļa — Eiropas Parlaments (debates)

Otrais ziņojums par Eiropas Savienības 2004. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu: I iedaļa — Eiropas Parlaments [N6-0027/2005 — C6-0357/2002 — 2005/2091(DEC)] — Budžeta kontroles komiteja.

Referents: Markus Ferber (A6-0280/2006).

Markus Ferber iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Simon Busuttil PPE-DE grupas vārdā, Edith Mastenbroek PSE grupas vārdā, Jan Mulder ALDE grupas vārdā, Bart Staes Verts/ALE grupas vārdā, Janusz Wojciechowski UEN grupas vārdā un Jeffrey Titford IND/DEM grupas vārdā.

SĒDI VADA: Pierre MOSCOVICI

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Alexander Stubb, Herbert Bösch, Bill Newton Dunn, Jens-Peter Bonde, Albert Jan Maat, Inés Ayala Sender, Nathalie Griesbeck, Ingeborg Gräßle un Markus Ferber, kas izteica nožēlu, ka Parlamenta priekšsēdētājs nepiedalās šajās debatēs (sēdes vadītājs viņam atbildēja, ka šī informācija tiks nodota Parlamenta priekšsēdētājam).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 26. septembra protokola 7.1. punkts.

16.   Eiropas Mobilitātes kvalitātes harta (izglītība un apmācība) ***I (debates)

Ziņojums par Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikuma priekšlikumu par pārrobežu mobilitāti Kopienā izglītības un apmācības nolūkā: Eiropas Mobilitātes kvalitātes harta [COM(2005)0450 — C6-0291/2005 — 2005/0179(COD)] — Kultūras un izglītības komiteja.

Referente: Christa Prets (A6-0255/2006).

Uzstājās Ján Figeľ (Komisijas loceklis).

Christa Prets iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Sepp Kusstatscher (EMPL komitejas atzinuma sagatavotājs), Erna Hennicot-Schoepges PPE-DE grupas vārdā, Nikolaos Sifunakis PSE grupas vārdā, Ljudmila Novak un Ján Figeľ.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 26. septembra protokola 7.2. punkts.

17.   Pamatprasmes mūžizglītībā ***I (debates)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par pamatprasmēm mūžizglītībā [COM(2005)0548 — C6-0375/2005 — 2005/0221(COD)] — Kultūras un izglītības komiteja.

Referente: Helga Trüpel (A6-0262/2006).

Uzstājās Ján Figeľ (Komisijas loceklis)

Helga Trüpel iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Thomas Mann (EMPL komitejas atzinuma sagatavotājs), Anneli Jäätteenmäki (FEMM komitejas atzinuma sagatavotāja) un Nina Škottová PPE-DE grupas vārdā.

SĒDI VADA: Miroslav OUZKÝ

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Lissy Gröner PSE grupas vārdā, Marian Harkin ALDE grupas vārdā, Doris Pack, Marianne Mikko un Ján Figeľ.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 26. septembra protokola 7.3. punkts.

18.   Piemērots atbalsts Eiropas dimensijas iekļaušanai skolu mācību programmās (debates)

Ziņojums par iniciatīvām papildināt skolu mācību programmas, nodrošinot piemērotu atbalstu Eiropas dimensijas iekļaušanai tajās [2006/2041(INI)] — Kultūras un izglītības komiteja.

Referents: Christopher Beazley (A6-0267/2006).

Christopher Beazley iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Ján Figeľ (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Vasco Graça Moura PPE-DE grupas vārdā, Maria Badia I Cutchet PSE grupas vārdā, Hannu Takkula ALDE grupas vārdā, Bernat Joan i Marí Verts/ALE grupas vārdā, Věra Flasarová GUE/NGL grupas vārdā, Zdzisław Zbigniew Podkański UEN grupas vārdā, Thomas Wise IND/DEM grupas vārdā, Maciej Marian Giertych, pie grupām nepiederošs deputāts, un Ján Figeľ.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 26. septembra protokola 5.5. punkts.

19.   Eiropas kvalifikācijas pamatdokumenta izstrādāšana (debates)

Ziņojums par Eiropas kvalifikāciju pamatdokumenta izstrādāšanu [2006/2002(INI)] — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja.

Referents: Thomas Mann (A6-0248/2006).

Thomas Mann iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Ján Figeľ (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Stefano Zappalà (IMCO komitejas atzinuma sagatavotājs), Milan Gaľa (CULT komitejas atzinuma sagatavotājs), Zita Pleštinská PPE-DE grupas vārdā, Françoise Castex PSE grupas vārdā, Anne E. Jensen ALDE grupas vārdā, Sepp Kusstatscher Verts/ALE grupas vārdā, Guntars Krasts UEN grupas vārdā, Jan Tadeusz Masiel, pie grupām nepiederošs deputāts, Maria Matsouka un Ján Figeľ.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 26. septembra protokola 7.6. punkts.

20.   Nākamās sēdes darba kārtība

Tika noteikta nākamās dienas sēdes darba kārtība (dokuments “Darba kārtība” PE 378.364/OJMA).

21.   Sēdes slēgšana

Sēde tika slēgta plkst. 22.20.

Julian Priestley

Ģenerālsekretārs

Josep Borrell Fontelles

Priekšsēdētājs

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andrikienė, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Bauer, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belohorská, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlshamre, Carnero González, Casa, Casini, Caspary, Castex, del Castillo Vera, Catania, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbey, Cornillet, Correia, Cottigny, Coûteaux, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Jonathan Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gierek, Giertych, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guidoni, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Hassi, Hatzidakis, Haug, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Horáček, Hudacký, Hudghton, Hutchinson, Ilves, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Kohlíček, Konrad, Korhola, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Krupa, Kuc, Kuhne, Kułakowski, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Lang, Langen, Laperrouze, La Russa, Lax, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Louis, Ludford, Lulling, Lynne, Maat, Maaten, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Markov, Marques, Martens, David Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moreno Sánchez, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Musotto, Myller, Napoletano, Nassauer, Newton Dunn, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Pack, Pahor, Panayotopoulos-Cassiotou, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinior, Piotrowski, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Pomés Ruiz, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rapkay, Remek, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Scheele, Schenardi, Schlyter, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schroedter, Schulz, Schwab, Seeber, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sjöstedt, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Toia, Tomczak, Toubon, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Ulmer, Väyrynen, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Van Hecke, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Whittaker, Wieland, Wiersma, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Novērotāji:

Abadjiev Dimitar, Ali Nedzhmi, Anastase Roberta Alma, Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Cappone Maria, Christova Christina Velcheva, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dimitrov Martin, Duca Viorel, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Iacob Ridzi Monica Maria, Ilchev Stanimir, Ivanova Iglika, Kazak Tchetin, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Mihalache Dan, Morţun Alexandru Ioan, Paparizov Atanas Atanassov, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Sârbu Daciana Octavia, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Szabó Károly Ferenc, Ţicău Silvia Adriana, Vigenin Kristian

---

Otrdiena, 2006. gada 26. septembris

| 15.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 306/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 306/15

---

PROTOKOLS

(2006/C 306 E/02)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Dagmar ROTH-BEHRENDT

Priekšsēdētāja vietniece

1.   Sēdes atklāšana

Sēde tika atklāta plkst. 9.00.

*

- *

Uzstājās Antonio Tajani, kas nosodīja šorīt notikušo teroristu uzbrukumu, kurā cietuši Starptautiskajos drošības uzturēšanas spēkos Kabulā dienošie Itālijas karavīri. Sēdes vadītāja apsolīja šo jautājumu nodot Parlamenta priekšsēdētājam.

2.   Dokumentu iesniegšana

Tika iesniegti turpmāk minētie dokumenti.

| 1. | Padome un Komisija







  — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (kodificēta versija) (COM(2006)0497 — C6-0301/2006 — 2006/0164(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: JURI |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Padome un Komisija

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (kodificēta versija) (COM(2006)0497 — C6-0301/2006 — 2006/0164(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: JURI

| — | Eiropas Kopienu vispārējā budžeta projekts 2007. finanšu gadam (11675/2006 [02] — C6-0300/2006 — 2006/2018B(BUD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: BUDG |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, ITRE, JURI, ECON, CONT, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI |

—

Eiropas Kopienu vispārējā budžeta projekts 2007. finanšu gadam (11675/2006 [02] — C6-0300/2006 — 2006/2018B(BUD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: BUDG

atzinums: PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, ITRE, JURI, ECON, CONT, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI

| — | Eiropas Kopienu vispārējā budžeta projekts 2007. finanšu gadam (11675/2006 [01] — C6-0299/2006 — 2006/2018(BUD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: BUDG |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, ITRE, JURI, ECON, CONT, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI |

—

Eiropas Kopienu vispārējā budžeta projekts 2007. finanšu gadam (11675/2006 [01] — C6-0299/2006 — 2006/2018(BUD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: BUDG

atzinums: PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, ITRE, JURI, ECON, CONT, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu 2001/886/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādi (COM(2006)0383 [02] — C6-0297/2006 — 2006/0126(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu 2001/886/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādi (COM(2006)0383 [02] — C6-0297/2006 — 2006/0126(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: LIBE

| — | Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2424/2001 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādi (COM(2006)0383 [01] — C6-0296/2006 — 2006/0125(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2424/2001 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādi (COM(2006)0383 [01] — C6-0296/2006 — 2006/0125(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: LIBE

| — | Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 639/2004 par Kopienas attālākajos reģionos reģistrēto zvejas flošu pārvaldību (COM(2006)0433 — C6-0295/2006 — 2006/0148(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: PECH |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: REGI |

—

Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 639/2004 par Kopienas attālākajos reģionos reģistrēto zvejas flošu pārvaldību (COM(2006)0433 — C6-0295/2006 — 2006/0148(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: PECH

atzinums: REGI

| — | European Commission: Final annual accounts of the European Commission — Financial year 2005 — Volume II — Parts I and II (SEC(2006)0916 — C6-0263/2006 — 2006/2070(DEC)) (1).






  nodots | atbildīgajai komitejai: CONT |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, JURI, ECON, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI |

—

European Commission: Final annual accounts of the European Commission — Financial year 2005 — Volume II — Parts I and II (SEC(2006)0916 — C6-0263/2006 — 2006/2070(DEC)) (1).

nodots

atbildīgajai komitejai: CONT

atzinums: PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, JURI, ECON, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI

| — | European Commission: Final annual accounts of the European Communities — Financial year 2005 — Volume I — Consolidated financial statements and consolidated reports on implementation of the budget (SEC(2006)0915 — C6-0262/2006 — 2006/2070(DEC)). (Šī dokumenta nosaukums pašlaik visās valodās nav pieejams.)






  nodots | atbildīgajai komitejai: CONT |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, JURI, ECON, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI |

—

European Commission: Final annual accounts of the European Communities — Financial year 2005 — Volume I — Consolidated financial statements and consolidated reports on implementation of the budget (SEC(2006)0915 — C6-0262/2006 — 2006/2070(DEC)). (Šī dokumenta nosaukums pašlaik visās valodās nav pieejams.)

nodots

atbildīgajai komitejai: CONT

atzinums: PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, JURI, ECON, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru izveido Kopienas Vīzu kodeksu (COM(2006)0403 — C6-0254/2006 — 2006/0142(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru izveido Kopienas Vīzu kodeksu (COM(2006)0403 — C6-0254/2006 — 2006/0142(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: LIBE

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko ievieš mehānismu ātrās reaģēšanas robežapsardzes vienību izveidei un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 attiecībā uz šo mehānismu (COM(2006)0401 — C6-0253/2006 — 2006/0140(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: AFET |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko ievieš mehānismu ātrās reaģēšanas robežapsardzes vienību izveidei un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 attiecībā uz šo mehānismu (COM(2006)0401 — C6-0253/2006 — 2006/0140(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: LIBE

atzinums: AFET

| 2. | Deputāti







  2.1. | Ziņojumi







  — | Ziņojums par pieprasījumu aizstāvēt Jannis Sakellariou imunitāti un privilēģijas (2006/2145(IMM)) — Juridiskā komiteja.
  Referents: Klaus-Heiner Lehne (A6-0273/2006). |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Deputāti

2.1.

Ziņojumi

—

Ziņojums par pieprasījumu aizstāvēt Jannis Sakellariou imunitāti un privilēģijas (2006/2145(IMM)) — Juridiskā komiteja.

Referents: Klaus-Heiner Lehne (A6-0273/2006).

| — | Ziņojums par Eiropas Parlamenta Reglamenta 3. un 4. panta grozīšanu (2005/2036(REG)) — Konstitucionālo jautājumu komiteja.
  Referents: Borut Pahor (A6-0274/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Parlamenta Reglamenta 3. un 4. panta grozīšanu (2005/2036(REG)) — Konstitucionālo jautājumu komiteja.

Referents: Borut Pahor (A6-0274/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūrai piešķir pilnvaras veikt pasākumus Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļā minētajās jomās (COM(2005)0280 [[02]] — C6-0289/2005 — 2005/0125(CNS)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.
  Referente: Magda Kósáné Kovács (A6-0282/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūrai piešķir pilnvaras veikt pasākumus Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļā minētajās jomās (COM(2005)0280 [[02]] — C6-0289/2005 — 2005/0125(CNS)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referente: Magda Kósáné Kovács (A6-0282/2006).

3.   Komisijas Baltā grāmata par vispārējas nozīmes pakalpojumiem (debates)

Ziņojums par Komisijas Balto grāmatu par vispārējas nozīmes pakalpojumiem [2006/2101(INI)] — Ekonomikas un monetārā komiteja.

Referents: Bernhard Rapkay (A6-0275/2006).

Bernhard Rapkay iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās José Manuel Barroso (Komisijas priekšsēdētājs).

Uzstājās: Gunnar Hökmark PPE-DE grupas vārdā, Martin Schulz PSE grupas vārdā, Sophia in 't Veld ALDE grupas vārdā, Alain Lipietz Verts/ALE grupas vārdā, Francis Wurtz GUE/NGL grupas vārdā, John Whittaker IND/DEM grupas vārdā, Françoise Castex (INTA komitejas atzinuma sagatavotāja), Proinsias De Rossa (EMPL komitejas atzinuma sagatavotājs), Werner Langen (ITRE komitejas atzinuma sagatavotājs), József Szájer (IMCO komitejas atzinuma sagatavotājs), Emanuel Jardim Fernandes (TRAN komitejas atzinuma sagatavotājs), Markus Pieper (REGI komitejas atzinuma sagatavotājs), Robert Goebbels par šo uzstāšanos, Gabriele Stauner (JURI komitejas atzinuma sagatavotāja), Marianne Thyssen un Harlem Désir.

SĒDI VADA: Mario MAURO

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Bernard Lehideux, Pierre Jonckheer, Sahra Wagenknecht, Jens-Peter Bonde, Leopold Józef Rutowicz, Alexander Radwan, Robert Goebbels, Danutė Budreikaitė, Elisabeth Schroedter, Kartika Tamara Liotard, Johannes Blokland, Othmar Karas, Bernadette Vergnaud, Ian Hudghton, Roberto Musacchio, Patrick Louis, Malcolm Harbour, Ieke van den Burg, Jiří Maštálka, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Corien Wortmann-Kool, Małgorzata Handzlik, Zita Pleštinská, Andreas Schwab, Alexander Stubb, Roselyne Bachelot-Narquin, Eoin Ryan, Jean-Claude Martinez, José Manuel Barroso un Robert Goebbels, lai uzdotu Komisijai papildjautājumu, uz kuru sniedza atbildi José Manuel Barroso.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 26. septembra protokola 5.10. punkts.

4.   Programma “Progress” (nodarbinātība un sociālā solidaritāte) ***II (debates)

Ieteikums otrajam lasījumam: Padomes Kopējā nostāja, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko izveido Kopienas Nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmu — “Progress” [6282/3/2006 — C6-0272/2006 — 2004/0158(COD)] — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja.

Referente: Karin Jöns (A6-0300/2006).

Karin Jöns iepazīstināja ar ieteikumu otrajam lasījumam.

Uzstājās Vladimír Špidla (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Robert Atkins un izteica neapmierinātību par to, ka jautājumu laiks sākas ar nokavēšanos, un Jan Andersson PSE grupas vārdā.

Tā kā sākās jautājumu laiks, debates pārtrauca. Tās atsāksies plkst. 21.00.

SĒDI VADA: Luigi COCILOVO

Priekšsēdētāja vietnieks

5.   Balsošanas laiks

Balsošanas rezultātu sīks izklāsts (grozījumi, atsevišķa balsošana, balsošana pa daļām u. c.) pieejams protokola pielikumā “Balsošanas rezultāti”.

5.1.   Pieprasījums apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju — Mājokļi un reģionālā politika (Reglamenta 117. pants) (balsošana)

Pieprasījums apspriesties: mājokļi un reģionālā politika.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 1. punkts)

Apstiprināts.

5.2.   Pieprasījums apspriesties ar Reģionu komiteju — Mājokļi un reģionālā politika (Reglamenta 118. pants) (balsošana)

Pieprasījums apspriesties: mājokļi un reģionālā politika.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 2. punkts)

Apstiprināts.

5.3.   Pieprasījums aizstāvēt Jannis Sakellariou deputāta imunitāti (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par pieprasījumu aizstāvēt Jannis Sakellariou imunitāti un privilēģijas [2006/2145(IMM)] — Juridiskā komiteja.

Referents: Klaus-Heiner Lehne (A6-0273/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 3. punkts)

PRIEKŠLIKUMS LĒMUMAM

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0359).

5.4.   Plašsaziņas līdzekļi un attīstība (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par plašsaziņas līdzekļiem un attīstību [2006/2080(INI)] — Attīstības komiteja.

Referents: Manolis Mavrommatis (A6-0264/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 4. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0360).

5.5.   Piemērots atbalsts Eiropas dimensijas iekļaušanai skolu mācību programmās (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par iniciatīvām papildināt skolu mācību programmas, nodrošinot piemērotu atbalstu Eiropas dimensijas iekļaušanai tajās [2006/2041(INI)] — Kultūras un izglītības komiteja.

Referents: Christopher Beazley (A6-0267/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 5. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0361).

Par balsojumu uzstājās:

| — | referents ierosināja mutisku grozījumu 1. punktam, un tas tika iekļauts. |
| --- | --- |

—

referents ierosināja mutisku grozījumu 1. punktam, un tas tika iekļauts.

5.6.   Apkārtējā gaisa kvalitāte un tīrāks gaiss Eiropai ***I (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par apkārtējā gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai [COM(2005)0447 — C6-0356/2005 — 2005/0183(COD)] — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referents: Holger Krahmer (A6-0234/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 6. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0362).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0362).

SĒDI VADA: Josep BORRELL FONTELLES

Priekšsēdētājs

6.   Svinīga sēde — Libērija

No plkst.12.00 līdz plkst.12.30 notika Parlamenta svinīgā sēde saistībā ar Libērijas Republikas prezidentes Ellen Johnson Sirleaf vizīti.

7.   Balsošanas laiks (turpinājums)

7.1.   2004. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšana: I iedaļa — Eiropas Parlaments (balsošana)

Otrais ziņojums par Eiropas Savienības 2004. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu: I iedaļa — Eiropas Parlaments [N6-0027/2005 — C6-0357/2002 — 2005/2091(DEC)] — Budžeta kontroles komiteja.

Referents: Markus Ferber (A6-0280/2006).

Debates par pirmo ziņojumu (A6-0119/2006) notika 2006. gada 26. aprīlī(2006. gada 26. aprīļa protokola 15. punkts).

Balsošanu par pirmo ziņojumu (A6-0119/2006) 2006. gada 27. aprīlī atlika (2006. gada 27. aprīļa protokola 6.16. punkts).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 7. punkts)

PRIEKŠLIKUMS LĒMUMAM

Pieņemts (P6_TA(2006)0363).

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0363).

SĒDI VADA: Luigi COCILOVO

Priekšsēdētāja vietnieks

7.2.   Eiropas Mobilitātes kvalitātes harta (izglītība un apmācība) ***I (balsošana)

Ziņojums par Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikuma priekšlikumu par pārrobežu mobilitāti Kopienā izglītības un apmācības nolūkā: Eiropas Mobilitātes kvalitātes harta [COM(2005)0450 — C6-0291/2005 — 2005/0179(COD)] — Kultūras un izglītības komiteja.

Referente: Christa Prets (A6-0255/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 8. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0364).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0364.

7.3.   Pamatprasmes mūžizglītībā ***I (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par pamatprasmēm mūžizglītībā [COM(2005)0548 — C6-0375/2005 — 2005/0221(COD)] — Kultūras un izglītības komiteja.

Referente: Helga Trüpel (A6-0262/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 9. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0365).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0365).

7.4.   Tematiskā stratēģija par gaisa piesārņojumu (balsošana)

Ziņojums attiecībā uz tematisko stratēģiju par gaisa piesārņojumu [2006/2060(INI)] — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referente: Dorette Corbey (A6-0235/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 10. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0366).

7.5.   Pilsētvides tematiskā stratēģija (balsošana)

Ziņojums par pilsētvides tematisko stratēģiju [2006/2061(INI)] — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referents: Gyula Hegyi (A6-0233/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 11. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0367).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Gyula Hegyi (referents) prasīja, lai par 3. un 4. grozījumu balsotu pēc saraksta; |
| --- | --- |

—

Gyula Hegyi (referents) prasīja, lai par 3. un 4. grozījumu balsotu pēc saraksta;

sēdes vadītājs apspriedās ar plenārsēdi par to, vai ir pieņemams šis pieprasījums, kurš tika iesniegts pēc termiņa;

| — | Renate Sommer izteica iebildumus, un viņai piebiedrojās vairāk nekā 37 deputāti. Tādējādi šis pieprasījums neguva atbalstu. |
| --- | --- |

—

Renate Sommer izteica iebildumus, un viņai piebiedrojās vairāk nekā 37 deputāti. Tādējādi šis pieprasījums neguva atbalstu.

7.6.   Eiropas kvalifikācijas pamatdokumenta izstrādāšana (balsošana)

Ziņojums par Eiropas kvalifikāciju pamatdokumenta izstrādāšanu [2006/2002(INI)] — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja.

Referents: Thomas Mann (A6-0248/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 12. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0368).

8.   Balsojumu skaidrojumi

Rakstiski balsojumu skaidrojumi

Balsojumu skaidrojumi, kas saskaņā ar Reglamenta 163. panta 3. punktu ir iesniegti rakstiski, ir iekļauti šīs sēdes stenogrammā.

Mutiski balsojumu skaidrojumi

Christopher Beazley ziņojums A6-0267/2006:

| — | Tomáš Zatloukal; |
| --- | --- |

—

Tomáš Zatloukal;

Holger Krahmer ziņojums A6-0234/2006:

| — | Richard Seeber, Joseph Muscat; |
| --- | --- |

—

Richard Seeber, Joseph Muscat;

Christa Prets ziņojums A6-0255/2006:

| — | Tomáš Zatloukal, Andreas Mölzer; |
| --- | --- |

—

Tomáš Zatloukal, Andreas Mölzer;

Helga Trüpel ziņojums A6-0262/2006:

| — | Andreas Mölzer; |
| --- | --- |

—

Andreas Mölzer;

Dorette Corbey ziņojums A6-0235/2006:

| — | Richard Seeber; |
| --- | --- |

—

Richard Seeber;

Gyula Hegyi ziņojums A6-0233/2006:

| — | Péter Olajos. |
| --- | --- |

—

Péter Olajos.

9.   Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Balsojumu labojumi un nodomi balsot ir pieejami vietnē “Séance en direct”, “Résultats des votes (appels nominaux)/Results of votes (roll-call votes)”, kā arī protokola pielikuma “Rezultāti balsošanai pēc saraksta” drukātajā versijā.

Elektronisko versiju Parlamenta vietnē Europarl regulāri atjauninās ne ilgāk kā divas nedēļas pēc balsošanas dienas.

Pēc tam sagatavos balsojumu labojumu un nodomu balsot saraksta galīgo variantu, lai to varētu iztulkot un publicēt “Oficiālajā Vēstnesī”.

*

- *

Manolis Mavrommatis ziņojums A6-0264/2006:

| — | Hans-Gert Poettering paziņoja, ka balsošanā par šo ziņojumu nedarbojās viņa balsošanas iekārta. |
| --- | --- |

—

Hans-Gert Poettering paziņoja, ka balsošanā par šo ziņojumu nedarbojās viņa balsošanas iekārta.

Manolis Mavrommatis ziņojums — A6-0264/2006 un Christopher Beazley ziņojums — A6-0267/2006:

| — | Reinhard Rack norādīja, ka viņš nevarēja piedalīties balsošanā par šiem diviem ziņojumiem, jo balsošana sākās agrāk, nekā bija paredzēts. |
| --- | --- |

—

Reinhard Rack norādīja, ka viņš nevarēja piedalīties balsošanā par šiem diviem ziņojumiem, jo balsošana sākās agrāk, nekā bija paredzēts.

*

- *

Sēdes datums: 2006. gada 6. septembris

Ziņojums: José Albino Silva Peneda un Proinsias De Rossa A6-0238/2006

| — | N apsvērums — 1. daļa

  par: Roselyne Bachelot-Narquin. |
| --- | --- |

—

N apsvērums — 1. daļa

par: Roselyne Bachelot-Narquin.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 13.05 un atsākta plkst. 15.00.)

I VADA: Josep BORRELL FONTELLES

Priekšsēdētājs

10.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

11.   Komisijas paziņojums — Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās

José Manuel Barroso (Komisijas priekšsēdētājs) sniedza paziņojumu.

Uzstājās: Olli Rehn (Komisijas loceklis), Paula Lehtomäki (Padomes pašreizējā priekšsēdētāja), Hans-Gert Poettering PPE-DE grupas vārdā, Martin Schulz PSE grupas vārdā, Graham Watson ALDE grupas vārdā, Daniel Cohn-Bendit Verts/ALE grupas vārdā, Erik Meijer GUE/NGL grupas vārdā, Brian Crowley UEN grupas vārdā, Vladimír Železný IND/DEM grupas vārdā, Irena Belohorská, pie grupām nepiederoša deputāte.

SĒDI VADA: Antonios TRAKATELLIS

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Elmar Brok (AFET komitejas priekšsēdētājs), Geoffrey Van Orden (referents) un Jan Marinus Wiersma (referenta aizstājējs).

Punkts tika slēgts.

12.   Turcijas progress ceļā uz pievienošanos (debates)

Ziņojums par Turcijas progresu ceļā uz pievienošanos [2006/2118(INI)] — Ārlietu komiteja.

Referents: Camiel Eurlings (A6-0269/2006).

Camiel Eurlings iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Paula Lehtomäki (Padomes pašreizējā priekšsēdētāja) un Olli Rehn (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Emine Bozkurt (FEMM komitejas atzinuma sagatavotāja), Elmar Brok PPE-DE grupas vārdā, Jan Marinus Wiersma PSE grupas vārdā, Andrew Duff ALDE grupas vārdā, Joost Lagendijk Verts/ALE grupas vārdā, Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā, Konrad Szymański UEN grupas vārdā, Bastiaan Belder IND/DEM grupas vārdā, Andreas Mölzer, pie grupām nepiederošs deputāts, Antonio Tajani un Hannes Swoboda.

SĒDI VADA: Janusz ONYSZKIEWICZ

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Jean-Louis Bourlanges, Cem Özdemir, Kyriacos Triantaphyllides, Mogens N.J. Camre, Bogusław Rogalski, Francesco Enrico Speroni, Giorgos Dimitrakopoulos, Pasqualina Napoletano, Lapo Pistelli, Hélène Flautre, Athanasios Pafilis, Seán Ó Neachtain, Gerard Batten, Philip Claeys, Jacques Toubon, Véronique De Keyser, Marios Matsakis, Nils Lundgren, Paweł Bartłomiej Piskorski, Bernd Posselt, Vural Öger, Alexander Lambsdorff, Renate Sommer, Panagiotis Beglitis, Marco Cappato, Charles Tannock, Inger Segelström, Ioannis Kasoulides, Józef Pinior, Simon Coveney un Glenis Willmott.

SĒDI VADA: Manuel António dos SANTOS

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Ville Itälä, Bogusław Sonik, Werner Langen, Paula Lehtomäki, Louis Michel (Komisijas loceklis) un Philip Claeys, lai Komisijai uzdotu jautājumu, uz kuru sniedza atbildi Louis Michel.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 27. septembra protokola 5.11. punkts.

13.   Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai)

Parlaments izskatīja vairākus jautājumus Komisijai (B6-0429/2006).

Pirmā daļa

Jautājums Nr. 33 (Avril Doyle): Emisiju kvotu tirdzniecības sistēma 2008.—2012. gadam — Valstu kvotu sadales plāni.

Stavros Dimas (Komisijas loceklis) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Avril Doyle, Jim Allister un Esko Seppänen.

Jautājums Nr. 34 (Danutė Budreikaitė): Šengenas telpas paplašināšana.

Franco Frattini (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Danutė Budreikaitė, Hubert Pirker un Justas Vincas Paleckis.

Sēdes vadītājs atgādina, ka par šo jautājumu būs debates oktobra plenārsēdē.

Jautājums Nr. 35 (Proinsias De Rossa): Svešvalodu pasniedzēji Itālijā.

Vladimír Špidla (Komisijas loceklis) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Proinsias De Rossa un Glyn Ford.

Jautājums Nr. 36 (Esko Seppänen): Komisijas administratīvie izdevumi.

Dalia Grybauskaitė (Komisijas locekle) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Esko Seppänen, Andreas Mölzer un Eija-Riitta Korhola.

Jautājums Nr. 37 (Ingeborg Gräßle): Budžeta pielāgošana, ņemot vērā uzskaites modernizāciju un Komisijas kontu pārskats.

Dalia Grybauskaitė atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Ingeborg Gräßle.

Jautājums Nr. 38 (Justas Vincas Paleckis): Intelektuālā un kvalificētā darbaspēka izceļošana no jaunajām ES dalībvalstīm.

Ján Figeľ (Komisijas loceklis) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Justas Vincas Paleckis, Mairead McGuinness un Danutė Budreikaitė.

Jautājums Nr. 39 (Gyula Hegyi): Izglītība — Valodu apmācība.

Uzstājās Gay Mitchell par jautājumu laika norisi.

Ján Figeľ atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Gyula Hegyi.

Uz 40.— 43. jautājumu sniegs rakstiskas atbildes.

Jautājums Nr. 44 (Ignasi Guardans Cambó): Kavējumi Perpiņānas—Monpeljē ātrgaitas dzelzceļa līnijas būvniecībā.

Jacques Barrot (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Ignasi Guardans Cambó un Luis de Grandes Pascual.

Jautājums Nr. 45 (Marc Tarabella): Regulas (EK) Nr. 261/2004 par gaisa transporta pasažieru tiesībām nepareiza piemērošana.

Jacques Barrot atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Marc Tarabella un Elizabeth Lynne.

Uz 46.—62., 65.—76. un 78.—84. jautājumu sniegs rakstiskas atbildes.

Jautājumus Nr. 63, 64 un 77 neizskatīja, jo to temati ir jau iekļauti šīs plenārsēdes darba kārtībā.

Uz jautājumiem, uz kuriem netika atbildēts laika trūkuma dēļ, sniegs rakstiskas atbildes (sk. sēdes stenogrammas pielikumu).

Komisijai atvēlētais jautājumu laiks ir beidzies.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 19.50 un atsākta plkst. 21.00.)

SĒDI VADA: Edward McMILLAN-SCOTT

Priekšsēdētāja vietnieks

14.   Programma “Progress” (nodarbinātība un sociālā solidaritāte) ***II (debašu turpināšana)

Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes Kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko izveido Kopienas Nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmu — “Progress” [6282/3/2006 — C6-0272/2006 — 2004/0158(COD)] — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja.

Referente: Karin Jöns (A6-0300/2006).

Uzstājās: Jan Jerzy Kułakowski ALDE grupas vārdā, Hiltrud Breyer Verts/ALE grupas vārdā, Mary Lou McDonald GUE/NGL grupas vārdā, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk UEN grupas vārdā, Kathy Sinnott IND/DEM grupas vārdā, Proinsias De Rossa PSE grupas vārdā, Jacek Protasiewicz PPE-DE grupas vārdā, Evangelia Tzampazi, Alejandro Cercas, Katalin Lévai, Teresa Riera Madurell un Vladimír Špidla (Komisijas loceklis).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 27. septembra protokola 5.8. punkts.

15.   Euro aizsardzība pret viltošanu — “Perikla” programma * — Euro aizsardzība pret viltošanu (“Perikla” programma) — neiesaistītās dalībvalstis * (debates)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru groza un pagarina piemērošanas periodu Lēmumam 2001/923/EK, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (“Perikla” programmu) [COM(2006)0243 — C6-0179/2006 — 2006/0078(CNS)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Agustín Díaz de Mera García Consuegra (A6-0276/2006).

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru paplašina lēmuma darbības jomu, neiesaistītās dalībvalstīs piemērojot Lēmumu 2006/.../EK, ar kuru groza un pagarina piemērošanas periodu Lēmumam 2001/923/EK, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (“Perikla” programmu) [COM(2006)0243 — C6-0180/2006 — 2006/0079(CNS)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Agustín Díaz de Mera García Consuegra (A6-0277/2006).

Uzstājās Siim Kallas (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks).

Agustín Díaz de Mera García Consuegra iepazīstināja ar ziņojumiem un kritizēja debašu organizāciju (sēdes vadītājs apsolīja viņam sniegt sīkākas ziņas rakstiski).

Uzstājās: Hubert Pirker PPE-DE grupas vārdā, Donato Tommaso Veraldi ALDE grupas vārdā, Johannes Blokland IND/DEM grupas vārdā, Marek Aleksander Czarnecki, pie grupām nepiederošs deputāts, Carlos Coelho, Andreas Mölzer, Charlotte Cederschiöld un Siim Kallas.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 27. septembra protokola 5.2. punkts un 2006. gada 27. septembra protokola 5.3. punkts.

16.   Spriedumu ievērošana dalībvalstu starpā jauna kriminālprocesa gadījumā * (debates)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par spriedumu ievērošanu Eiropas Savienības dalībvalstu starpā jauna kriminālprocesa gadījumā [COM(2005)0091 — C6-0235/2005 — 2005/0018(CNS)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Panayiotis Demetriou (A6-0268/2006).

Uzstājās Franco Frattini (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks).

Panayiotis Demetriou iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Ioannis Varvitsiotis PPE-DE grupas vārdā, Andrzej Jan Szejna PSE grupas vārdā, Gerard Batten IND/DEM grupas vārdā, Marek Aleksander Czarnecki, pie grupām nepiederošs deputāts, un Jim Allister.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 27. septembra protokola 5.4. punkts.

17.   Kohēzijas stratēģijas pamatnostādnes *** (debates)

Ieteikums par priekšlikumu Padomes lēmumam par Kopienas kohēzijas stratēģijas pamatnostādnēm [11807/2006 — C6-0266/2006 — 2006/0131(AVC)] — Reģionālās attīstības komiteja.

Referente: Constanze Angela Krehl (A6-0281/2006).

Uzstājās Danuta Hübner (Komisijas locekle).

Constanze Angela Krehl iepazīstināja ar ieteikumu.

Uzstājās: Jan Olbrycht PPE-DE grupas vārdā, Stavros Arnaoutakis PSE grupas vārdā un Jean Marie Beaupuy ALDE grupas vārdā.

SĒDI VADA: Ingo FRIEDRICH

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Bairbre de Brún GUE/NGL grupas vārdā, Mieczysław Edmund Janowski UEN grupas vārdā, Konstantinos Hatzidakis, Bernadette Bourzai, Alfonso Andria, Rolf Berend, Iratxe García Pérez, Ambroise Guellec, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Lambert van Nistelrooij, Jamila Madeira, Antonio De Blasio, Brigitte Douay, Jim Higgins, Sérgio Marques, James Nicholson, Oldřich Vlasák, Tomáš Zatloukal un Danuta Hübner.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 27. septembra protokola 5.9. punkts.

18.   “Galileo”(debates)

Mutisks jautājums (O-0094/2006), ko uzdeva Etelka Barsi-Pataky un Paul Rübig PPE-DE grupas vārdā, Norbert Glante PSE grupas vārdā, Fiona Hall ALDE grupas vārdā un Umberto Pirilli UEN grupas vārdā Komisijai: Programmas “Galileo” īpašuma novērtēšana (B6-0430/2006).

Etelka Barsi-Pataky un Fiona Hall izvērsa mutisko jautājumu.

Jacques Barrot (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks) atbildēja uz mutisko jautājumu.

Uzstājās: Lambert van Nistelrooij PPE-DE grupas vārdā, Teresa Riera Madurell PSE grupas vārdā un Jacques Barrot.

Rezolūcijas priekšlikums, kas saskaņā ar Reglamenta 108. panta 5. punktu ir iesniegts debašu noslēgumā:

| — | Etelka Barsi-Pataky PPE-DE grupas vārdā, Norbert Glante PSE grupas vārdā, Fiona Hall ALDE grupas vārdā, Eva Lichtenberger Verts/ALE grupas vārdā, Jaromír Kohlíček, Vladimír Remek, Umberto Guidoni, Esko Seppänen GUE/NGL grupas vārdā, Umberto Pirilli un Eugenijus Maldeikis UEN grupas vārdā par programmas “Galileo” īpašuma novērtēšanu (B6-0511/2006). |
| --- | --- |

—

Etelka Barsi-Pataky PPE-DE grupas vārdā, Norbert Glante PSE grupas vārdā, Fiona Hall ALDE grupas vārdā, Eva Lichtenberger Verts/ALE grupas vārdā, Jaromír Kohlíček, Vladimír Remek, Umberto Guidoni, Esko Seppänen GUE/NGL grupas vārdā, Umberto Pirilli un Eugenijus Maldeikis UEN grupas vārdā par programmas “Galileo” īpašuma novērtēšanu (B6-0511/2006).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 28. septembra protokola 7.4. punkts.

19.   Nākamās sēdes darba kārtība

Tika noteikta nākamās dienas sēdes darba kārtība (dokuments “Darba kārtība” PE 378.364/OJME).

20.   Sēdes slēgšana

Sēde tika slēgta plkst. 23.40.

Julian Priestley

Ģenerālsekretārs

Manuel António dos Santos

Priekšsēdētāja vietnieks

---

(1)  Šī dokumenta nosaukums pašlaik visās valodās nav pieejams.

1

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Jonathan Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gierek, Giertych, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hassi, Hatzidakis, Haug, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Horáček, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Korhola, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Liotard, Lipietz, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Malmström, Maňka, Thomas Mann, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moreno Sánchez, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Navarro, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Simpson, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Toia, Tomczak, Toubon, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Tzampazi, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Novērotāji:

Abadjiev Dimitar, Ali Nedzhmi, Anastase Roberta Alma, Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Cappone Maria, Christova Christina Velcheva, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dimitrov Martin, Duca Viorel, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Iacob Ridzi Monica Maria, Ilchev Stanimir, Ivanova Iglika, Kazak Tchetin, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Mihalache Dan, Morţun Alexandru Ioan, Paparizov Atanas Atanassov, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Sârbu Daciana Octavia, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Szabó Károly Ferenc, Ţicău Silvia Adriana, Tîrle Radu, Vigenin Kristian

---

I PIELIKUMS

BALSOŠANAS REZULTĀTI

Saīsinājumu un simbolu saraksts

| + | pieņemts |
| --- | --- |
| - | noraidīts |
| ↓ | zaudējis spēku |
| A | atsaukts |
| PS (..., ..., ...) | balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas) |
| EB (..., ..., ...) | elektroniskā balsošana (par, pret, atturas) |
| bd | balsošana pa daļām |
| ats. | atsevišķa balsošana |
| groz. | grozījums |
| KG | kompromisa grozījums |
| AD | attiecīgā daļa |
| S | svītrojošs grozījums |
| = | identiski grozījumi |
| § | punkts |
| pants | pants |
| apsv. | apsvērums |
| RP | rezolūcijas priekšlikums |
| KRP | kopīgs rezolūcijas priekšlikums |
| AIZKL | aizklāta balsošana |

+

pieņemts

-

noraidīts

↓

zaudējis spēku

A

atsaukts

PS (..., ..., ...)

balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas)

EB (..., ..., ...)

elektroniskā balsošana (par, pret, atturas)

bd

balsošana pa daļām

ats.

atsevišķa balsošana

groz.

grozījums

KG

kompromisa grozījums

AD

attiecīgā daļa

S

svītrojošs grozījums

=

identiski grozījumi

§

punkts

pants

pants

apsv.

apsvērums

RP

rezolūcijas priekšlikums

KRP

kopīgs rezolūcijas priekšlikums

AIZKL

aizklāta balsošana

1.   Pieprasījums apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju — Mājokļi un reģionālā politika (Reglamenta 117. pants)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Pieprasījums apspriesties | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Pieprasījums apspriesties

+

2.   Pieprasījums apspriesties ar Reģionu komiteju — Mājokļi un reģionālā politika(Reglamenta 118. pants)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Pieprasījums apspriesties | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Pieprasījums apspriesties

+

3.   Pieprasījums aizstāvēt Jannis Sakellariou deputāta imunitāti

Ziņojums: Klaus-Heiner LEHNE (A6-0273/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

4.   Plašsaziņas līdzekļi un attīstība

Ziņojums: Manolis MAVROMMATIS (A6-0264/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | PS | + | 443, 19, 13 |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

PS

+

443, 19, 13

Pieprasījums balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

5.   Iniciatīvas papildināt skolu mācību programmas, nodrošinot piemērotu atbalstu Eiropas dimensijas iekļaušanai tajās

Ziņojums: Christopher BEAZLEY (A6-0267/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | PS | + | 470, 55, 24 |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

PS

+

470, 55, 24

Cristopher Beazley ierosināja mutisku grozījumu 1. punktam, un tas tika iekļauts.

“1. uzskata, ka visām izglītības sistēmām ir jānodrošina, ka skolēni, beidzot vidusskolu, iegūst zināšanas un prasmes, kas saskaņā ar attiecīgo izglītības iestāžu noteikumiem ir vajadzīgas, lai viņi būtu gatavi kļūt par pilnvērtīgiem pilsoņiem un Eiropas Savienības dalībniekiem;”

Pieprasījums balsot pēc saraksta

IND/DEM: galīgais balsojums

6.   Apkārtējā gaisa kvalitāte un tīrāks gaiss Eiropā ***I

Ziņojums: Holger KRAHMER (A6-0234/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1-2
  6
  8-9
  12-13
  15
  18-22
  27
  29
  31-32
  38-40
  45
  48
  51-52 | komiteja | | + | |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi | 3 | komiteja | ats./EB | + | 367, 196, 16 |
| 4 | komiteja | ats. | + | |
| 5 | komiteja | ats. | + | |
| 7 | komiteja | ats. | + | |
| 10 | komiteja | PS | + | 299, 284, 17 |
| 11 | komiteja | ats./EB | + | 317, 273, 17 |
| 14 | komiteja | ats. | + | |
| 16 | komiteja | ats. | + | |
| 17 | komiteja | ats. | + | |
| 25 | komiteja | ats. | + | |
| 26 | komiteja | ats. | + | |
| 28 | komiteja | ats. | - | |
| 33 | komiteja | PS | + | 307, 297, 14 |
| 34 | komiteja | ats. | - | |
| 35 | komiteja | PS | + | 476, 127, 15 |
| 36 | komiteja | PS | + | 323, 287, 15 |
| 37 | komiteja | ats. | + | |
| 41 | komiteja | ats. | + | |
| 44 | komiteja | ats. | + | |
| 47 | komiteja | ats. | - | |
| 12. pants | 23 | komiteja | | - | |
| 65=
  75= | ALDE, PPE-DE | | + | |
| 13. pants | 24 | komiteja | | + | |
| 69 | GUE/NGL | | - | |
| 19. pants | 72S | GUE/NGL | | - | |
| 58 | ALDE | | - | |
| 59 | ALDE | | - | |
| 20. pants | 73S | GUE/NGL | | - | |
| 30 | komiteja | PS | - | 29, 581, 13 |
| 81 | PPE-DE, PSE, ALDE, UEN | PS | + | 413, 178, 32 |
| 54 | Verts/ALE | | ↓ | |
| 26. pants | 61 | ALDE | | + | |
| 62 | ALDE | | + | |
| 27. pants | 63 | ALDE | | + | |
| 30. pants | 42 | komiteja | PS | + | 597, 22, 15 |
| 77 | PPE-DE, IND/DEM | EB | - | 273, 344, 17 |
| 64 | ALDE | | + | |
| Aiz 30. panta | 43 | komiteja | PS | - | 46, 572, 16 |
| 83 | PPE-DE, PSE, ALDE, UEN | PS | + | 453, 166, 15 |
| 2. pielikums | 80 | PPE-DE | PS | - | 262, 350, 22 |
| 3. pielikums, A punkts | 60 | ALDE | PS | + | 334, 287, 16 |
| 79 | PPE-DE, IND/DEM | | ↓ | |
| 3. pielikums, B punkts | 78 | PPE-DE | | + | |
| 11. pielikums, tabula, slāpekļa dioksīds | 76 | PPE-DE, IND/DEM | EB | + | 322, 298, 14 |
| 11. pielikums, tabula, PM10 | 70 | GUE/NGL | | - | |
| 55 | Verts/ALE | | - | |
| 46 | komiteja | bd | | |
| 1 | - | |
| 2/PS | - | 45, 567, 18 |
| 82 | PPE-DE, PSE, ALDE, UEN | ats./PS | | |
| 1 | + | 551, 59, 18 |
| 2 | + | 416, 197, 16 |
| 14. pielikums, B punkts | 67 | GUE/NGL | | - | |
| 56 | Verts/ALE | PS | - | 139, 476, 16 |
| 49 | komiteja | PS | + | 513, 64, 51 |
| 14. pielikums, C punkts | 68/rev2 | GUE/NGL | | - | |
| 57 | Verts/ALE | PS | - | 129, 448, 54 |
| 50 | komiteja | PS | + | 583, 29, 15 |
| 15. pielikums, virsraksts | 74 | GUE/NGL | | - | |
| Aiz 16. pielikuma | 84 | PPE-DE, PSE, ALDE, UEN | PS | + | 587, 32, 17 |
| 53 | komiteja | | ↓ | |
| 14. apsv. | 71S | GUE/NGL | | - | |
| Aiz 29. apsv. | 66 | PSE | | + | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | PS | + | 494, 126, 17 |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | PS | + | 571, 43, 18 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1-2

6

8-9

12-13

15

18-22

27

29

31-32

38-40

45

48

51-52

komiteja

+

Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi

3

komiteja

ats./EB

+

367, 196, 16

4

komiteja

ats.

+

5

komiteja

ats.

+

7

komiteja

ats.

+

10

komiteja

PS

+

299, 284, 17

11

komiteja

ats./EB

+

317, 273, 17

14

komiteja

ats.

+

16

komiteja

ats.

+

17

komiteja

ats.

+

25

komiteja

ats.

+

26

komiteja

ats.

+

28

komiteja

ats.

-

33

komiteja

PS

+

307, 297, 14

34

komiteja

ats.

-

35

komiteja

PS

+

476, 127, 15

36

komiteja

PS

+

323, 287, 15

37

komiteja

ats.

+

41

komiteja

ats.

+

44

komiteja

ats.

+

47

komiteja

ats.

-

12. pants

23

komiteja

-

65=

75=

ALDE, PPE-DE

+

13. pants

24

komiteja

+

69

GUE/NGL

-

19. pants

72S

GUE/NGL

-

58

ALDE

-

59

ALDE

-

20. pants

73S

GUE/NGL

-

30

komiteja

PS

-

29, 581, 13

81

PPE-DE, PSE, ALDE, UEN

PS

+

413, 178, 32

54

Verts/ALE

↓

26. pants

61

ALDE

+

62

ALDE

+

27. pants

63

ALDE

+

30. pants

42

komiteja

PS

+

597, 22, 15

77

PPE-DE, IND/DEM

EB

-

273, 344, 17

64

ALDE

+

Aiz 30. panta

43

komiteja

PS

-

46, 572, 16

83

PPE-DE, PSE, ALDE, UEN

PS

+

453, 166, 15

2. pielikums

80

PPE-DE

PS

-

262, 350, 22

3. pielikums, A punkts

60

ALDE

PS

+

334, 287, 16

79

PPE-DE, IND/DEM

↓

3. pielikums, B punkts

78

PPE-DE

+

11. pielikums, tabula, slāpekļa dioksīds

76

PPE-DE, IND/DEM

EB

+

322, 298, 14

11. pielikums, tabula, PM10

70

GUE/NGL

-

55

Verts/ALE

-

46

komiteja

bd

1

-

2/PS

-

45, 567, 18

82

PPE-DE, PSE, ALDE, UEN

ats./PS

1

+

551, 59, 18

2

+

416, 197, 16

14. pielikums, B punkts

67

GUE/NGL

-

56

Verts/ALE

PS

-

139, 476, 16

49

komiteja

PS

+

513, 64, 51

14. pielikums, C punkts

68/rev2

GUE/NGL

-

57

Verts/ALE

PS

-

129, 448, 54

50

komiteja

PS

+

583, 29, 15

15. pielikums, virsraksts

74

GUE/NGL

-

Aiz 16. pielikuma

84

PPE-DE, PSE, ALDE, UEN

PS

+

587, 32, 17

53

komiteja

↓

14. apsv.

71S

GUE/NGL

-

Aiz 29. apsv.

66

PSE

+

Balsojums: grozītais priekšlikums

PS

+

494, 126, 17

Balsojums: normatīvā rezolūcija

PS

+

571, 43, 18

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM: galīgais balsojums

ALDE: groz. Nr. 81, 82, 83, 84, 42, 49, 50 un 60, grozītais priekšlikums un normatīvā rezolūcija

Verts/ALE: groz. Nr., 30, 33, 35, 36, 43, 56, 57, 60, 80 un 81

Pieprasījums balsot atsevišķi

PSE: groz. Nr. 3, 4, 5, 10, 11, 14, 16, 17, 25, 26, 33, 41 un 44

IND/DEM: groz. Nr. 37

ALDE: groz. Nr. 28, 34 un 47

Verts/ALE: groz. Nr. 5, 7, 23, 41

Pieprasījumi balsot pa daļām

Verts/ALE

Groz. Nr. 46

1. daļa: teksts, izņemot zemsvītras piezīmi

2. daļa: zemsvītras piezīme

Groz. Nr. 82

1. daļa: teksts, izņemot zemsvītras piezīmi

2. daļa: zemsvītras piezīme

7.   2004. gada budžeta izpildes apstiprināšana: I iedaļa — Eiropas Parlaments

Ziņojums: Markus FERBER (A6-0280/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lēmums par budžeta izpildes apstiprināšanu |
| Balsojums: lēmums | | + | |
| Rezolūcijas priekšlikums |
| Aiz 8. § | 7 | Verts/ALE | PS | - | 166, 336, 34 |
| 10. § | 1 | PPE-DE | EB | + | 295, 251, 9 |
| § | sākotnējais teksts | | ↓ | |
| 19. §, aiz 2. ievilkuma | 8 | Verts/ALE | PS | - | 179, 377, 28 |
| 20. § | 9 | IND/DEM | PS | - | 104, 469, 30 |
| 28. § | § | sākotnējais teksts | PS | + | 590, 9, 12 |
| 66. un 67. § | § | sākotnējais teksts | | + | pārcelti aiz 75. § |
| 79. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 80. § | 2 | Verts/ALE | | - | |
| 81. § | 3 | Verts/ALE | | - | |
| 83. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Aiz 84. § | 4 | Verts/ALE | PS | - | 116, 471, 40 |
| 86. § | 5 | Verts/ALE | PS | - | 164, 419, 23 |
| 87. § | 6/rev | Verts/ALE | | - | |
| 88. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1/EB | + | 455, 133, 34 |
| 2/EB | + | 326, 207, 88 |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 535, 45, 51 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Lēmums par budžeta izpildes apstiprināšanu

Balsojums: lēmums

+

Rezolūcijas priekšlikums

Aiz 8. §

7

Verts/ALE

PS

-

166, 336, 34

10. §

1

PPE-DE

EB

+

295, 251, 9

§

sākotnējais teksts

↓

19. §, aiz 2. ievilkuma

8

Verts/ALE

PS

-

179, 377, 28

20. §

9

IND/DEM

PS

-

104, 469, 30

28. §

§

sākotnējais teksts

PS

+

590, 9, 12

66. un 67. §

§

sākotnējais teksts

+

pārcelti aiz 75. §

79. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

80. §

2

Verts/ALE

-

81. §

3

Verts/ALE

-

83. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Aiz 84. §

4

Verts/ALE

PS

-

116, 471, 40

86. §

5

Verts/ALE

PS

-

164, 419, 23

87. §

6/rev

Verts/ALE

-

88. §

§

sākotnējais teksts

bd

1/EB

+

455, 133, 34

2/EB

+

326, 207, 88

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

535, 45, 51

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: 28. §

IND/DEM: groz. Nr. 9 un galīgais balsojums

Verts/ALE: groz. Nr. 4, 5, 7 un 8

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PPE-DE: 79. §

Pieprasījumi balsot pa daļām

ALDE

83. §

1. daļa:“atzīmē, ka pensiju fonds .. līmeni 76,8% apmērā,”

2. daļa:“kā arī to, ka .. pieaudzis līdz 86.1%;”

PPE-DE

88. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “līdz 2007. gada 31. martam”

2. daļa: šie vārdi

Dažādi

PSE grupa prasīja, lai 66. un 67. punktu pārceļ aiz 75. punkta.

PSE grupa atsauca 7. un 8. grozījumu. Verts/ALE grupa pārņēma šos grozījumus saskaņā ar Reglamenta 150. panta 5. punktu.

8.   Eiropas Mobilitātes kvalitātes harta (izglītība un apmācība) ***I

Ziņojums: Christa PRETS (A6-0255/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. bloks — kompromisa grozījumi | 37-70 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE | | + | |
| 2. bloks — atbildīgās komitejas iesniegtie grozījumi | 1-36 | komiteja | | ↓ | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

1. bloks — kompromisa grozījumi

37-70

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE

+

2. bloks — atbildīgās komitejas iesniegtie grozījumi

1-36

komiteja

↓

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

9.   Pamatprasmes mūžizglītībā ***I

Ziņojums: Helga TRÜPEL (A6-0262/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. bloks — kompromisa grozījumi | 35-80 | Verts/ALE, PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 2. bloks | 1-32 | komiteja | | ↓ | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

1. bloks — kompromisa grozījumi

35-80

Verts/ALE, PPE-DE, PSE, ALDE

+

2. bloks

1-32

komiteja

↓

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Groz. Nr. 33 un 34 tika atsaukti.

10.   Tematiskā stratēģija par gaisa piesārņojumu

Ziņojums: Dorette CORBEY (A6-0235/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aiz 2. § | 11 | PSE | | + | |
| 4. § | 8 | Verts/ALE | | - | |
| 6. § | 9 | Verts/ALE | | - | |
| 12 | PSE | | + | |
| 9. § | 10 | Verts/ALE | | - | |
| Aiz 9. § | 2 | ALDE | | - | |
| 15. § | 3 | ALDE | | - | |
| 16. § | 4 | ALDE | | - | |
| Aiz 16. § | 5 | ALDE | | - | |
| 17. § | 6S | ALDE | | - | |
| 19. § | 7 | ALDE | | - | |
| 21. § | 13 | PPE-DE | | + | |
| C apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| N apsv. | 1 | ALDE | | - | |
| S apsv. | § | sākotnējais teksts | PS | + | 533, 81, 12 |
| U apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 563, 19, 42 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Aiz 2. §

11

PSE

+

4. §

8

Verts/ALE

-

6. §

9

Verts/ALE

-

12

PSE

+

9. §

10

Verts/ALE

-

Aiz 9. §

2

ALDE

-

15. §

3

ALDE

-

16. §

4

ALDE

-

Aiz 16. §

5

ALDE

-

17. §

6S

ALDE

-

19. §

7

ALDE

-

21. §

13

PPE-DE

+

C apsv.

§

sākotnējais teksts

ats.

+

N apsv.

1

ALDE

-

S apsv.

§

sākotnējais teksts

PS

+

533, 81, 12

U apsv.

§

sākotnējais teksts

ats.

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

563, 19, 42

Pieprasījums balsot pēc saraksta

IND/DEM: S apsvērums un galīgais balsojums

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PSE: C un U apsvērums

11.   Tematiskā stratēģija par pilsētvidi

Ziņojums: Gyula HEGYI (A6-0233/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7. § | 3 | PPE-DE | VE | + | 363, 247, 7 |
| § | sākotnējais teksts | | ↓ | |
| 10. §, a) apakšpunkts | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 359, 253, 5 |
| 19. § | § | sākotnējais teksts | PS | + | 572, 41, 5 |
| 22. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 25. § | 4 | PPE-DE | | + | |
| 28. §, trešais ievilkums | § | sākotnējais teksts | ats. | - | |
| 31. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| Aiz 57. § | 1 | PSE | EB | + | 355, 238, 10 |
| D apsv. | 2 | PPE-DE | | - | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 448, 49, 110 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

7. §

3

PPE-DE

VE

+

363, 247, 7

§

sākotnējais teksts

↓

10. §, a) apakšpunkts

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/EB

+

359, 253, 5

19. §

§

sākotnējais teksts

PS

+

572, 41, 5

22. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

25. §

4

PPE-DE

+

28. §, trešais ievilkums

§

sākotnējais teksts

ats.

-

31. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

-

Aiz 57. §

1

PSE

EB

+

355, 238, 10

D apsv.

2

PPE-DE

-

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

448, 49, 110

Pieprasījums balsot pēc saraksta

IND/DEM: groz. Nr. 19 un galīgais balsojums

Pieprasījums balsot atsevišķi

PPE-DE: 28. §, trešais ievilkums

ALDE: 28. §, trešais ievilkums

Pieprasījums balsot pa daļām

PPE-DE

10. §, a) apakšpunkts

1. daļa: viss teksts, izņemot 5., 7. un 8. ievilkumu

2. daļa: 5., 7. un 8. ievilkums

22. §

1. daļa:“uzskata, ka vidi saudzējoši .. autobusu izmantošanu;”

2. daļa:“tādēļ īpašu vērību veltīs .. saistītu darbības jomu;”

31. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “iebraukšanas maksas iekasēšana un”

2. daļa: šie vārdi

12.   Eiropas kvalifikācijas pamatdokumenta izstrādāšana

Ziņojums: Thomas MANN (A6-0248/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 11. § | 1 | Verts/ALE | | + | |
| 13. § | 2 | Verts/ALE | EB | + | 314, 261, 12 |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 535, 18, 10 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

8. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

11. §

1

Verts/ALE

+

13. §

2

Verts/ALE

EB

+

314, 261, 12

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

535, 18, 10

Pieprasījums balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

Pieprasījums balsot atsevišķi

Verts/ALE: 8. §

---

II PIELIKUMS

REZULTĀTI BALSOŠANAI PĒC SARAKSTA

1.   M. Mavrommatis ziņojums A6-0264/2006

Rezolūcija

Par: 443

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Lynne, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Kozlík, Masiel, Piskorski, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Papastamkos, Peterle, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Reul, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Záborská, Zahradil, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Cottigny, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Ettl, Falbr, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Golik, Grabowska, Grech, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hedh, Hedkvist Petersen, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Maldeikis, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Pret: 19

GUE/NGL: Kohlíček, Remek, Strož

IND/DEM: Blokland, Booth, Clark, Louis, Piotrowski, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Kilroy-Silk, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

Atturas: 13

GUE/NGL: Flasarová

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Zapałowski

NI: Borghezio, Claeys, Lang, Mölzer, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Jean-Pierre Audy, Othmar Karas, Hans-Gert Poettering, Reinhard Rack, Britta Thomsen

2.   C. Beazley ziņojums A6-0267/2006

Rezolūcija

Par: 470

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Remek, Rizzo, Strož, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Wohlin

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Ryszard, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Cottigny, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hedh, Hedkvist Petersen, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Krasts, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Ryan, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 55

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Booth, Clark, Farage, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Martinez, Mölzer, Mote, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Cabrnoch, Callanan, Duchoň, Fajmon, Heaton-Harris, Kamall, Ouzký, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Camre, Foltyn-Kubicka, Kuźmiuk, Libicki, Podkański

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 24

GUE/NGL: Adamou, Figueiredo, Guerreiro, Pflüger, Triantaphyllides, Wagenknecht

NI: Bobošíková, Kozlík, Romagnoli

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Dover, Elles, Evans Jonathan, Harbour, Nicholson, Parish, Sommer, Tannock, Van Orden

UEN: Bielan, Janowski

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Jean-Pierre Audy, Edite Estrela, Othmar Karas, Reinhard Rack, Britta Thomsen

Pret:
  Hélène Goudin, Daniel Hannan, Nils Lundgren

3.   H. Krahmer ziņojums A6-0234/2006

Groz. Nr. 10

Par: 299

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Riis-Jørgensen, Savi, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Pret: 284

ALDE: Matsakis, Onyszkiewicz, Ries, Staniszewska

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Helmer, Masiel

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Pirker, Purvis, Rack, Schierhuber, Seeber, Seeberg, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 17

ALDE: Prodi

IND/DEM: Železný

NI: Baco, Borghezio, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Martinez, Mölzer, Mote, Rivera, Salvini, Schenardi, Speroni

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Jean-Pierre Audy

Pret:
  Edite Estrela

4.   H. Krahmer ziņojums A6-0234/2006

Groz. Nr. 33

Par: 307

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Riis-Jørgensen, Savi, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella

Pret: 297

ALDE: Matsakis, Onyszkiewicz, Ries, Staniszewska

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Helmer, Masiel

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Karas, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Pirker, Purvis, Rack, Schierhuber, Schnellhardt, Seeber, Seeberg, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Kamiński, Krasts, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 14

ALDE: Prodi

IND/DEM: Železný

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Martinez, Mölzer, Mote, Rivera, Schenardi

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Jean-Pierre Audy

5.   H. Krahmer ziņojums A6-0234/2006

Groz. Nr. 35

Par: 476

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hegyi, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Pret: 127

ALDE: Attwooll, Karim, Ludford, Matsakis, Staniszewska

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Titford, Whittaker, Wise

NI: Helmer

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Purvis, Seeberg, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Badia I Cutchet, Hedh, Hedkvist Petersen, Segelström, Thomsen, Weiler, Westlund

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 15

ALDE: Davies, Lynne, Prodi

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Jean-Pierre Audy, Britta Thomsen

Pret:
  Diana Wallis

6.   H. Krahmer ziņojums A6-0234/2006

Groz. Nr. 36

Par: 323

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Masiel, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Pret: 287

ALDE: Matsakis, Onyszkiewicz, Staniszewska

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Titford, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Karas, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Pirker, Purvis, Rack, Schierhuber, Seeber, Seeberg, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 15

ALDE: Prodi

IND/DEM: Zapałowski

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Rivera, Schenardi

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Jean-Pierre Audy

7.   H. Krahmer ziņojums A6-0234/2006

Groz. Nr. 30

Par: 29

ALDE: Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Kułakowski, Maaten, Manders, Mulder, Polfer, Sterckx

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers

NI: Allister, Baco, Borghezio, Czarnecki Ryszard, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Barsi-Pataky, Buzek, Jeggle, Jordan Cizelj, Wortmann-Kool

PSE: Kuc

Pret: 581

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Susta, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 13

ALDE: Davies, Takkula

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Mölzer, Mote, Rivera

PPE-DE: Lauk

PSE: Mikko

Verts/ALE: van Buitenen

8.   H. Krahmer ziņojums A6-0234/2006

Groz. Nr. 81

Par: 413

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Maaten, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Figueiredo

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Carnero González, Cercas, Chiesa, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Hänsch, Harangozó, Haug, Herczog, Hughes, Ilves, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Piecyk, Pinior, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Walter, Weber Henri, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Pret: 178

ALDE: Attwooll, Bowles, Duff, Hall, Lax, Ludford, Malmström, Pistelli, Prodi, Ries, Susta, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Helmer

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Járóka, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Olajos, Ouzký, Pirker, Purvis, Rack, Saïfi, Schierhuber, Seeber, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Surján, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Berès, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Capoulas Santos, Carlotti, Castex, Christensen, Désir, Ettl, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hedh, Hedkvist Petersen, Jørgensen, Kristensen, Leichtfried, Myller, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Roure, Scheele, Segelström, Swoboda, Thomsen, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Westlund

UEN: Krasts, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 32

ALDE: Andria, Cocilovo, Davies, Karim, Lynne, Matsakis

NI: Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

PPE-DE: Gál

PSE: Arnaoutakis, Beglitis, Hegyi, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Mikko, Panzeri, Pittella, Sacconi, Sifunakis, Tzampazi, Weiler, Zani

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Lissy Gröner

Pret:
  Brigitte Douay, Diana Wallis

9.   H. Krahmer ziņojums A6-0234/2006

Groz. Nr. 42

Par: 597

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wohlin

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 22

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Schenardi

PPE-DE: Rübig

PSE: Andersson, Fazakas, Hedh, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund

Atturas: 15

ALDE: Prodi

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Železný

NI: Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote

PSE: Zingaretti

UEN: Foglietta

Verts/ALE: van Buitenen

10.   H. Krahmer ziņojums A6-0234/2006

Groz. Nr. 43

Par: 46

ALDE: Cocilovo

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Belohorská, Borghezio, Czarnecki Ryszard, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Bonsignore, Brok, Gklavakis, Gräßle, Toubon, Ulmer

PSE: Napoletano, Schulz

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Podkański, Szymański, Wojciechowski Janusz

Pret: 572

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Louis, Tomczak, de Villiers, Wohlin

NI: Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, La Russa, Muscardini, Ó Neachtain, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 16

ALDE: Prodi

IND/DEM: Coûteaux, Železný

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

PPE-DE: Lauk

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Pret:
  Martin Schulz

11.   H. Krahmer ziņojums A6-0234/2006

Groz. Nr. 83

Par: 453

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Louis, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Hänsch, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Pret: 166

ALDE: Attwooll, Bowles, Duff, Hall, Karim, Ludford, Lynne, Matsakis, Nicholson of Winterbourne, Susta, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Rogalski

NI: Helmer

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Pirker, Purvis, Rack, Schierhuber, Seeber, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Batzeli, Berès, Bösch, Bono, Bourzai, Calabuig Rull, Castex, Cercas, Cottigny, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hedh, Hedkvist Petersen, Kristensen, Lehtinen, McAvan, Mann Erika, Masip Hidalgo, Moreno Sánchez, Moscovici, Patrie, Poignant, Reynaud, Rocard, Rosati, Roure, Segelström, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Westlund

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 15

ALDE: Davies, Prodi

GUE/NGL: Guerreiro

IND/DEM: Piotrowski

NI: Claeys, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

PSE: El Khadraoui

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Katerina Batzeli, Lissy Gröner

Pret:
  Marie-Arlette Carlotti, Diana Wallis, Henri Weber, Åsa Westlund

12.   H. Krahmer ziņojums A6-0234/2006

Groz. Nr. 80

Par: 262

ALDE: Hennis-Plasschaert, Maaten, Manders, Mulder, Sterckx, Takkula

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Pret: 350

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Susta, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Chruszcz, Giertych, Helmer, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Karas, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Pirker, Purvis, Rack, Schierhuber, Seeber, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Krasts

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 22

ALDE: Prodi

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Louis, Sinnott, de Villiers

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Rivera, Salvini, Schenardi, Speroni

Verts/ALE: van Buitenen

13.   H. Krahmer ziņojums A6-0234/2006

Groz. Nr. 60

Par: 334

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Maaten, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Louis, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wohlin, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Pret: 287

ALDE: Attwooll, Cornillet, Hall, Karim, Ludford, Lynne, Malmström, Nicholson of Winterbourne, Polfer

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Borghezio, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Gál, Hennicot-Schoepges, Járóka, Karas, Olajos, Pirker, Rack, Saïfi, Schierhuber, Seeber, Seeberg, Stevenson, Surján, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Krasts, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 16

ALDE: Davies, Matsakis, Prodi, Toia

NI: Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

PSE: Goebbels

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Pret:
  Diana Wallis

14.   H. Krahmer ziņojums A6-0234/2006

Groz. Nr. 46, 2. daļa

Par: 45

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Buzek, Dehaene, Kaczmarek, Reul, Sonik

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Pret: 567

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Lundgren, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Helmer, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Krasts, Muscardini, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 18

ALDE: Davies, Prodi

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Sinnott

NI: Allister, Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

PPE-DE: Lauk

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Pret:
  Britta Thomsen, Claude Turmes

15.   H. Krahmer ziņojums A6-0234/2006

Groz. Nr. 82, 1. daļa

Par: 551

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Takkula, Toia, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Louis, Tomczak, de Villiers, Wohlin, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 59

ALDE: Andria, Bowles, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Maaten, Manders, Mulder, Pistelli, Prodi, Sterckx, Susta, Väyrynen

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Rutowicz

PPE-DE: McMillan-Scott, Pirker, Rack, Schierhuber, Seeber, Siekierski

PSE: Berès, Bono, Bourzai, Castex, Cottigny, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Lehtinen, Mann Erika, Masip Hidalgo, Moscovici, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud

Verts/ALE: Cohn-Bendit

Atturas: 18

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Allister, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

PPE-DE: Pieper

PSE: Hegyi

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Claude Turmes

Pret:
  Diana Wallis, Henri Weber

16.   H. Krahmer ziņojums A6-0234/2006

Groz. Nr. 82, 2. daļa

Par: 416

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Maaten, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Riis-Jørgensen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cercas, Chiesa, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Haug, Herczog, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Piecyk, Pinior, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Tabajdi, Tarabella, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Walter, Weber Henri, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Pret: 197

ALDE: Andria, Attwooll, Bowles, Duff, Hall, Karim, Lax, Ludford, Lynne, Malmström, Matsakis, Nicholson of Winterbourne, Pistelli, Prodi, Ries, Savi, Susta, Toia, Veraldi

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Lundgren, Titford, Whittaker, Wise

NI: Helmer

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Gál, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Járóka, Kamall, Karas, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Olajos, Ouzký, Pirker, Rack, Schierhuber, Seeber, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Surján, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wijkman, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Berès, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, van den Burg, Castex, Christensen, Cottigny, Douay, Ettl, Ferreira Anne, Fruteau, Gottardi, Guy-Quint, Hedh, Hedkvist Petersen, Hughes, Jørgensen, Kristensen, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Mann Erika, Moscovici, Muscat, Myller, Panzeri, Patrie, Peillon, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Sacconi, Savary, Scheele, Segelström, Swoboda, Tarand, Thomsen, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weiler, Westlund, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 16

ALDE: Davies

GUE/NGL: Figueiredo

IND/DEM: Sinnott

NI: Allister, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

PSE: Hegyi

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Pret:
  Louis Grech, Claude Turmes, Diana Wallis, Henri Weber

17.   H. Krahmer ziņojums A6-0234/2006

Groz. Nr. 56

Par: 139

ALDE: Budreikaitė, Malmström, Matsakis, Ries, Susta, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Louis, Lundgren, de Villiers

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Pieper, Pomés Ruiz, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Ulmer, Van Orden, Vlasák, Wijkman, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, van den Berg, Berger, Bösch, Busquin, Christensen, Ettl, Hedh, Hedkvist Petersen, Jørgensen, Kristensen, Leichtfried, Myller, Prets, Rasmussen, Scheele, Segelström, Westlund

UEN: Krasts

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 476

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, Berlinguer, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Cohn-Bendit

Atturas: 16

ALDE: Prodi

NI: Belohorská, Borghezio, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Salvini, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Ouzký

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Britta Thomsen

18.   H. Krahmer ziņojums A6-0234/2006

Groz. Nr. 49

Par: 513

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Romeva i Rueda, Turmes

Pret: 64

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Lundgren, Titford, Whittaker, Wise

PPE-DE: Pirker, Rack, Schierhuber, Seeber, Vernola

PSE: Andersson, Christensen, Ferreira Elisa, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Jørgensen, Kristensen, Rasmussen, Thomsen, Westlund

UEN: Crowley

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 51

ALDE: Prodi, Ries

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

PPE-DE: Seeberg

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Atturas:
  Raül Romeva i Rueda

19.   H. Krahmer ziņojums A6-0234/2006

Groz. Nr. 57

Par: 129

ALDE: Drčar Murko, Lax, Matsakis, Newton Dunn, Ries, Susta

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Borghezio, Czarnecki Ryszard, Salvini, Speroni

PPE-DE: Becsey, Matsis, Seeberg

PSE: Andersson, Arif, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Castex, Christensen, Cottigny, Désir, Douay, El Khadraoui, Ettl, Ferreira Anne, Fruteau, Hamon, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Jørgensen, Kristensen, Leichtfried, Moscovici, Muscat, Myller, Patrie, Peillon, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Roure, Scheele, Segelström, Thomsen, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weiler, Westlund

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 448

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Louis, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cercas, Chiesa, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Estrela, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Haug, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 54

ALDE: Prodi, Toia

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Helmer, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Siekierski, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wijkman, Zahradil, Zvěřina

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Bill Newton Dunn, Henri Weber

20.   H. Krahmer ziņojums A6-0234/2006

Groz. Nr. 50

Par: 583

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Riis-Jørgensen, Savi, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 29

ALDE: Kułakowski, Onyszkiewicz, Ries, Staniszewska

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Chruszcz, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Pirker, Rack, Schierhuber, Seeber, Siekierski

PSE: Weber Henri

Atturas: 15

ALDE: Prodi

GUE/NGL: Krarup

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Henri Weber

21.   H. Krahmer ziņojums A6-0234/2006

Groz. Nr. 84

Par: 587

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Louis, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wohlin, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 32

ALDE: Attwooll, Bowles, Duff, Hall, Karim, Ludford, Nicholson of Winterbourne, Susta, Toia

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise, Zapałowski

PPE-DE: Casini, Mantovani

PSE: Andersson, Hedh, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund

Atturas: 17

ALDE: Davies, Lynne, Prodi

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Goudin

NI: Allister, Claeys, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

PSE: Wiersma

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Pret:
  Diana Wallis

22.   H. Krahmer ziņojums A6-0234/2006

Grozītais priekšlikums

Par: 494

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Riis-Jørgensen, Savi, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers, Wohlin, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Kozlík, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Walter, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Pret: 126

ALDE: Attwooll, Bowles, Duff, Hall, Ludford, Nicholson of Winterbourne, Prodi

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Seeberg, Sonik

PSE: Andersson, Arif, Berès, Bono, Bourzai, Castex, Cottigny, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hedh, Hedkvist Petersen, Moscovici, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Segelström, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 17

ALDE: Davies, Karim, Lynne, Ries, Staniszewska

NI: Allister, Claeys, Dillen, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: Schierhuber, Seeber

PSE: Vincenzi

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Pret:
  Diana Wallis

23.   H. Krahmer ziņojums A6-0234/2006

Rezolūcija

Par: 571

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers, Wohlin, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 43

ALDE: Prodi

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Kilroy-Silk, Mote

PSE: Arif, Berès, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Cottigny, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Moscovici, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri

Atturas: 18

ALDE: Staniszewska

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Krarup

NI: Allister, Claeys, Dillen, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: Schierhuber, Seeber, Sonik

Verts/ALE: van Buitenen, Frassoni

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Pret:
  Monica Frassoni, Claude Turmes

24.   M. Ferber 2. ziņojums A6-0280/2006

Groz. Nr. 7

Par: 166

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Gentvilas, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Klinz, Koch-Mehrin, Lambsdorff, Ludford, Lynne, Malmström, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Oviir, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Toia, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Guidoni, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Papadimoulis, Pflüger, Sjöstedt, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

NI: Allister, Belohorská, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Callanan, Chichester, Deva, Doorn, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fjellner, Fontaine, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Kirkhope, Maat, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Vlasák, Wijkman, Wortmann-Kool, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Chiesa, Christensen, Ettl, Ferreira Anne, Gurmai, Hedh, Hedkvist Petersen, Jørgensen, Kinnock, Kristensen, Leichtfried, McAvan, Martin David, Mastenbroek, Mikko, Muscat, Prets, Rasmussen, Roure, Scheele, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Stihler, Thomsen, Van Lancker, Westlund, Willmott

UEN: Camre, Muscardini

Verts/ALE: Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 336

ALDE: Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Cornillet, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Griesbeck, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Mohácsi, Morillon, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pistelli, Polfer, Prodi, Van Hecke, Veraldi, Watson

GUE/NGL: Henin, Kohlíček, Maštálka, Remek, Seppänen, Strož, Wurtz

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Dillen, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Duka-Zólyomi, Ehler, Esteves, Eurlings, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langendries, Lauk, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posselt, Queiró, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Weber Manfred, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, Berlinguer, Bono, Bourzai, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fernandes, Fruteau, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Liberadzki, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Crowley, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: van Buitenen, Smith

Atturas: 34

ALDE: Ek, Geremek, Hall, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Adamou, Aita, Brie, Flasarová, Guerreiro, Morgantini, Musacchio, Triantaphyllides

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Louis, Lundgren, de Villiers

NI: Baco, Chruszcz, Giertych, Kilroy-Silk, Kozlík, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Coveney, McGuinness

PSE: Attard-Montalto, Bullmann, Grech, Myller, Wiersma

UEN: Kamiński

Verts/ALE: Aubert, Onesta

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Camiel Eurlings, Malcolm Harbour, Jules Maaten, Lars Wohlin

Pret:
  Kader Arif, Martine Roure

Atturas:
  Jens-Peter Bonde, Avril Doyle

25.   M. Ferber 2. ziņojums A6-0280/2006

Groz. Nr. 8

Par: 179

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Toia, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, de Brún, Guidoni, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

NI: Battilocchio, Belohorská, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Harbour, Heaton-Harris, Kirkhope, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Vlasák, Wijkman, Zahradil, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Beglitis, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Chiesa, Christensen, Corbey, Ettl, Fazakas, Gruber, Gurmai, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Kristensen, Leichtfried, Lévai, McAvan, Martin David, Mastenbroek, Obiols i Germà, Occhetto, Prets, Rasmussen, Scheele, Simpson, Stihler, Tarand, Thomsen, Van Lancker, Westlund, Willmott

UEN: Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Evans Jill, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 377

ALDE: Bourlanges, Cavada, Cocilovo, Cornillet, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Onyszkiewicz, Polfer, Van Hecke

GUE/NGL: Catania, Henin, Kohlíček, Meyer Pleite, Remek, Strož, Wurtz

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Lang, Le Rachinel, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Veneto, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, Berlinguer, Bono, Bourzai, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Ilves, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tarabella, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Crowley, Didžiokas, La Russa, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Ryan, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: Turmes

Atturas: 28

ALDE: Matsakis, Ortuondo Larrea

GUE/NGL: Adamou, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Kaufmann, Maštálka, Pflüger, Triantaphyllides, Wagenknecht, Zimmer

NI: Allister, Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Martinez

PPE-DE: Brepoels, Coveney, Doyle, McGuinness

PSE: Attard-Montalto, Bullmann, Grech, Gröner, Muscat

UEN: Krasts

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Jens-Peter Bonde, Jules Maaten, Lars Wohlin

Pret:
  Stavros Arnaoutakis, Panagiotis Beglitis, Mairead McGuinness, Åsa Westlund

26.   M. Ferber 2. ziņojums A6-0280/2006

Groz. Nr. 9

Par: 104

ALDE: Alvaro, Chatzimarkakis, Ek, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Malmström, Manders, Ortuondo Larrea

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, de Brún, Guidoni, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Giertych, Helmer, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Kauppi, Kirkhope, Maat, McGuinness, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Vlasák, Wijkman, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, van den Berg, Berman, Bozkurt, Corbey, Fazakas, Hedh, Hedkvist Petersen, Mastenbroek, Mikko, Segelström, Westlund

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Pret: 469

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Remek, Strož, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Battilocchio, Belohorská, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Veneto, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 30

ALDE: Bowles, Hall, Lynne, Matsakis, Oviir, Wallis

GUE/NGL: Brie, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Meyer Pleite

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: Coveney, Doyle, Higgins, Liese

PSE: Bullmann, van den Burg, Stihler, Wiersma

UEN: Kamiński

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Alexander Lambsdorff

Atturas:
  Mairead McGuinness

27.   M. Ferber 2. ziņojums A6-0280/2006

28. punkts

Par: 590

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 9

NI: Claeys, Dillen, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Schenardi

PSE: Lavarra, Myller

Atturas: 12

IND/DEM: Louis, de Villiers, Železný

NI: Baco, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote, Rivera, Romagnoli, Salvini

PSE: Wiersma

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Louis Grech

Pret:
  Riitta Myller

28.   M. Ferber 2. ziņojums A6-0280/2006

Groz. Nr. 4

Par: 116

ALDE: Alvaro, Carlshamre, Chatzimarkakis, Ek, Hall, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Malmström

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Rizzo, Sjöstedt, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Lundgren, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin

NI: Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Salvini

PPE-DE: Doorn, Eurlings, Fjellner, Ibrisagic, Maat, Martens, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Wijkman, Wortmann-Kool

PSE: Attard-Montalto, van den Berg, Berman, Bozkurt, Corbey, Grech, Mastenbroek, Mikko, Muscat, Tabajdi, Tarand, Van Lancker

UEN: Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 471

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Busk, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Henin, Kohlíček, Maštálka, Meyer Pleite, Seppänen, Strož, Wurtz

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Kamiński, Krasts, La Russa, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Atturas: 40

ALDE: Bowles, Budreikaitė, Karim, Klinz, Lynne, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Figueiredo, Guerreiro, Morgantini, Remek, Triantaphyllides

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Chruszcz, Giertych, Kilroy-Silk, Kozlík, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ferber, Nassauer

PSE: Andersson, van den Burg, Fazakas, Gomes, Hedh, Hedkvist Petersen, Jöns, Kindermann, Leichtfried, Leinen, McAvan, Scheele, Segelström, Stihler, Westlund, Wiersma

UEN: Camre

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Gunnar Hökmark

29.   M. Ferber 2. ziņojums A6-0280/2006

Groz. Nr. 5

Par: 164

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Van Hecke

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Lundgren, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin

NI: Borghezio, Mölzer, Salvini

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Doorn, Eurlings, Fjellner, Ibrisagic, Maat, Martens, Mauro, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Wijkman, Wortmann-Kool

PSE: Andersson, Attard-Montalto, van den Berg, Berman, Bozkurt, Bullmann, Corbey, Correia, Gomes, Grech, Gruber, Hedh, Hedkvist Petersen, McAvan, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Mikko, Muscat, Segelström, Sousa Pinto, Stihler, Tarand, Van Lancker, Westlund

UEN: Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 419

ALDE: Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Cavada, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Griesbeck, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Pistelli, Polfer, Prodi, Susta, Takkula, Veraldi, Virrankoski

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Kamiński, Krasts, La Russa, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Atturas: 23

ALDE: Bowles, Budreikaitė, Cocilovo, Karim, Ludford, Lynne, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Seppänen, Triantaphyllides

IND/DEM: Coûteaux

NI: Chruszcz, Giertych, Kilroy-Silk, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: van den Burg, Jöns, Leichtfried, Roth-Behrendt, Scheele, Wiersma

UEN: Camre

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Gunnar Hökmark

30.   M. Ferber 2. ziņojums A6-0280/2006

Rezolūcija

Par: 535

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Kozlík, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 45

ALDE: Alvaro

GUE/NGL: Liotard, Markov, Meijer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Louis, Lundgren, Pęk, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

PPE-DE: Callanan, Heaton-Harris, Spautz, Wijkman

PSE: van den Berg, Berman, Bozkurt, Corbey, Gruber, McAvan, Mastenbroek, Mikko, Stihler

Verts/ALE: van Buitenen

Atturas: 51

ALDE: Bowles, Ek, Malmström

GUE/NGL: Adamou, Figueiredo, Guerreiro, Krarup, Morgantini, Sjöstedt, Triantaphyllides

NI: Baco, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Hennicot-Schoepges, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Ouzký, Parish, Posselt, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: van den Burg, Goebbels, Groote, Martin David, Roth-Behrendt, Wiersma

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Jean Spautz, Lars Wohlin

Pret:
  James Elles

31.   D. Corbey ziņojums A6-0235/2006

S apsvērums

Par: 533

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Pret: 81

ALDE: Hennis-Plasschaert, Maaten

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Goudin, Lundgren, Whittaker, Wise

PPE-DE: Maat

UEN: Krasts, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 12

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote, Salvini

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Pret:
  Gitte Seeberg

32.   D. Corbey ziņojums A6-0235/2006

Rezolūcija

Par: 563

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Romeva i Rueda, Smith, Trüpel, Voggenhuber

Pret: 19

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Goudin, Lundgren, Whittaker, Wise

NI: Chruszcz, Giertych, Kilroy-Silk, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

Verts/ALE: Beer, Hammerstein Mintz

Atturas: 42

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Romagnoli, Salvini

PPE-DE: Reul

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Ždanoka

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Atturas:
  Raül Romeva i Rueda

33.   G. Hegyi ziņojums A6-0233/2006

19. punkts

Par: 572

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Ždanoka

Pret: 41

ALDE: Ek, Maaten, Malmström

GUE/NGL: Liotard, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Chruszcz, Giertych, Mote, Salvini, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Fjellner, Hybášková, Ibrisagic

Verts/ALE: Auken, de Groen-Kouwenhoven, Romeva i Rueda, Schlyter, Smith, Trüpel, Voggenhuber

Atturas: 5

NI: Borghezio, Kilroy-Silk

PPE-DE: De Veyrac, Hennicot-Schoepges

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Françoise Grossetête

Pret:
  Gunnar Hökmark, Gitte Seeberg

34.   G. Hegyi ziņojums A6-0233/2006

Rezolūcija

Par: 448

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Bowis, Braghetto, Brepoels, Brok, Bushill-Matthews, Buzek, Casini, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Díaz de Mera García Consuegra, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fontaine, Freitas, Gál, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Itälä, Járóka, Kamall, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Koch, Kudrycka, Lamassoure, Langen, Langendries, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McMillan-Scott, Martens, Mathieu, Matsis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Parish, Peterle, Pirker, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Seeberg, Spautz, Stevenson, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wijkman, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Pret: 49

ALDE: Jensen

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Goudin, Louis, Lundgren, de Villiers, Wise, Wohlin, Železný

NI: Bobošíková, Chruszcz, Giertych, Kilroy-Silk, Mote, Salvini, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Cabrnoch, Caspary, del Castillo Vera, Deß, Ebner, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Friedrich, Gräßle, de Grandes Pascual, Hökmark, Ibrisagic, Jeggle, Korhola, Lehne, Mauro, Montoro Romero, Nassauer, Ouzký, Pack, Pieper, Queiró, Radwan, Škottová, Strejček, Tajani, Ulmer, Weber Manfred, Zahradil

Atturas: 110

NI: Allister, Borghezio, Helmer, Piskorski

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Barsi-Pataky, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Březina, Busuttil, Casa, Castiglione, Coveney, De Blasio, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ehler, Fatuzzo, Fernández Martín, Fraga Estévez, Gahler, Gaľa, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lauk, Lechner, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Pleštinská, Quisthoudt-Rowohl, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Stauner, Stubb, Sturdy, Toubon, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zwiefka

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Françoise Grossetête, Anne E. Jensen, Luís Queiró, Gitte Seeberg, Claude Turmes

35.   T. Mann ziņojums A6-0248/2006

Rezolūcija

Par: 535

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Susta, Takkula, Toia, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Piotrowski, Rogalski, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Pret: 18

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Tomczak, Wise, Železný

NI: Claeys, Dillen, Giertych, Kilroy-Silk, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

Atturas: 10

GUE/NGL: Adamou, Figueiredo, Guerreiro, Pflüger, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Borghezio

Verts/ALE: van Buitenen

---

PIEŅEMTIE TEKSTI

P6_TA(2006)0359

Pieprasījums aizstāvēt Jannis Sakellariou imunitāti

Eiropas Parlamenta lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Jannis Sakellariou imunitāti un privilēģijas (2006/2145(IMM))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā imunitātes aizstāvēšanas pieprasījumu, ko 2006. gada 6. jūnijā iesniedza Jannis Sakellariou sakarā ar tiesas procesu Grieķijas tiesā un par ko paziņoja plenārsēdē 2006. gada 12. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā imunitātes aizstāvēšanas pieprasījumu, ko 2006. gada 6. jūnijā iesniedza Jannis Sakellariou sakarā ar tiesas procesu Grieķijas tiesā un par ko paziņoja plenārsēdē 2006. gada 12. jūnijā,

| — | pēc Jannis Sakellariou uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

pēc Jannis Sakellariou uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā 1965. gada 8. aprīļa Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1965. gada 8. aprīļa Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas 1964. gada 12. maija un 1986. gada 10. jūlija spriedumus (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas 1964. gada 12. maija un 1986. gada 10. jūlija spriedumus (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 6. panta 3. punktu un 7. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 6. panta 3. punktu un 7. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0273/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0273/2006),

| A. | tā kā Jannis Sakellariou tika ievēlēts Eiropas Parlamenta piektajās vēlēšanās, kas notika no 1999. gada 10. līdz13. jūnijam, un Parlaments pārbaudīja viņa pilnvaras 1999. gada 15. decembrī (2); |
| --- | --- |

A.

tā kā Jannis Sakellariou tika ievēlēts Eiropas Parlamenta piektajās vēlēšanās, kas notika no 1999. gada 10. līdz13. jūnijam, un Parlaments pārbaudīja viņa pilnvaras 1999. gada 15. decembrī (2);

| B. | tā kā attiecībā uz Eiropas Parlamenta locekļiem nevar veikt izmeklēšanas darbības, viņus nevar aizturēt vai sākt tiesvedību pret viņiem sakarā ar viņu viedokli vai balsojumu, pildot pienākumus (3); |
| --- | --- |

B.

tā kā attiecībā uz Eiropas Parlamenta locekļiem nevar veikt izmeklēšanas darbības, viņus nevar aizturēt vai sākt tiesvedību pret viņiem sakarā ar viņu viedokli vai balsojumu, pildot pienākumus (3);

| C. | tā kā Eiropas Parlamenta deputātu imunitāte attiecībā uz tiesvedību iekļauj arī imunitāti attiecībā uz tiesvedību civillietās, jo īpaši, ja šajos tiesas procesos tiek pieprasīta ievērojama zaudējumu atlīdzības summa; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Parlamenta deputātu imunitāte attiecībā uz tiesvedību iekļauj arī imunitāti attiecībā uz tiesvedību civillietās, jo īpaši, ja šajos tiesas procesos tiek pieprasīta ievērojama zaudējumu atlīdzības summa;

| D. | tā kā 2003. gada 23. septembrī Eiropas Parlaments nolēma aizstāvēt Jannis Sakellariou imunitāti un privilēģijas saistībā ar iepriekšminētiem tiesas procesiem un nosūtīt tā lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu kompetentajai Grieķijas tiesai; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2003. gada 23. septembrī Eiropas Parlaments nolēma aizstāvēt Jannis Sakellariou imunitāti un privilēģijas saistībā ar iepriekšminētiem tiesas procesiem un nosūtīt tā lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu kompetentajai Grieķijas tiesai;

| E. | tā kā prasītājs neturpināja tiesas procesu, uz kuru attiecās Parlamenta 2003. gada 23. septembra lēmums, un atjaunoja tiesvedību ar 2005. gada 20. decembra izsaukumu uz tiesu tikai tad, kad Jannis Sakellariou beidza pildīt Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus; |
| --- | --- |

E.

tā kā prasītājs neturpināja tiesas procesu, uz kuru attiecās Parlamenta 2003. gada 23. septembra lēmums, un atjaunoja tiesvedību ar 2005. gada 20. decembra izsaukumu uz tiesu tikai tad, kad Jannis Sakellariou beidza pildīt Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus;

| F. | tā kā šīs lietas fakti tieši norāda, ka, pildot Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus, Jannis Sakellariou pauda viedokli Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās 9. panta nozīmē; |
| --- | --- |

F.

tā kā šīs lietas fakti tieši norāda, ka, pildot Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus, Jannis Sakellariou pauda viedokli Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās 9. panta nozīmē;

| G. | tā kā imunitāte, ko Eiropas Parlamenta deputātiem piešķir saskaņā ar protokola 9. pantu, kalpo paša Parlamenta interesēs, tā ir absolūta, un to nevar atņemt; turklāt tā turpina pastāvēt iestādes interesēs pat tad, kad attiecīgais Parlamenta deputāts ir beidzis pildīt deputāta pienākumus, |
| --- | --- |

G.

tā kā imunitāte, ko Eiropas Parlamenta deputātiem piešķir saskaņā ar protokola 9. pantu, kalpo paša Parlamenta interesēs, tā ir absolūta, un to nevar atņemt; turklāt tā turpina pastāvēt iestādes interesēs pat tad, kad attiecīgais Parlamenta deputāts ir beidzis pildīt deputāta pienākumus,

| 1. | nolemj aizstāvēt Jannis Sakellariou imunitāti un privilēģijas; |
| --- | --- |

1.

nolemj aizstāvēt Jannis Sakellariou imunitāti un privilēģijas;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu Atēnu Pirmās instances tiesas civillietu nodaļai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu Atēnu Pirmās instances tiesas civillietu nodaļai.

---

(1)  Lieta 101/63, Wagner/Fohrmann un Krier, Recueil, 195. lpp., kā arī lieta 149/85, Wybot/Faure un citi, Recueil, 2391. lpp.

(2)  Eiropas Parlamenta lēmums par deputātu pilnvaru pārbaudi pēc Eiropas Parlamenta piektajām tiešajām vēlēšanām 1999. gada 10.—13. jūnijā (OV C 296, 18.10.2000., 93. lpp.).

(3)  Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās 9. pants.

P6_TA(2006)0360

Plašsaziņas līdzekļi un attīstība

Eiropas Parlamenta rezolūcija par plašsaziņas līdzekļiem un attīstību (2006/2080(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2000. gada 8. septembrī Ņujorkā tūkstošgadei veltītajā ANO augstākā līmeņa sanāksmē pieņemtos Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 8. septembrī Ņujorkā tūkstošgadei veltītajā ANO augstākā līmeņa sanāksmē pieņemtos Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM),

| — | ņemot vērā 1979. gada 18. decembrī ANO Ģenerālās asamblejas pieņemto Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1979. gada 18. decembrī ANO Ģenerālās asamblejas pieņemto Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā 2002. gada 4. septembrī Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību pieņemto Johannesburgas Deklarāciju par ilgtspējīgu attīstību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2002. gada 4. septembrī Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību pieņemto Johannesburgas Deklarāciju par ilgtspējīgu attīstību,

| — | ņemot vērā rezolūciju par rezultātiem ANO Ģenerālās asamblejas speciālajā sesijā 2000. gada 5.—9. jūnijā“Sieviete 2000: līdztiesība, attīstība un miers XXI gadsimtā”, ko 2000. gada 12. oktobrī Briselē pieņēma ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūciju par rezultātiem ANO Ģenerālās asamblejas speciālajā sesijā 2000. gada 5.—9. jūnijā“Sieviete 2000: līdztiesība, attīstība un miers XXI gadsimtā”, ko 2000. gada 12. oktobrī Briselē pieņēma ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja (1),

| — | ņemot vērā rezolūciju par invalīdu un vecu cilvēku tiesībām ĀKK valstīs, ko 2001. gada 1. novembrī Briselē pieņēma ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūciju par invalīdu un vecu cilvēku tiesībām ĀKK valstīs, ko 2001. gada 1. novembrī Briselē pieņēma ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja (2),

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 19. pantu, 1950. gada Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 10. pantu, 1969. gada Amerikas Cilvēktiesību konvencijas 13. pantu un 1981. gada Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību hartas 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 19. pantu, 1950. gada Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 10. pantu, 1969. gada Amerikas Cilvēktiesību konvencijas 13. pantu un 1981. gada Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību hartas 9. pantu,

| — | ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Beninā) parakstīto un 2003. gada 1. aprīlī spēkā stājušos Partnerattiecību nolīgumu (3) starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm (ĀKK), no vienas puses, un Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no otras puses, un it īpaši tā 43. pantu, kurā apskatītas informācijas un komunikāciju tehnoloģijas un informācijas sabiedrība, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Beninā) parakstīto un 2003. gada 1. aprīlī spēkā stājušos Partnerattiecību nolīgumu (3) starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm (ĀKK), no vienas puses, un Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no otras puses, un it īpaši tā 43. pantu, kurā apskatītas informācijas un komunikāciju tehnoloģijas un informācijas sabiedrība,

| — | ņemot vērā rezolūciju par sasniegumiem vispārējās pamatizglītības un dzimumu līdztiesības nodrošināšanā ĀKK valstīs saskaņā ar TAM, ko 2005. gada 21. aprīlī Bamako pieņēma ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asamblej (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūciju par sasniegumiem vispārējās pamatizglītības un dzimumu līdztiesības nodrošināšanā ĀKK valstīs saskaņā ar TAM, ko 2005. gada 21. aprīlī Bamako pieņēma ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asamblej (4),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2001. gada 12. jūnija rezolūciju par informācijas un komunikāciju tehnoloģijām (IKT) un jaunattīstības valstīm (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2001. gada 12. jūnija rezolūciju par informācijas un komunikāciju tehnoloģijām (IKT) un jaunattīstības valstīm (5),

| — | ņemot vērā 2003. gada 12. decembrī pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par informācijas sabiedrību (WSIS) pieņemto “Ženēvas Deklarāciju par principiem” un “Rīcības plānu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2003. gada 12. decembrī pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par informācijas sabiedrību (WSIS) pieņemto “Ženēvas Deklarāciju par principiem” un “Rīcības plānu”,

| — | ņemot vērā “Dakaras Deklarāciju” par ĀKK kultūru un kultūras nozares veicināšanu, ko ĀKK valstu kultūras ministri parakstīja 2003. gada 20. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā “Dakaras Deklarāciju” par ĀKK kultūru un kultūras nozares veicināšanu, ko ĀKK valstu kultūras ministri parakstīja 2003. gada 20. jūnijā,

| — | ņemot vērā “Tunisas Saistības”, ko 2005. gada 18. novembrī pieņēma pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par informācijas sabiedrību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā “Tunisas Saistības”, ko 2005. gada 18. novembrī pieņēma pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par informācijas sabiedrību,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A6-0264/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A6-0264/2006),

| A. | tā kā plašsaziņas līdzekļu galvenais uzdevums ir efektīvi informēt iedzīvotājus par jaunumiem, politiku un valdību veiktajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā plašsaziņas līdzekļu galvenais uzdevums ir efektīvi informēt iedzīvotājus par jaunumiem, politiku un valdību veiktajiem pasākumiem;

| B. | tā kā plašsaziņas līdzekļi ir vissvarīgākais līdzeklis, ar ko nodrošina sabiedrības līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā; |
| --- | --- |

B.

tā kā plašsaziņas līdzekļi ir vissvarīgākais līdzeklis, ar ko nodrošina sabiedrības līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā;

| C. | tā kā plašsaziņas līdzekļiem ir īpaši svarīga loma informētības veidošanā un objektīvas informācijas sniegšanā; |
| --- | --- |

C.

tā kā plašsaziņas līdzekļiem ir īpaši svarīga loma informētības veidošanā un objektīvas informācijas sniegšanā;

| D. | tā kā plašsaziņas līdzekļi var palīdzēt valsts attīstībai, jo IKT var ietekmēt cilvēku dzīves kvalitāti; tā kā plašsaziņas līdzekļi var pozitīvi ietekmēt cilvēku mentalitāti, kultūru un sociālpolitisko iekārtu un tā kā iedzīvotāju pilsoniskās un politiskās apziņas veidošana var uzlabot to, kā viņi tiek pārstāvēti valdībā; |
| --- | --- |

D.

tā kā plašsaziņas līdzekļi var palīdzēt valsts attīstībai, jo IKT var ietekmēt cilvēku dzīves kvalitāti; tā kā plašsaziņas līdzekļi var pozitīvi ietekmēt cilvēku mentalitāti, kultūru un sociālpolitisko iekārtu un tā kā iedzīvotāju pilsoniskās un politiskās apziņas veidošana var uzlabot to, kā viņi tiek pārstāvēti valdībā;

| E. | tā kā informācijas plūsmas un saziņas pakalpojumu uzlabošana ir nabadzības novēršanas priekšnosacījums un tā kā vārda brīvība, ieskaitot pieeju informācijai un brīvai presei, pieder pie cilvēka pamattiesībām, kas ļauj cilvēkiem pieprasīt tiesības uz veselības aizsardzību, tīru vidi un nabadzības mazināšanas stratēģiju efektīvu īstenošanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā informācijas plūsmas un saziņas pakalpojumu uzlabošana ir nabadzības novēršanas priekšnosacījums un tā kā vārda brīvība, ieskaitot pieeju informācijai un brīvai presei, pieder pie cilvēka pamattiesībām, kas ļauj cilvēkiem pieprasīt tiesības uz veselības aizsardzību, tīru vidi un nabadzības mazināšanas stratēģiju efektīvu īstenošanu;

| F. | tā kā valdību un starpvaldību aģentūru veikta informācijas slēpšana un nepareizas saziņas stratēģijas var radīt neuzticēšanos, faktu sagrozīšanu un dezinformāciju; |
| --- | --- |

F.

tā kā valdību un starpvaldību aģentūru veikta informācijas slēpšana un nepareizas saziņas stratēģijas var radīt neuzticēšanos, faktu sagrozīšanu un dezinformāciju;

| G. | tā kā saskaņā ar arodorganizāciju apkopoto statistiku 2005. gadā tika nogalināti 63 žurnālisti un 2006. gadā līdz šim nogalināti 27 žurnālisti un 12 citi plašsaziņas līdzekļu darbinieki, turklāt 135 atrodas ieslodzījumā; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar arodorganizāciju apkopoto statistiku 2005. gadā tika nogalināti 63 žurnālisti un 2006. gadā līdz šim nogalināti 27 žurnālisti un 12 citi plašsaziņas līdzekļu darbinieki, turklāt 135 atrodas ieslodzījumā;

| H. | tā kā radio un televīzija ir svarīgi informācijas līdzekļi, kas jaunattīstības valstīs ir daudz izplatītāki nekā telefons un internets un ir daudz efektīvāki nekā avīzes; |
| --- | --- |

H.

tā kā radio un televīzija ir svarīgi informācijas līdzekļi, kas jaunattīstības valstīs ir daudz izplatītāki nekā telefons un internets un ir daudz efektīvāki nekā avīzes;

| I. | tā kā laukos radio ir būtisks līdzeklis lauksaimniecības paplašināšanai un lauku attīstībai; |
| --- | --- |

I.

tā kā laukos radio ir būtisks līdzeklis lauksaimniecības paplašināšanai un lauku attīstībai;

| J. | tā kā labi informētai un neatkarīgai pilsoniskajai sabiedrībai (nevalstiskajām organizācijām (NVO), profesionālām asociācijām, neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem, pētniecības institūcijām utt.) var būt izšķiroša loma vardarbības un korupcijas mazināšanā, veicinot atklātas debates un pieprasot valdībai strādāt atbildīgāk; |
| --- | --- |

J.

tā kā labi informētai un neatkarīgai pilsoniskajai sabiedrībai (nevalstiskajām organizācijām (NVO), profesionālām asociācijām, neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem, pētniecības institūcijām utt.) var būt izšķiroša loma vardarbības un korupcijas mazināšanā, veicinot atklātas debates un pieprasot valdībai strādāt atbildīgāk;

| K. | tā kā brīva prese ir svarīgs nosacījums pārredzamas un godīgas valdības izveidei un saglabāšanai, ilgstošai ekonomikas izaugsmei, sociālajai un politiskajai izaugsmei un stabilitātei; |
| --- | --- |

K.

tā kā brīva prese ir svarīgs nosacījums pārredzamas un godīgas valdības izveidei un saglabāšanai, ilgstošai ekonomikas izaugsmei, sociālajai un politiskajai izaugsmei un stabilitātei;

| L. | tā kā vairāk nekā 20 Āfrikas valstīs ir tikai pa vienai avīzei (turpretī ES 25 dalībvalstīs 2004. gadā bija 1456 dienas avīzes), kas ir likumsakarīgi, ņemot vērā augsto analfabētisma līmeni; |
| --- | --- |

L.

tā kā vairāk nekā 20 Āfrikas valstīs ir tikai pa vienai avīzei (turpretī ES 25 dalībvalstīs 2004. gadā bija 1456 dienas avīzes), kas ir likumsakarīgi, ņemot vērā augsto analfabētisma līmeni;

| M. | tā kā reģionos, kur analfabētisms ir ļoti izplatīts, radio ir piemērotākā komunikāciju tehnoloģija, jo tas ir pieejams iedzīvotāju lielākajai daļai un it īpaši sievietēm, jauniešiem un lauku kopienām, kuras nepiedalās vēlēšanās; |
| --- | --- |

M.

tā kā reģionos, kur analfabētisms ir ļoti izplatīts, radio ir piemērotākā komunikāciju tehnoloģija, jo tas ir pieejams iedzīvotāju lielākajai daļai un it īpaši sievietēm, jauniešiem un lauku kopienām, kuras nepiedalās vēlēšanās;

| N. | tā kā mazāk nekā 30 % no jaunattīstības valstīs pārraidītājām televīzijas programmām ir pašu sagatavotas un ieguldījumu līmenis televīzijas komunikāciju jomā ir īpaši zems; |
| --- | --- |

N.

tā kā mazāk nekā 30 % no jaunattīstības valstīs pārraidītājām televīzijas programmām ir pašu sagatavotas un ieguldījumu līmenis televīzijas komunikāciju jomā ir īpaši zems;

| O. | tā kā jaunattīstības valstīs pēdējos gados ir reģistrēts ļoti augsts kino apmeklētības līmenis; |
| --- | --- |

O.

tā kā jaunattīstības valstīs pēdējos gados ir reģistrēts ļoti augsts kino apmeklētības līmenis;

| P. | tā kā IKT var dažādi izmantot, lai jaunattīstības valstīs atbalstītu izglītību un lai novērstu izolāciju (it īpaši izmantojot satelītu savienojumus), bet tradicionālākas IKT (radio un televīzija) var lepoties ar daudziem panākumiem tālmācībā par konkurētspējīgām izmaksām; |
| --- | --- |

P.

tā kā IKT var dažādi izmantot, lai jaunattīstības valstīs atbalstītu izglītību un lai novērstu izolāciju (it īpaši izmantojot satelītu savienojumus), bet tradicionālākas IKT (radio un televīzija) var lepoties ar daudziem panākumiem tālmācībā par konkurētspējīgām izmaksām;

| Q. | tā kā datorizācija ir būtiski uzlabojusi žurnālistu darbu un datortīkli, kas savieno dažādas nodaļas, ir ietaupījuši daudz laika; tā kā arī interneta pieslēgums atvieglo žurnālistu darbu, ļaujot viņiem izmantot dažādus avotus un papildinformāciju, kā arī ļaujot viņiem sniegt reportāžas no notikumu vietas, |
| --- | --- |

Q.

tā kā datorizācija ir būtiski uzlabojusi žurnālistu darbu un datortīkli, kas savieno dažādas nodaļas, ir ietaupījuši daudz laika; tā kā arī interneta pieslēgums atvieglo žurnālistu darbu, ļaujot viņiem izmantot dažādus avotus un papildinformāciju, kā arī ļaujot viņiem sniegt reportāžas no notikumu vietas,

| 1. | atzīst plašsaziņas līdzekļu svarīgo lomu valdības pārredzamībā, atbildībā un pie varas esošo lēmēju sabiedriskā kontrolē, jo tie pievērš uzmanību politiskām neveiksmēm, valsts amatpersonu kļūdām pārvaldē, korupcijai tiesu iestādēs un skandāliem uzņēmumos; |
| --- | --- |

1.

atzīst plašsaziņas līdzekļu svarīgo lomu valdības pārredzamībā, atbildībā un pie varas esošo lēmēju sabiedriskā kontrolē, jo tie pievērš uzmanību politiskām neveiksmēm, valsts amatpersonu kļūdām pārvaldē, korupcijai tiesu iestādēs un skandāliem uzņēmumos;

| 2. | aicina Eiropas Savienību, dalībvalstis, valstis, kas tai pievienojas, un ĀKK valstis iesaistīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tostarp privātuzņēmumus un it īpaši plašsaziņas līdzekļus, lai sasniegtu mērķus attīstības jomā; |
| --- | --- |

2.

aicina Eiropas Savienību, dalībvalstis, valstis, kas tai pievienojas, un ĀKK valstis iesaistīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tostarp privātuzņēmumus un it īpaši plašsaziņas līdzekļus, lai sasniegtu mērķus attīstības jomā;

| 3. | uzskata, ka ir svarīgi jaunattīstības valstīs tādās būtiskās jomās kā plašsaziņas līdzekļi turpināt uzlabot vietējo nevalstisko dalībnieku un valsts iestāžu dialogu un konsultācijas, lai stiprinātu publisko iestāžu iespējas, atbildību un pārredzamību un padarītu publisko sektoru efektīvāku, īstenojot cilvēktiesību ievērošanas, labas pārvaldības un korupcijas apkarošanas principus; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka ir svarīgi jaunattīstības valstīs tādās būtiskās jomās kā plašsaziņas līdzekļi turpināt uzlabot vietējo nevalstisko dalībnieku un valsts iestāžu dialogu un konsultācijas, lai stiprinātu publisko iestāžu iespējas, atbildību un pārredzamību un padarītu publisko sektoru efektīvāku, īstenojot cilvēktiesību ievērošanas, labas pārvaldības un korupcijas apkarošanas principus;

| 4. | apliecina to, cik svarīgi ir nodrošināt sistemātiskāku vārda un saziņas brīvības iekļaušanu attīstības programmas stratēģijās un finansēšanas politikās; |
| --- | --- |

4.

apliecina to, cik svarīgi ir nodrošināt sistemātiskāku vārda un saziņas brīvības iekļaušanu attīstības programmas stratēģijās un finansēšanas politikās;

| 5. | uzsver plašsaziņas līdzekļu nozīmi, lai veicinātu cieņu pret kultūru dažādību, kā arī nacionālu un starptautisku kultūras attīstību; |
| --- | --- |

5.

uzsver plašsaziņas līdzekļu nozīmi, lai veicinātu cieņu pret kultūru dažādību, kā arī nacionālu un starptautisku kultūras attīstību;

| 6. | uzsver, ka plašsaziņas līdzekļu loma neaprobežojas ar tradicionālajiem modeļiem, un alternatīvie plašsaziņas līdzekļi un neformālie komunikāciju tīkli ir jāstiprina un jāiekļauj ikvienā infrastruktūras attīstības plānā; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka plašsaziņas līdzekļu loma neaprobežojas ar tradicionālajiem modeļiem, un alternatīvie plašsaziņas līdzekļi un neformālie komunikāciju tīkli ir jāstiprina un jāiekļauj ikvienā infrastruktūras attīstības plānā;

| 7. | aicina Komisiju plašsaziņas līdzekļu jomā vēl vairāk uzsvērt un atbalstīt programmas, kas palīdz:






  — | uzlabot informācijas pieejamību konkrētās sabiedrības grupās, piemēram, sieviešu, jauniešu, minoritāšu, valsts iekšienē pārvietotu personu un invalīdu vidū, |
| --- | --- | --- |

7.

aicina Komisiju plašsaziņas līdzekļu jomā vēl vairāk uzsvērt un atbalstīt programmas, kas palīdz:

—

uzlabot informācijas pieejamību konkrētās sabiedrības grupās, piemēram, sieviešu, jauniešu, minoritāšu, valsts iekšienē pārvietotu personu un invalīdu vidū,

| — | attīstīt plašsaziņas līdzekļu plurālismu, |
| --- | --- |

—

attīstīt plašsaziņas līdzekļu plurālismu,

| — | sagatavot radio un drukāto plašsaziņas līdzekļu žurnālistus, |
| --- | --- |

—

sagatavot radio un drukāto plašsaziņas līdzekļu žurnālistus,

| — | sagatavot žurnālistus jaunattīstības valstīs, piesaistot dažādas ANO struktūras, piemēram, UNICEF un UNESCO, kā arī starptautiskas žurnālistu organizācijas, piemēram, Starptautisko Žurnālistu federāciju un BBC World Service fondu, |
| --- | --- |

—

sagatavot žurnālistus jaunattīstības valstīs, piesaistot dažādas ANO struktūras, piemēram, UNICEF un UNESCO, kā arī starptautiskas žurnālistu organizācijas, piemēram, Starptautisko Žurnālistu federāciju un BBC World Service fondu,

| — | izstrādāt sabiedrības informēšanas kampaņas, kas veicinātu konkrētas mērķauditorijas informētību, |
| --- | --- |

—

izstrādāt sabiedrības informēšanas kampaņas, kas veicinātu konkrētas mērķauditorijas informētību,

| — | palielināt humānās palīdzības efektivitāti; |
| --- | --- |

—

palielināt humānās palīdzības efektivitāti;

| 8. | uzskata, ka attīstībai paredzētajās finansēšanas programmās jāiekļauj sistemātiskāka no valsts neatkarīgo plašsaziņas līdzekļu integrācija; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka attīstībai paredzētajās finansēšanas programmās jāiekļauj sistemātiskāka no valsts neatkarīgo plašsaziņas līdzekļu integrācija;

| 9. | aicina nodrošināt sievietēm reālu pieeju plašsaziņas līdzekļiem, lai viņas varētu plašāk piedalīties ražošanā un veicināt ekonomikas attīstību; |
| --- | --- |

9.

aicina nodrošināt sievietēm reālu pieeju plašsaziņas līdzekļiem, lai viņas varētu plašāk piedalīties ražošanā un veicināt ekonomikas attīstību;

| 10. | uzsver, ka ir svarīgi uzskatīt jauniešus par būtisku faktoru informācijas aprites veicināšanā un organizēšanā un saziņas nodrošināšanā jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka ir svarīgi uzskatīt jauniešus par būtisku faktoru informācijas aprites veicināšanā un organizēšanā un saziņas nodrošināšanā jaunattīstības valstīs;

| 11. | atzinīgi vērtē un atbalsta šādas norises:






  — | Eiropas Attīstības dienas, ko Komisija rīko, lai uzlabotu sabiedrības informētību un pievērstu uzmanību, ļaujot racionālāk izmantot atbalstu attīstībai, |
| --- | --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē un atbalsta šādas norises:

—

Eiropas Attīstības dienas, ko Komisija rīko, lai uzlabotu sabiedrības informētību un pievērstu uzmanību, ļaujot racionālāk izmantot atbalstu attīstībai,

| — | Pasaules Bankas rīkoto kongresu “Saziņa attīstībai”, kas no 2006. gada 25. līdz 27. oktobrim notiks Romā, |
| --- | --- |

—

Pasaules Bankas rīkoto kongresu “Saziņa attīstībai”, kas no 2006. gada 25. līdz 27. oktobrim notiks Romā,

| — | Lorenzo Natali balvu, ko Komisija piešķir, atbalstot preses žurnālistus, kuri, rakstot par cilvēktiesībām un demokrātiju jaunattīstības valstīs, ir saskārušies ar ievērojamu diskrimināciju, |
| --- | --- |

—

Lorenzo Natali balvu, ko Komisija piešķir, atbalstot preses žurnālistus, kuri, rakstot par cilvēktiesībām un demokrātiju jaunattīstības valstīs, ir saskārušies ar ievērojamu diskrimināciju,

| — | žurnālistu izbraukumus faktu izpētei sadarbībā ar ES augstā pārstāvja kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) jautājumos Havjera Solanas biroju uz reģioniem, kur notiek misijas saistībā ar KĀDP (Rietumbalkāni, Ukraina, Moldova u. c.), kā arī žurnālistu piedalīšanos vēlēšanu novērošanā (piemēram, Kongo); |
| --- | --- |

—

žurnālistu izbraukumus faktu izpētei sadarbībā ar ES augstā pārstāvja kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) jautājumos Havjera Solanas biroju uz reģioniem, kur notiek misijas saistībā ar KĀDP (Rietumbalkāni, Ukraina, Moldova u. c.), kā arī žurnālistu piedalīšanos vēlēšanu novērošanā (piemēram, Kongo);

| 12. | atbalsta tādu valdības politiku, kas veicina valsts un komerciālā radio darbību un radio raidījumus kopienās un laukos, jo daudzi ir vienisprātis, ka radio ir piemērotākais un rentablākais līdzeklis, ar ko informēt un sazināties par attīstības jautājumiem; |
| --- | --- |

12.

atbalsta tādu valdības politiku, kas veicina valsts un komerciālā radio darbību un radio raidījumus kopienās un laukos, jo daudzi ir vienisprātis, ka radio ir piemērotākais un rentablākais līdzeklis, ar ko informēt un sazināties par attīstības jautājumiem;

| 13. | aicina Komisiju briestošu konfliktu gadījumos veltīt vairāk uzmanības neatkarīgajiem plašsaziņas līdzekļiem un sniegt tiem pēc iespējas lielāku tiešo finansiālo atbalstu; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju briestošu konfliktu gadījumos veltīt vairāk uzmanības neatkarīgajiem plašsaziņas līdzekļiem un sniegt tiem pēc iespējas lielāku tiešo finansiālo atbalstu;

| 14. | uzsver, ka plašsaziņas līdzekļi palīdz izglītot jaunattīstības valstu iedzīvotājus, jo īpaši veselības aprūpes jautājumos (seksuālā un reproduktīvā veselība, malārija utt.), kā arī nodarbinātības, lauksaimniecības, tirdzniecības un ekoloģiskās ilgtspējības jomā, piemēram, jāpiemin BBC World Service fonda raidījumi jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka plašsaziņas līdzekļi palīdz izglītot jaunattīstības valstu iedzīvotājus, jo īpaši veselības aprūpes jautājumos (seksuālā un reproduktīvā veselība, malārija utt.), kā arī nodarbinātības, lauksaimniecības, tirdzniecības un ekoloģiskās ilgtspējības jomā, piemēram, jāpiemin BBC World Service fonda raidījumi jaunattīstības valstīm;

| 15. | izprot problēmas, kas saistītas ar neobjektīvām ziņām, kuras pasniedz sagrozītu informāciju gan jaunattīstības valstīs, gan Rietumu pasaulē, un aicina organizācijas, kuras sagatavo žurnālistus, īpaši raudzīties, lai plašsaziņas līdzekļu darbinieki saņemtu vismaz tādu algu, kas mazinātu korupciju viņu vidū; |
| --- | --- |

15.

izprot problēmas, kas saistītas ar neobjektīvām ziņām, kuras pasniedz sagrozītu informāciju gan jaunattīstības valstīs, gan Rietumu pasaulē, un aicina organizācijas, kuras sagatavo žurnālistus, īpaši raudzīties, lai plašsaziņas līdzekļu darbinieki saņemtu vismaz tādu algu, kas mazinātu korupciju viņu vidū;

| 16. | apzinās, ka neatkarīgi un profesionāli plašsaziņas līdzekļi sniedz informāciju un nodrošina iespēju izteikties arī marginālām aprindām, tādējādi parādot sabiedrībai, kas nav pieradusi apšaubīt valdības rīcību, ka uz to var paskatīties kritiskākām acīm; |
| --- | --- |

16.

apzinās, ka neatkarīgi un profesionāli plašsaziņas līdzekļi sniedz informāciju un nodrošina iespēju izteikties arī marginālām aprindām, tādējādi parādot sabiedrībai, kas nav pieradusi apšaubīt valdības rīcību, ka uz to var paskatīties kritiskākām acīm;

| 17. | pauž atbalstu NVO un fondiem, kas atbalsta jaunattīstības valstu žurnālistu izglītību un kas uzlabo darba apstākļus plašsaziņas līdzekļu darbiniekiem, lai viņiem būtu reālas iespējas droši un neatkarīgi veikt savu darbu; |
| --- | --- |

17.

pauž atbalstu NVO un fondiem, kas atbalsta jaunattīstības valstu žurnālistu izglītību un kas uzlabo darba apstākļus plašsaziņas līdzekļu darbiniekiem, lai viņiem būtu reālas iespējas droši un neatkarīgi veikt savu darbu;

| 18. | uzsver, cik būtiski ir stiprināt sociālo un izglītības infrastruktūru, uzlabojot mācību līdzekļus un finansējot plašsaziņas līdzekļu programmas, kuras sniedz arī izglītojošu informāciju; |
| --- | --- |

18.

uzsver, cik būtiski ir stiprināt sociālo un izglītības infrastruktūru, uzlabojot mācību līdzekļus un finansējot plašsaziņas līdzekļu programmas, kuras sniedz arī izglītojošu informāciju;

| 19. | aicina plašsaziņas līdzekļus drosmīgāk darboties miera procesos un pēckonflikta situācijās, informēt sabiedrību par miera nolīgumiem un to sekām, tādējādi veicinot sabiedrības līdzdalību; |
| --- | --- |

19.

aicina plašsaziņas līdzekļus drosmīgāk darboties miera procesos un pēckonflikta situācijās, informēt sabiedrību par miera nolīgumiem un to sekām, tādējādi veicinot sabiedrības līdzdalību;

| 20. | uzsver plašsaziņas līdzekļu izšķirošo lomu cilvēktiesību aizsardzības sekmēšanā jaunattīstības valstīs un Rietumvalstu sabiedrības informēšanā, kas veicina humānās palīdzības palielināšanu; |
| --- | --- |

20.

uzsver plašsaziņas līdzekļu izšķirošo lomu cilvēktiesību aizsardzības sekmēšanā jaunattīstības valstīs un Rietumvalstu sabiedrības informēšanā, kas veicina humānās palīdzības palielināšanu;

| 21. | aicina valdības un valsts pārvaldes iestādes visā pasaulē īpaši rūpēties par to, lai nesodīta vardarbība pret žurnālistiem tiktu novērsta, veicot izmeklēšanu un sodot vainīgos, kuri atbildīgi par uzbrukumiem plašsaziņas līdzekļu darbiniekiem, kā arī veicot nepieciešamos preventīvos pasākumus, lai nodrošinātu žurnālistiem iespēju arī turpmāk sniegt iedzīvotājiem būtiskas zināšanas un objektīvu informāciju ar brīvas un neatkarīgas preses starpniecību; |
| --- | --- |

21.

aicina valdības un valsts pārvaldes iestādes visā pasaulē īpaši rūpēties par to, lai nesodīta vardarbība pret žurnālistiem tiktu novērsta, veicot izmeklēšanu un sodot vainīgos, kuri atbildīgi par uzbrukumiem plašsaziņas līdzekļu darbiniekiem, kā arī veicot nepieciešamos preventīvos pasākumus, lai nodrošinātu žurnālistiem iespēju arī turpmāk sniegt iedzīvotājiem būtiskas zināšanas un objektīvu informāciju ar brīvas un neatkarīgas preses starpniecību;

| 22. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstu un pievienošanās valdībām un parlamentiem, ĀKK un ES Ministru padomei, ANO Ģenerālsekretāram un Pasaules Bankas prezidentam. |
| --- | --- |

22.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstu un pievienošanās valdībām un parlamentiem, ĀKK un ES Ministru padomei, ANO Ģenerālsekretāram un Pasaules Bankas prezidentam.

---

(1)  OV C 64, 28.2.2001., 49. lpp.

(2)  OV C 78, 2.4.2002., 64. lpp.

(3)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp. Nolīgumā jaunākie grozījumi izdarīti ar nolīgumu, ar kuru groza Partnerattiecību nolīgumu (OV L 209, 11.8.2005, 27. lpp.).

(4)  OV C 272, 3.11.2005., 17. lpp.

(5)  OV C 53 E, 28.2.2002., 121. lpp.

P6_TA(2006)0361

Eiropas dimensija skolu mācību programmās

Eiropas Parlamenta rezolūcija par iniciatīvām papildināt skolu mācību programmas, nodrošinot piemērotu atbalstu Eiropas dimensijas iekļaušanai tajās (2006/2041(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā EK līguma 149. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 149. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropadomes un izglītības ministru Padomes sanāksmē 1988. gada 24. maijā pieņemto rezolūciju par Eiropas dimensijas pastiprināšanu izglītībā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes un izglītības ministru Padomes sanāksmē 1988. gada 24. maijā pieņemto rezolūciju par Eiropas dimensijas pastiprināšanu izglītībā (1),

| — | ņemot vērā Zaļo grāmatu par Eiropas dimensiju izglītībā (COM(1993)0457), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zaļo grāmatu par Eiropas dimensiju izglītībā (COM(1993)0457),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Jauna daudzvalodības pamatstratēģija” (COM(2005)0596), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Jauna daudzvalodības pamatstratēģija” (COM(2005)0596),

| — | ņemot vērā Padomes un Komisijas kopīgo starpposma ziņojumu par detalizētas darba programmas “Izglītība un apmācība 2010: neatliekamas reformas Lisabonas stratēģijas panākumu nodrošināšanai” (2) izpildi, īstenojot Eiropas izglītības un apmācības sistēmas mērķus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Komisijas kopīgo starpposma ziņojumu par detalizētas darba programmas “Izglītība un apmācība 2010: neatliekamas reformas Lisabonas stratēģijas panākumu nodrošināšanai” (2) izpildi, īstenojot Eiropas izglītības un apmācības sistēmas mērķus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A6-0267/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A6-0267/2006),

| A. | tā kā Eiropas dimensija pēdējo gadu desmitu laikā ir kļuvusi par ļoti nozīmīgu aspektu, it īpaši dalībvalstu skolu mācību programmās; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas dimensija pēdējo gadu desmitu laikā ir kļuvusi par ļoti nozīmīgu aspektu, it īpaši dalībvalstu skolu mācību programmās;

| B. | tā kā Eiropas Parlaments jau darbojas šajā jomā, it īpaši 2004. gada 7. aprīlī izskatot jautājumu par Eiropas dimensiju vēstures mācību programmās; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Parlaments jau darbojas šajā jomā, it īpaši 2004. gada 7. aprīlī izskatot jautājumu par Eiropas dimensiju vēstures mācību programmās;

| C. | tā kā valsts iestādes dalībvalstīs, piemēram, Austrijā, Vācijā, Portugālē, Nīderlandē, Apvienotajā Karalistē, Slovēnijā un Spānijā, ir jau veikušas pasākumus saistībā ar Eiropas dimensiju izglītībā un tā kā arī nevalstiskas organizācijas ir veikušas daudzus pasākumus šajā jomā; |
| --- | --- |

C.

tā kā valsts iestādes dalībvalstīs, piemēram, Austrijā, Vācijā, Portugālē, Nīderlandē, Apvienotajā Karalistē, Slovēnijā un Spānijā, ir jau veikušas pasākumus saistībā ar Eiropas dimensiju izglītībā un tā kā arī nevalstiskas organizācijas ir veikušas daudzus pasākumus šajā jomā;

| D. | tā kā valodas jautājums ir Eiropas dimensijas stiprināšanas pamataspekts, jo labas svešvalodu zināšanas veido daļu no tipiska Eiropas pilsoņa pamatprasmēm, dzīvojot, studējot, strādājot un pārvietojoties dažādās Eiropas Savienības valstīs; |
| --- | --- |

D.

tā kā valodas jautājums ir Eiropas dimensijas stiprināšanas pamataspekts, jo labas svešvalodu zināšanas veido daļu no tipiska Eiropas pilsoņa pamatprasmēm, dzīvojot, studējot, strādājot un pārvietojoties dažādās Eiropas Savienības valstīs;

| E. | tā kā attiecībā uz Eiropas dimensijas iekļaušanu izglītībā pastāv atšķirības starp dalībvalstīm un to iekšienē; |
| --- | --- |

E.

tā kā attiecībā uz Eiropas dimensijas iekļaušanu izglītībā pastāv atšķirības starp dalībvalstīm un to iekšienē;

| F. | tā kā šajā sakarā ir jāņem vērā “Comenius” un “Lingua” programmu nozīme; |
| --- | --- |

F.

tā kā šajā sakarā ir jāņem vērā “Comenius” un “Lingua” programmu nozīme;

| G. | tā kā informācija par Eiropu, kuru sniedz skolēniem, skolotājiem un studentiem, katrā valstī ir ļoti atšķirīga, un ir jācenšas veidot kopēju izpratni par Eiropas vēsturi un kultūras vērtībām; |
| --- | --- |

G.

tā kā informācija par Eiropu, kuru sniedz skolēniem, skolotājiem un studentiem, katrā valstī ir ļoti atšķirīga, un ir jācenšas veidot kopēju izpratni par Eiropas vēsturi un kultūras vērtībām;

| H. | tā kā galvenos šķēršļus rada vēl arvien ierobežotais pārrobežu pasākumu un programmu skaits, pasākumu koordinēšanas, atpazīstamības un pieejamības trūkums, kā arī nepiemēroti vai neizmantojami līdzekļi, lai īstenotu minētos pasākumus; |
| --- | --- |

H.

tā kā galvenos šķēršļus rada vēl arvien ierobežotais pārrobežu pasākumu un programmu skaits, pasākumu koordinēšanas, atpazīstamības un pieejamības trūkums, kā arī nepiemēroti vai neizmantojami līdzekļi, lai īstenotu minētos pasākumus;

| I. | tā kā skolotāju darbā šobrīd ir daudz šķēršļu un grūtību, lai iekļautu Eiropas dimensiju mācību programmās, piemēram, jaunāko datu, augsti kvalitatīvas un visās ES valodās pieejamas informācijas un mācību materiālu par Eiropas Savienību trūkums, un tā kā Eiropas Savienībai būtu jāsniedz atbalsts šajā sakarā, |
| --- | --- |

I.

tā kā skolotāju darbā šobrīd ir daudz šķēršļu un grūtību, lai iekļautu Eiropas dimensiju mācību programmās, piemēram, jaunāko datu, augsti kvalitatīvas un visās ES valodās pieejamas informācijas un mācību materiālu par Eiropas Savienību trūkums, un tā kā Eiropas Savienībai būtu jāsniedz atbalsts šajā sakarā,

| 1. | uzskata, ka visām izglītības sistēmām ir jānodrošina, ka skolēni, beidzot vidusskolu, iegūst zināšanas un prasmes, kas saskaņā ar attiecīgo izglītības iestāžu noteikumiem ir vajadzīgas, lai viņi būtu gatavi kļūt par pilnvērtīgiem pilsoņiem un Eiropas Savienības dalībniekiem; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka visām izglītības sistēmām ir jānodrošina, ka skolēni, beidzot vidusskolu, iegūst zināšanas un prasmes, kas saskaņā ar attiecīgo izglītības iestāžu noteikumiem ir vajadzīgas, lai viņi būtu gatavi kļūt par pilnvērtīgiem pilsoņiem un Eiropas Savienības dalībniekiem;

| 2. | uzsver, ka ir svarīgi radīt skaidru un visām dalībvalstīm vienotu “Eiropas dimensijas” jēgas, būtības un darbības definīciju; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka ir svarīgi radīt skaidru un visām dalībvalstīm vienotu “Eiropas dimensijas” jēgas, būtības un darbības definīciju;

| 3. | mudina Eiropadomi un izglītības ministrus atjaunot iepriekš minēto rezolūciju, it īpaši ņemot vērā kopš tā laika notikušās ES paplašināšanās; |
| --- | --- |

3.

mudina Eiropadomi un izglītības ministrus atjaunot iepriekš minēto rezolūciju, it īpaši ņemot vērā kopš tā laika notikušās ES paplašināšanās;

| 4. | mudina Padomi atzīt divus dažādus Eiropas dimensijas aspektus — pirmkārt, tā ir pieejamība informācijai par ES: tās iestādēm, darba metodēm, praksi, pasākumiem un, otrkārt, tās ir zināšanas par Eiropas kopējo vēsturi un kultūras mantojumu, valodu prasmes attīstība un Eiropas pašreizējo pasākumu vēriens —, papildinot dalībvalstu izglītības programmas; |
| --- | --- |

4.

mudina Padomi atzīt divus dažādus Eiropas dimensijas aspektus — pirmkārt, tā ir pieejamība informācijai par ES: tās iestādēm, darba metodēm, praksi, pasākumiem un, otrkārt, tās ir zināšanas par Eiropas kopējo vēsturi un kultūras mantojumu, valodu prasmes attīstība un Eiropas pašreizējo pasākumu vēriens —, papildinot dalībvalstu izglītības programmas;

| 5. | uzsver, ka ir svarīgi izmantot multivides un interneta resursus izglītībā kā mūsdienīgas mācību metodes, lai iekļautu Eiropas dimensiju skolu mācību programmās; šajā sakarā ierosina, piemēram, izveidot daudzvalodīgu interneta tīklu, kas iepazīstina ar vislabākās prakses paraugiem, sniedz izglītojošu atbalstu un darbojas kā pieredzes apmaiņas platforma; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka ir svarīgi izmantot multivides un interneta resursus izglītībā kā mūsdienīgas mācību metodes, lai iekļautu Eiropas dimensiju skolu mācību programmās; šajā sakarā ierosina, piemēram, izveidot daudzvalodīgu interneta tīklu, kas iepazīstina ar vislabākās prakses paraugiem, sniedz izglītojošu atbalstu un darbojas kā pieredzes apmaiņas platforma;

| 6. | uzsver, ka pastāvīgi ir jāuzlabo valodu apmācība, piemēram, izmantojot “Comenius” programmas sadaļu par mūžizglītības programmu; turklāt atzīst, ka dažās dalībvalstīs, it īpaši tajās, kurās valsts valoda ir angļu valoda, ir grūti nodrošināt pietiekamu interesi un motivāciju citu Eiropas valodu apgūšanā, kas veicina savstarpējo sapratni Eiropā; šajā sakarā kaimiņvalstu valodu zināšanas ir īpaši svarīgas; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka pastāvīgi ir jāuzlabo valodu apmācība, piemēram, izmantojot “Comenius” programmas sadaļu par mūžizglītības programmu; turklāt atzīst, ka dažās dalībvalstīs, it īpaši tajās, kurās valsts valoda ir angļu valoda, ir grūti nodrošināt pietiekamu interesi un motivāciju citu Eiropas valodu apgūšanā, kas veicina savstarpējo sapratni Eiropā; šajā sakarā kaimiņvalstu valodu zināšanas ir īpaši svarīgas;

| 7. | mudina dalībvalstis veicināt daudzvalodības izplatību, vairāk nekā līdz šim pastiprinot svešvalodu mācīšanu, un skolu mācību programmās noteikt vismaz divu svešvalodu mācīšanu jau agrīnā vecumā; |
| --- | --- |

7.

mudina dalībvalstis veicināt daudzvalodības izplatību, vairāk nekā līdz šim pastiprinot svešvalodu mācīšanu, un skolu mācību programmās noteikt vismaz divu svešvalodu mācīšanu jau agrīnā vecumā;

| 8. | ierosina izvērtēt, kurās jomās Lisabonas programmai nav līdz šim izdevies sasniegt vēlamos rezultātus šajā sakarā, un izveidot to pasākumu sarakstu, kuri dalībvalstu valdībām ir jāīsteno, lai saskaņā ar vienošanos panāktu ekonomikas uzlabošanos; |
| --- | --- |

8.

ierosina izvērtēt, kurās jomās Lisabonas programmai nav līdz šim izdevies sasniegt vēlamos rezultātus šajā sakarā, un izveidot to pasākumu sarakstu, kuri dalībvalstu valdībām ir jāīsteno, lai saskaņā ar vienošanos panāktu ekonomikas uzlabošanos;

| 9. | ierosina vislabākās prakses apmaiņu starp dalībvalstīm attiecībā uz valodu mācīšanu un Eiropas jautājumu iekļaušanu izglītībā, lai nodrošinātu, ka pašreizējie pasākumi, tostarp tie, kuri noteikti pirms 2004. gada, tiktu īstenoti visās ES 25 dalībvalstīs; |
| --- | --- |

9.

ierosina vislabākās prakses apmaiņu starp dalībvalstīm attiecībā uz valodu mācīšanu un Eiropas jautājumu iekļaušanu izglītībā, lai nodrošinātu, ka pašreizējie pasākumi, tostarp tie, kuri noteikti pirms 2004. gada, tiktu īstenoti visās ES 25 dalībvalstīs;

| 10. | lai nodrošinātu pēdējās ES paplašināšanās panākumus, ierosina veikt atbilstīgās informācijas, projektu, studentu un skolotāju apmaiņu starp 10 jaunajām un pārējām 15 dalībvalstīm; |
| --- | --- |

10.

lai nodrošinātu pēdējās ES paplašināšanās panākumus, ierosina veikt atbilstīgās informācijas, projektu, studentu un skolotāju apmaiņu starp 10 jaunajām un pārējām 15 dalībvalstīm;

| 11. | aicina Padomi izvērtēt, vai lietderīgi un atbilstīgi mācību resursi, piemēram, “Eiropas skolu tīkls”, sadarbība un jauninājumi izglītības jomā un iniciatīvas, piemēram, “Eiropa skolā”, ir jāatbalsta ar papildu resursiem un vai skolotāji ir pietiekami informēti par to, kā piekļūt attiecīgai informācijai, lai pastiprinātu Eiropas dimensiju izglītībā; |
| --- | --- |

11.

aicina Padomi izvērtēt, vai lietderīgi un atbilstīgi mācību resursi, piemēram, “Eiropas skolu tīkls”, sadarbība un jauninājumi izglītības jomā un iniciatīvas, piemēram, “Eiropa skolā”, ir jāatbalsta ar papildu resursiem un vai skolotāji ir pietiekami informēti par to, kā piekļūt attiecīgai informācijai, lai pastiprinātu Eiropas dimensiju izglītībā;

| 12. | ierosina veicināt skolotāju apmācību, kas sniedz vajadzīgo informāciju par Eiropas jautājumiem, lai viņi varētu savās mācību programmās iekļaut izpratni par valsts un vietēja mēroga jautājumiem saistībā ar Eiropas dimensiju; |
| --- | --- |

12.

ierosina veicināt skolotāju apmācību, kas sniedz vajadzīgo informāciju par Eiropas jautājumiem, lai viņi varētu savās mācību programmās iekļaut izpratni par valsts un vietēja mēroga jautājumiem saistībā ar Eiropas dimensiju;

| 13. | uzsver, ka Eiropas dimensija papildina valsts mēroga jautājumus, taču neaizstāj tos; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka Eiropas dimensija papildina valsts mēroga jautājumus, taču neaizstāj tos;

| 14. | uzsver, ka ir jāatjauno pastāvošie dokumenti, it īpaši arvien papildināmā 1996. gada “Eurydice” tematiskā bibliogrāfija; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka ir jāatjauno pastāvošie dokumenti, it īpaši arvien papildināmā 1996. gada “Eurydice” tematiskā bibliogrāfija;

| 15. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

15.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 177, 6.7.1988., 5. lpp.

(2)  OV C 104, 30.4.2004., 1. lpp.

P6_TA(2006)0362

Tīrāks gaiss Eiropai ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par apkārtējā gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai (COM(2005)0447 — C6-0356/2005 — 2005/0183(COD))

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0447) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0447) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedza priekšlikumu Parlamentam (C6-0356/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedza priekšlikumu Parlamentam (C6-0356/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A6-0234/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A6-0234/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtisko grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtisko grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1-COD(2005)0183

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 26. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/.../EK par apkārtējā gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 175. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 22. jūlija Lēmumu Nr. 1600/2002/EK (4) pieņemtajā Sestajā Kopienas vides rīcības programmā ir atzīta nepieciešamība samazināt piesārņojumu līdz līmenim, kas pēc iespējas mazāk kaitē cilvēka veselībai, īpašu uzmanību veltot paaugstināta riska grupām piederīgiem iedzīvotājiem un videi kopumā, uzlabot gaisa kvalitātes monitoringu un novērtēšanu, ar kuru aptver arī piesārņojošo vielu nogulsnējumus, un nodrošināt sabiedrības informēšanu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 22. jūlija Lēmumu Nr. 1600/2002/EK (4) pieņemtajā Sestajā Kopienas vides rīcības programmā ir atzīta nepieciešamība samazināt piesārņojumu līdz līmenim, kas pēc iespējas mazāk kaitē cilvēka veselībai, īpašu uzmanību veltot paaugstināta riska grupām piederīgiem iedzīvotājiem un videi kopumā, uzlabot gaisa kvalitātes monitoringu un novērtēšanu, ar kuru aptver arī piesārņojošo vielu nogulsnējumus, un nodrošināt sabiedrības informēšanu.

| (2) | Lai aizsargātu cilvēka veselību un vidi kopumā
  , sevišķi svarīgi ir cīnīties pret gaisu piesārņojošo kaitīgo vielu emisiju to rašanās vietā. Tādēļ
  vajadzīgs novērst, nepieļaut vai samazināt gaisu piesārņojošo kaitīgo vielu emisijas.
  Līdz ar to Eiropas Komisijai nekavējoties jāizstrādā piemēroti emisijas noteikumi visiem attiecīgajiem piesārņojuma avotiem
  , kuros ņemti vērā atbilstīgie Pasaules Veselības organizācijas
  gaisa kvalitātes
  standarti, pamatnostādnes un programmas attiecībā uz gaisa kvalitāti. |
| --- | --- |

(2)

Lai aizsargātu cilvēka veselību un vidi kopumā
  , sevišķi svarīgi ir cīnīties pret gaisu piesārņojošo kaitīgo vielu emisiju to rašanās vietā. Tādēļ
  vajadzīgs novērst, nepieļaut vai samazināt gaisu piesārņojošo kaitīgo vielu emisijas.
  Līdz ar to Eiropas Komisijai nekavējoties jāizstrādā piemēroti emisijas noteikumi visiem attiecīgajiem piesārņojuma avotiem
  , kuros ņemti vērā atbilstīgie Pasaules Veselības organizācijas
  gaisa kvalitātes
  standarti, pamatnostādnes un programmas attiecībā uz gaisa kvalitāti.

| (3) | Lai ņemtu vērā jaunākos sasniegumus veselības aizsardzībā un zinātnē, kā arī dalībvalstu pieredzi, būtiski jāmaina Padomes 1996. gada 27. septembra Direktīva 96/62/EK par apkārtējā gaisa kvalitātes novērtēšanu un pārvaldību (5), Padomes 1999. gada 22. aprīļa Direktīva 1999/30/EK par robežvērtību noteikšanu sēra dioksīda, slāpekļa dioksīda un slāpekļa oksīdu, makrodaļiņu un svina koncentrācijai apkārtējā gaisā (6), Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 16. novembra Direktīva 2000/69/EK par robežvērtībām benzola un oglekļa oksīda koncentrācijai apkārtējā gaisā (7), Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. februāra Direktīva 2002/3/EK attiecībā uz ozonu apkārtējā gaisā (8) un Padomes 1997. gada 27. janvāra Lēmums 97/101/EK, ar ko ievieš savstarpēju informācijas un datu apmaiņu no tīkliem un individuālām stacijām, kuras veic apkārtējā gaisa piesārņojuma mērījumus dalībvalstīs (9). Tādēļ skaidrības, vienkāršības un pārvaldes efektivitātes labad ir lietderīgi šos piecus tiesību aktus aizstāt ar vienu direktīvu. |
| --- | --- |

(3)

Lai ņemtu vērā jaunākos sasniegumus veselības aizsardzībā un zinātnē, kā arī dalībvalstu pieredzi, būtiski jāmaina Padomes 1996. gada 27. septembra Direktīva 96/62/EK par apkārtējā gaisa kvalitātes novērtēšanu un pārvaldību (5), Padomes 1999. gada 22. aprīļa Direktīva 1999/30/EK par robežvērtību noteikšanu sēra dioksīda, slāpekļa dioksīda un slāpekļa oksīdu, makrodaļiņu un svina koncentrācijai apkārtējā gaisā (6), Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 16. novembra Direktīva 2000/69/EK par robežvērtībām benzola un oglekļa oksīda koncentrācijai apkārtējā gaisā (7), Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. februāra Direktīva 2002/3/EK attiecībā uz ozonu apkārtējā gaisā (8) un Padomes 1997. gada 27. janvāra Lēmums 97/101/EK, ar ko ievieš savstarpēju informācijas un datu apmaiņu no tīkliem un individuālām stacijām, kuras veic apkārtējā gaisa piesārņojuma mērījumus dalībvalstīs (9). Tādēļ skaidrības, vienkāršības un pārvaldes efektivitātes labad ir lietderīgi šos piecus tiesību aktus aizstāt ar vienu direktīvu.

| (4) | Kad būs iegūta pietiekama pieredze attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīvas 2004/107/EK par arsēnu, kadmiju, dzīvsudrabu, niķeli un policikliskiem aromātiskiem ogļūdeņražiem apkārtējā gaisā (10) īstenošanu, var tikt izvērtēta iespēja apvienot tās noteikumus ar šīs direktīvas noteikumiem. |
| --- | --- |

(4)

Kad būs iegūta pietiekama pieredze attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīvas 2004/107/EK par arsēnu, kadmiju, dzīvsudrabu, niķeli un policikliskiem aromātiskiem ogļūdeņražiem apkārtējā gaisā (10) īstenošanu, var tikt izvērtēta iespēja apvienot tās noteikumus ar šīs direktīvas noteikumiem.

| (5) | Gaisa kvalitāte jāvērtē, pamatojoties uz kopēju pieeju un kopējiem vērtēšanas kritērijiem. Vērtējot apkārtējā gaisa kvalitāti, jāņem vērā gaisa piesārņojumam pakļauto iedzīvotāju skaits un ekosistēmu lielums. Tādēļ ir lietderīgi katras dalībvalsts teritoriju iedalīt zonās un aglomerācijās atkarībā no iedzīvotāju blīvuma. |
| --- | --- |

(5)

Gaisa kvalitāte jāvērtē, pamatojoties uz kopēju pieeju un kopējiem vērtēšanas kritērijiem. Vērtējot apkārtējā gaisa kvalitāti, jāņem vērā gaisa piesārņojumam pakļauto iedzīvotāju skaits un ekosistēmu lielums. Tādēļ ir lietderīgi katras dalībvalsts teritoriju iedalīt zonās un aglomerācijās atkarībā no iedzīvotāju blīvuma.

| (6) | Attiecībā uz gaisu piesārņojošo vielu izplatību, cik vien iespējams, jāizmanto modulēšana, lai iegūtos datus būtu iespējams interpretēt saistībā ar piesārņotāju koncentrācijas ģeogrāfisko sadalījumu. Tas veidotu pamatu kopējās iedarbības aprēķināšanai uz iedzīvotājiem, kuri dzīvo attiecīgajā zonā. |
| --- | --- |

(6)

Attiecībā uz gaisu piesārņojošo vielu izplatību, cik vien iespējams, jāizmanto modulēšana, lai iegūtos datus būtu iespējams interpretēt saistībā ar piesārņotāju koncentrācijas ģeogrāfisko sadalījumu. Tas veidotu pamatu kopējās iedarbības aprēķināšanai uz iedzīvotājiem, kuri dzīvo attiecīgajā zonā.

| (7) | Lai nodrošinātu to, ka savāktā informācija par gaisa piesārņojumu ir pietiekami reprezentatīva un salīdzināma Kopienas mērogā, apkārtējā gaisa kvalitātes vērtēšanā ir būtiski izmantot standartizētus mērīšanas paņēmienus un kopējus kritērijus mērīšanas staciju skaita un atrašanās vietas izvēlei. Apkārtējā gaisa kvalitātes novērtēšanai var izmantot ne tikai mērījumus, bet arī citus paņēmienus, un tādēļ jānosaka kritēriji attiecībā uz šādu paņēmienu izmantojumu un vajadzīgo precizitāti. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu to, ka savāktā informācija par gaisa piesārņojumu ir pietiekami reprezentatīva un salīdzināma Kopienas mērogā, apkārtējā gaisa kvalitātes vērtēšanā ir būtiski izmantot standartizētus mērīšanas paņēmienus un kopējus kritērijus mērīšanas staciju skaita un atrašanās vietas izvēlei. Apkārtējā gaisa kvalitātes novērtēšanai var izmantot ne tikai mērījumus, bet arī citus paņēmienus, un tādēļ jānosaka kritēriji attiecībā uz šādu paņēmienu izmantojumu un vajadzīgo precizitāti.

| (8) | Būtu jāveic sīkāki smalko cieto daļiņu mērījumi
  un aprēķini
  fona apvidos, lai labāk izprastu šā piesārņotāja ietekmi
  , noteiktu fona piesārņojumu
  un
  būtu iespējams izstrādāt
  atbilstīgu darbības plānu.
  Šādam darbības plānam jo sevišķi būtu jāatbilst realitātei un jāņem vērā kopējā piesārņojuma robežvērtībās ierēķinātā fona piesārņojuma daļa. Mērījumu veikšanai būtu jābūt efektīvai. Tādēļ informācija par pastāvīgajiem mērījumiem no paraugu ņemšanas vietām, cik vien iespējams, ir jāpapildina ar informāciju, ko dod modulēšana un indikatīvie mērījumi.
  Mērījumiem jābūt saskanīgiem ar mērījumiem, kas paredzēti Sadarbības programmā tāldarbīga pārrobežu gaisa piesārņotājvielu monitoringā un novērtēšanā Eiropā (EMEP), kas izveidota ar 1979. gada Konvenciju par tāldarbīgu pārrobežu gaisa piesārņojumu, kas pieņemta ar Padomes 1981. gada 11. jūnija Lēmumu 81/462/EEK (11). |
| --- | --- |

(8)

Būtu jāveic sīkāki smalko cieto daļiņu mērījumi
  un aprēķini
  fona apvidos, lai labāk izprastu šā piesārņotāja ietekmi
  , noteiktu fona piesārņojumu
  un
  būtu iespējams izstrādāt
  atbilstīgu darbības plānu.
  Šādam darbības plānam jo sevišķi būtu jāatbilst realitātei un jāņem vērā kopējā piesārņojuma robežvērtībās ierēķinātā fona piesārņojuma daļa. Mērījumu veikšanai būtu jābūt efektīvai. Tādēļ informācija par pastāvīgajiem mērījumiem no paraugu ņemšanas vietām, cik vien iespējams, ir jāpapildina ar informāciju, ko dod modulēšana un indikatīvie mērījumi.
  Mērījumiem jābūt saskanīgiem ar mērījumiem, kas paredzēti Sadarbības programmā tāldarbīga pārrobežu gaisa piesārņotājvielu monitoringā un novērtēšanā Eiropā (EMEP), kas izveidota ar 1979. gada Konvenciju par tāldarbīgu pārrobežu gaisa piesārņojumu, kas pieņemta ar Padomes 1981. gada 11. jūnija Lēmumu 81/462/EEK (11).

| (9) | Ja gaisa kvalitāte ir laba, tā jāsaglabā
  tāda, lai nepārsniegtu gaisa kvalitātes standartus. Attiecīgās zonas ilglaicīgas attīstības labad gaisa kvalitāti jāturpina uzlabot.
  Ja gaisa kvalitātes standarti nav ievēroti, dalībvalstīm jāveic pasākumi, lai nodrošinātu atbilstību konkrētajām vērtībām
  , turklāt īpaši tas attiecas uz tām dalībvalstīm, kurās ir sevišķi lieli pārsniegumi, jo parasti tajās gaisa kvalitāti ir iespējams uzlabot ļoti rentablā veidā
  . Pārsniegumi, kuru cēlonis ir ceļu kaisīšana ar smiltīm ziemas periodā, nav jāņem vērā. |
| --- | --- |

(9)

Ja gaisa kvalitāte ir laba, tā jāsaglabā
  tāda, lai nepārsniegtu gaisa kvalitātes standartus. Attiecīgās zonas ilglaicīgas attīstības labad gaisa kvalitāti jāturpina uzlabot.
  Ja gaisa kvalitātes standarti nav ievēroti, dalībvalstīm jāveic pasākumi, lai nodrošinātu atbilstību konkrētajām vērtībām
  , turklāt īpaši tas attiecas uz tām dalībvalstīm, kurās ir sevišķi lieli pārsniegumi, jo parasti tajās gaisa kvalitāti ir iespējams uzlabot ļoti rentablā veidā
  . Pārsniegumi, kuru cēlonis ir ceļu kaisīšana ar smiltīm ziemas periodā, nav jāņem vērā.

| (10) | Risks, ko veģetācijai rada gaisa piesārņojums, visnopietnākais ir šādas veģetācijas atrašanās vietās ārpus pilsētām. Vērtējot šādus riskus un atbilstību veģetācijas aizsardzībai noteiktajiem gaisa kvalitātes standartiem, galvenā uzmanība tādēļ jāvērš uz vietām, kas atrodas ārpus apbūvētām zonām. |
| --- | --- |

(10)

Risks, ko veģetācijai rada gaisa piesārņojums, visnopietnākais ir šādas veģetācijas atrašanās vietās ārpus pilsētām. Vērtējot šādus riskus un atbilstību veģetācijas aizsardzībai noteiktajiem gaisa kvalitātes standartiem, galvenā uzmanība tādēļ jāvērš uz vietām, kas atrodas ārpus apbūvētām zonām.

| (11) | Smalkās cietās daļiņas (PM2,5
  ) ievērojami kaitē cilvēka veselībai. Turklāt slieksnis, kuru nepārsniedzot PM2,5
  ir nekaitīgas, pagaidām nav nosakāms.
  pieejamie dati par PM2,5 pagaidām nav pietiekoši, lai ieviestu robežvērtību, sākumā būtu jāpiemēro mērķlielums — līdz laikam, kad robežvērtība varēs stāties spēkā.
  Tādēļ attiecībā uz šo piesārņotāju vajadzīgais regulējums ir citāds nekā pārējām gaisu piesārņojošajām vielām. Šīs pieejas mērķim ir panākt vispārēju koncentrācijas samazinājumu fona apvidos pilsētā, lai lielas iedzīvotāju grupas varētu gūt labumu no uzlabotas gaisa kvalitātes.
  Jo īpaši zonāsun aglomerācijās, kurās piesārņojuma ar smalkajām cietajām daļiņām līmenis ir ļoti augsts, optimāli būtu jāizmanto pieejamās to samazināšanas iespējas.
  Tomēr, lai nodrošinātu veselības aizsardzības prasību minimuma ievērošanu visos apvidos
  , būtu jānosaka mērķlielums visām zonām un aglomerācijām
  . |
| --- | --- |

(11)

Smalkās cietās daļiņas (PM2,5
  ) ievērojami kaitē cilvēka veselībai. Turklāt slieksnis, kuru nepārsniedzot PM2,5
  ir nekaitīgas, pagaidām nav nosakāms.
  pieejamie dati par PM2,5 pagaidām nav pietiekoši, lai ieviestu robežvērtību, sākumā būtu jāpiemēro mērķlielums — līdz laikam, kad robežvērtība varēs stāties spēkā.
  Tādēļ attiecībā uz šo piesārņotāju vajadzīgais regulējums ir citāds nekā pārējām gaisu piesārņojošajām vielām. Šīs pieejas mērķim ir panākt vispārēju koncentrācijas samazinājumu fona apvidos pilsētā, lai lielas iedzīvotāju grupas varētu gūt labumu no uzlabotas gaisa kvalitātes.
  Jo īpaši zonāsun aglomerācijās, kurās piesārņojuma ar smalkajām cietajām daļiņām līmenis ir ļoti augsts, optimāli būtu jāizmanto pieejamās to samazināšanas iespējas.
  Tomēr, lai nodrošinātu veselības aizsardzības prasību minimuma ievērošanu visos apvidos
  , būtu jānosaka mērķlielums visām zonām un aglomerācijām
  .

| (12) | Pastāvošajiem ilgtermiņa mērķiem nodrošināt efektīvu aizsardzību pret ozona iedarbības kaitīgo ietekmi uz cilvēka veselību un veģetāciju, un ekosistēmām, jāpaliek nemainīgiem. Lai iedzīvotājus kopumā un paaugstināta riska grupām piederīgos iedzīvotājus aizsargātu pret īslaicīgu paaugstinātas koncentrācijas ozona iedarbību, jānosaka attiecīgi trauksmes slieksnis un iedzīvotāju informēšanas rādītājs. Šo rādītāju pārsniegumam jābūt tieši saistītam ar sabiedrības informēšanu par ozona iedarbības radīto risku un ar atbilstīgu īstermiņa pasākumu īstenošanu ozona koncentrācijas samazināšanai, ja ir pārsniegts trauksmes slieksnis. |
| --- | --- |

(12)

Pastāvošajiem ilgtermiņa mērķiem nodrošināt efektīvu aizsardzību pret ozona iedarbības kaitīgo ietekmi uz cilvēka veselību un veģetāciju, un ekosistēmām, jāpaliek nemainīgiem. Lai iedzīvotājus kopumā un paaugstināta riska grupām piederīgos iedzīvotājus aizsargātu pret īslaicīgu paaugstinātas koncentrācijas ozona iedarbību, jānosaka attiecīgi trauksmes slieksnis un iedzīvotāju informēšanas rādītājs. Šo rādītāju pārsniegumam jābūt tieši saistītam ar sabiedrības informēšanu par ozona iedarbības radīto risku un ar atbilstīgu īstermiņa pasākumu īstenošanu ozona koncentrācijas samazināšanai, ja ir pārsniegts trauksmes slieksnis.

| (13) | Ozons ir pārrobežu piesārņojumu radoša viela, kas veidojas no atmosfērā emitētajām primārajām piesārņojošajām vielām, kuras aptvertas ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīvu 2001/81/EK par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju dažām atmosfēru piesārņojošajām vielām (12). Gaisa kvalitātes mērķu un ilgtermiņa mērķu sasniegšanas gaita attiecībā uz ozonu šajā direktīvā jānosaka atbilstīgi mērķiem un maksimāli pieļaujamajām emisijām, kas paredzētas Direktīvā 2001/81/EK. |
| --- | --- |

(13)

Ozons ir pārrobežu piesārņojumu radoša viela, kas veidojas no atmosfērā emitētajām primārajām piesārņojošajām vielām, kuras aptvertas ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīvu 2001/81/EK par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju dažām atmosfēru piesārņojošajām vielām (12). Gaisa kvalitātes mērķu un ilgtermiņa mērķu sasniegšanas gaita attiecībā uz ozonu šajā direktīvā jānosaka atbilstīgi mērķiem un maksimāli pieļaujamajām emisijām, kas paredzētas Direktīvā 2001/81/EK.

| (14) | Gaisu piesārņojošo kaitīgo vielu mērījumi būtu jāveic efektīvi un mērķtiecīgi. Tādēļ, cik vien iespējams, papildus pastāvīgajiem mērījumiem būtu jāveic modelēšana un indikatīvie mērījumi
  . Zonās, kurās ir pārsniegti ilgtermiņa mērķi, obligāti būtu jāveic pastāvīgi ozona mērījumi. Lai samazinātu nepieciešamo mērīšanas staciju skaitu, būtu jāļauj izmantot gaisa kvalitātes novērtēšanas papildlīdzekļus. |
| --- | --- |

(14)

Gaisu piesārņojošo kaitīgo vielu mērījumi būtu jāveic efektīvi un mērķtiecīgi. Tādēļ, cik vien iespējams, papildus pastāvīgajiem mērījumiem būtu jāveic modelēšana un indikatīvie mērījumi
  . Zonās, kurās ir pārsniegti ilgtermiņa mērķi, obligāti būtu jāveic pastāvīgi ozona mērījumi. Lai samazinātu nepieciešamo mērīšanas staciju skaitu, būtu jāļauj izmantot gaisa kvalitātes novērtēšanas papildlīdzekļus.

| (15) | Gaisu piesārņojošo vielu emisijas no dabīgiem avotiem var mērīt, bet nevar kontrolēt. Tādēļ, ja dabīgu avotu radītas piesārņojošo vielu emisijas apkārtējā gaisā ir iespējams izmērīt pietiekami precīzi, tad, vērtējot atbilstību gaisa kvalitātes robežvērtībām, tās neņem vērā. |
| --- | --- |

(15)

Gaisu piesārņojošo vielu emisijas no dabīgiem avotiem var mērīt, bet nevar kontrolēt. Tādēļ, ja dabīgu avotu radītas piesārņojošo vielu emisijas apkārtējā gaisā ir iespējams izmērīt pietiekami precīzi, tad, vērtējot atbilstību gaisa kvalitātes robežvērtībām, tās neņem vērā.

| (16) | Attiecībā uz zonām un aglomerācijām, kurās ir sevišķi sarežģīti apstākļi, būtu jāpastāv iespējai atlikt termiņu, kurā jānodrošina atbilstība gaisa kvalitātes robežvērtībām
  , ja — atkāpjoties no attiecīgo piesārņojuma mazināšanas pasākumu īstenošanas — konkrētās zonās vai aglomerācijās pastāv nopietnas problēmas saistībā ar atbilstības nodrošināšanu. Termiņš tiek atlikts konkrētā zonā vai aglomerācijā tikai tad, ja ir izstrādāts vispusīgs plāns vai programma par atbilstības nodrošināšanu pagarinātajā termiņā.
  Iespēja dalībvalstīm būt elastīgām būs jo īpaši svarīga gadījumā, ja vajadzīgie Kopienas pasākumi, kas atspoguļo Tematiskajā stratēģijā par gaisa piesārņojumu izvirzītos mērķus samazināt emisijas to rašanās vietā, vai vismaz XVII pielikumā minētie pasākumi nestāsies spēkā 2010. gada 1. janvārī, jo, neraugoties uz nopietnajiem centieniem, atsevišķas dalībvalstis nespēs sasniegt robežvērtības, ja šie pasākumi nebūs stājušies spēkā. |
| --- | --- |

(16)

Attiecībā uz zonām un aglomerācijām, kurās ir sevišķi sarežģīti apstākļi, būtu jāpastāv iespējai atlikt termiņu, kurā jānodrošina atbilstība gaisa kvalitātes robežvērtībām
  , ja — atkāpjoties no attiecīgo piesārņojuma mazināšanas pasākumu īstenošanas — konkrētās zonās vai aglomerācijās pastāv nopietnas problēmas saistībā ar atbilstības nodrošināšanu. Termiņš tiek atlikts konkrētā zonā vai aglomerācijā tikai tad, ja ir izstrādāts vispusīgs plāns vai programma par atbilstības nodrošināšanu pagarinātajā termiņā.
  Iespēja dalībvalstīm būt elastīgām būs jo īpaši svarīga gadījumā, ja vajadzīgie Kopienas pasākumi, kas atspoguļo Tematiskajā stratēģijā par gaisa piesārņojumu izvirzītos mērķus samazināt emisijas to rašanās vietā, vai vismaz XVII pielikumā minētie pasākumi nestāsies spēkā 2010. gada 1. janvārī, jo, neraugoties uz nopietnajiem centieniem, atsevišķas dalībvalstis nespēs sasniegt robežvērtības, ja šie pasākumi nebūs stājušies spēkā.

| (17) | Zonās vai aglomerācijās, kurās piesārņojošo vielu koncentrācija apkārtējā gaisā pārsniedz piemērojamos gaisa kvalitātes standartus, ieskaitot jebkādas piemērojamās pagaidu pielaides robežas, jāsagatavo attiecīgi plāni vai programmas. Gaisa piesārņojuma avoti un šo piesārņojumu radošās darbības ir ļoti dažādas. Lai nodrošinātu politikas virzienu saskanību, šādiem plāniem un programmām jābūt savstarpēji saderīgiem un saskaņotiem ar plāniem un programmām, kas izstrādātas atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīvai 2001/80/EK par ierobežojumiem attiecībā uz dažu piesārņojošo vielu emisiju gaisā no lielām sadedzināšanas iekārtām (13), Direktīvai 2001/81/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 25. jūnija Direktīvai 2002/49/EK par vides trokšņa novērtēšanu un pārvaldību (14). |
| --- | --- |

(17)

Zonās vai aglomerācijās, kurās piesārņojošo vielu koncentrācija apkārtējā gaisā pārsniedz piemērojamos gaisa kvalitātes standartus, ieskaitot jebkādas piemērojamās pagaidu pielaides robežas, jāsagatavo attiecīgi plāni vai programmas. Gaisa piesārņojuma avoti un šo piesārņojumu radošās darbības ir ļoti dažādas. Lai nodrošinātu politikas virzienu saskanību, šādiem plāniem un programmām jābūt savstarpēji saderīgiem un saskaņotiem ar plāniem un programmām, kas izstrādātas atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīvai 2001/80/EK par ierobežojumiem attiecībā uz dažu piesārņojošo vielu emisiju gaisā no lielām sadedzināšanas iekārtām (13), Direktīvai 2001/81/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 25. jūnija Direktīvai 2002/49/EK par vides trokšņa novērtēšanu un pārvaldību (14).

| (18) | Ja pastāv viena vai vairāku attiecīgu gaisa kvalitātes standartu vai trauksmes sliekšņu pārsnieguma risks, tad, lai šo risku samazinātu un lai ierobežotu šādas parādības ilgumu, jābūt izstrādātiem rīcības plāniem, kuros norādīti īstermiņā veicamie pasākumi. Attiecībā uz ozonu šādos īstermiņa rīcības plānos jāņem vērā noteikumi, kas paredzēti Komisijas 2004. gada 19. marta Lēmumā 2004/279/EK par īstenošanas pamatnostādnēm attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/3/EK attiecībā uz ozonu apkārtējā gaisā (15). |
| --- | --- |

(18)

Ja pastāv viena vai vairāku attiecīgu gaisa kvalitātes standartu vai trauksmes sliekšņu pārsnieguma risks, tad, lai šo risku samazinātu un lai ierobežotu šādas parādības ilgumu, jābūt izstrādātiem rīcības plāniem, kuros norādīti īstermiņā veicamie pasākumi. Attiecībā uz ozonu šādos īstermiņa rīcības plānos jāņem vērā noteikumi, kas paredzēti Komisijas 2004. gada 19. marta Lēmumā 2004/279/EK par īstenošanas pamatnostādnēm attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/3/EK attiecībā uz ozonu apkārtējā gaisā (15).

| (19) | Šādu plānu un programmu mērķis ir tiešā veidā uzlabot gaisa kvalitāti un vidi, un tādēļ uz tām nav jāattiecina Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. jūnija Direktīva 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu (16). |
| --- | --- |

(19)

Šādu plānu un programmu mērķis ir tiešā veidā uzlabot gaisa kvalitāti un vidi, un tādēļ uz tām nav jāattiecina Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. jūnija Direktīva 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu (16).

| (20) | Dalībvalstīm jāapspriežas gadījumos, ja citā dalībvalstī radušās ievērojama piesārņojuma dēļ, piesārņojošas vielas līmenis pārsniedz vai var pārsniegt attiecīgos gaisa kvalitātes standartus, kam pieskaitīta pielaides robeža, vai — attiecīgā gadījumā — trauksmes slieksni. Atsevišķu piesārņotāju, piemēram, ozona un cieto daļiņu, ietekmes pārrobežu rakstura dēļ var būt vajadzīga sadarbība starp kaimiņos esošām dalībvalstīm, izstrādājot un īstenojot plānus, programmas un īstermiņa rīcības plānus un informējot sabiedrību. Vajadzības gadījumā dalībvalstīm jāsadarbojas ar trešām valstīm un jo īpaši laikus jāiesaista kandidātvalstis. |
| --- | --- |

(20)

Dalībvalstīm jāapspriežas gadījumos, ja citā dalībvalstī radušās ievērojama piesārņojuma dēļ, piesārņojošas vielas līmenis pārsniedz vai var pārsniegt attiecīgos gaisa kvalitātes standartus, kam pieskaitīta pielaides robeža, vai — attiecīgā gadījumā — trauksmes slieksni. Atsevišķu piesārņotāju, piemēram, ozona un cieto daļiņu, ietekmes pārrobežu rakstura dēļ var būt vajadzīga sadarbība starp kaimiņos esošām dalībvalstīm, izstrādājot un īstenojot plānus, programmas un īstermiņa rīcības plānus un informējot sabiedrību. Vajadzības gadījumā dalībvalstīm jāsadarbojas ar trešām valstīm un jo īpaši laikus jāiesaista kandidātvalstis.

| (21) | Ņemot vērā atsevišķu gaisu piesārņojošo vielu pārrobežu raksturu un līdz ar to iespējamu, ka robežvērtības pārsniegumu vienā dalībvalstī var izraisīt iemesli, ko dalībvalsts tiešā veidā nevar ietekmēt, Komisijai būtu jābūt tiesīgai dot papildus termiņus direktīvā noteikto standartu izpildei. |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā atsevišķu gaisu piesārņojošo vielu pārrobežu raksturu un līdz ar to iespējamu, ka robežvērtības pārsniegumu vienā dalībvalstī var izraisīt iemesli, ko dalībvalsts tiešā veidā nevar ietekmēt, Komisijai būtu jābūt tiesīgai dot papildus termiņus direktīvā noteikto standartu izpildei.

| (22) | Dalībvalstis, kas līdz šim nav veikušas pietiekamus pasākumus, lai samazinātu gaisa piesārņojumu, tostarp nav piemērojušas XV pielikuma 10. punktā minētās direktīvas, iekļaujoties tajās noteiktajos termiņos, nevar pretendēt uz šīs direktīvas 20. pantā minētajiem atbrīvojumiem. Komisijai rūpīgi jāpārbauda atbrīvojumu pieprasījumi, ņemot vērā to, ka 20. pantā minētie atbrīvojumu periodi ir maksimālie periodi. Komisija savus lēmumus būtu jāpaziņo Eiropas Parlamentam, darot zināmus to iemeslus un norādot, uz cik ilgu laika periodu dalībvalstīm piešķirts atbrīvojums. |
| --- | --- |

(22)

Dalībvalstis, kas līdz šim nav veikušas pietiekamus pasākumus, lai samazinātu gaisa piesārņojumu, tostarp nav piemērojušas XV pielikuma 10. punktā minētās direktīvas, iekļaujoties tajās noteiktajos termiņos, nevar pretendēt uz šīs direktīvas 20. pantā minētajiem atbrīvojumiem. Komisijai rūpīgi jāpārbauda atbrīvojumu pieprasījumi, ņemot vērā to, ka 20. pantā minētie atbrīvojumu periodi ir maksimālie periodi. Komisija savus lēmumus būtu jāpaziņo Eiropas Parlamentam, darot zināmus to iemeslus un norādot, uz cik ilgu laika periodu dalībvalstīm piešķirts atbrīvojums.

| (23) | Ir veikts pamatīgs šīs direktīvas ietekmes no vērtējums, ņemot vērā gan “Labāka regulējuma” iniciatīvu, gan ilgtspējīgas attīstības stratēģiju. Tācu tā kā CO2 emisiju samazinājums varētu būt lielāks nekā novērtējumā paredzētais, aprēķinātās izmaksas varētu būt pārāk augstas, bet ieguvumi — pārāk mazi, jo gaisa kvalitāti uzlabos turpmāki emisiju samazinājumi pēc 2012. gada un citi pasākumi. |
| --- | --- |

(23)

Ir veikts pamatīgs šīs direktīvas ietekmes no vērtējums, ņemot vērā gan “Labāka regulējuma” iniciatīvu, gan ilgtspējīgas attīstības stratēģiju. Tācu tā kā CO2 emisiju samazinājums varētu būt lielāks nekā novērtējumā paredzētais, aprēķinātās izmaksas varētu būt pārāk augstas, bet ieguvumi — pārāk mazi, jo gaisa kvalitāti uzlabos turpmāki emisiju samazinājumi pēc 2012. gada un citi pasākumi.

| (24) | Šīs direktīvas mērķiem pēc iespējas būtu jāatbilst attiecīgo zonu un aglomerāciju ilgtspējīgas attīstības plāniem. |
| --- | --- |

(24)

Šīs direktīvas mērķiem pēc iespējas būtu jāatbilst attiecīgo zonu un aglomerāciju ilgtspējīgas attīstības plāniem.

| (25) | Rūpniecisku iekārtu gadījumā šai direktīvai nebūtu jāparedz veikt tādus pasākumus, kas nav saistīti ar labāko pieejamo tehnisko līdzekļu izmantošanu, kā to paredz Padomes 1996. gada 24. septembra Direktīva 96/61/EK par integrētu piesārņojuma novēršanu un kontroli (17), un jo īpaši tai nebūtu jāparedz rūpniecisko iekārtu slēgšana. Tomēr saskaņā ar direktīvu visām dalībvalstīm attiecīgajās nozarēs būtu jāveic visi rentablie pasākumi emisijas samazināšanai. |
| --- | --- |

(25)

Rūpniecisku iekārtu gadījumā šai direktīvai nebūtu jāparedz veikt tādus pasākumus, kas nav saistīti ar labāko pieejamo tehnisko līdzekļu izmantošanu, kā to paredz Padomes 1996. gada 24. septembra Direktīva 96/61/EK par integrētu piesārņojuma novēršanu un kontroli (17), un jo īpaši tai nebūtu jāparedz rūpniecisko iekārtu slēgšana. Tomēr saskaņā ar direktīvu visām dalībvalstīm attiecīgajās nozarēs būtu jāveic visi rentablie pasākumi emisijas samazināšanai.

| (26) | Dalībvalstīm un Komisijai jāvāc informācija par gaisa kvalitāti, jāapmainās ar to un jāizplata šī informācija, lai labāk izprastu gaisa piesārņojuma ietekmi un izstrādātu attiecīgu politiku. Turklāt jaunākajai informācijai par visu reglamentēto piesārņojošo vielu koncentrācijām apkārtējā gaisā jābūt viegli pieejamai iedzīvotājiem.
  Būtu jānodrošina, ka sabiedrība katru dienu tiek informēta par attiecīgās dienas mērījumiem. |
| --- | --- |

(26)

Dalībvalstīm un Komisijai jāvāc informācija par gaisa kvalitāti, jāapmainās ar to un jāizplata šī informācija, lai labāk izprastu gaisa piesārņojuma ietekmi un izstrādātu attiecīgu politiku. Turklāt jaunākajai informācijai par visu reglamentēto piesārņojošo vielu koncentrācijām apkārtējā gaisā jābūt viegli pieejamai iedzīvotājiem.
  Būtu jānodrošina, ka sabiedrība katru dienu tiek informēta par attiecīgās dienas mērījumiem.

| (27) | Lai atvieglotu gaisa kvalitāti raksturojošās informācijas apstrādi un salīdzināšanu, dati Komisijai jāiesniedz standartizētā formā. |
| --- | --- |

(27)

Lai atvieglotu gaisa kvalitāti raksturojošās informācijas apstrādi un salīdzināšanu, dati Komisijai jāiesniedz standartizētā formā.

| (28) | Datu iesniegšanas, gaisa kvalitātes novērtēšanas un ziņojumu iesniegšanas procedūras jāpielāgo tā, lai elektroniskie sakaru līdzekļi un internets kļūtu par galveno veidu, kādā dara pieejamu informāciju un nodrošina atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai [ar ko nosaka telpiskās informācijas infrastruktūru Kopienā (INSPIRE)] (18). |
| --- | --- |

(28)

Datu iesniegšanas, gaisa kvalitātes novērtēšanas un ziņojumu iesniegšanas procedūras jāpielāgo tā, lai elektroniskie sakaru līdzekļi un internets kļūtu par galveno veidu, kādā dara pieejamu informāciju un nodrošina atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai [ar ko nosaka telpiskās informācijas infrastruktūru Kopienā (INSPIRE)] (18).

| (29) | Ir lietderīgi paredzēt iespēju pielāgot zinātnes un tehnikas attīstībai apkārtējā gaisa kvalitātes novērtēšanas kritērijus un metodes un sniedzamo informāciju. Turklāt pēc iespējas jānosaka references metodes gaisa kvalitātes modelēšanai. |
| --- | --- |

(29)

Ir lietderīgi paredzēt iespēju pielāgot zinātnes un tehnikas attīstībai apkārtējā gaisa kvalitātes novērtēšanas kritērijus un metodes un sniedzamo informāciju. Turklāt pēc iespējas jānosaka references metodes gaisa kvalitātes modelēšanai.

| (30) | Tā kā šīs direktīvas izvirzīto gaisa kvalitātes mērķu pietiekamu sasniegšanu nevar nodrošināt atsevišķas dalībvalstis, un tādējādi, ņemot vērā gaisu piesārņojošo vielu ietekmes pārrobežu raksturu, šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas mērogā, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā norādīts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā paredzēto proporcionalitātes principu šajā direktīvā nosaka tikai to, kas vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(30)

Tā kā šīs direktīvas izvirzīto gaisa kvalitātes mērķu pietiekamu sasniegšanu nevar nodrošināt atsevišķas dalībvalstis, un tādējādi, ņemot vērā gaisu piesārņojošo vielu ietekmes pārrobežu raksturu, šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas mērogā, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā norādīts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā paredzēto proporcionalitātes principu šajā direktīvā nosaka tikai to, kas vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai.

| (31) | Dalībvalstīm jāizstrādā noteikumi, attiecībā uz sankcijām, kas piemērojamas par šīs direktīvas noteikumu pārkāpumiem, un jānodrošina šo sankciju izpilde. Minētajām sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām. |
| --- | --- |

(31)

Dalībvalstīm jāizstrādā noteikumi, attiecībā uz sankcijām, kas piemērojamas par šīs direktīvas noteikumu pārkāpumiem, un jānodrošina šo sankciju izpilde. Minētajām sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām.

| (32) | Dažiem ar šo direktīvu atcelto tiesību aktu noteikumiem jāpaliek spēkā, lai nodrošinātu to, ka pašreizējo gaisa kvalitātes limitu piemērošana attiecībā uz slāpekļa dioksīdu turpināsies līdz 2010. gada 1. janvārim, kad tos aizstās ar citiem limitiem; līdz jaunu īstenošanas pasākumu pieņemšanai turpinās piemērot noteikumus par gaisa kvalitātes ziņojumu iesniegšanu un turpināsies gaisa kvalitātes sākotnējā vērtēšana, kas prasīta saistībā ar Direktīvu 2004/107/EK. |
| --- | --- |

(32)

Dažiem ar šo direktīvu atcelto tiesību aktu noteikumiem jāpaliek spēkā, lai nodrošinātu to, ka pašreizējo gaisa kvalitātes limitu piemērošana attiecībā uz slāpekļa dioksīdu turpināsies līdz 2010. gada 1. janvārim, kad tos aizstās ar citiem limitiem; līdz jaunu īstenošanas pasākumu pieņemšanai turpinās piemērot noteikumus par gaisa kvalitātes ziņojumu iesniegšanu un turpināsies gaisa kvalitātes sākotnējā vērtēšana, kas prasīta saistībā ar Direktīvu 2004/107/EK.

| (33) | Pienākums transponēt šo direktīvu valsts tiesību aktos jāattiecina tikai uz tiem noteikumiem, ar kuriem salīdzinājumā ar iepriekšējām direktīvām ievieš būtiskas izmaiņas. Pienākums transponēt nemainītos noteikumus ir paredzēts iepriekšējās direktīvās. |
| --- | --- |

(33)

Pienākums transponēt šo direktīvu valsts tiesību aktos jāattiecina tikai uz tiem noteikumiem, ar kuriem salīdzinājumā ar iepriekšējām direktīvām ievieš būtiskas izmaiņas. Pienākums transponēt nemainītos noteikumus ir paredzēts iepriekšējās direktīvās.

| (34) | Šajā direktīvā ir respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas jo īpaši atzīti ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartu. Jo īpaši šīs direktīvas mērķis ir integrēt Kopienas politikā augstu vides aizsardzības līmeni un uzlabot vides kvalitāti saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības principu, kā noteikts Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 37. pantā. |
| --- | --- |

(34)

Šajā direktīvā ir respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas jo īpaši atzīti ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartu. Jo īpaši šīs direktīvas mērķis ir integrēt Kopienas politikā augstu vides aizsardzības līmeni un uzlabot vides kvalitāti saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības principu, kā noteikts Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 37. pantā.

| (35) | Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (19), |
| --- | --- |

(35)

Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (19),

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I nodaļa

Vispārīgie noteikumi

1. pants

Priekšmets

Ar šo direktīvu paredz pasākumus, kuru mērķi ir šādi:

| 1) | noteikt un izvirzīt mērķus attiecībā uz apkārtējā gaisa kvalitāti, lai novērstu, nepieļautu vai mazinātu piesārņojuma kaitīgo iedarbību uz cilvēka veselību un uz vidi kopumā; |
| --- | --- |

1)

noteikt un izvirzīt mērķus attiecībā uz apkārtējā gaisa kvalitāti, lai novērstu, nepieļautu vai mazinātu piesārņojuma kaitīgo iedarbību uz cilvēka veselību un uz vidi kopumā;

| 2) | pamatojoties uz vienotām metodēm un kritērijiem, novērtēt apkārtējā gaisa kvalitāti dalībvalstīs un jo īpaši novērtēt konkrētu piesārņojošu vielu koncentrāciju apkārtējā gaisā; |
| --- | --- |

2)

pamatojoties uz vienotām metodēm un kritērijiem, novērtēt apkārtējā gaisa kvalitāti dalībvalstīs un jo īpaši novērtēt konkrētu piesārņojošu vielu koncentrāciju apkārtējā gaisā;

| 3) | nodrošināt informāciju par apkārtējā gaisa kvalitāti, lai palīdzētu apkarot piesārņojumu un traucējumu un lai kontrolētu ilgtermiņa attīstības tendences un uzlabojumus, kas ir valsts un Kopienas pasākumu rezultāts; |
| --- | --- |

3)

nodrošināt informāciju par apkārtējā gaisa kvalitāti, lai palīdzētu apkarot piesārņojumu un traucējumu un lai kontrolētu ilgtermiņa attīstības tendences un uzlabojumus, kas ir valsts un Kopienas pasākumu rezultāts;

| 4) | nodrošināt to, ka šādu informāciju par apkārtējā gaisa kvalitāti dara pieejamu sabiedrībai; |
| --- | --- |

4)

nodrošināt to, ka šādu informāciju par apkārtējā gaisa kvalitāti dara pieejamu sabiedrībai;

| 5) | saglabāt gaisa kvalitāti, ja tā ir laba, un pārējos gadījumos — to uzlabot; |
| --- | --- |

5)

saglabāt gaisa kvalitāti, ja tā ir laba, un pārējos gadījumos — to uzlabot;

| 6) | veicināt dalībvalstu ciešāku sadarbību gaisa piesārņojuma samazināšanas jomā. |
| --- | --- |

6)

veicināt dalībvalstu ciešāku sadarbību gaisa piesārņojuma samazināšanas jomā.

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā:

| 1) | “apkārtējais gaiss” ir āra gaiss troposfērā, izņemot darba vietās; |
| --- | --- |

1)

“apkārtējais gaiss” ir āra gaiss troposfērā, izņemot darba vietās;

| 2) | “piesārņojoša viela” ir jebkura apkārtējā gaisā esoša viela, kas var kaitīgi ietekmēt cilvēka veselību un/vai vidi kopumā; |
| --- | --- |

2)

“piesārņojoša viela” ir jebkura apkārtējā gaisā esoša viela, kas var kaitīgi ietekmēt cilvēka veselību un/vai vidi kopumā;

| 3) | “piesārņojuma līmenis” ir piesārņojošas vielas koncentrācija apkārtējā gaisā vai šīs vielas nogulsnējums uz virsmas noteiktā laika posmā; |
| --- | --- |

3)

“piesārņojuma līmenis” ir piesārņojošas vielas koncentrācija apkārtējā gaisā vai šīs vielas nogulsnējums uz virsmas noteiktā laika posmā;

| 4) | “novērtēšana” ir jebkuras tādas metodes izmantošana, ko lieto, lai mērītu, aprēķinātu, prognozētu vai provizoriski novērtētu piesārņojuma līmeni; |
| --- | --- |

4)

“novērtēšana” ir jebkuras tādas metodes izmantošana, ko lieto, lai mērītu, aprēķinātu, prognozētu vai provizoriski novērtētu piesārņojuma līmeni;

| 5) | “robežvērtība” ir zinātniski pamatots piesārņojuma līmenis, kas noteikts, lai novērstu, nepieļautu vai mazinātu šā piesārņojuma kaitīgo iedarbību uz cilvēka veselību un uz vidi kopumā; noteiktā laika posmā jānovērš minētā lieluma pārsniegums, un pēc tam pārsniegšana vairs nav
  pieļaujama; |
| --- | --- |

5)

“robežvērtība” ir zinātniski pamatots piesārņojuma līmenis, kas noteikts, lai novērstu, nepieļautu vai mazinātu šā piesārņojuma kaitīgo iedarbību uz cilvēka veselību un uz vidi kopumā; noteiktā laika posmā jānovērš minētā lieluma pārsniegums, un pēc tam pārsniegšana vairs nav
  pieļaujama;

| 6) | “
  kritiskais
  piesārņojuma līmenis” ir zinātniski pamatots piesārņojuma līmenis, kura pārsniegšana var kaitīgi ietekmēt dāžus receptorus kā augi, koki vai dabas ekosistēmas, bet nekaitē cilvēkam; |
| --- | --- |

6)

“
  kritiskais
  piesārņojuma līmenis” ir zinātniski pamatots piesārņojuma līmenis, kura pārsniegšana var kaitīgi ietekmēt dāžus receptorus kā augi, koki vai dabas ekosistēmas, bet nekaitē cilvēkam;

| 7) | “pielaides robeža” ir procentos izteikts robežvērtības pārsniegums, kas pieļaujams atbilstīgi šīs direktīvas nosacījumiem; |
| --- | --- |

7)

“pielaides robeža” ir procentos izteikts robežvērtības pārsniegums, kas pieļaujams atbilstīgi šīs direktīvas nosacījumiem;

| 8) | “mērķlielums” ir piesārņojuma līmenis, kas noteikts, lai novērstu, nepieļautu vai mazinātu šā piesārņojuma kaitīgo iedarbību uz cilvēka veselību un uz vidi kopumā; noteiktā laika posmā pēc iespējas jānovērš minētā lieluma pārsniegums; |
| --- | --- |

8)

“mērķlielums” ir piesārņojuma līmenis, kas noteikts, lai novērstu, nepieļautu vai mazinātu šā piesārņojuma kaitīgo iedarbību uz cilvēka veselību un uz vidi kopumā; noteiktā laika posmā pēc iespējas jānovērš minētā lieluma pārsniegums;

| 9) | “trauksmes slieksnis” ir piesārņojuma līmenis, kuru pārsniedzot jau īslaicīga šā piesārņojuma iedarbība rada risku cilvēka veselībai un kuru sasniedzot dalībvalstīm jāveic tūlītēji pasākumi; |
| --- | --- |

9)

“trauksmes slieksnis” ir piesārņojuma līmenis, kuru pārsniedzot jau īslaicīga šā piesārņojuma iedarbība rada risku cilvēka veselībai un kuru sasniedzot dalībvalstīm jāveic tūlītēji pasākumi;

| 10) | “iedzīvotāju informēšanas rādītājs” ir piesārņojuma līmenis, kuru pārsniedzot jau īslaicīga šā piesārņojuma iedarbība apdraud paaugstināta riska grupām piederīgu iedzīvotāju veselību un kuru sasniedzot tūlīt pienācīgi jāinformē iedzīvotāji; |
| --- | --- |

10)

“iedzīvotāju informēšanas rādītājs” ir piesārņojuma līmenis, kuru pārsniedzot jau īslaicīga šā piesārņojuma iedarbība apdraud paaugstināta riska grupām piederīgu iedzīvotāju veselību un kuru sasniedzot tūlīt pienācīgi jāinformē iedzīvotāji;

| 11) | “augšējais piesārņojuma novērtēšanas slieksnis” ir piesārņojuma līmenis, kuru nepārsniedzot apkārtējā gaisa kvalitātes novērtēšanai izmanto mērījumus apvienojumā ar modelēšanu; |
| --- | --- |

11)

“augšējais piesārņojuma novērtēšanas slieksnis” ir piesārņojuma līmenis, kuru nepārsniedzot apkārtējā gaisa kvalitātes novērtēšanai izmanto mērījumus apvienojumā ar modelēšanu;

| 12) | “apakšējais piesārņojuma novērtēšanas slieksnis” ir piesārņojuma līmenis, kuru nepārsniedzot apkārtējā gaisa kvalitātes novērtēšanai pietiek ar modelēšanu vai ar mērķa novērtējumu; |
| --- | --- |

12)

“apakšējais piesārņojuma novērtēšanas slieksnis” ir piesārņojuma līmenis, kuru nepārsniedzot apkārtējā gaisa kvalitātes novērtēšanai pietiek ar modelēšanu vai ar mērķa novērtējumu;

| 13) | “ilgtermiņa mērķis” ir piesārņojuma līmenis, kura pārsniegums jānovērš ilgākā laika posmā (ja vien tas ir iespējams ar samērīgiem pasākumiem), lai nodrošinātu efektīvu cilvēka veselības un vides aizsardzību; |
| --- | --- |

13)

“ilgtermiņa mērķis” ir piesārņojuma līmenis, kura pārsniegums jānovērš ilgākā laika posmā (ja vien tas ir iespējams ar samērīgiem pasākumiem), lai nodrošinātu efektīvu cilvēka veselības un vides aizsardzību;

| 14) | “zona” ir dalībvalsts teritorijas daļa, ko dalībvalsts noteikusi gaisa kvalitātes novērtēšanas un pārvaldības vajadzībām; |
| --- | --- |

14)

“zona” ir dalībvalsts teritorijas daļa, ko dalībvalsts noteikusi gaisa kvalitātes novērtēšanas un pārvaldības vajadzībām;

| 15) | “aglomerācija” ir zona (konurbācija), kurā iedzīvotāju skaits pārsniedz 250 000, vai zona, kurā iedzīvotāju skaits nepārsniedz 250 000, bet kurā ir konkrēts iedzīvotāju blīvums uz km2, kā noteikusi dalībvalsts; |
| --- | --- |

15)

“aglomerācija” ir zona (konurbācija), kurā iedzīvotāju skaits pārsniedz 250 000, vai zona, kurā iedzīvotāju skaits nepārsniedz 250 000, bet kurā ir konkrēts iedzīvotāju blīvums uz km2, kā noteikusi dalībvalsts;

| 16) | “emisijas no dabiskiem avotiem” ir jebkura gaisā esoša viela, kuru ne tieši, ne netieši nav izvadījuši cilvēki. Par šādām emisijām jo īpaši uzskata emisijas, ko izraisījuši dabiski procesi, piemēram, vulkāna izvirdumi, zemestrīces, ģeotermālā darbība, nejauši izcēlušies ugunsgrēki dabā, jūras sāls vai atmosfēras suspendēšanās procesi, kā arī emisijas, dabīgajām cietvielu daļiņām pārvietojoties no sausuma skartiem reģioniem; |
| --- | --- |

16)

“emisijas no dabiskiem avotiem” ir jebkura gaisā esoša viela, kuru ne tieši, ne netieši nav izvadījuši cilvēki. Par šādām emisijām jo īpaši uzskata emisijas, ko izraisījuši dabiski procesi, piemēram, vulkāna izvirdumi, zemestrīces, ģeotermālā darbība, nejauši izcēlušies ugunsgrēki dabā, jūras sāls vai atmosfēras suspendēšanās procesi, kā arī emisijas, dabīgajām cietvielu daļiņām pārvietojoties no sausuma skartiem reģioniem;

| 17) | “PM10” ir cietās daļiņas, kuras nosaka, laižot gaisu caur selektīvo sprauslu, kas definēta standartā EN 12341, ar aerodinamisko diametru 10 μm, tādējādi aizturot vismaz 50 % cieto daļiņu; |
| --- | --- |

17)

“PM10” ir cietās daļiņas, kuras nosaka, laižot gaisu caur selektīvo sprauslu, kas definēta standartā EN 12341, ar aerodinamisko diametru 10 μm, tādējādi aizturot vismaz 50 % cieto daļiņu;

| 18) | “PM2,5” ir cietās daļiņas, kuras nosaka, laižot gaisu caur selektīvo sprauslu, kas definēta standartā EN 14907, ar aerodinamisko diametru 2,5 μm, tādējādi aizturot vismaz 50 % cieto daļiņu; |
| --- | --- |

18)

“PM2,5” ir cietās daļiņas, kuras nosaka, laižot gaisu caur selektīvo sprauslu, kas definēta standartā EN 14907, ar aerodinamisko diametru 2,5 μm, tādējādi aizturot vismaz 50 % cieto daļiņu;

| 19) | “vidējais iedarbības rādītājs” ir vidējais piesārņojuma līmenis, kas noteikts pamatojoties uz mērījumiem pilsētas fona apvidos visā dalībvalsts teritorijā un kas atspoguļo piesārņojošās vielas iedarbību uz iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

19)

“vidējais iedarbības rādītājs” ir vidējais piesārņojuma līmenis, kas noteikts pamatojoties uz mērījumiem pilsētas fona apvidos visā dalībvalsts teritorijā un kas atspoguļo piesārņojošās vielas iedarbību uz iedzīvotājiem;

| 20) | “iedarbības mazinājuma mērķis” ir procentos izteikts vidējā iedarbības rādītāja samazinājums, kas noteikts, lai mazinātu kaitīgo ietekmi uz cilvēka veselību, un kura pārsniegums pēc iespējas jānovērš noteiktā laika posmā; |
| --- | --- |

20)

“iedarbības mazinājuma mērķis” ir procentos izteikts vidējā iedarbības rādītāja samazinājums, kas noteikts, lai mazinātu kaitīgo ietekmi uz cilvēka veselību, un kura pārsniegums pēc iespējas jānovērš noteiktā laika posmā;

| 21) | “pilsētas fona apvidi” ir tādas vietas pilsētas teritorijā, kurās šķietamais piesārņojuma līmenis raksturo piesārņojošās vielas iedarbību uz pilsētas iedzīvotājiem kopumā; |
| --- | --- |

21)

“pilsētas fona apvidi” ir tādas vietas pilsētas teritorijā, kurās šķietamais piesārņojuma līmenis raksturo piesārņojošās vielas iedarbību uz pilsētas iedzīvotājiem kopumā;

| 22) | “slāpekļa oksīdi” ir slāpekļa oksīda (slāpekļa (II) oksīds) un slāpekļa dioksīda summa, kas saskaitīta miljarddaļās tilpuma vienībā (ppbv) un izteikta slāpekļa dioksīda masas koncentrācijas vienībās (μg/m3); |
| --- | --- |

22)

“slāpekļa oksīdi” ir slāpekļa oksīda (slāpekļa (II) oksīds) un slāpekļa dioksīda summa, kas saskaitīta miljarddaļās tilpuma vienībā (ppbv) un izteikta slāpekļa dioksīda masas koncentrācijas vienībās (μg/m3);

| 23) | “pastāvīgi mērījumi” ir noteiktās vietās veikti nepārtraukti vai izlases mērījumi, lai noteiktu piesārņojuma līmeni atbilstīgi izvirzītajiem datu kvalitātes mērķiem; |
| --- | --- |

23)

“pastāvīgi mērījumi” ir noteiktās vietās veikti nepārtraukti vai izlases mērījumi, lai noteiktu piesārņojuma līmeni atbilstīgi izvirzītajiem datu kvalitātes mērķiem;

| 24) | “indikatīvi mērījumi” ir mērījumi, kas salīdzinājumā ar pastāvīgajiem mērījumiem atbilst mazāk stingriem kvalitātes kritērijiem; |
| --- | --- |

24)

“indikatīvi mērījumi” ir mērījumi, kas salīdzinājumā ar pastāvīgajiem mērījumiem atbilst mazāk stingriem kvalitātes kritērijiem;

| 25) | “gaistošie organiskie savienojumi” (GOS) ir antropogēnas vai biogēnas izcelsmes organiskie savienojumi (izņemot metānu), no kuriem saules gaismā reakcijās ar slāpekļa oksīdiem var veidoties fotoķīmiskie oksidanti. |
| --- | --- |

25)

“gaistošie organiskie savienojumi” (GOS) ir antropogēnas vai biogēnas izcelsmes organiskie savienojumi (izņemot metānu), no kuriem saules gaismā reakcijās ar slāpekļa oksīdiem var veidoties fotoķīmiskie oksidanti.

3. pants

Kompetence

1.   Dalībvalstis izraugās attiecīgā līmeņa kompetentās iestādes un organizācijas, kas atbild par sekojošo:

| a) | apkārtējā gaisa kvalitātes novērtēšana; |
| --- | --- |

a)

apkārtējā gaisa kvalitātes novērtēšana;

| b) | mērījumu sistēmu akreditācija (metodes, iekārtas, tīkli un laboratorijas); |
| --- | --- |

b)

mērījumu sistēmu akreditācija (metodes, iekārtas, tīkli un laboratorijas);

| c) | mērījumu precizitātes nodrošināšana; |
| --- | --- |

c)

mērījumu precizitātes nodrošināšana;

| d) | novērtēšanas metožu analīze; |
| --- | --- |

d)

novērtēšanas metožu analīze;

| e) | ja Komisija Kopienas mērogā organizē kvalitātes nodrošināšanas programmu — tās koordinēšana savas valsts teritorijā; |
| --- | --- |

e)

ja Komisija Kopienas mērogā organizē kvalitātes nodrošināšanas programmu — tās koordinēšana savas valsts teritorijā;

| f) | sadarbība ar pārējām dalībvalstīm un ar Komisiju. |
| --- | --- |

f)

sadarbība ar pārējām dalībvalstīm un ar Komisiju.

Kompetentās iestādes un organizācijas attiecīgajā gadījumā darbojas saskaņā ar I pielikuma C punkta prasību izpildi.

2.   Dalībvalstis informē sabiedrību par kompetento iestādi vai organizāciju, kas ir izraudzīta saistībā ar 1. punktā minētajiem uzdevumiem.

II nodaļa

Apkārtējā gaisa kvalitātes novērtēšana

1. IEDAĻA

Vispārīgie jautājumi

4. pants

Zonu un aglomerāciju izveide

Dalībvalstu teritorijās izveido zonas un aglomerācijas. Gaisa kvalitātes novērtēšanu un gaisa kvalitātes pārvaldību veic visās zonās un aglomerācijās.

2. IEDAĻA

Apkārtējā gaisa kvalitātes novērtēšana attiecībā uz sēra dioksīdu, slāpekļa dioksīdu un slāpekļa oksīdiem, cietajām daļiņām, svinu, benzolu un oglekļa oksīdu

5. pants

Novērtēšanas režīms

1.   Attiecībā uz sēra dioksīdu, slāpekļa dioksīdu un slāpekļa oksīdiem, cietajām daļiņām (PM10 un PM2,5), svinu, benzolu un oglekļa oksīdu piemēro II pielikuma A punktā cilvēka veselības aizsardzībai un veģetācijas aizsardzībai noteiktās augšējo un apakšējo piesārņojuma novērtēšanas sliekšņus.

Katru zonu un aglomerāciju klasificē attiecībā uz šiem piesārņojuma novērtēšanas sliekšņiem.

2.   Šī panta 1. punktā minēto klasifikāciju
  uzrauga un pēc novērtējuma rezultātus
  pārskata reizi piecos gados saskaņā ar II pielikuma B punktā noteikto procedūru.

Tomēr klasifikāciju pārskata biežāk, ja būtiski mainās darbības saistībā ar tādu vielu koncentrāciju apkārtējā gaisā kā sēra dioksīds, slāpekļa dioksīds vai — attiecīgā gadījumā — slāpekļa oksīdi, cietās daļiņas (PM10, PM2,5), svins, benzols vai oglekļa oksīds.

6. pants

Novērtēšanas kritēriji

1.   Dalībvalstis visā to teritorijā novērtē apkārtējā gaisa kvalitāti attiecībā uz 5. pantā minētajām piesārņojošajām vielām saskaņā ar šā panta 2., 3. un 4. punktā noteiktajiem kritērijiem.

2.   Zonās un aglomerācijās, kur 1. punktā minēto piesārņojošo vielu koncentrācija apkārtējā gaisā pārsniedz šīm piesārņojošajām vielām noteikto augšējo piesārņojuma novērtēšanas slieksni, apkārtējā gaisa kvalitātes novērtēšanai izmanto pastāvīgus mērījumus. Minētos pastāvīgos mērījumus
  aizstāj
  ar modelēšanu un/vai indikatīviem mērījumiem, kas sniedz pietiekamu informāciju par apkārtējā gaisa kvalitāti.

3.   Zonās un aglomerācijās, kur 1. punktā minēto piesārņojošo vielu koncentrācija apkārtējā gaisā ir zemāka par šīm piesārņojošajām vielām noteikto augšējo piesārņojuma novērtēšanas slieksni, apkārtējā gaisa kvalitātes novērtēšanai
  izmanto
  pastāvīgus mērījumus apvienojumā ar modelēšanu un/vai indikatīviem mērījumiem.

4.   Zonās un aglomerācijās, kur 1. punktā minēto piesārņojošo vielu koncentrācija apkārtējā gaisā ir zemāka par šīm piesārņojošajām vielām noteikto apakšējo piesārņojuma novērtēšanas slieksni, apkārtējā gaisa kvalitātes novērtēšanai pietiek ar modelēšanu vai objektīviem aprēķiniem, vai abiem kopā.

5.   Papildus 2., 3. un 4. punktā minētajam novērtējumam veic apkārtējo gaisu piesārņojošo vielu koncentrācijasmērījumus fona apvidos tālu no vērā ņemamiem gaisa piesārņojuma avotiem. Ar šiem mērījumiem jānodrošina vismaz ikgadēji vidējie dati par smalko cieto daļiņu (PM2,5) masas koncentrāciju un ķīmisko speciāciju, un tos veic atbilstīgi šādiem kritērijiem:

| a) | tiek izveidota viena paraugu ņemšanas vieta katros 100 000 km2; |
| --- | --- |

a)

tiek izveidota viena paraugu ņemšanas vieta katros 100 000 km2;

| b) | katra dalībvalsts izveido vismaz vienu mērīšanas staciju vai pēc vienošanās ar kaimiņos esošām dalībvalstīm var izveidot vienu vai vairākas kopīgas mērīšanas stacijas, kurās veiktie mērījumi aptver attiecīgās kaimiņos esošās zonas, lai nodrošinātu vajadzīgo izšķirtspēju telpā; |
| --- | --- |

b)

katra dalībvalsts izveido vismaz vienu mērīšanas staciju vai pēc vienošanās ar kaimiņos esošām dalībvalstīm var izveidot vienu vai vairākas kopīgas mērīšanas stacijas, kurās veiktie mērījumi aptver attiecīgās kaimiņos esošās zonas, lai nodrošinātu vajadzīgo izšķirtspēju telpā;

| c) | veikto monitoringu attiecīgā gadījumā saskaņo ar monitoringa stratēģiju un mērījumu programmu, kas paredzēta Sadarbības programmā tāldarbīga pārrobežu gaisa piesārņotājvielu monitoringā un novērtēšanā Eiropā; |
| --- | --- |

c)

veikto monitoringu attiecīgā gadījumā saskaņo ar monitoringa stratēģiju un mērījumu programmu, kas paredzēta Sadarbības programmā tāldarbīga pārrobežu gaisa piesārņotājvielu monitoringā un novērtēšanā Eiropā;

| d) | šīs direktīvas I pielikuma A punktu piemēro attiecībā uz cieto daļiņu masas mērījumiem izvirzītajiem datu kvalitātes mērķiem, un IV pielikumu piemēro pilnībā. |
| --- | --- |

d)

šīs direktīvas I pielikuma A punktu piemēro attiecībā uz cieto daļiņu masas mērījumiem izvirzītajiem datu kvalitātes mērķiem, un IV pielikumu piemēro pilnībā.

Dalībvalstis turklāt informē Komisiju par smalko cieto daļiņu (PM2,5) ķīmiskā sastāva noteikšanā izmantotajām mērījumu metodēm.

7. pants

Paraugu ņemšanas vietas

1.   Paraugu ņemšanas vietu izvietojumu sēra dioksīda, slāpekļa dioksīda un slāpekļa oksīdu, cieto daļiņu (PM10, PM2,5), svina, benzola un oglekļa oksīda mērīšanai apkārtējā gaisā nosaka saskaņā ar III pielikumā minētajiem kritērijiem.

2.   Zonās un aglomerācijās, kur pastāvīgie mērījumi ir vienīgais gaisa kvalitātes novērtēšanā izmantotais informācijas avots, paraugu ņemšanas vietu skaits katrai attiecīgajai piesārņojošajai vielai ir ne mazāks kā minimālais paraugu ņemšanas vietu skaits, kas noteikts V pielikuma A punktā.
  Šajās zonās vai aglomerācijās katru dienu jāveic šādi mērījumi.

Tomēr zonās un aglomerācijās, kur datus no pastāvīgo mērījumu paraugu ņemšanas vietām papildina ar modelēšanā un/vai indikatīvajos mērījumos iegūtu informāciju, paraugu ņemšanas vietu kopējo skaitu, kas noteikts V pielikuma A punktā, var samazināt līdz 50 %, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | ar papildu metodēm iegūtā informācija ir pietiekama gaisa kvalitātes novērtēšanai attiecībā uz robežvērtībām,
  mērķlielumiem
  vai trauksmes sliekšņiem, un tā ir pietiekama sabiedrības informēšanai; |
| --- | --- |

a)

ar papildu metodēm iegūtā informācija ir pietiekama gaisa kvalitātes novērtēšanai attiecībā uz robežvērtībām,
  mērķlielumiem
  vai trauksmes sliekšņiem, un tā ir pietiekama sabiedrības informēšanai;

| b) | ierīkojamajās paraugu ņemšanas vietās mērījumus veic katru dienu; |
| --- | --- |

b)

ierīkojamajās paraugu ņemšanas vietās mērījumus veic katru dienu;

| c) | ierīkojamo paraugu ņemšanas vietu skaits un citu novērtēšanas paņēmienu nodrošinātā izšķirtspēja telpā ir pietiekama, lai attiecīgās piesārņojošās vielas koncentrāciju noteiktu atbilstīgi I pielikuma A punktā paredzētajiem datu kvalitātes mērķiem un lai iegūtu I pielikuma B punktā noteiktajiem kritērijiem atbilstošus novērtējuma rezultātus. |
| --- | --- |

c)

ierīkojamo paraugu ņemšanas vietu skaits un citu novērtēšanas paņēmienu nodrošinātā izšķirtspēja telpā ir pietiekama, lai attiecīgās piesārņojošās vielas koncentrāciju noteiktu atbilstīgi I pielikuma A punktā paredzētajiem datu kvalitātes mērķiem un lai iegūtu I pielikuma B punktā noteiktajiem kritērijiem atbilstošus novērtējuma rezultātus.

Šā punkta otrajā daļā minētajā gadījumā modelēšanas un/vai indikatīvo mērījumu rezultātus ņem vērā, vērtējot gaisa kvalitāti attiecībā uz robežvērtībām vai
  mērķlielumiem
  .

3.
     
  Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka kritēriji, ko piemēro, izvēloties paraugu ņemšanas vietas, tiek piemēroti vienādi.

8. pants

References metodes mērījumiem

Mērījumu veikšanā dalībvalstis izmanto references metodes un kritērijus, kas noteikti VI pielikuma A un C punktā.

Ar VI pielikuma B punktā paredzētajiem nosacījumiem drīkst izmantot arī citas mērīšanas metodes.

3. IEDAĻA

Apkārtējā gaisa kvalitātes novērtēšana attiecībā uz ozonu

9. pants

Novērtēšanas kritēriji

1.   Ja ozona koncentrācija zonā vai aglomerācijā kādā no pieciem iepriekšējiem mērījumu gadiem ir pārsniegusi VII pielikuma 3. punktā noteiktos ilgtermiņa mērķus, jāveic pastāvīgi mērījumi.

2.   Ja dati ir pieejami par īsāku laika posmu nekā pieci gadi, dalībvalstis, lai noteiktu to, vai šajos piecos gados ir pārsniegti 1. punktā minētie ilgtermiņa mērķi, apvieno rezultātus, kas iegūti īstermiņa mērīšanas kampaņās, kuras veic tad, kad koncentrācija šķiet esam visaugstākā, un tur, kur koncentrācija šķiet esam visaugstākā, ar rezultātiem, kas iegūti emisiju inventarizācijā un modelēšanā.

10. pants

Paraugu ņemšanas vietu izvietojums ozona mērījumiem

1.   Paraugu ņemšanas vietu izvietojumu ozona mērījumiem nosaka saskaņā ar VIII pielikumā noteiktajiem kritērijiem.

2.   Zonās un aglomerācijās, kur mērījumi ir vienīgais gaisa kvalitātes novērtēšanā izmantotais informācijas avots, paraugu ņemšanas vietu skaits ozona pastāvīgajiem mērījumiem ir ne mazāks kā minimālais paraugu ņemšanas vietu skaits, kas noteikts IX pielikuma A punktā.

Tomēr zonās un aglomerācijās, kur datus no pastāvīgo mērījumu paraugu ņemšanas vietām papildina ar modelēšanā un/vai indikatīvajos mērījumos iegūtu informāciju, paraugu ņemšanas vietu skaitu, kas noteikts IX pielikuma A punktā, var samazināt, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | ar papildu metodēm iegūtā informācija ir pietiekama gaisa kvalitātes novērtēšanai attiecībā uz mērķlielumiem, ilgtermiņa mērķiem, iedzīvotāju informēšanas rādītāju un trauksmes slieksni; |
| --- | --- |

a)

ar papildu metodēm iegūtā informācija ir pietiekama gaisa kvalitātes novērtēšanai attiecībā uz mērķlielumiem, ilgtermiņa mērķiem, iedzīvotāju informēšanas rādītāju un trauksmes slieksni;

| b) | ierīkojamo paraugu ņemšanas vietu skaits un citu novērtēšanas paņēmienu nodrošinātā izšķirtspēja telpā ir pietiekama, lai ozona koncentrāciju noteiktu atbilstīgi I pielikuma A punktā paredzētajiem datu kvalitātes mērķiem un lai iegūtu I pielikuma B punktā noteiktajiem kritērijiem atbilstošus novērtējuma rezultātus; |
| --- | --- |

b)

ierīkojamo paraugu ņemšanas vietu skaits un citu novērtēšanas paņēmienu nodrošinātā izšķirtspēja telpā ir pietiekama, lai ozona koncentrāciju noteiktu atbilstīgi I pielikuma A punktā paredzētajiem datu kvalitātes mērķiem un lai iegūtu I pielikuma B punktā noteiktajiem kritērijiem atbilstošus novērtējuma rezultātus;

| c) | zonās un aglomerācijās ir vismaz viena paraugu ņemšanas vieta uz diviem miljoniem iedzīvotāju vai viena paraugu ņemšanas vieta uz 50 000 km2 (izvēloties variantu, kurā paraugu ņemšanas vietu skaits ir lielākais), bet ne mazāk kā viena paraugu ņemšanas vieta zonā vai aglomerācijā; |
| --- | --- |

c)

zonās un aglomerācijās ir vismaz viena paraugu ņemšanas vieta uz diviem miljoniem iedzīvotāju vai viena paraugu ņemšanas vieta uz 50 000 km2 (izvēloties variantu, kurā paraugu ņemšanas vietu skaits ir lielākais), bet ne mazāk kā viena paraugu ņemšanas vieta zonā vai aglomerācijā;

| d) | slāpekļa dioksīda koncentrāciju mēra visās atlikušajās paraugu ņemšanas vietās, izņemot lauku fona stacijas. |
| --- | --- |

d)

slāpekļa dioksīda koncentrāciju mēra visās atlikušajās paraugu ņemšanas vietās, izņemot lauku fona stacijas.

Šā punkta otrajā daļā minētajā gadījumā modelēšanas un/vai indikatīvo mērījumu rezultātus ņem vērā, vērtējot gaisa kvalitāti attiecībā uz mērķlielumiem.

3.   Slāpekļa dioksīda mērījumus veic vismaz 50 % no ozona paraugu ņemšanas vietām, kuru skaits noteikts IX pielikuma A punktā. Minētajiem mērījumiem jābūt nepārtrauktiem, izņemot VIII pielikuma A punktā minētās lauku fona stacijas, kurās var izmantot citas mērījumu metodes.

4.   Zonās un aglomerācijās, kur katrā no pieciem iepriekšējiem mērījumu gadiem koncentrācija ir bijusi zemāka par noteiktajiem ilgtermiņa mērķiem, paraugu ņemšanas vietu skaitu pastāvīgiem mērījumiem nosaka saskaņā ar IX pielikuma B punktu.

5.   Katra dalībvalsts nodrošina to, ka tās teritorijā ierīko un izmanto vismaz vienu paraugu ņemšanas vietu, kurā iegūst datus par X pielikumā minēto ozona prekursoru koncentrāciju. Katra dalībvalsts izvēlas to staciju skaitu un novietojumu, kurās mēra ozona prekursoru koncentrāciju, ņemot vērā X pielikumā noteiktos mērķus un metodes.

11. pants

References metodes mērījumiem

1.   Ozona koncentrācijas mērīšanā dalībvalstis izmanto references metodi, kas noteikta VI pielikuma A.8. punktā. Ar VI pielikuma B punktā paredzētajiem nosacījumiem drīkst izmantot arī citas mērīšanas metodes.

2.   Katra dalībvalsts informē Komisiju par metodēm, kuras tā izmanto X pielikumā minēto GOS paraugu ņemšanai un šo vielu koncentrācijas mērīšanai.

III nodaļa

Apkārtējā gaisa kvalitātes pārvaldība

12. pants

Prasības, ko piemēro, ja piesārņojuma līmenis ir zemāks par noteiktajām robežvērtībām un
  mērķlielumiem

Zonās un aglomerācijās, kur sēra dioksīda, slāpekļa dioksīda, PM10, PM2,5, svina, benzola un oglekļa oksīda koncentrācija apkārtējā gaisā ir zemāka par attiecīgajām robežvērtībām vai preventīvajām
  robežvērtībām
  , kas noteiktas XI un XIV pielikumā, dalībvalstis
  saglabā tādu šo kaitīgo vielu koncentrāciju, kas ir zemāka par attiecīgajām robežvērtībām vai preventīvajām robežvērtībām, un cenšas saglabāt pēc iespējas labāku apkārtējā gaisa kvalitāti, kas ir savienojama ar ilglaicīgu attīstību.

13. pants

Robežvērtības
  un trauksmes sliekšņi
  cilvēka veselības aizsardzībai

1.   
  Ņemot vērā III pielikuma A daļu,
  dalībvalstis nodrošina to, ka sēra dioksīda, PM10, svina un oglekļa oksīda koncentrācija apkārtējā gaisā to teritorijā nepārsniedz XI pielikumā noteiktās robežvērtības.

Robežvērtības, kas XI pielikumā noteiktas attiecībā uz slāpekļa dioksīdu un benzolu, nedrīkst pārsniegt no minētajā pielikumā norādītās dienas.

Šo noteikumu ievērošanu novērtē atbilstīgi III pielikuma B daļai.

Pielaides robežu, kas noteikta XI pielikumā, piemēro saskaņā ar 21. pantu.

2.   Trauksmes sliekšņi sēra dioksīda un slāpekļa dioksīda koncentrācijai apkārtējā gaisā ir noteikti XII pielikuma A punktā.

3.   Dalībvalstis var atsevišķi noteikt zonas un aglomerācijas, kurās PM10 robežvērtības pārsnieguma iemesls ir atkārtota cieto daļiņu PM10 suspendēšanās apkārtējā gaisā pēc tam, kad ziemas periodā ceļi ir kaisīti ar smiltīm
  vai tīrīti, ar nosacījumu, ka PM2,5 līmenis nemainās
  .

Dalībvalstis nosūta Komisijai šādu zonu un aglomerāciju sarakstu, kam pievieno informāciju par tajās konstatētajām PM10 koncentrācijām un avotiem.

Kad dalībvalstis informē Komisiju saskaņā ar 25. panta noteikumiem, tās sniedz vajadzīgos pierādījumus, lai parādītu to, ka robežvērtības pārsnieguma iemesls ir šādas atkārtoti suspendējušās cietās daļiņas un ka ir veikti atbilstīgi pasākumi to koncentrācijas samazināšanai.

Neskarot 19. panta noteikumus, attiecībā uz šī punkta pirmā daļā minētajām zonām un aglomerācijām, plāni vai programmas, kas paredzētas 21. pantā, dalībvalstīm jāizstrādā tikai tiktāl, cik robežvērtības pārsniegums ir attiecināms uz PM10 avotiem, kuri nav ceļu kaisīšana ar smiltīm
  un sāli
  ziemas periodā.

14. pants

Kritiskie piesārņojuma līmeņi

1.   Zonās, kas ir tālu no aglomerācijām un citām apbūvētām platībām, dalībvalstis nodrošina atbilstību XIII pielikumā noteiktajiem kritiskajiem piesārņojuma līmeņiem.

Ja pastāv ievērojams kaitīgas ietekmes risks, dalībvalstis var 1. punktā minētos kritiskos piesārņojuma līmeņus attiecināt arī uz aglomerācijām un citām apbūvētām platībām.

2.   Ja pastāvīgie mērījumi ir vienīgais informācijas avots gaisa kvalitātes novērtēšanā, paraugu ņemšanas vietu skaits nedrīkst būt mazāks par V pielikuma C punktā noteikto minimālo skaitu. Ja minēto informāciju papildina ar indikatīvu mērījumu vai modelēšanas rezultātiem, paraugu ņemšanas vietu minimālo skaitu var samazināt līdz 50 %, ciktāl šāda rīcība ļauj attiecīgās piesārņojošās vielas koncentrāciju novērtēt atbilstīgi I pielikuma A punktā noteiktajiem datu kvalitātes mērķiem.

15. pants

PM2,5 iedarbības mazinājuma mērķis un
  PM2,5 koncentrācijas mērķlielums un robežvērtība
  cilvēka veselības aizsardzībai

1.   Dalībvalstis nodrošina XIV pielikuma B punktā paredzētā PM2,5 iedarbības mazinājuma mērķa sasniegšanu minētajā punktā noteiktajā termiņā.

2.   Vidējo iedarbības rādītāju attiecībā uz PM2,5 novērtē saskaņā ar XIV pielikuma A punktu.

3.   Katra dalībvalsts atbilstīgi III pielikumam nodrošina, ka to paraugu ņemšanas vietu izvietojums un izraudzītais skaits, kuros iegūtos datus izmanto vidējā iedarbības rādītāja noteikšanai attiecībā uz PM2,5, garantē, ka šo cieto daļiņu vispārējā iedarbība uz iedzīvotājiem tiks pienācīgi atspoguļota. Paraugu ņemšanas vietu skaits nedrīkst būt mazāks par to, ko nosaka, piemērojot V pielikuma B punktu.

4.   Dalībvalstis nodrošina to, ka PM2,5
  koncentrācijas mērķlielums un robežvērtība
  apkārtējā gaisā
  visā to teritorijā tiek sasniegta, sākot ar XIV pielikuma C punktā norādīto dienu
  .

5.   Pielaides robežu, kas noteikta XIV pielikuma C punktā, piemēro saskaņā ar 21. pantu.

16. pants

Prasības zonās un aglomerācijās, kurās ozona koncentrācija pārsniedz ilgtermiņa mērķus

1.   Dalībvalstis nodrošina VII pielikumā paredzēto mērķlielumu un ilgtermiņa mērķu pārsnieguma novēršanu minētajā pielikumā noteiktajā termiņā.

2.   Zonās un aglomerācijās, kur mērķlielums ir pārsniegts, dalībvalstis nodrošina atbilstīgi Direktīvas 2001/81/EK 6. pantam izstrādāta plāna vai programmas īstenošanu, kas vajadzīga, lai novērstu mērķlieluma pārsniegumu (ja vien tas ir iespējams ar samērīgiem pasākumiem) no VII pielikuma 2. punktā noteiktās dienas.

Ja saskaņā ar šīs direktīvas 21. panta 1. punktu plāni vai programmas jāizstrādā vai jāīsteno attiecībā uz piesārņojošām vielām, kuras nav ozons, dalībvalstis vajadzības gadījumā izstrādā un īsteno integrētus plānus vai programmas, kas aptver visas attiecīgās piesārņojošās vielas.

3.   Zonās un aglomerācijās, kur ozona koncentrācija apkārtējā gaisā pārsniedz ilgtermiņa mērķus, bet nepārsniedz mērķlielumus, dalībvalstis sagatavo un ievieš pasākumus, ko raksturo izmaksu efektivitāte un kas paredzēti ilgtermiņa mērķu sasniegšanai. Minētajiem pasākumiem jābūt vismaz saderīgiem ar visiem 2. punktā minētajiem plāniem un programmām.

17. pants

Prasības zonās un aglomerācijās, kurās ozona koncentrācija atbilst ilgtermiņa mērķiem

Zonās un aglomerācijās, kur ozona koncentrācija atbilst ilgtermiņa mērķiem, dalībvalstis, ciktāl to atļauj tādi faktori kā ozona piesārņojuma pārrobežu raksturs un meteoroloģiskie apstākļi, uztur minēto koncentrāciju, kas nepārsniedz ilgtermiņa mērķus, un ar samērīgiem pasākumiem saglabā vislabāko ar ilgtspējīgu attīstību saderīgo apkārtējā gaisa kvalitāti un augstu vides aizsardzības un cilvēka veselības aizsardzības līmeni.

18. pants

Pasākumi, kas jāveic iedzīvotāju informēšanas rādītāja vai trauksmes sliekšņa pārsnieguma gadījumā

Ja tiek pārsniegts XII pielikumā noteiktais iedzīvotāju informēšanas rādītājs vai kāds no turpat noteiktajiem trauksmes sliekšņiem, dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus sabiedrības informēšanai pa radio, pa televīziju, avīzēs vai internetā.

Dalībvalstis turklāt nekavējoties nosūta Komisijai provizorisku informāciju par reģistrētajām koncentrācijām un par to laika posmu ilgumu, kuros trauksmes slieksnis vai iedzīvotāju informēšanas rādītājs bija pārsniegts.

19. pants

Emisijas no dabīgiem avotiem

1.   Dalīvalstis var atsevišķi noteikt zonas vai aglomerācijas, kurās konkrētās piesārņojošās vielas robežvērtību vai
  mērķlielumu
  pārsniegums ir radies dabīgu avotu dēļ.

Dalībvalstis nosūta Komisijai šādu zonu un aglomerāciju sarakstu, kam pievieno informāciju par koncentrācijām un emisiju avotiem, kā arī pierādījumus tam, ka pārsniegums ir radies dabīgu avotu dēļ.

2.   Ja Komisiju saskaņā ar 1. punktu informē par pārsniegumu dabīgu avotu dēļ, šo pārsniegumu neuzskata par šajā direktīvā paredzētu pārsniegumu.

20. pants

Izpildes termiņu atlikšana un atbrīvojums no atsevišķu robežvērtību piemērošanas pienākuma

1.   Ja konkrētā zonā vai aglomerācijā atbilstību slāpekļa dioksīda
  ,
  benzola
  vai PM10

  robežvērtībām vai PM2,5

  mērķlielumam
  nevar sasniegt XI pielikumā vai XIV pielikuma C punktā paredzētajā termiņā, dalībvalstis šai konkrētajai zonai vai aglomerācijai var atlikt minēto termiņu par ne vairāk kā
  četriem
  gadiem
  pēc datuma, kad stājas spēkā šī direktīva, ja dalībvalsts pierāda, ka valsts, reģionālajā un pašvaldību līmenī tiek veikti visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai ievērotu iepriekšminētos termiņus. Zonai vai aglomerācijai izstrādā plānu vai programmu saskaņā ar 21. pantu, norādot, kādi pasākumi tiks veikti, lai sasniegtu robežvērtības vai mērķlielumus vai līdz jaunā termiņa beigām.

2.   Ja konkrētā zonā vai aglomerācijā atbilstību XI pielikumā noteiktajiem sēra dioksīda, oglekļa oksīda
  un svina robežvērtībām
  nevar sasniegt konkrētajai vietai raksturīgu izkliedes īpatnību, nelabvēlīgu klimatisko apstākļu vai pārrobežu ietekmes dēļ, dalībvalstis tiek atbrīvotas no pienākuma vēlākais 2009. gada 31. decembrī nodrošināt atbilstību minētajām robežvērtībām, ja ir izpildīti 1.
  punktā paredzētie
  nosacījumi.

3.
     
  Dalībvalstis var uz laika periodu, kas nepārsniedz divus gadus, atlikt 1. punktā minēto PM10 robežvērtības vai PM2,5 mērķlieluma sasniegšanas termiņu kādai zonai vai aglomerācijai, ja 1. punktā minētais plāns vai programma pierāda, ka robežvērtības vai mērķlielumus nav iespējams sasniegt un dalībvalsts pierāda, ka valsts, reģionālajā un pašvaldību līmenī tiek veikti visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai ievērotu iepriekšminētos termiņus, tostarp tiek ieviestas XV pielikuma 10. punktā uzskaitītās direktīvas, ievērojot tajās minētos termiņus. Pārskatītajā plānā vai programmā ir jāizskaidro iemesli, kuru dēļ pēc minētajiem termiņiem pastāv pārsniegumi, un jānorāda, kādi pasākumi tiks veikti, lai līdz pagarinātā termiņa beigām sasniegtu robežvērtības vai mērķlielumus.

4.   Kad dalībvalsts piemēro
  1. vai 2. vai 3.
  punktu, tā nodrošina to, ka robežvērtības
  vai mērķlieluma
  pārsniegums nevienai piesārņojošajai vielai nav lielāks par maksimālo pielaides robežu, kas attiecīgajām piesārņojošajām vielām katrai atsevišķi ir norādīta XI vai XIV pielikumā.

5.   Dalībvalstis nekavējoties ziņo Komisijai
  un visām pārējām dalībvalstīm
  par gadījumiem, kad, viņuprāt, jāpiemēro
  1., 2. vai 3.
  punkts, un paziņo 1. punktā minētos plānus vai programmas, ieskaitot visu attiecīgo informāciju, kas Komisijai vajadzīga, lai novērtētu to, vai attiecīgie nosacījumi ir izpildīti.
  Vērtējot to, vai ir izpildīti attiecīgie nosacījumi, īpaša uzmanība tiek piešķirta tam, kādi papildu Kopienas pasākumi ir veikti, lai palīdzētu dalībvalstīm sasniegt attiecīgos mērķlielumus un robežvērtības.

Ja
  sešus mēnešus
  no minētā paziņojuma saņemšanas dienas Komisija nav cēlusi iebildumus, uzskata, ka attiecīgie nosacījumi
  1., 2. vai 3.
  punkta piemērošanai ir izpildīti.

Ja ir iebildumi, Komisija var prasīt, lai dalībvalstis precizē esošos vai izstrādā jaunus plānus vai
  programmas
  .

IV nodaļa

Plāni un programmas

21. pants

Gaisa kvalitātes plāni vai programmas

1.   Ja konkrētās zonās vai aglomerācijās piesārņojošo vielu koncentrācija apkārtējā gaisā pārsniedz kādu no robežvērtībām vai
  mērķlielumiem, kā
  arī attiecīgajam gadījumam atbilstošo pielaides robežu, dalībvalstis nodrošina plānu vai programmu izstrādi minētajām zonām vai aglomerācijām, lai panāktu atbilstību attiecīgajai robežvērtībai vai
  mērķlielumam, kas
  noteikta XI un XIV pielikumā.

Šajos plānos vai
  programmās iekļauj
  vismaz XV pielikumā minēto informāciju.

Vajadzības gadījumā tajos iekļauj pasākumus saskaņā ar 22. pantu.

Plānus un programmas sagatavo ar tādu nosacījumu, ka rūpnieciskām iekārtām, uz kurām attiecas Direktīvas 96/61/EK 2. panta 11. punkts un kurās izmanto labākās pieejamās metodes saskaņā ar šīs direktīvas 11. panta 2. punktu, nepieprasa piemērot pasākumus, kas pārsniedz labāko pieejamo metožu izmantošanu. Saskaņā ar 26. panta 2. punktā noteikto termiņu, plānus un programmas iesniedz Komisijai apkopotus un atbilstīgā elektroniskā formātā.

2.   Ciktāl tas ir lietderīgi attiecīgo vides aizsardzības mērķu sasniegšanai, dalībvalstis nodrošina saderību ar pārējiem plāniem, kas prasīti saskaņā ar Direktīvu 2001/80/EK, Direktīvu 2001/81/EK vai Direktīvu 2002/49/EK.

3.   Uz plāniem vai programmām, kas minētas 1. punktā, neattiecas Direktīvā 2001/42/EK paredzētais novērtējums.

22. pants

Īstermiņa rīcības plāni

1.   Ja konkrētā zonā vai aglomerācijā pastāv risks, ka piesārņojošo vielu koncentrācija apkārtējā gaisā pārsniegs vienu vai vairākas
  robežvērtības, mērķlielumus
  vai trauksmes sliekšņus, kas noteikti VII,
  XI, XII un XIV
  pielikumā, dalībvalstis
  , ja tām tas šķiet vajadzīgs,
  izstrādā rīcības plānus, kuros norāda īstermiņa pasākumus, kas veicami, lai mazinātu minēto risku un ierobežotu šādas parādības ilgumu.

Tomēr dalībvalstis
  šādus īstermiņa rīcības plānus izstrādā tikai tad, ja, ņemot vērā valsts ģeogrāfiskos, meteoroloģiskos un ekonomiskos apstākļus, iespējas samazināt minētā pārsnieguma risku, ilgumu vai pakāpi, pēc dalībvalstu domām, ir ievērojamas. Izstrādājot minētos īstermiņa rīcības plānus, dalībvalstis ņem vērā Lēmumu 2004/279/EK.

2.   Īstermiņa rīcības plānos, kas minēti 1. punktā, atkarībā no konkrētā gadījuma var paredzēt pasākumus
  , kuru īstermiņa efektivitāte ir pierādīta un
  kuri vajadzīgi, lai regulētu un, ja vajadzīgs, pārtrauktu tādas darbības
  , par kurām nav šaubu, ka tās palielina
  attiecīgo robežvērtību vai mērķlieluma, vai trauksmes sliekšņa pārsniegšanas risku.
  21. panta otrā apakšpunkta pirmo teikumu piemēro mutatis mutandis.

3.   Sabiedrībai un attiecīgajām
  organizācijām dalībvalstis
  dara pieejamus gan konkrēto īstermiņa rīcības plānu izstrādes lietderības novērtējuma rezultātus un pašus šos plānus, gan informāciju par minēto plānu izpildi.
  Par attiecīgajām organizācijām uzskata vides aizsardzības organizācijas, patērētāju organizācijas, organizācijas, kas pārstāv paaugstināta riska grupām piederīgu iedzīvotāju intereses, un citas attiecīgas veselības aprūpes struktūras, kā arī attiecīgas rūpniecības asociācijas.

4.
     
  Sākot ar ... (20), Komisija regulāri publisko labāko īstermiņa rīcības plānu izveides metožu piemērus.

23. pants

Gaisa pārrobežu piesārņojums

1.   Ja trauksmes sliekšņa, robežvērtības vai
  mērķlieluma un
  tai atbilstošo pielaides robežu vai ilgtermiņa mērķu pārsniegums ir saistīts ar piesārņojošo vielu un to prekursoru pārrobežu pārnesi ievērojamā apjomā, attiecīgās dalībvalstis sadarbojas un vajadzības gadījumā, veicot piemērotus, bet samērīgus pasākumus, rīkojas kopīgi, piemēram, izstrādā kopējus vai saskaņotus plānus vai programmas atbilstīgi 21. pantam, lai novērstu šādus pārsniegumus.

2.   Komisiju uzaicina būt klāt un piedalīties visos 1. punktā minētajos sadarbības pasākumos. Attiecīgā gadījumā Komisija, ņemot vērā ziņojumus, kas sagatavoti atbilstīgi Direktīvas 2001/81/EK 9. pantam, izskata jautājumu par to, vai Kopienas līmenī jāveic turpmāka rīcība, lai samazinātu pārrobežu piesārņojumu izraisījušās prekursoru emisijas.

3.   Vajadzības gadījumā dalībvalstis atbilstīgi 22. pantam sagatavo un īsteno kopējus īstermiņa rīcības plānus, kas aptver kaimiņos esošas zonas citās dalībvalstīs. Dalībvalstis nodrošina, ka kaimiņos esošās zonas, kuras atrodas citās dalībvalstīs un kurām ir izstrādāts īstermiņa rīcības plāns, tiek saņemta visa attiecīgā informācija.

4.   Ja iedzīvotāju informēšanas rādītājs vai trauksmes slieksnis tiek pārsniegts zonās vai aglomerācijās, kas atrodas valsts robežas tuvumā, iespējami īsā laikā par notikušo informē attiecīgo kaimiņos esošo dalībvalstu kompetentās iestādes. Minēto informāciju turklāt dara pieejamu sabiedrībai.

5.   Izstrādājot 1. un 3. punktā paredzētos plānus vai programmas un informējot sabiedrību, kā minēts 4. punktā, dalībvalstis vajadzības gadījumā sadarbojas ar trešām valstīm un jo īpaši ar kandidātvalstīm.

V nodaļa

Informācija un ziņojumi

24. pants

Sabiedrības informēšana

1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka sabiedrību, kā arī attiecīgās organizācijas, piemēram, vides aizsardzības organizācijas, patērētāju organizācijas, organizācijas, kas pārstāv paaugstināta riska grupām piederīgu iedzīvotāju
  intereses, citas
  atbilstīgās veselības aprūpes struktūras
  un atbilstīgas rūpniecības asociācijas
  pienācīgi un laikus tiek informētas par turpmāk minēto:

| a) | par apkārtējā gaisa kvalitāti saskaņā ar XVI pielikumu; |
| --- | --- |

a)

par apkārtējā gaisa kvalitāti saskaņā ar XVI pielikumu;

| b) | par izpildes termiņa atlikšanas lēmumiem atbilstīgi 20. panta 1. un 3. punktam; |
| --- | --- |

b)

par izpildes termiņa atlikšanas lēmumiem atbilstīgi 20. panta 1. un 3. punktam;

| c) | par jebkādiem izņēmumiem atbilstīgi 20. panta 2. puntam; |
| --- | --- |

c)

par jebkādiem izņēmumiem atbilstīgi 20. panta 2. puntam;

| d) | par plāniem vai programmām, kā paredzēts 16. panta 2. punktā, 20. panta 1. punkta un 21. pantā. |
| --- | --- |

d)

par plāniem vai programmām, kā paredzēts 16. panta 2. punktā, 20. panta 1. punkta un 21. pantā.

Šo informāciju sniedz bez atlīdzības, izmantojot jebkuru viegli pieejamu plašsaziņas līdzekli, arī internetu, vai jebkādus citus piemērotus elektronisko sakaru līdzekļus, un tajā ņem vērā noteikumus, kas paredzēti Direktīvā (...), [ar ko nosaka telpiskās informācijas infrastruktūru Kopienā (INSPIRE)].

2.   Dalībvalstis dara sabiedrībai
  pieejamus gada
  ziņojumus par piesārņojošajām vielām, uz ko attiecas šī direktīva.

Šajos ziņojumos sniedz
  pārskatu par
  piesārņojošo vielu koncentrācijām, kas pārsniegušas
  robežvērtības, mērķlielumus
  , ilgtermiņa mērķus, iedzīvotāju informēšanas rādītājus un trauksmes sliekšņus attiecīgajā laikposmā, kurš izmantots vidējo rādītāju aprēķināšanā. Šo informāciju apvieno ar apkopojošu konstatēto pārsniegumu ietekmes novērtējumu. Attiecīgā gadījumā ziņojumā var iekļaut papildu informāciju un novērtējumu saistībā ar mežu aizsardzību, kā arī informāciju par citām piesārņojošām vielām, kuru monitoringa noteikumi ir paredzēti ar šo direktīvu, piemēram, par atsevišķiem nereglamentētiem ozona prekursoriem, kas minēti X pielikuma B punktā.

25. pants

Informācijas un ziņojumu nodošana

Dalībvalstis nodrošina to, ka informāciju par apkārtējā gaisa kvalitāti dara pieejamu Komisijai.

26. pants

Grozījumi un īstenošanas pasākumi

1.   Komisija saskaņā ar
  27. panta 3. punktā
  minēto procedūru vajadzības gadījumā groza I līdz VI pielikumu, VIII līdz X pielikumu un XV pielikumu.

Tomēr ar izdarītajiem grozījumiem nedrīkst tieši vai netieši mainīt sekojošo:

| a) | robežvērtības, prasības
  attiecībā uz iedarbības samazināšanu, kritiskos piesārņojuma līmeņus, mērķlielumus, iedzīvotāju informēšanas rādītājus, trauksmes sliekšņus un ilgtermiņa mērķus, kas noteikti VII un XI līdz XIV pielikumā; |
| --- | --- |

a)

robežvērtības, prasības
  attiecībā uz iedarbības samazināšanu, kritiskos piesārņojuma līmeņus, mērķlielumus, iedzīvotāju informēšanas rādītājus, trauksmes sliekšņus un ilgtermiņa mērķus, kas noteikti VII un XI līdz XIV pielikumā;

| b) | termiņus, kādos jānodrošina atbilstība a) apakšpunktā minētajiem parametriem. |
| --- | --- |

b)

termiņus, kādos jānodrošina atbilstība a) apakšpunktā minētajiem parametriem.

2.   Komisija saskaņā ar
  27. panta 3. punktā
  minēto procedūru nosaka informāciju, ko dalībvalstis dara pieejamu atbilstīgi 25. pantam.

Komisija turklāt saskaņā ar 27. panta 2. punktā minēto procedūru nosaka to, kādas ir iespējas racionalizēt datu paziņošanas veidu un abpusējo informācijas un datu apmaiņu, kas noris starp informācijas tīkliem un individuālām stacijām, kuras dalībvalstīs mēra apkārtējā gaisa piesārņojumu.

3.   Komisija izstrādā pamatnostādnes nolīgumiem par kopīgo mērīšanas staciju izveidi, kā minēts 6. panta 5. punktā.

4.   Komisija publicē norādījumus par metodes līdzvērtīguma pierādīšanu, kas minēta VI pielikuma B punktā.

VI nodaļa

Komiteja, pārejas noteikumi un noslēguma noteikumi

27. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja, saukta par “Apkārtējā gaisa kvalitātes komiteju” (turpmāk tekstā — “Komiteja”).

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. apakšpunktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

28. pants

Sankcijas

Dalībvalstis paredz sankcijas, kas piemērojamas par to valsts noteikumu pārkāpumiem, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šo sankciju izpildi. Paredzētajām sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un
  preventīvām.

29. pants

Atcelšana un pārejas noteikumi

1.   Direktīvas 96/62/EK, 1999/30/EK, 2000/69/EK un 2002/3/EK atceļ no šīs direktīvas 32. panta 1. punktā norādītās dienas, neierobežojot saistības, ko dalībvalstis uzņēmušās attiecībā uz minēto direktīvu transponēšanas vai piemērošanas termiņiem.

Tomēr spēkā paliek šādi panti:

| a) | Direktīvas 96/62/EK 5. pants — līdz 2010. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

a)

Direktīvas 96/62/EK 5. pants — līdz 2010. gada 31. decembrim;

| b) | Direktīvas 96/62/EK 11. panta 1. punkts un Direktīvas 2002/3/EK 10. panta 1. un 2. punkts — līdz dienai, kad stāsies spēkā šīs direktīvas 26. panta 2. punktā minētie īstenošanas pasākumi; |
| --- | --- |

b)

Direktīvas 96/62/EK 11. panta 1. punkts un Direktīvas 2002/3/EK 10. panta 1. un 2. punkts — līdz dienai, kad stāsies spēkā šīs direktīvas 26. panta 2. punktā minētie īstenošanas pasākumi;

| c) | Direktīvas 1999/30/EK 9. panta 3. un 4. punkts — līdz 2009. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

c)

Direktīvas 1999/30/EK 9. panta 3. un 4. punkts — līdz 2009. gada 31. decembrim.

2.   Atsauces uz atceltajām direktīvām uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu XVIII pielikumā.

3.   Lēmumu 97/101/EK atceļ no dienas, kad stāsies spēkā šīs direktīvas 26. panta 2. punktā minētie īstenošanas pasākumi.

30. pants

Pārskatīšana

Komisija piecos gados pēc šīs direktīvas
  stāšanās spēkā
  pārskata noteikumus par PM2,5

  un PM10, ņemot vērā jaunākās zinātnes atziņas
  . Jo īpaši
  Komisija iesniedz
  priekšlikumu par sīki izstrādātu pieeju juridiski saistošu iedarbības mazināšanas pienākumu noteikšanai, kuras gaitā ņemta vērā gaisa kvalitāte un iedarbības mazināšanas potenciāls dalībvalstīs.
  Veicot pārskatīšanu, Komisija pārliecinās, vai pietiek ar to, ka arī turpmāk nosaka PM10 robežvērtības, vai arī šīs robežvērtības ir jāaizstāj ar PM2,5 robežvērtībām.

31. pants

Kopienas pasākumi emisiju samazināšanai to rašanās vietā

Ja XVII pielikumā minētie Kopienas pasākumi, kas nepieciešami, lai samazinātu emisijas to rašanās vietā, nav stājušies spēkā 2010. gada 1. janvārī, dalībvalstij no 2010. gada 1. janvāra piešķir 2 gadus ilgu atvieglojumu periodu attiecībā uz PM2,5 un PM10, ja vien tā veic nepieciešamos pasākumus, lai samazinātu gaisa piesārņojumu. Kopējais atvieglojumu periods nepārsniedz 20. panta 1. un 3. punktā noteiktos termiņus.

32. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības
  līdz ... (21)

  . Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto tiesību aktu noteikumus, kā arī minēto tiesību aktu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāmas šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu svarīgākos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

33. pants

Šī direktīva stājas spēkā dienā, kad to publicē “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

34. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

Priekšsēdētājs

Padomes vārdā

Priekšsēdētājs

---

(1)  
  OV C 195, 18.8.2006., 84. lpp.

1

OV C 195, 18.8.2006., 84. lpp.

(2)  
  OV C 206, 29.8.2006., 1. lpp.

2

OV C 206, 29.8.2006., 1. lpp.

(3)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 26. septembra Nostāja.

3

2006. gada 26. septembra Nostāja

(4)  OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.

4

(5)  OV L 296, 21.11.1996., 55. lpp. Direktīva kā grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

5

(6)  OV L 163, 29.6.1999., 41. lpp. Direktīva kā grozīta ar Komisijas Lēmumu 2001/744/EK (OV L 278, 23.10.2001., 35. lpp.).

6

(7)  OV L 313, 13.12.2000., 12. lpp.

7

(8)  OV L 67, 9.3.2002., 14. lpp.

8

(9)  OV L 35, 5.2.1997., 14. lpp. Lēmums kā grozīts ar Komisijas Lēmumu 2001/752/EK (OV L 282, 26.10.2001., 69. lpp.).

9

(10)  OV L 23, 26.1.2005., 3. lpp.

10

(11)  OV L 171, 27.6.1981., 11. lpp.

11

(12)  OV L 309, 27.11.2001., 22. lpp. Direktīva kā grozīta ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

12

(13)  OV L 309, 27.11.2001., 1. lpp. Direktīva kā grozīta ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

13

(14)  OV L 189, 18.7.2002., 12. lpp.

14

(15)  OV L 87, 25.3.2004., 50. lpp.

15

(16)  OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp.

16

(17)  OV L 257, 10.10.1996., 26. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 166/2006 (OV L 33, 4.2.2006., 1. lpp.).

17

(18)  OV L [...], [...], [...]. lpp.

18

(19)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.
  Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

19

Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

(20)  12 mēnešus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

20

(21)  12 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā

21

I PIELIKUMS

DATU KVALITĀTES MĒRĶI

A.   DATU KVALITĀTES MĒRĶI APKĀRTĒJĀ GAISA KVALITĀTES NOVĒRTĒŠANĀ

| | Sēra dioksīds, slāpekļa dioksīds un slāpekļa oksīdi un oglekļa oksīds | Benzols | Cietās daļiņas (PM10/PM2,5) un svins | Ozons un ar to saistītie NO un NO2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pastāvīgie mērījumi (1) | | | | |
| Nenoteiktība | 15 % | 25 % | 25 % | 15 % |
| Minimālais iegūto mērījumu datu skaits | 90 % | 90 % | 90 % | 90% vasarā
  75 % ziemā |
| Minimālais laiks mērījumiem: | | | | |
| — | apdzīvoto vietu fona un transporta piesārņojuma novērošanas vietās; |

Sēra dioksīds, slāpekļa dioksīds un slāpekļa oksīdi un oglekļa oksīds

Benzols

Cietās daļiņas (PM10/PM2,5) un svins

Ozons un ar to saistītie NO un NO2

Pastāvīgie mērījumi (1)

Nenoteiktība

15 %

25 %

25 %

15 %

Minimālais iegūto mērījumu datu skaits

90 %

90 %

90 %

90% vasarā

75 % ziemā

Minimālais laiks mērījumiem:

—

apdzīvoto vietu fona un transporta piesārņojuma novērošanas vietās;

35 % (2)

— rūpnieciskajās teritorijās

90 %

Indikatīvie mērījumi

Nenoteiktība

25 %

30 %

50 %

30%

Minimālais iegūto mērījumu datu skaits

90 %

90 %

90 %

90%

Minimālais laiks mērījumiem

14 % (3)

14 % (4)

14 % (3)

>10 % vasarā

Modelēšanas nenoteiktība

Stundas vidējā

50 %

—

Astoņu stundu vidējā

50 %

Dienas vidējā

50 %

—

vēl nav noteikta

50%

Gada vidējā

30 %

50 %

50 %

50%

Mērķa novērtējums

75 %

100 %

100%

75 %

Novērtējuma metožu nenoteiktību (ar 95 % ticamību) vērtē saskaņā ar principiem, kas noteikti Eiropas Standartizācijas komitejas (CEN)“Norādījumos par mērījumu nenoteiktības izteikšanu” (ENV 13005-1999), ISO 5725:1994 metodoloģiju un norādījumiem CEN ziņojumā “Gaisa kvalitāte: pieeja nenoteiktības novērtēšanai apkārtējā gaisa mērījumos, ko veic atbilstīgi references metodēm” (CR 14377:2002E). Iepriekš tabulā norādītie nenoteiktības procentuālie lielumi attiecas uz individuāliem mērījumiem, kuru vidējā vērtība ir noteikta laika posmam, kam piemēro robežvērtību, ja ticamības intervāls ir 95 %. Pastāvīgo mērījumu nenoteiktību interpretē kā tādu, ko piemēro attiecīgajai robežvērtībai atbilstīgā apgabalā.

Modelēšanas un mērķa novērtējuma nenoteiktība ir maksimālā atšķirība starp izmērīto un aprēķināto koncentrāciju attiecīgās robežvērtības noteikšanas laika posmam, neņemot vērā notikumu secību.

Prasībās par minimālo iegūto mērījumu datu skaitu un minimālo mērījumiem atvēlēto laiku neiekļauj datu zudumus, kas rodas sakarā ar instrumentu regulāro kalibrēšanu vai parasto apkopi.

B.   GAISA KVALITĀTES NOVĒRTĒŠANAS REZULTĀTI

Par zonām un aglomerācijām, kurās piesārņojuma mērījumos iegūtos datus papildina no citiem informācijas avotiem vai kurās citi informācijas avoti ir vienīgais gaisa kvalitātes novērtēšanas līdzeklis, sniedz šādu informāciju:

| — | veikto novērtēšanas darbību apraksts, |
| --- | --- |

—

veikto novērtēšanas darbību apraksts,

| — | konkrētas izmantotās metodes, minot atsauci uz katras metodes aprakstu, |
| --- | --- |

—

konkrētas izmantotās metodes, minot atsauci uz katras metodes aprakstu,

| — | datu un informācijas avoti, |
| --- | --- |

—

datu un informācijas avoti,

| — | rezultātu apraksts, ieskaitot nenoteiktību un jo īpaši tā apgabala platību vai, attiecīgā gadījumā, tā ceļa posma garumu zonā vai aglomerācijā, kura gaisā koncentrācija pārsniedz
  robežvērtību, mērķlielumu
  vai ilgtermiņa mērķi, vajadzības gadījumā ņemot vērā pielaides robežu, kā arī tā apgabala platību, kurā koncentrācija pārsniedz augšējo piesārņojuma novērtēšanas slieksni vai apakšējo piesārņojuma novērtēšanas slieksni, |
| --- | --- |

—

rezultātu apraksts, ieskaitot nenoteiktību un jo īpaši tā apgabala platību vai, attiecīgā gadījumā, tā ceļa posma garumu zonā vai aglomerācijā, kura gaisā koncentrācija pārsniedz
  robežvērtību, mērķlielumu
  vai ilgtermiņa mērķi, vajadzības gadījumā ņemot vērā pielaides robežu, kā arī tā apgabala platību, kurā koncentrācija pārsniedz augšējo piesārņojuma novērtēšanas slieksni vai apakšējo piesārņojuma novērtēšanas slieksni,

| — | attiecīgās robežvērtības pārsniegumiem potenciāli pakļauto iedzīvotāju skaits. |
| --- | --- |

—

attiecīgās robežvērtības pārsniegumiem potenciāli pakļauto iedzīvotāju skaits.

C.   KVALITĀTES NODROŠINĀŠANA APKĀRTĒJĀ GAISA KVALITĀTES NOVĒRTĒŠANĀ: DATU VALIDĒŠANA

| 1. | Lai nodrošinātu mērījumu precizitāti un atbilstību datu kvalitātes mērķiem, kas noteikti šā pielikuma A punktā, atbilstīgi 3. pantam izraudzītās attiecīgās kompetentās iestādes un organizācijas nodrošina sekojošo:






  — | visu to mērījumu izsekojamību, kas veikti saistībā ar apkārtējā gaisa kvalitātes novērtējumu atbilstīgi 6. un 9. pantam; |
| --- | --- | --- |

1.

Lai nodrošinātu mērījumu precizitāti un atbilstību datu kvalitātes mērķiem, kas noteikti šā pielikuma A punktā, atbilstīgi 3. pantam izraudzītās attiecīgās kompetentās iestādes un organizācijas nodrošina sekojošo:

—

visu to mērījumu izsekojamību, kas veikti saistībā ar apkārtējā gaisa kvalitātes novērtējumu atbilstīgi 6. un 9. pantam;

| — | ka iestādes, kuru pārziņā ir monitoringa tīkli un atsevišķas stacijas, piemēro pārbaudītu kvalitātes nodrošināšanas un kvalitātes kontroles sistēmu, ar ko paredz veikt regulāru apkopi, kura vajadzīga mēriekārtu precizitātes garantēšanai; |
| --- | --- |

—

ka iestādes, kuru pārziņā ir monitoringa tīkli un atsevišķas stacijas, piemēro pārbaudītu kvalitātes nodrošināšanas un kvalitātes kontroles sistēmu, ar ko paredz veikt regulāru apkopi, kura vajadzīga mēriekārtu precizitātes garantēšanai;

| — | ka attiecībā uz datu vākšanu un paziņošanu ir izveidots kvalitātes nodrošināšanas/kvalitātes kontroles process un ka šā uzdevuma veikšanai norīkotās iestādes aktīvi piedalās atbilstīgajās kvalitātes nodrošināšanas programmās Kopienas mērogā; |
| --- | --- |

—

ka attiecībā uz datu vākšanu un paziņošanu ir izveidots kvalitātes nodrošināšanas/kvalitātes kontroles process un ka šā uzdevuma veikšanai norīkotās iestādes aktīvi piedalās atbilstīgajās kvalitātes nodrošināšanas programmās Kopienas mērogā;

| — | ka valsts laboratorijas, kuras izraudzījusies 3. pantā minētā attiecīgā kompetentā iestāde vai organizācija un kuras piedalās Kopienas mēroga interkalibrācijās attiecībā uz laboratoriju datiem par piesārņojošajām vielām, ko reglamentē ar šo direktīvu, jau ir vai patlaban tiek akreditētas saskaņā ar standartu EN/ISO 17025 attiecībā uz metodēm, kuras salīdzina minētajās interkalibrācijās. Šīs laboratorijas palīdz dalībvalstu teritorijā koordinēt Kopienas mēroga kvalitātes nodrošināšanas programmas, ko organizēs Komisija, un tās turklāt valsts mērogā koordinē atbilstīgu references metožu piemērošanu un citu metožu līdzvērtīguma pierādīšanu. |
| --- | --- |

—

ka valsts laboratorijas, kuras izraudzījusies 3. pantā minētā attiecīgā kompetentā iestāde vai organizācija un kuras piedalās Kopienas mēroga interkalibrācijās attiecībā uz laboratoriju datiem par piesārņojošajām vielām, ko reglamentē ar šo direktīvu, jau ir vai patlaban tiek akreditētas saskaņā ar standartu EN/ISO 17025 attiecībā uz metodēm, kuras salīdzina minētajās interkalibrācijās. Šīs laboratorijas palīdz dalībvalstu teritorijā koordinēt Kopienas mēroga kvalitātes nodrošināšanas programmas, ko organizēs Komisija, un tās turklāt valsts mērogā koordinē atbilstīgu references metožu piemērošanu un citu metožu līdzvērtīguma pierādīšanu.

| 2. | Visus paziņotos datus uzskata par derīgiem. |
| --- | --- |

2.

Visus paziņotos datus uzskata par derīgiem.

---

(1)  Benzolam un cietajām daļiņām pastāvīgos mērījumus dalībvalstis var aizstāt ar izlases veida mērījumiem, ja Komisijai pierāda, ka nenoteiktība (arī nenoteiktība, kas rodas, ņemot paraugus izlases veidā) atbilst noteiktajam 25 % kvalitātes mērķim un ka mērījumiem atvēlētais laiks ir lielāks nekā minimālais indikatīvo mērījumu laiks. Paraugus izlases mērījumiem ņem vienmērīgi visa gada garumā, lai novērstu rezultātu sagrozīšanu. Nenoteiktību, kas rodas, ņemot paraugus izlases veidā, var noteikt atbilstīgi paredzētajai procedūrai standartā ISO 11222 (2002) “Gaisa kvalitāte: gaisa kvalitātes mērījumu vidējā laika nenoteiktības noteikšana”. Ja izlases veida mērījumus izmanto, lai novērtētu PM10 dienas robežvērtības pārsniegumu skaitu (N[provizoriskais]), jāveic šāda korekcija: N[provizoriskais] = N[izmērītais] x 365 dienas/dienu skaits, kurās veikti mērījumi.

(2)  Sadala vienmērīgi gada laikā tā, lai raksturotu dažādus klimata un satiksmes apstākļus.

(3)  Izlases veidā mēra reizi nedēļā (sadala vienmērīgi gada laikā vai astoņu gada nedēļu laikā).

(4)  Izlases veidā mēra vienā dienā reizi nedēļā (sadala vienmērīgi gada laikā vai astoņu gada nedēļu laikā).

II PIELIKUMS

PRASĪBAS SĒRA DIOKSĪDA, SLĀPEKĻA DIOKSĪDA UN SLĀPEKĻA OKSĪDU, CIETO DAĻIŅU (PM10 UN PM2,5), SVINA, OGLEKĻA OKSĪDA UN BENZOLA KONCENTRĀCIJAS NOVĒRTĒŠANAI APKĀRTĒJĀ GAISĀ ZONĀ VAI AGLOMERĀCIJĀ

A.   AUGŠĒJAIS UN APAKŠĒJAIS PIESĀRŅOJUMA NOVĒRTĒŠANAS SLIEKSNIS

Piemēro šādu augšējo un apakšējo piesārņojuma novērtēšanas slieksni:

| a) | sēra dioksīdam | Cilvēka veselības aizsardzībai | Veģetācijas aizsardzībai |
| --- | --- | --- | --- |
| Augšējais piesārņojuma novērtēšanas slieksnis | 60 % no diennakts robežvērtības
  (75 μg/m3 nedrīkst pārsniegt vairāk kā 3 reizes kalendāra gadā) | 60 % no ziemas periodam noteiktās robežvērtības (12 μg/m3) |
| Apakšējais piesārņojuma novērtēšanas slieksnis | 40 % no diennakts robežvērtības
  (50 μg/m3 nedrīkst pārsniegt vairāk kā 3 reizes kalendāra gadā) | 40 % no ziemas periodam noteiktās robežvērtības (8 μg/m3) |

a)

sēra dioksīdam

Cilvēka veselības aizsardzībai

Veģetācijas aizsardzībai

Augšējais piesārņojuma novērtēšanas slieksnis

60 % no diennakts robežvērtības

(75 μg/m3 nedrīkst pārsniegt vairāk kā 3 reizes kalendāra gadā)

60 % no ziemas periodam noteiktās robežvērtības (12 μg/m3)

Apakšējais piesārņojuma novērtēšanas slieksnis

40 % no diennakts robežvērtības

(50 μg/m3 nedrīkst pārsniegt vairāk kā 3 reizes kalendāra gadā)

40 % no ziemas periodam noteiktās robežvērtības (8 μg/m3)

| b) | slāpekļa dioksīdam un slāpekļa oksīdiem | Stundas robežvērtība cilvēka veselības aizsardzībai (NO2) | Gada robežvērtība cilvēka veselības aizsardzībai (NO2) | Gada robežvērtība veģetācijas aizsardzībai (NOx) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Augšējais piesārņojuma novērtēšanas slieksnis | 70 % no robežvērtības
  (140 μg/m3 nedrīkst pārsniegt vairāk kā 18 reizes kalendāra gadā) | 80 % no robežvērtības
  (32 μg/m3) | 80 % no robežvērtības
  (24 μg/m3) |
| Apakšējais piesārņojuma novērtēšanas slieksnis | 50 % no robežvērtības
  (100 μg/m3 nedrīkst pārsniegt vairāk kā 18 reizes kalendāra gadā) | 65 % no robežvērtības
  (26 μg/m3) | 65 % no robežvērtības
  (19,5 μg/m3) |

b)

slāpekļa dioksīdam un slāpekļa oksīdiem

Stundas robežvērtība cilvēka veselības aizsardzībai (NO2)

Gada robežvērtība cilvēka veselības aizsardzībai (NO2)

Gada robežvērtība veģetācijas aizsardzībai (NOx)

Augšējais piesārņojuma novērtēšanas slieksnis

70 % no robežvērtības

(140 μg/m3 nedrīkst pārsniegt vairāk kā 18 reizes kalendāra gadā)

80 % no robežvērtības

(32 μg/m3)

80 % no robežvērtības

(24 μg/m3)

Apakšējais piesārņojuma novērtēšanas slieksnis

50 % no robežvērtības

(100 μg/m3 nedrīkst pārsniegt vairāk kā 18 reizes kalendāra gadā)

65 % no robežvērtības

(26 μg/m3)

65 % no robežvērtības

(19,5 μg/m3)

| c) | cietajām daļiņām (PM10 /PM2,5) | Diennakts vidējais lielums | Gada vidējais lielums PM10 | Gada vidējais lielums PM2,5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Augšējais piesārņojuma novērtēšanas slieksnis | 30 μg/m3 nedrīkst pārsniegt vairāk kā 7 reizes kalendāra gadā | 14 μg/m3 | 10 μg/m3 |
| Apakšējais piesārņojuma novērtēšanas slieksnis | 20 μg/m3 nedrīkst pārsniegt vairāk kā 7 reizes kalendāra gadā | 10 μg/m3 | 7 μg/m3 |

c)

cietajām daļiņām (PM10 /PM2,5)

Diennakts vidējais lielums

Gada vidējais lielums PM10

Gada vidējais lielums PM2,5

Augšējais piesārņojuma novērtēšanas slieksnis

30 μg/m3 nedrīkst pārsniegt vairāk kā 7 reizes kalendāra gadā

14 μg/m3

10 μg/m3

Apakšējais piesārņojuma novērtēšanas slieksnis

20 μg/m3 nedrīkst pārsniegt vairāk kā 7 reizes kalendāra gadā

10 μg/m3

7 μg/m3

| d) | svinam | Gada vidējais lielums |
| --- | --- | --- |
| Augšējais piesārņojuma novērtēšanas slieksnis | 70 % no robežvērtības (0,35 μg/m3) |
| Apakšējais piesārņojuma novērtēšanas slieksnis | 50 % no robežvērtības (0,25 μg/m3) |

d)

svinam

Gada vidējais lielums

Augšējais piesārņojuma novērtēšanas slieksnis

70 % no robežvērtības (0,35 μg/m3)

Apakšējais piesārņojuma novērtēšanas slieksnis

50 % no robežvērtības (0,25 μg/m3)

| e) | benzolam | Gada vidējais lielums |
| --- | --- | --- |
| Augšējais piesārņojuma novērtēšanas slieksnis | 70 % no robežvērtības (3,5 μg/m3) |
| Apakšējais piesārņojuma novērtēšanas slieksnis | 40 % no robežvērtības (2 μg/m3) |

e)

benzolam

Gada vidējais lielums

Augšējais piesārņojuma novērtēšanas slieksnis

70 % no robežvērtības (3,5 μg/m3)

Apakšējais piesārņojuma novērtēšanas slieksnis

40 % no robežvērtības (2 μg/m3)

| f) | oglekļa oksīdam | Astoņu stundu vidējais lielums |
| --- | --- | --- |
| Augšējais piesārņojuma novērtēšanas slieksnis | 70 % no robežvērtības (7 mg/m3) |
| Apakšējais piesārņojuma novērtēšanas slieksnis | 50 % no robežvērtības (5 mg/m3) |

f)

oglekļa oksīdam

Astoņu stundu vidējais lielums

Augšējais piesārņojuma novērtēšanas slieksnis

70 % no robežvērtības (7 mg/m3)

Apakšējais piesārņojuma novērtēšanas slieksnis

50 % no robežvērtības (5 mg/m3)

B.   AUGŠĒJĀ PIESĀRŅOJUMA NOVĒRTĒŠANAS SLIEKŠŅA UN APAKŠĒJĀ PIESĀRŅOJUMA NOVĒRTĒŠANAS SLIEKŠŅA PĀRSNIEGŠANA

Augšējā un apakšējā piesārņojuma novērtēšanas sliekšņa pārsniegumu nosaka, pamatojoties uz iepriekšējo piecu gadu koncentrācijām teritorijās, par kurām ir pieejami pietiekami dati. Novērtēšanas slieksni uzskata par pārsniegtu, ja pārsniegums konstatēts vismaz trijos atsevišķos gados no minētajiem iepriekšējiem pieciem gadiem.

Ja ir pieejami mazāk nekā piecu gadu dati, dalībvalstis, lai noteiktu augšējā un apakšējā piesārņojuma novērtēšanas sliekšņa pārsniegumus, var apvienot rezultātus, ko iegūst īslaicīgos mērījumu ciklos tajā gada laikā un tajās vietās, kad un kur vajadzētu būt augstākajam raksturīgajam piesārņojuma līmenim, un rezultātus, kas iegūti emisiju inventarizācijā un modelēšanā.

III PIELIKUMS

PARAUGU ŅEMŠANAS VIETU NOVIETOJUMS SĒRA DIOKSĪDA, SLĀPEKĻA DIOKSĪDA UN SLĀPEKĻA OKSĪDU, CIETO DAĻIŅU (PM10 un PM2,5), SVINA, OGLEKĻA OKSĪDA UN BENZOLA KONCENTRĀCIJAS MĒRĪŠANAI APKĀRTĒJĀ GAISĀ

Pastāvīgiem mērījumiem piemēro šādus nosacījumus.

A.   PARAUGU ŅEMŠANAS VIETU MAKRONOVIETOJUMS

a)   Cilvēka veselības aizsardzībai

| 1. | Lai nodrošinātu cilvēka veselības aizsardzību, paraugu ņemšanas vietas izvieto tā, lai iegūtu datus par sekojošo:






  — | par tiem apgabaliem zonās un aglomerācijās, kuros ir augstākā koncentrācija, kas tieši vai netieši ietekmē iedzīvotājus laika posmos, kas ir nozīmīgi, salīdzinot ar laika posmu, kurā nosaka robežvērtību vai
  mērķlielumu
  vidējās vērtības; |
| --- | --- | --- |

1.

Lai nodrošinātu cilvēka veselības aizsardzību, paraugu ņemšanas vietas izvieto tā, lai iegūtu datus par sekojošo:

—

par tiem apgabaliem zonās un aglomerācijās, kuros ir augstākā koncentrācija, kas tieši vai netieši ietekmē iedzīvotājus laika posmos, kas ir nozīmīgi, salīdzinot ar laika posmu, kurā nosaka robežvērtību vai
  mērķlielumu
  vidējās vērtības;

| — | par raksturīgo piesārņojuma līmeni, kādam iedzīvotāji ir pakļauti citos zonu un aglomerāciju apgabalos. |
| --- | --- |

—

par raksturīgo piesārņojuma līmeni, kādam iedzīvotāji ir pakļauti citos zonu un aglomerāciju apgabalos.

| 2. | Paraugu ņemšanas vietas kopumā izvieto tā, lai mērījumus neveiktu tiešā ļoti mazas mikrovides tuvumā, kas nozīmē to, ka paraugu ņemšanas vietas novietojumam jābūt tādam, lai ņemtais gaisa paraugs raksturotu gaisa kvalitāti ne mazāk kā 200 m2 lielā apkārtējā apgabalā (transporta piesārņojuma novērošanas vietās) un vismaz 250 m x 250 m lielā apgabalā (rūpnieciskās teritorijās), ja tas ir lietderīgi. |
| --- | --- |

2.

Paraugu ņemšanas vietas kopumā izvieto tā, lai mērījumus neveiktu tiešā ļoti mazas mikrovides tuvumā, kas nozīmē to, ka paraugu ņemšanas vietas novietojumam jābūt tādam, lai ņemtais gaisa paraugs raksturotu gaisa kvalitāti ne mazāk kā 200 m2 lielā apkārtējā apgabalā (transporta piesārņojuma novērošanas vietās) un vismaz 250 m x 250 m lielā apgabalā (rūpnieciskās teritorijās), ja tas ir lietderīgi.

| 3. | Pilsētas fona paraugu ņemšanas vietas izraugās tā, lai piesārņojuma līmeni tajās kopīgi ietekmētu visi virzienā pret vēju atrodošies piesārņojuma avoti. Piesārņojuma līmeni nevajadzētu dominēt vienam piesārņojuma avotam, ja vien šāds stāvoklis nav tipisks kādai lielākai apdzīvotai vietai. Šādās paraugu ņemšanas vietās parasti iegūst paraugus, kas ir raksturīgi vairāku kvadrātkilometru lielai teritorijai. |
| --- | --- |

3.

Pilsētas fona paraugu ņemšanas vietas izraugās tā, lai piesārņojuma līmeni tajās kopīgi ietekmētu visi virzienā pret vēju atrodošies piesārņojuma avoti. Piesārņojuma līmeni nevajadzētu dominēt vienam piesārņojuma avotam, ja vien šāds stāvoklis nav tipisks kādai lielākai apdzīvotai vietai. Šādās paraugu ņemšanas vietās parasti iegūst paraugus, kas ir raksturīgi vairāku kvadrātkilometru lielai teritorijai.

| 4. | Ja mērķis ir novērtēt fona koncentrāciju, paraugu ņemšanas vietu nedrīkst ietekmēt tās tuvumā, t. i., tuvāk nekā dažus kilometrus esošas aglomerācijas vai rūpnieciskas teritorijas. |
| --- | --- |

4.

Ja mērķis ir novērtēt fona koncentrāciju, paraugu ņemšanas vietu nedrīkst ietekmēt tās tuvumā, t. i., tuvāk nekā dažus kilometrus esošas aglomerācijas vai rūpnieciskas teritorijas.

| 5. | Ja nepieciešams novērtēt piesārņojumu no rūpnieciskiem avotiem, vismaz viena paraugu ņemšanas vieta jāierīko tuvākajā dzīvojamā zonā virzienā pa vējam no piesārņojuma avota. Ja nav zināma fona koncentrācija, valdošā vēja virzienā izvieto vienu papildu paraugu ņemšanas vietu. |
| --- | --- |

5.

Ja nepieciešams novērtēt piesārņojumu no rūpnieciskiem avotiem, vismaz viena paraugu ņemšanas vieta jāierīko tuvākajā dzīvojamā zonā virzienā pa vējam no piesārņojuma avota. Ja nav zināma fona koncentrācija, valdošā vēja virzienā izvieto vienu papildu paraugu ņemšanas vietu.

| 6. | Ja iespējams, paraugu ņemšanas vietās iegūtajiem paraugiem jābūt raksturīgiem arī attiecībā uz citām, līdzīgām vietām, kas neatrodas to tiešā tuvumā. |
| --- | --- |

6.

Ja iespējams, paraugu ņemšanas vietās iegūtajiem paraugiem jābūt raksturīgiem arī attiecībā uz citām, līdzīgām vietām, kas neatrodas to tiešā tuvumā.

| 7. | Jāņem vērā vajadzība paraugu ņemšanas vietas izvietot uz salām, ja tas nepieciešams cilvēka veselības aizsardzībai. |
| --- | --- |

7.

Jāņem vērā vajadzība paraugu ņemšanas vietas izvietot uz salām, ja tas nepieciešams cilvēka veselības aizsardzībai.

b)
     
  Robežvērtību cilvēka veselības aizsardzībai ievērošanas izvērtēšana

Dalībvalstis nodrošina, lai visā valsts teritorijā nebūtu pārsniegtas XI pielikumā noteiktās robežvērtības sēra dioksīda, PM10, svina un oglekļa monoksīda koncentrācijai gaisā.

To, vai tiek ievērotas robežvērtības, nepārbauda šādās vietās:

| — | visās vietās, kur nav izveidotas šajā pielikumā minēto kaitīgo vielu paraugu ņemšanas vietas saskaņā ar šī pielikuma kritērijiem; |
| --- | --- |

—

visās vietās, kur nav izveidotas šajā pielikumā minēto kaitīgo vielu paraugu ņemšanas vietas saskaņā ar šī pielikuma kritērijiem;

| — | zonās, kas nav pieejamas sabiedrībai vai ir neapdzīvotas vai netiek apdzīvotas pastāvīgi; |
| --- | --- |

—

zonās, kas nav pieejamas sabiedrībai vai ir neapdzīvotas vai netiek apdzīvotas pastāvīgi;

| — | rūpnīcu teritorijās vai rūpnieciskās iekārtās, uz kurām attiecas visi noteikumi par drošību un veselības aizsardzību darbā un kuras nav pieejamas sabiedrībai; |
| --- | --- |

—

rūpnīcu teritorijās vai rūpnieciskās iekārtās, uz kurām attiecas visi noteikumi par drošību un veselības aizsardzību darbā un kuras nav pieejamas sabiedrībai;

| — | uz ceļiem, kā arī automaģistrāļu un ātrgaitas ceļu sadalošajām joslām; |
| --- | --- |

—

uz ceļiem, kā arī automaģistrāļu un ātrgaitas ceļu sadalošajām joslām;

| — | zonās, kurās sabiedrība nav pakļauta iedarbībai nozīmīgu laika posmu nedz tiešā, nedz netiešā veidā. |
| --- | --- |

—

zonās, kurās sabiedrība nav pakļauta iedarbībai nozīmīgu laika posmu nedz tiešā, nedz netiešā veidā.

c)   Veģetācijas aizsardzībai

Lai nodrošinātu veģetācijas aizsardzību, paraugu ņemšanas vietas jāizvieto vairāk nekā 20 km attālumā no aglomerācijām vai arī vairāk nekā 5 km attālumā no citām apbūvētām zonām, rūpnieciskām iekārtām vai automaģistrālēm, kas nozīmē to, ka paraugu ņemšanas vietas novietojumam jābūt tādam, lai ņemtais gaisa paraugs raksturotu gaisa kvalitāti vismaz 1000 km2 lielā apkārtējā apgabalā. Dalībvalstis var noteikt, ka paraugu ņemšanas vietas var izvietot mazākā attālumā vai ka tajos ņemtie gaisa paraugi var raksturot gaisa kvalitāti mazākā teritorijā, ņemot vērā ģeogrāfiskos apstākļus.

Jāņem vērā vajadzība novērtēt gaisa kvalitāti salās.

B.   PARAUGU ŅEMŠANAS VIETU MIKRONOVIETOJUMS

Ciktāl tas ir izpildāms, ievēro šādus noteikumus:

| — | gaisa plūsmai ap paraugu ņemšanas ierīces ieplūdes atveri jābūt brīvai (vismaz 270° leņķī), bez šķēršļiem, kas ietekmē gaisa plūsmu paraugu ņemšanas ierīces tuvumā (parasti šīs ierīces ieplūdes atveri novieto tik metru attālumā no būvēm, balkoniem, kokiem un citiem šķēršļiem, lai atbilstu vismaz divkārt tam augstumam, kādā šķērslis paceļas virs paraugu ņemšanas ierīces; vismaz 0,5 m attālumā no tuvākās būves, ja paraugu ņemšanas vieta raksturo gaisa kvalitāti uz apbūves sarkanās līnijas); |
| --- | --- |

—

gaisa plūsmai ap paraugu ņemšanas ierīces ieplūdes atveri jābūt brīvai (vismaz 270° leņķī), bez šķēršļiem, kas ietekmē gaisa plūsmu paraugu ņemšanas ierīces tuvumā (parasti šīs ierīces ieplūdes atveri novieto tik metru attālumā no būvēm, balkoniem, kokiem un citiem šķēršļiem, lai atbilstu vismaz divkārt tam augstumam, kādā šķērslis paceļas virs paraugu ņemšanas ierīces; vismaz 0,5 m attālumā no tuvākās būves, ja paraugu ņemšanas vieta raksturo gaisa kvalitāti uz apbūves sarkanās līnijas);

| — | parasti gaisa paraugu ņemšanas ierīces ieplūdes atveri novieto 1,5 m (elpošanas zona) līdz 4 m augstumā virs zemes. Dažos gadījumos paraugi var būt jāņem lielākā augstumā (līdz 8 m). Augstāks paraugu ņemšanas vietas novietojums var būt vajadzīgs arī tad, ja stacijā ņem plašam apgabalam raksturīgus paraugus; |
| --- | --- |

—

parasti gaisa paraugu ņemšanas ierīces ieplūdes atveri novieto 1,5 m (elpošanas zona) līdz 4 m augstumā virs zemes. Dažos gadījumos paraugi var būt jāņem lielākā augstumā (līdz 8 m). Augstāks paraugu ņemšanas vietas novietojums var būt vajadzīgs arī tad, ja stacijā ņem plašam apgabalam raksturīgus paraugus;

| — | paraugu ņemšanas ierīces ieplūdes atveri nenovieto tiešā piesārņojuma avotu tuvumā, lai nepieļautu tiešu emitētā piesārņojuma ieplūdi pirms tā sajaukšanās ar apkārtējo gaisu; |
| --- | --- |

—

paraugu ņemšanas ierīces ieplūdes atveri nenovieto tiešā piesārņojuma avotu tuvumā, lai nepieļautu tiešu emitētā piesārņojuma ieplūdi pirms tā sajaukšanās ar apkārtējo gaisu;

| — | paraugu ņemšanas ierīces izplūdes atveri novieto tā, lai novērstu no tās izvadītā gaisa atkārtotu pieplūdi ieplūdes atverei; |
| --- | --- |

—

paraugu ņemšanas ierīces izplūdes atveri novieto tā, lai novērstu no tās izvadītā gaisa atkārtotu pieplūdi ieplūdes atverei;

| — | lai noteiktu visas piesārņojošās vielas, transportlīdzekļu radītā piesārņojuma mērīšanai paredzētajām paraugu ņemšanas ierīcēm jāatrodas vismaz 25 m attālumā no galvenajiem krustojumiem un ne tālāk kā 10 m no ietves malas. |
| --- | --- |

—

lai noteiktu visas piesārņojošās vielas, transportlīdzekļu radītā piesārņojuma mērīšanai paredzētajām paraugu ņemšanas ierīcēm jāatrodas vismaz 25 m attālumā no galvenajiem krustojumiem un ne tālāk kā 10 m no ietves malas.

Var ņemt vērā arī šādus faktorus:

| — | traucējoši piesārņojuma avoti, |
| --- | --- |

—

traucējoši piesārņojuma avoti,

| — | ierīces aizsardzība, |
| --- | --- |

—

ierīces aizsardzība,

| — | paraugu ņemšanas vietas pieejamība, |
| --- | --- |

—

paraugu ņemšanas vietas pieejamība,

| — | elektroenerģijas un telefonsakaru pieejamība, |
| --- | --- |

—

elektroenerģijas un telefonsakaru pieejamība,

| — | paraugu ņemšanas vietas apkārtnes pārredzamība, |
| --- | --- |

—

paraugu ņemšanas vietas apkārtnes pārredzamība,

| — | iedzīvotāju un operatoru drošība, |
| --- | --- |

—

iedzīvotāju un operatoru drošība,

| — | vēlamība dažādu piesārņojošu vielu paraugu ņemšanas vietas izvietot līdzās, |
| --- | --- |

—

vēlamība dažādu piesārņojošu vielu paraugu ņemšanas vietas izvietot līdzās,

| — | teritorijas plānošanas prasības. |
| --- | --- |

—

teritorijas plānošanas prasības.

C.   VIETAS IZVĒLES DOKUMENTĒŠANA UN PĀRSKATĪŠANA

Paraugu ņemšanas vietas izvēli ar visiem vajadzīgajiem dokumentiem pamato klasifikācijas laikā, piemēram, sagatavojot apkārtnes fotogrāfijas, kurās norādītas debesspuses, un detalizētu karti. Paraugu ņemšanas vietu izvietojumu regulāri pārskata, procesu atkārtoti dokumentējot, lai nodrošinātu pastāvīgu atbilstību atlases kritērijiem.

IV PIELIKUMS

FONA MĒRĪJUMI, KO VEIC NEATKARĪGI NO PIESĀRŅOJUMA LĪMEŅA

A.   MĒRĶI

Galvenais šādu mērījumu veikšanas mērķis ir nodrošināt pietiekamu daudzumu informācijas par fona koncentrācijām. Šī informācija ir būtiski svarīga, lai konstatētu koncentrācijas paaugstinājumu piesārņotākos apgabalos (piemēram, pilsētas fona apvidos, rūpnieciskās teritorijās vai vietās ar lielu satiksmes intensitāti), novērtētu iespējamo ietekmi, ko rada gaisu piesārņojošo vielu pārnese lielos attālumos, un iegūtu datus, kuri vajadzīgi piesārņojuma avotu ietekmes analīzei. Tā ir būtiska, lai izprastu ietekmi, ko rada tādas piesārņojošās vielas kā cietās daļiņas. Turklāt, pieaugot modelēšanas izmantojumam, šī fona informācija iegūst būtisku nozīmi arī pilsētās.

B.   VIELAS

PM2,5 mērījumiem jāaptver vismaz masas koncentrācija un attiecīgie savienojumi, kas raksturo šo daļiņu ķīmisko sastāvu. Attiecībā uz ķīmisko sastāvu jānosaka vismaz šādi tā elementi.

| SO4
  2- | Na+ | NH4
  - | Ca2+ | elementārais ogleklis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NO3
  - | K+ | Cl- | Mg2+ | organiskais ogleklis |

SO4
  2-

Na+

NH4
  +

Ca2+

elementārais ogleklis

NO3
  -

K+

Cl-

Mg2+

organiskais ogleklis

C.   NOVIETOJUMS

Mērījumi jāveic jo īpaši lauku fona apvidos saskaņā ar III pielikuma A, B un C punktu.

V PIELIKUMS

PARAUGU ŅEMŠANAS VIETU MINIMĀLĀ SKAITA NOTEIKŠANAS KRITĒRIJI SĒRA DIOKSĪDA (SO2), SLĀPEKĻA DIOKSĪDA (NO2) UN SLĀPEKĻA OKSĪDU, CIETO DAĻIŅU (PM10, PM2,5), SVINA, OGLEKĻA OKSĪDA UN BENZOLA KONCENTRĀCIJAS PASTĀVĪGIEM MĒRĪJUMIEM APKĀRTĒJĀ GAISĀ

A.   PARAUGU ŅEMŠANAS VIETU MINIMĀLAIS SKAITS PASTĀVĪGIEM MĒRĪJUMIEM, KO VEIC, LAI ZONĀS UN AGLOMERĀCIJĀS, KURĀS ŠIE MĒRĪJUMI IR VIENĪGAIS INFORMĀCIJAS AVOTS, NOVĒRTĒTU CILVĒKA VESELĪBAS AIZSARDZĪBAI NOTEIKTO PIESĀRŅOJUMA ROBEŽVĒRTĪBU VAI
  MĒRĶLIELUMU
  UN TRAUKSMES SLIEKŠŅA IEVĒROŠANU

a)   Difūzie emisijas avoti

| Iedzīvotāju skaits aglomerācijā vai zonā (tūkst.) | Ja piesārņojuma līmenis pārsniedz augšējo piesārņojuma novērtēšanas slieksni (1) | Ja maksimālais piesārņojuma līmenis ir robežās starp augšējo un apakšējo piesārņojuma novērtēšanas slieksni |
| --- | --- | --- |
| Kaitīgās vielas, izņemot PM2,5 | PM2,5 | Kaitīgās vielas, izņemot PM2,5 | PM2,5 |
| 0-249 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| 250-499 | 2 | 1 | 1 | 1 |
| 500-749 | 2 | 1 | 1 | 1 |
| 750-999 | 3 | 1 | 1 | 1 |
| 1 000-1 499 | 4 | 2 | 2 | 1 |
| 1 500-1 999 | 5 | 2 | 2 | 1 |
| 2 000-2 749 | 6 | 3 | 3 | 1 |
| 2 750-3 749 | 7 | 3 | 3 | 1 |
| 3 750-4 749 | 8 | 4 | 4 | 2 |
| 4 750-5 999 | 9 | 4 | 4 | 2 |
| ≥ 6 000 | 10 | 5 | 5 | 2 |

Iedzīvotāju skaits aglomerācijā vai zonā (tūkst.)

Ja piesārņojuma līmenis pārsniedz augšējo piesārņojuma novērtēšanas slieksni (1)

Ja maksimālais piesārņojuma līmenis ir robežās starp augšējo un apakšējo piesārņojuma novērtēšanas slieksni

Kaitīgās vielas, izņemot PM2,5

PM2,5

Kaitīgās vielas, izņemot PM2,5

PM2,5

0-249

1

1

1

1

250-499

2

1

1

1

500-749

2

1

1

1

750-999

3

1

1

1

1 000-1 499

4

2

2

1

1 500-1 999

5

2

2

1

2 000-2 749

6

3

3

1

2 750-3 749

7

3

3

1

3 750-4 749

8

4

4

2

4 750-5 999

9

4

4

2

≥ 6 000

10

5

5

2

b)   Punktveida emisijas avoti

Lai novērtētu piesārņojuma līmeni punktveida emisijas avotu tuvumā, paraugu ņemšanas vietu skaitu pastāvīgiem mērījumiem nosaka, ņemot vērā emisiju blīvumu, apkārtējā gaisa piesārņojuma izkliedes iespējamo raksturu un potenciālo iedarbību uz iedzīvotājiem.

B.   PARAUGU ŅEMŠANAS VIETU MINIMĀLAIS SKAITS PASTĀVĪGIEM MĒRĪJUMIEM, KO VEIC, LAI NOVĒRTĒTU CILVĒKA VESELĪBAS AIZSARDZĪBAI NOTEIKTĀ PM2,5 IEDARBĪBAS MAZINĀJUMA MĒRĶA IEVĒROŠANU

Viena paraugu ņemšanas vieta uz miljonu iedzīvotāju aglomerācijās un papildu konurbācijās, kurās ir vairāk nekā 100 000 iedzīvotāju. Šīs paraugu ņemšanas vietas var būt tās pašas, kas paredzētas A punktā.

C.   PARAUGU ŅEMŠANAS VIETU MINIMĀLAIS SKAITS PASTĀVĪGIEM MĒRĪJUMIEM, KO VEIC, LAI ZONĀS, IZŅEMOT AGLOMERĀCIJAS, NOVĒRTĒTU VEĢETĀCIJAS AIZSARDZĪBAI NOTEIKTĀ KRITISKĀ PIESĀRŅOJUMA LĪMEŅA IEVĒROŠANU

| Ja maksimālais piesārņojuma līmenis pārsniedz augšējo piesārņojuma novērtēšanas slieksni | Ja maksimālais piesārņojuma līmenis ir robežās starp augšējo un apakšējo piesārņojuma novērtēšanas slieksni |
| --- | --- |
| 1 mērīšanas stacija uz 20 000 km2 | 1 mērīšanas stacija uz 40 000 km2 |

Ja maksimālais piesārņojuma līmenis pārsniedz augšējo piesārņojuma novērtēšanas slieksni

Ja maksimālais piesārņojuma līmenis ir robežās starp augšējo un apakšējo piesārņojuma novērtēšanas slieksni

1 mērīšanas stacija uz 20 000 km2

1 mērīšanas stacija uz 40 000 km2

Salu zonās paraugu ņemšanas vietu skaitu pastāvīgiem mērījumiem nosaka, ņemot vērā apkārtējā gaisa piesārņojuma izkliedes iespējamo raksturu un potenciālo iedarbību uz veģetāciju.

---

(1)  Ja piesārņojošā viela ir NO2, cietās daļiņas, oglekļa oksīds vai benzols, izvieto vismaz vienu mērīšanas staciju pilsētas fona piesārņojuma mērīšanai un vienu mērīšanas staciju pilsētas transporta radītā piesārņojuma mērīšanai, ja vien tas nepalielina paraugu ņemšanas vietu skaitu. Pilsētas fona staciju kopskaits un pilsētas transporta radītā piesārņojuma staciju kopskaits dalībvalstī nedrīkst atšķirties vairāk kā divkārt.

VI PIELIKUMS

REFERENCES METODES SĒRA DIOKSĪDA, SLĀPEKĻA DIOKSĪDA UN SLĀPEKĻA OKSĪDU, CIETO DAĻIŅU (PM10 un PM2,5), SVINA, OGLEKĻA OKSĪDA, BENZOLA UN OZONA KONCENTRĀCIJAS NOVĒRTĒŠANAI

A.   REFERENCES METODES MĒRĪJUMIEM

1.   References metode sēra dioksīda koncentrācijas mērījumiem

Sēra dioksīda koncentrācijas mērījumiem izmanto references metodi, kas aprakstīta standartā EN 14212:2005 “Apkārtējā gaisa kvalitāte: standartmetode sēra dioksīda koncentrācijas mērījumiem ar ultravioletās fluorescences metodi”.

2.   References metode slāpekļa dioksīda un slāpekļa oksīdu koncentrācijas mērījumiem

Slāpekļa dioksīda un slāpekļa oksīdu koncentrācijas mērījumiem izmanto references metodi, kas aprakstīta standartā EN 14211:2005 “Apkārtējā gaisa kvalitāte: standartmetode slāpekļa dioksīda un slāpekļa oksīda koncentrācijas mērījumiem ar hemiluminiscences metodi”.

3.   References metode svina paraugu ņemšanai un koncentrācijas mērījumiem

Svina paraugu ņemšanai izmanto references metodi, kas aprakstīta šā pielikuma A.4. punktā. Svina koncentrācijas mērījumiem izmanto references metodi, kas aprakstīta standartā EN 14902:2005 “References metode svina, kadmija, arsēna un niķeļa koncentrācijas noteikšanai apkārtējā gaisā”.

4.   References metode cieto daļiņu PM10 paraugu ņemšanai un koncentrācijas mērījumiem

PM10 paraugu ņemšanai un koncentrācijas mērījumiem izmanto references metodi, kas aprakstīta standartā EN 12341:1999 “Gaisa kvalitāte: suspendēto cieto daļiņu PM10 frakcijas noteikšana; references metode un praktiskā testa procedūra, lai pierādītu mērīšanas metožu līdzvērtīgumu references metodei”.

5.   References metode cieto daļiņu PM2,5 paraugu ņemšanai un koncentrācijas mērījumiem

PM2,5 paraugu ņemšanai un koncentrācijas mērījumiem izmanto references metodi, kas aprakstīta standartā EN 14907:2005 “Gravimetrisko mērījumu standartmetode suspendēto cieto daļiņu PM2,5 frakcijas masas noteikšanai apkārtējā gaisā”.

6.   References metode benzola paraugu ņemšanai un koncentrācijas mērījumiem

Benzola koncentrācijas mērījumiem izmanto references metodi, kas aprakstīta 1., 2. un 3. daļā standartā EN 14662:2005 “Apkārtējā gaisa kvalitāte: references metode benzola koncentrācijas mērījumiem”.

7.   References metode oglekļa oksīda koncentrācijas mērījumiem

Oglekļa oksīda koncentrācijas mērījumiem izmanto references metodi, kas aprakstīta standartā EN 14626:2005 “Apkārtējā gaisa kvalitāte: standartmetode oglekļa oksīda koncentrācijas mērījumiem ar neizkliedētās infrasarkanās spektroskopijas metodi”.

8.   References metode ozona koncentrācijas mērījumiem

Ozona koncentrācijas mērījumiem izmanto references metodi, kas aprakstīta standartā EN 14625:2005 “Apkārtējā gaisa kvalitāte: standartmetode ozona koncentrācijas mērījumiem ar ultravioletās fotometrijas metodi”.

B.   METODES LĪDZVĒRTĪGUMA PIERĀDĪŠANA

1. Dalībvalsts var izmantot jebkuru citu metodi, ja var pierādīt, ka ar šo citu metodi iegūtie rezultāti ir līdzvērtīgi rezultātiem, kurus iegūst ar A punktā minētajām metodēm, vai — cieto daļiņu gadījumā — citu metodi, ja attiecīgā dalībvalsts var pierādīt, ka minētajai metodei un references metodei piemīt savstarpēja atbilstība. Pēdējā gadījumā iegūtos rezultātus koriģē ar koeficientu, lai tie kļūtu līdzvērtīgi ar references metodi iegūtajiem rezultātiem.

2. Komisija var prasīt, lai dalībvalstis sagatavo un iesniedz ziņojumu par līdzvērtīguma parādīšanu saskaņā ar 1. punktu.

3. Novērtējot 2. punktā minētā ziņojuma pieņemamību, Komisija vadās pēc tās norādījumiem par līdzvērtīguma parādīšanu (vēl jāpublicē). Ja līdzvērtīguma aptuvenai nodrošināšanai dalībvalstis izmanto pagaidu koeficientus, tos apstiprina vai groza ar atsauci uz Komisijas norādījumiem.

4. Dalībvalstis nodrošina to, ka attiecīgā gadījumā korekciju veic arī ar atpakaļejošu datumu, koriģējot senāk veiktu mērījumu datus, lai nodrošinātu datu labāku salīdzināmību.

C.   STANDARTIZĀCIJA

Gāzveida piesārņotāju tilpumu standartizē 293 K temperatūrā un atmosfēras spiedienā (101,3 kPa). Cietajām daļiņām un analizējamām cieto daļiņu sastāvdaļām (piemēram, svinam) parauga tilpumu nosaka attiecīgās vides apstākļos.

VII PIELIKUMS

MĒRĶLIELUMI UN ILGTERMIŅA MĒRĶI OZONAM

1.   Definīcijas un kritēriji

a)   Definīcijas

AOT40 (izsaka (μg/m3) · h) ir starpību summa starp vienas stundas koncentrāciju vērtību, kas ir lielāka par 80 μg/m3 (= 40 miljarddaļas), un koncentrāciju vērtību 80 μg/m3 attiecīgajā laika posmā, izmantojot tikai vienas stundas vērtības, kuras mēra katru dienu laika posmā starp plkst. 8.00 un 20.00 pēc Viduseiropas laika (1)

b)   Kritēriji

Datu apkopošanā un statistisko parametru aprēķināšanā datu derīguma pārbaudei izmanto šādus kritērijus.

| Parametrs | Nepieciešamais derīgo datu īpatsvars |
| --- | --- |
| Vienas stundas vērtības | 75 % (t. i., 45 minūtes) |
| Astoņu stundu vērtības | 75 % no vērtībām (t. i., 6 stundas) |
| Dienas astoņu stundu maksimālais vidējais rādītājs, kas iegūts no astoņu stundu laika posmā ik pēc stundas aprēķinātiem vidējiem rādītājiem | 75 % no astoņu stundu periodā ik pēc stundas aprēķinātiem vidējiem rādītājiem (t. i., astoņpadsmit astoņu stundu dienas vidējie rādītāji) |
| AOT40 | 90 % no vienas stundas vērtības laika posmam, kas noteikts, aprēķinot AOT40 vērtību (2) |
| Gada vidējais | 90 % no vienas stundas vērtības vasarā (no aprīļa līdz septembrim) un 75 % ziemā (no janvāra līdz martam un no oktobra līdz decembrim) atsevišķi |
| Pārsniegumu skaits un mēneša maksimālās vērtības | 90 % no dienas maksimālajām astoņu stundu vidējām vērtībām (27 pieejamās dienas vērtības mēnesī) |
| Pārsniegumu skaits un gada maksimālās vērtības | pieci no sešiem mēnešiem vasarā (no aprīļa līdz septembrim) |

Parametrs

Nepieciešamais derīgo datu īpatsvars

Vienas stundas vērtības

75 % (t. i., 45 minūtes)

Astoņu stundu vērtības

75 % no vērtībām (t. i., 6 stundas)

Dienas astoņu stundu maksimālais vidējais rādītājs, kas iegūts no astoņu stundu laika posmā ik pēc stundas aprēķinātiem vidējiem rādītājiem

75 % no astoņu stundu periodā ik pēc stundas aprēķinātiem vidējiem rādītājiem (t. i., astoņpadsmit astoņu stundu dienas vidējie rādītāji)

AOT40

90 % no vienas stundas vērtības laika posmam, kas noteikts, aprēķinot AOT40 vērtību (2)

Gada vidējais

90 % no vienas stundas vērtības vasarā (no aprīļa līdz septembrim) un 75 % ziemā (no janvāra līdz martam un no oktobra līdz decembrim) atsevišķi

Pārsniegumu skaits un mēneša maksimālās vērtības

90 % no dienas maksimālajām astoņu stundu vidējām vērtībām (27 pieejamās dienas vērtības mēnesī)

Pārsniegumu skaits un gada maksimālās vērtības

pieci no sešiem mēnešiem vasarā (no aprīļa līdz septembrim)

2.   Mērķlielumi

| Mērķis | Parametram atbilstīgais laika posms | Mērķlieluma skaitliskā vērtība | Izpildes termiņš (mērķlielums) |
| --- | --- | --- | --- |
| Cilvēka veselības aizsardzība | maksimālā astoņu stundu vidējā dienas vērtība (4) | 120 μg/m3 (nav pieļaujams pārsniegt vairāk nekā 25 dienas kalendāra gadā vidēji trijos gados (5) | 2010 |
| Veģetācijas aizsardzība | no maija līdz jūlijam | AOT40 (aprēķināts, izmantojot vienas stundas vērtības)
  18 000 μg/m3 · h vidēji piecos gados (5) | 2010 |

Mērķis

Parametram atbilstīgais laika posms

Mērķlieluma skaitliskā vērtība

Izpildes termiņš (mērķlielums)

Cilvēka veselības aizsardzība

maksimālā astoņu stundu vidējā dienas vērtība (4)

120 μg/m3 (nav pieļaujams pārsniegt vairāk nekā 25 dienas kalendāra gadā vidēji trijos gados (5)

2010

Veģetācijas aizsardzība

no maija līdz jūlijam

AOT40 (aprēķināts, izmantojot vienas stundas vērtības)

18 000 μg/m3 · h vidēji piecos gados (5)

2010

3.   Ilgtermiņa mērķi

| Mērķis | Parametram atbilstīgais laika posms | Mērķlieluma skaitliskā vērtība | Izpildes termiņš (ilgtermiņa mērķis) |
| --- | --- | --- | --- |
| Cilvēka veselības aizsardzība | maksimālā astoņu stundu vidējā dienas vērtība kalendāra gadā | 120 μg/m3 | - |
| Veģetācijas aizsardzība | no maija līdz jūlijam | AOT40 (aprēķināts, izmantojot vienas stundas vērtības)
  6000 μg/m3 · h | - |

Mērķis

Parametram atbilstīgais laika posms

Mērķlieluma skaitliskā vērtība

Izpildes termiņš (ilgtermiņa mērķis)

Cilvēka veselības aizsardzība

maksimālā astoņu stundu vidējā dienas vērtība kalendāra gadā

120 μg/m3

-

Veģetācijas aizsardzība

no maija līdz jūlijam

AOT40 (aprēķināts, izmantojot vienas stundas vērtības)

6000 μg/m3 · h

-

---

(1)  Vai citā piemērotā laika posmā īpaši nomaļos reģionos.

(2)

| (NB) | Ja visi iespējamie izmērītie dati nav pieejami, AOT40 lieluma aprēķināšanai izmanto šādu formulu: |
| --- | --- |

(NB)

Ja visi iespējamie izmērītie dati nav pieejami, AOT40 lieluma aprēķināšanai izmanto šādu formulu:

Formula

(3)  Stundu skaits AOT40 definīcijā noteiktajā laika posmā (t. i., no plkst. 8.00 līdz 20.00 pēc Viduseiropas laika katru gadu no 1. maija līdz 31. jūlijam veģetācijas aizsardzībai un no 1. aprīļa līdz 30. septembrim mežu aizsardzībai).

(4)  Maksimālo dienas astoņu stundu vidējo koncentrāciju nosaka, pārbaudot tos vidējos rādītājus astoņās stundās, kas aprēķināti, pamatojoties uz stundas datiem, un ko atjaunina ik stundu. Katru šādi aprēķināto astoņu stundu vidējo rādītāju attiecina uz dienu, kurā beidzas konkrētais astoņu stundu laika posms, t. i., pirmais aprēķina periods jebkurai dienai ir laika posms no plkst.17.00 iepriekšējā dienā līdz plkst.1.00 nākamajā dienā; pēdējais aprēķina periods jebkurai dienai ir laika posms no plkst. 16.00 līdz plkst. 24.00 attiecīgajā dienā.

(5)  Ja triju vai piecu gadu vidējos rādītājus nevar noteikt, pamatojoties uz pilnīgu un secīgu gada datu kopumu, minimālie gada dati, kas nepieciešami, lai pārbaudītu atbilstību mērķlielumam, ir šādi:

| — | mērķlielumam cilvēka veselības aizsardzībai — derīgi dati par vienu gadu, |
| --- | --- |

—

mērķlielumam cilvēka veselības aizsardzībai — derīgi dati par vienu gadu,

| — | mērķlielumam veģetācijas aizsardzībai — derīgi dati par trim gadiem. |
| --- | --- |

—

mērķlielumam veģetācijas aizsardzībai — derīgi dati par trim gadiem.

VIII PIELIKUMS

PARAUGU ŅEMŠANAS VIETU KLASIFIKĀCIJAS UN NOVIETOJUMA KRITĒRIJI OZONA KONCENTRĀCIJAS NOVĒRTĒŠANAI

Pastāvīgiem mērījumiem piemēro šādus nosacījumus.

A.   PARAUGU ŅEMŠANAS VIETU MAKRONOVIETOJUMS

| Mērīšanas stacijas veids | Monitoringa mērķis | Mērījumu datu reprezentativitāte (1) | Makronovietojuma kritēriji |
| --- | --- | --- | --- |
| Pilsētas stacija | Cilvēka veselības aizsardzībai: novērtēt ozona piesārņojuma ietekmi uz pilsētas iedzīvotājiem, t. i., vietās, kurās ir liels iedzīvotāju blīvums un samēra liela ozona koncentrācija un kuras reprezentatīvi raksturo ietekmi uz iedzīvotājiem | daži km2 | Tālu no tādu vietējo emisijas avotu ietekmes kā transportlīdzekļi, degvielas uzpildes stacijas u. c.
  Atklātas teritorijas, kurās var mērīt piesārņojumu, kas sajaucies no dažādiem piesārņojuma avotiem. Pilsētu dzīvojamie un rūpnieciskie rajoni, parki (novietot attālāk no kokiem), lielas ielas vai laukumi ar nelielu satiksmi vai bez tās, atklātas teritorijas pie izglītības, sporta un atpūtas objektiem |
| Piepilsētas stacija | Cilvēka veselības un veģetācijas aizsardzībai:
  novērtēt tiešu vai netiešu ozona piesārņojuma ietekmi uz iedzīvotājiem un veģetāciju aglomerācijas nomalēs, kurās raksturīgs augsts ozona piesārņojuma līmenis | daži desmiti km2 | Noteiktā attālumā no vislielāko emisiju apgabaliem, valdošo vēju virzienā tādos apstākļos, kas veicina ozona veidošanos.
  Vietās, kurās iedzīvotāji, jutīgas augu kultūras vai dabīgas ekosistēmas atrodas aglomerācijas nomalēs, kurās raksturīgs augsts ozona piesārņojums.
  Vajadzības gadījumā dažas piepilsētas stacijas izvieto arī valdošajiem vējiem pretējā virzienā (raugoties no galvenajiem emisijas avotiem), lai noteiktu ozona piesārņojuma fona līmeni attiecīgajā reģionā |
| Lauku stacija | Cilvēka veselības un veģetācijas aizsardzībai:
  novērtēt ozona piesārņojuma ietekmi uz reģiona iedzīvotājiem, augu kultūrām un dabīgām ekosistēmām | reģionāls mērogs
  (daži km2) | Stacijas var izvietot nelielās apdzīvotās vietās un/vai apgabalos ar dabīgām ekosistēmām, mežiem, sējumiem un stādījumiem.
  Raksturo ozona piesārņojuma līmeni tālu no vietējiem emisiju avotiem, piemēram, rūpnieciskām iekārtām un autoceļiem.
  Atklātas teritorijas, kas neatrodas kalna virsotnē |
| Lauku fona stacija | Veģetācijas un cilvēka veselības aizsardzībai:
  novērtēt ozona piesārņojuma ietekmi uz augu kultūrām un dabīgām ekosistēmām reģionā, kā arī uz iedzīvotājiem | reģionāls, valsts vai kontinentāls mērogs
  (no 1000 līdz 10 000 km2) | Stacijas izvieto apgabalos ar zemu iedzīvotāju blīvumu, piemēram, apgabalos ar dabīgām ekosistēmām, mežiem, tālu no pilsētām un rūpnieciskajiem rajoniem, kā arī no vietējiem emisiju avotiem.
  Jāvairās no vietām, kurās pastiprināti veidojas piezemes inversijas apstākļi, kā arī no kalnu virsotnēm.
  Nav ieteicamas piekrastes teritorijas, kurās raksturīgi vietējie vēju diennakts cikli |

Mērīšanas stacijas veids

Monitoringa mērķis

Mērījumu datu reprezentativitāte (1)

Makronovietojuma kritēriji

Pilsētas stacija

Cilvēka veselības aizsardzībai: novērtēt ozona piesārņojuma ietekmi uz pilsētas iedzīvotājiem, t. i., vietās, kurās ir liels iedzīvotāju blīvums un samēra liela ozona koncentrācija un kuras reprezentatīvi raksturo ietekmi uz iedzīvotājiem

daži km2

Tālu no tādu vietējo emisijas avotu ietekmes kā transportlīdzekļi, degvielas uzpildes stacijas u. c.

Atklātas teritorijas, kurās var mērīt piesārņojumu, kas sajaucies no dažādiem piesārņojuma avotiem. Pilsētu dzīvojamie un rūpnieciskie rajoni, parki (novietot attālāk no kokiem), lielas ielas vai laukumi ar nelielu satiksmi vai bez tās, atklātas teritorijas pie izglītības, sporta un atpūtas objektiem

Piepilsētas stacija

Cilvēka veselības un veģetācijas aizsardzībai:

novērtēt tiešu vai netiešu ozona piesārņojuma ietekmi uz iedzīvotājiem un veģetāciju aglomerācijas nomalēs, kurās raksturīgs augsts ozona piesārņojuma līmenis

daži desmiti km2

Noteiktā attālumā no vislielāko emisiju apgabaliem, valdošo vēju virzienā tādos apstākļos, kas veicina ozona veidošanos.

Vietās, kurās iedzīvotāji, jutīgas augu kultūras vai dabīgas ekosistēmas atrodas aglomerācijas nomalēs, kurās raksturīgs augsts ozona piesārņojums.

Vajadzības gadījumā dažas piepilsētas stacijas izvieto arī valdošajiem vējiem pretējā virzienā (raugoties no galvenajiem emisijas avotiem), lai noteiktu ozona piesārņojuma fona līmeni attiecīgajā reģionā

Lauku stacija

Cilvēka veselības un veģetācijas aizsardzībai:

novērtēt ozona piesārņojuma ietekmi uz reģiona iedzīvotājiem, augu kultūrām un dabīgām ekosistēmām

reģionāls mērogs

(daži km2)

Stacijas var izvietot nelielās apdzīvotās vietās un/vai apgabalos ar dabīgām ekosistēmām, mežiem, sējumiem un stādījumiem.

Raksturo ozona piesārņojuma līmeni tālu no vietējiem emisiju avotiem, piemēram, rūpnieciskām iekārtām un autoceļiem.

Atklātas teritorijas, kas neatrodas kalna virsotnē

Lauku fona stacija

Veģetācijas un cilvēka veselības aizsardzībai:

novērtēt ozona piesārņojuma ietekmi uz augu kultūrām un dabīgām ekosistēmām reģionā, kā arī uz iedzīvotājiem

reģionāls, valsts vai kontinentāls mērogs

(no 1000 līdz 10 000 km2)

Stacijas izvieto apgabalos ar zemu iedzīvotāju blīvumu, piemēram, apgabalos ar dabīgām ekosistēmām, mežiem, tālu no pilsētām un rūpnieciskajiem rajoniem, kā arī no vietējiem emisiju avotiem.

Jāvairās no vietām, kurās pastiprināti veidojas piezemes inversijas apstākļi, kā arī no kalnu virsotnēm.

Nav ieteicamas piekrastes teritorijas, kurās raksturīgi vietējie vēju diennakts cikli

Lauku staciju un lauku fona staciju izvietojums vajadzības gadījumā jāsaskaņo ar monitoringa prasībām, kas noteiktas Komisijas 1994. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 1091/94, ar ko paredz dažus sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EEK) Nr. 3528/86 par Kopienas mežu aizsardzību no atmosfēras piesārņojuma īstenošanai (2).

B.   PARAUGU ŅEMŠANAS VIETU MIKRONOVIETOJUMS

Ciktāl tas ir izpildāms, jāievēro III pielikuma B punktā paredzētā procedūra attiecībā uz paraugu ņemšanas vietu mikronovietojumu, nodrošinot arī to, lai paraugu ņemšanas ierīces ieplūdes atvere būtu novietota tālu no tādiem avotiem kā kurtuves un sadedzināšanas dūmvadi un vairāk nekā 10 m attālumā no tuvākā ceļa, šo attālumu palielinot tieši proporcionāli satiksmes intensitātei.

C.   VIETAS IZVĒLES DOKUMENTĒŠANA UN PĀRSKATĪŠANA

Jāievēro III pielikuma C punktā paredzētā procedūra, pienācīgi caurskatot un interpretējot monitoringa datus un ņemot vērā meteoroloģiskos un fotoķīmiskos procesus, kas ietekmē attiecīgajā vietā izmērīto ozona koncentrāciju.

---

(1)  Ja iespējams, paraugus ņem vietās, kas raksturīgas līdzīgām teritorijām, kuras neatrodas paraugu ņemšanas vietu tiešā tuvumā.

(2)  OV L 125, 18.5.1994., 1. lpp.

IX PIELIKUMS

PARAUGU ŅEMŠANAS VIETU MINIMĀLĀ SKAITA NOTEIKŠANAS KRITĒRIJI PASTĀVĪGIEM OZONA KONCENTRĀCIJAS MĒRĪJUMIEM

A.   PARAUGU ŅEMŠANAS VIETU MINIMĀLAIS SKAITS PASTĀVĪGIEM NEPĀRTRAUKTIEM MĒRĪJUMIEM, LAI PĀRBAUDĪTU ATBISTĪBU MĒRĶLIELUMIEM, ILGTERMIŅA MĒRĶIEM UN IEDZĪVOTĀJU INFORMĒŠANAS RĀDĪTĀJAM UN TRAUKSMES SLIEKSNIM, JA ŠĀDI MĒRĪJUMI IR VIENĪGAIS INFORMĀCIJAS AVOTS

| Iedzīvotāju skaits
  (× 1000) | Aglomerācijas
  (pilsētas un piepilsētas) (1) | Citas zonas
  (piepilsētas un lauku apvidi) (1) | Lauku fona apvidi |
| --- | --- | --- | --- |
| < 250 | | 1 | vidēji 1 mērīšanas stacija uz 50 000 km2 visā valsts teritorijā (2) |
| < 500 | 1 | 2 |
| < 1000 | 2 | 2 |
| < 1500 | 3 | 3 |
| < 2000 | 3 | 4 |
| < 2750 | 4 | 5 |
| < 3750 | 5 | 6 |
| > 3750 | 1 papildu mērīšanas stacija
  uz 2 miljoniem iedzīvotāju | 1 papildu mērīšanas stacija
  uz 2 miljoniem iedzīvotāju |

Iedzīvotāju skaits

(× 1000)

Aglomerācijas

(pilsētas un piepilsētas) (1)

Citas zonas

(piepilsētas un lauku apvidi) (1)

Lauku fona apvidi

< 250

1

vidēji 1 mērīšanas stacija uz 50 000 km2 visā valsts teritorijā (2)

< 500

1

2

< 1000

2

2

< 1500

3

3

< 2000

3

4

< 2750

4

5

< 3750

5

6

> 3750

1 papildu mērīšanas stacija

uz 2 miljoniem iedzīvotāju

1 papildu mērīšanas stacija

uz 2 miljoniem iedzīvotāju

B.   PARAUGU ŅEMŠANAS VIETU MINIMĀLAIS SKAITS PASTĀVĪGIEM MĒRĪJUMIEM ZONĀS UN AGLOMERĀCIJĀS, KURĀS TIECAS SASNIEGT ILGTERMIŅA MĒRĶUS

Ozona paraugu ņemšanas vietu skaitam jābūt pietiekamam, lai apvienojumā ar citiem gaisa kvalitātes novērtēšanas līdzekļiem (piemēram, modelēšana, slāpekļa dioksīda mērījumi) novērtētu ozona piesārņojuma attīstības tendences un atbilstību ilgtermiņa mērķiem. Aglomerācijās un citās zonās izvietoto staciju skaitu var samazināt par vienu trešdaļu no A punktā norādītā paraugu ņemšanas vietu skaita. Vietās, kur pastāvīgie mērījumi ir vienīgais informācijas avots, ierīko vismaz vienu mērīšanas staciju. Zonās, kur izmanto gaisa kvalitātes novērtēšanas papildlīdzekļus, un tādēļ tajās nav mērīšanas staciju, ozona koncentrāciju pienācīgu novērtēšanu attiecībā uz ilgtermiņa mērķiem nodrošina, izmantojot blakus zonās esošās mērīšanas stacijas. Lauku apvidū jābūt vienai fona mērījumu stacijai uz 100 000 km2.

---

(1)  Vismaz 1 mērīšanas stacija piepilsētas zonās, kur piesārņojuma iedarbība uz iedzīvotājiem varētu būt vislielākā. Aglomerācijās vismaz 50 % staciju jāatrodas piepilsētas zonās.

(2)  Kompleksā teritorijā vēlams ierīkot 1 mērīšanas staciju uz 25 000 km2.

X PIELIKUMS

OZONA PREKURSORU MĒRĪJUMI

A.   MĒRĶI

Galvenie šādu mērījumu mērķi ir iegūt datus attīstības tendenču analīzei attiecībā uz ozona prekursoriem, novērtēt emisiju samazināšanas stratēģiju efektivitāti, pārbaudīt emisiju inventarizācijas atbilstību un salāgot konstatētās piesārņojuma koncentrācijas ar emisiju avotiem.

Papildu mērķis ir veicināt izpratni par ozona veidošanās un prekursoru izkliedes procesiem, kā arī fotoķīmisko modeļu pielietošana.

B.   VIELAS

Mērāmie ozona prekursori ir vismaz slāpekļa oksīdi (NO un NO2) un šādi gaistošie organiskie savienojumi:

| | 1-butēns | izoprēns | etilbenzols |
| --- | --- | --- | --- |
| etāns | trans-2-butēns | n-heksāns | m- un p-ksilols |
| etilēns | cis-2-butēns | i-heksāns | o-ksilols |
| acetilēns | 1,3-butadiēns | n-heptāns | 1,2,4-trimetilbenzols |
| propāns | n-pentāns | n-oktāns | 1,2,3-trimetilbenzols |
| propēns | i-pentāns | i-oktāns | 1,3,5-trimetilbenzols |
| n-butāns | 1-pentēns | benzols | formaldehīds |
| i-butāns | 2-pentēns | toluols | visi ogļūdeņraži, izņemot metānu |

1-butēns

izoprēns

etilbenzols

etāns

trans-2-butēns

n-heksāns

m- un p-ksilols

etilēns

cis-2-butēns

i-heksāns

o-ksilols

acetilēns

1,3-butadiēns

n-heptāns

1,2,4-trimetilbenzols

propāns

n-pentāns

n-oktāns

1,2,3-trimetilbenzols

propēns

i-pentāns

i-oktāns

1,3,5-trimetilbenzols

n-butāns

1-pentēns

benzols

formaldehīds

i-butāns

2-pentēns

toluols

visi ogļūdeņraži, izņemot metānu

C.   NOVIETOJUMS

Mērījumi jāveic pilsētas un piepilsētas mērīšanas stacijās, kas izveidotas saskaņā ar šīs direktīvas prasībām un ko uzskata par atbilstošām monitoringa mērķiem, kas minēti A punktā.

XI PIELIKUMS

ROBEŽVĒRTĪBAS CILVĒKA VESELĪBAS AIZSARDZĪBAI

| Parametram atbilstīgais laika posms | Robežvērtība | Pielaides robeža | Izpildes termiņš (robežvērtība) |
| --- | --- | --- | --- |
| Sēra dioksīds |
| 1 stunda | 350 μg/m3, nedrīkst pārsniegt vairāk kā 24 reizes kalendāra gadā | 150 μg/m3 (43 %) | |
| 1 diena | 125 μg/m3, nedrīkst pārsniegt vairāk kā 3 reizes kalendāra gadā | nav | |
| Slāpekļa dioksīds |
| 1 stunda | 200 μg/m3, nedrīkst pārsniegt vairāk kā 18 reizes kalendāra gadā | 1999. gada 19. jūlijā tā ir 50 %, un to samazina 2001. gada 1. janvārī un turpina vienādās daļās samazināt katrus 12 mēnešus, līdz 2010. gada 1. janvārī tās vērtība ir 0 % | 2014.
  gada 1. janvāris |
| Kalendāra gads | 40 μg/m3 | 1999. gada 19. jūlijā tā ir 50 %, un to samazina 2001. gada 1. janvārī un turpina vienādās daļās samazināt katrus 12 mēnešus, līdz 2010. gada 1. janvārī tās vērtība ir 0 % | 2014.
  gada 1. janvāris |
| Oglekļa oksīds |
| Maksimālā astoņu stundu vidējā dienas vērtība (1) | 10 mg/m3 | 60 % | |
| Benzols |
| Kalendāra gads | 5 μg/m3 | 2000. gada 13. decembrī tā ir 5 μg/m3 (100 %), un to samazina 2006. gada 1. janvārī un turpina par 1 μg/m3 samazināt katrus 12 mēnešus, līdz 2010. gada 1. janvārī tās vērtība ir 0 % | 2010. gada 1. janvāris |
| Svins |
| Kalendāra gads | 0,5 μg/m3 | 100 % | |
| PM10 |
| 1 diena | 50 μg/m3, nedrīkst pārsniegt vairāk kā 35 reizes kalendāra gadā | 50 % | līdz 2009. gada 31. decembrim |
| 1 diena | 50 μg/m3, nedrīkst pārsniegt vairāk kā 35 reizes kalendāra gadā (2) | 50% | 2010. gada 1. janvāris |
| Kalendāra gads | 40 μg/m3 | 20 % | līdz 2009. gada 31. decembrim |
| Kalendāra gads | 33 μg/m3 | 20% | 2010. gada 1. janvāris |

Parametram atbilstīgais laika posms

Robežvērtība

Pielaides robeža

Izpildes termiņš (robežvērtība)

Sēra dioksīds

1 stunda

350 μg/m3, nedrīkst pārsniegt vairāk kā 24 reizes kalendāra gadā

150 μg/m3 (43 %)

1 diena

125 μg/m3, nedrīkst pārsniegt vairāk kā 3 reizes kalendāra gadā

nav

Slāpekļa dioksīds

1 stunda

200 μg/m3, nedrīkst pārsniegt vairāk kā 18 reizes kalendāra gadā

1999. gada 19. jūlijā tā ir 50 %, un to samazina 2001. gada 1. janvārī un turpina vienādās daļās samazināt katrus 12 mēnešus, līdz 2010. gada 1. janvārī tās vērtība ir 0 %

2014.
  gada 1. janvāris

Kalendāra gads

40 μg/m3

1999. gada 19. jūlijā tā ir 50 %, un to samazina 2001. gada 1. janvārī un turpina vienādās daļās samazināt katrus 12 mēnešus, līdz 2010. gada 1. janvārī tās vērtība ir 0 %

2014.
  gada 1. janvāris

Oglekļa oksīds

Maksimālā astoņu stundu vidējā dienas vērtība (1)

10 mg/m3

60 %

Benzols

Kalendāra gads

5 μg/m3

2000. gada 13. decembrī tā ir 5 μg/m3 (100 %), un to samazina 2006. gada 1. janvārī un turpina par 1 μg/m3 samazināt katrus 12 mēnešus, līdz 2010. gada 1. janvārī tās vērtība ir 0 %

2010. gada 1. janvāris

Svins

Kalendāra gads

0,5 μg/m3

100 %

PM10

1 diena

50 μg/m3, nedrīkst pārsniegt vairāk kā 35 reizes kalendāra gadā

50 %

līdz 2009. gada 31. decembrim

1 diena

50 μg/m3, nedrīkst pārsniegt vairāk kā 35 reizes kalendāra gadā (2)

50%

2010. gada 1. janvāris

Kalendāra gads

40 μg/m3

20 %

līdz 2009. gada 31. decembrim

Kalendāra gads

33 μg/m3

20%

2010. gada 1. janvāris

---

(1)  Maksimālo astoņu stundu vidējo dienas vērtību nosaka, pārbaudot 8 stundu vidējās vērtības, kuru aprēķina no datiem par katru stundu, un kuru atjaunina ik stundu. Šādā veidā izskaitļotu 8 stundu vidējo vērtību saista ar dienu, kad tā beidzas, t. i., katras dienas pirmais aprēķināšanas periods būs no plkst.17.00 iepriekšējā dienā līdz 01.00 tai pašā dienā; katras dienas pēdējais aprēķināšanas periods būs no plkst.16.00 līdz 24.00 tai pašā dienā.

(2)  
  Izņēmums ir gadījumi, kad to nav iespējams panākt vietai raksturīgu izkliedes rādītāju, meteoroloģisko apstākļu vai ģeogrāfiskā izvietojuma īpatnību, vai arīnozīmīgas pārrobežu ietekmes dēļ. Dalībvalstis nosaka precīzu tādu dienu skaitu (nepārsniedzot 55 dienas), kad robežvērtība var tikt pārsniegta, un iesniedz šos noteikumus Komisijai.

XII PIELIKUMS

IEDZĪVOTĀJU INFORMĒŠANAS RĀDĪTĀJS UN TRAUKSMES SLIEKSNIS

A.   TRAUKSMES SLIEKSNIS PIESĀRŅOJOŠĀM VIELĀM, IZŅEMOT OZONU

Trīs secīgās stundās jāmēra vietā, kas reprezentē gaisa kvalitāti vismaz 100 km2 lielā teritorijā vai visā zonā vai aglomerācijā, izvēloties mazāko no minētajām platībām.

| Piesārņojošā viela | Trauksmes slieksnis |
| --- | --- |
| Sēra dioksīds | 500 μg/m3 |
| Slāpekļa dioksīds | 400 μg/m3 |

Piesārņojošā viela

Trauksmes slieksnis

Sēra dioksīds

500 μg/m3

Slāpekļa dioksīds

400 μg/m3

B.   IEDZĪVOTĀJU INFORMĒŠANAS RĀDĪTĀJS UN TRAUKSMES SLIEKSNIS OZONAM

| Mērķis | Parametram atbilstīgais laika posms | Parametra skaitliskā vērtība |
| --- | --- | --- |
| Informēšana | 1 stunda | 180 μg/m3 |
| Trauksme | 1 stunda (1) | 240 μg/m3 |

Mērķis

Parametram atbilstīgais laika posms

Parametra skaitliskā vērtība

Informēšana

1 stunda

180 μg/m3

Trauksme

1 stunda (1)

240 μg/m3

---

(1)  Direktīvas 18. panta īstenošanas vajadzībām trauksmes sliekšņa pārsniegums jāmēra vai jāprognozē attiecībā uz trim secīgām stundām.

XIII PIELIKUMS

KRITISKAIS PIESĀRŅOJUMA LĪMENIS VEĢETĀCIJAS AIZSARDZĪBAI

| Parametram atbilstīgais laika posms | Kritiskais piesārņojuma līmenis | Pielaides robeža | Izpildes termiņš (kritiskais piesārņojuma līmenis) |
| --- | --- | --- | --- |
| Sēra dioksīds |
| Kalendāra gads un ziema (no 1. oktobra līdz 31. martam) | 20 μg/ m3 | nav | |
| Slāpekļa oksīdi |
| Kalendāra gads | 30 μg/m3 | nav | |

Parametram atbilstīgais laika posms

Kritiskais piesārņojuma līmenis

Pielaides robeža

Izpildes termiņš (kritiskais piesārņojuma līmenis)

Sēra dioksīds

Kalendāra gads un ziema (no 1. oktobra līdz 31. martam)

20 μg/ m3

nav

Slāpekļa oksīdi

Kalendāra gads

30 μg/m3

nav

XIV PIELIKUMS

PM2,5 IEDARBĪBAS MAZINĀJUMA MĒRĶIS,
  MĒRĶLIELUMS UN ROBEŽVERTĪBA

A.   VIDĒJAIS IEDARBĪBAS RĀDĪTĀJS (AEI)

Vidējo iedarbības rādītāju (AEI), kura mērvienība ir μg/m3, nosaka, pamatojoties uz pilsētas fona stacijās veiktajiem mērījumiem zonās un aglomerācijās visā dalībvalsts teritorijā. Šis rādītājs ir triju kalendāra gadu periodā ik pēc gada aprēķinātas vidējās koncentrācijas vidējā vērtība visās paraugu ņemšanas vietās, kuras izveidotas atbilstīgi 6. un 7. pantam. Tādējādi, ja apsekojuma gads ir 2010. gads, tam atbilstošais AEI ir 2008., 2009. un 2010. gadā izmērītās koncentrācijas vidējā vērtība. Līdzīgā veidā 2020. gadam atbilstošais AEI būs triju gadu periodā aprēķinātas vidējās koncentrācijas vidējā vērtība visās paraugu ņemšanas vietās 2018., 2019. un 2020. gadā.

B.   IEDARBĪBAS MAZINĀJUMA MĒRĶIS

| Iedarbības mazinājuma mērķis attiecībā pret AEI 2010. gadā | Izpildes termiņš (iedarbības mazinājuma mērķi) |
| --- | --- |
| Sākotnējā koncentrācija μg/m3 | Mazinājuma mērķis procentos 2020. gads | 2020 |
| < 10 | 0% | |
| = 10—< 15 | 10% | |
| = 15—< 20 | 15% | |
| = 20—< 25 | 20% | |
| > 25 | Visi pasākumi, kas nepieciešami, lai sasniegtu mērķi — 20 μg/m3 | |

Iedarbības mazinājuma mērķis attiecībā pret AEI 2010. gadā

Izpildes termiņš (iedarbības mazinājuma mērķi)

Sākotnējā koncentrācija μg/m3

Mazinājuma mērķis procentos 2020. gads

2020

< 10

0%

= 10—< 15

10%

= 15—< 20

15%

= 20—< 25

20%

> 25

Visi pasākumi, kas nepieciešami, lai sasniegtu mērķi — 20 μg/m3

Ja AEI apsekojuma gadā ir
  10 μg/m3

  vai mazāka, tad iedarbības mazinājuma mērķis ir nulle.

C.   
  MĒRĶLIELUMS UN ROBEŽVĒRTĪBA

| Parametram atbilstīgais laika posms | Mērķlielums | Pielaides robeža (1) | Izpildes termiņš
  (mērķlielums) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kalendāra gads | 20 μg/m3 | | 2010. gada 1. janvāris |

Parametram atbilstīgais laika posms

Mērķlielums

Pielaides robeža (1)

Izpildes termiņš
  (mērķlielums)

Kalendāra gads

20 μg/m3

2010. gada 1. janvāris

| Parametram atbilstīgais laika posms | Robežvērtība | Pielaides robeža (2) | Izpildes termiņš (robežvērtība) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kalendāra gads | 20 μg/m3 | šīs direktīvas spēkā stāšanās dienā tā ir 20 %, un to samazina nākamā gada 1. janvārī un turpina vienādās daļās samazināt katrus 12 mēnešus, līdz
  2015. gada 1. janvārī
  tās vērtība ir 0 % | 2015. gada 1. janvāris |

Parametram atbilstīgais laika posms

Robežvērtība

Pielaides robeža (2)

Izpildes termiņš (robežvērtība)

Kalendāra gads

20 μg/m3

šīs direktīvas spēkā stāšanās dienā tā ir 20 %, un to samazina nākamā gada 1. janvārī un turpina vienādās daļās samazināt katrus 12 mēnešus, līdz
  2015. gada 1. janvārī
  tās vērtība ir 0 %

2015. gada 1. janvāris

---

(1)  Maksimālo pielaides robežu piemēro arī saskaņā ar 15. panta 4. punktu.

(2)  
  Maksimālo pielaides robežu piemēro arī saskaņā ar 15. panta 4. punktu.

XV PIELIKUMS

INFORMĀCIJA, KAS IEKĻAUJAMA VIETĒJOS, REĢIONĀLAJOS VAI VALSTS PLĀNOS VAI PROGRAMMĀS APKĀRTĒJĀ GAISA KVALITĀTES UZLABOŠANAI SASKAŅĀ AR 21. PANTU

| 1. | Teritorijas, kurās konstatēts pārmērīgs piesārņojums:







  a) | reģions; |
| --- | --- | --- |

1.

Teritorijas, kurās konstatēts pārmērīgs piesārņojums:

a)

reģions;

| b) | pilsēta (karte); |
| --- | --- |

b)

pilsēta (karte);

| c) | mērīšanas stacija (karte, ģeogrāfiskās koordinātas). |
| --- | --- |

c)

mērīšanas stacija (karte, ģeogrāfiskās koordinātas).

| 2. | Vispārīgā informācija:






  a) | zonas veids (pilsēta, rūpnieciska teritorija vai lauku teritorija); |
| --- | --- | --- |

2.

Vispārīgā informācija:

a)

zonas veids (pilsēta, rūpnieciska teritorija vai lauku teritorija);

| b) | piesārņojuma aptuvenā izplatība (km2) un piesārņojuma iedarbībai pakļauto iedzīvotāju skaits; |
| --- | --- |

b)

piesārņojuma aptuvenā izplatība (km2) un piesārņojuma iedarbībai pakļauto iedzīvotāju skaits;

| c) | vajadzīgie dati par klimatu; |
| --- | --- |

c)

vajadzīgie dati par klimatu;

| d) | attiecīgie topogrāfiskie dati; |
| --- | --- |

d)

attiecīgie topogrāfiskie dati;

| e) | pietiekama informācija par attiecīgo vides kvalitātes mērķu veidiem konkrētajā zonā. |
| --- | --- |

e)

pietiekama informācija par attiecīgo vides kvalitātes mērķu veidiem konkrētajā zonā.

| 3. | Kompetentās iestādes:
  Par gaisa kvalitātes uzlabošanas plānu izstrādi un īstenošanu atbildīgo personu vārds vai nosaukums un adrese. |
| --- | --- |

3.

Kompetentās iestādes:

Par gaisa kvalitātes uzlabošanas plānu izstrādi un īstenošanu atbildīgo personu vārds vai nosaukums un adrese.

| 4. | Piesārņojuma veids un novērtējums:






  a) | iepriekšējos gados (pirms gaisa kvalitātes uzlabošanas pasākumu īstenošanas) novērotās koncentrācijas; |
| --- | --- | --- |

4.

Piesārņojuma veids un novērtējums:

a)

iepriekšējos gados (pirms gaisa kvalitātes uzlabošanas pasākumu īstenošanas) novērotās koncentrācijas;

| b) | laikā kopš pasākumu uzsākšanas izmērītās koncentrācijas; |
| --- | --- |

b)

laikā kopš pasākumu uzsākšanas izmērītās koncentrācijas;

| c) | izmantotās novērtējuma metodes. |
| --- | --- |

c)

izmantotās novērtējuma metodes.

| 5. | Piesārņojuma izcelsme:






  a) | galveno gaisu piesārņojošo vielu emisijas avotu saraksts (karte); |
| --- | --- | --- |

5.

Piesārņojuma izcelsme:

a)

galveno gaisu piesārņojošo vielu emisijas avotu saraksts (karte);

| b) | kopējais piesārņojošo vielu emisijas daudzums (tonnas gadā) no šiem avotiem; |
| --- | --- |

b)

kopējais piesārņojošo vielu emisijas daudzums (tonnas gadā) no šiem avotiem;

| c) | informācija par gaisa piesārņojuma pārnesi no citiem apgabaliem. |
| --- | --- |

c)

informācija par gaisa piesārņojuma pārnesi no citiem apgabaliem.

| 6. | Situācijas analīze:






  a) | sīka informācija par faktoriem, kas ir pārsnieguma rašanās pamatā (piemēram, transportlīdzekļi, arī tie, kas tikai šķērso teritoriju, vai arī sekundāro piesārņojošo vielu veidošanās atmosfērā); |
| --- | --- | --- |

6.

Situācijas analīze:

a)

sīka informācija par faktoriem, kas ir pārsnieguma rašanās pamatā (piemēram, transportlīdzekļi, arī tie, kas tikai šķērso teritoriju, vai arī sekundāro piesārņojošo vielu veidošanās atmosfērā);

| b) | sīka informācija par iespējamajiem pasākumiem gaisa kvalitātes uzlabošanai. |
| --- | --- |

b)

sīka informācija par iespējamajiem pasākumiem gaisa kvalitātes uzlabošanai.

| 7. | Sīka informācija par pasākumiem vai projektiem gaisa kvalitātes uzlabošanai, kas pieņemti vai īstenoti pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā:






  a) | vietējie, reģionālie, valsts un starptautiskie pasākumi; |
| --- | --- | --- |

7.

Sīka informācija par pasākumiem vai projektiem gaisa kvalitātes uzlabošanai, kas pieņemti vai īstenoti pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā:

a)

vietējie, reģionālie, valsts un starptautiskie pasākumi;

| b) | šo pasākumu rezultāti. |
| --- | --- |

b)

šo pasākumu rezultāti.

| 8. | Sīka informācija par pasākumiem vai projektiem, kas piesārņojuma samazināšanas nolūkā pieņemti vai īstenoti pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā:






  a) | visu projektā ietverto pasākumu uzskaitījums un apraksts; |
| --- | --- | --- |

8.

Sīka informācija par pasākumiem vai projektiem, kas piesārņojuma samazināšanas nolūkā pieņemti vai īstenoti pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā:

a)

visu projektā ietverto pasākumu uzskaitījums un apraksts;

| b) | īstenošanas grafiks; |
| --- | --- |

b)

īstenošanas grafiks;

| c) | plānotais gaisa kvalitātes uzlabojuma novērtējums un paredzamais atbilstīgo mērķu sasniegšanas laiks. |
| --- | --- |

c)

plānotais gaisa kvalitātes uzlabojuma novērtējums un paredzamais atbilstīgo mērķu sasniegšanas laiks.

| d) | iepriekš minēto pasākumu vai projektu īstenošanai plānotajā laikā piešķirto līdzekļu un izveidoto budžeta pozīciju uzskaitījums un apraksts. |
| --- | --- |

d)

iepriekš minēto pasākumu vai projektu īstenošanai plānotajā laikā piešķirto līdzekļu un izveidoto budžeta pozīciju uzskaitījums un apraksts.

| 9. | Visa informācija, kas paredzēta šā pielikuma A punktā. |
| --- | --- |

9.

Visa informācija, kas paredzēta šā pielikuma A punktā.

| 10. | Informācija par turpmāk minēto direktīvu izpildes statusu:







  1) | Padomes 1970. gada 20. marta Direktīva 70/220/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai novērstu gaisa piesārņošanu, kuru rada gāzu izplūde no mehānisko transportlīdzekļu dzirksteļaizdedzes motoriem (1); |
| --- | --- | --- |

10.

Informācija par turpmāk minēto direktīvu izpildes statusu:

1)

Padomes 1970. gada 20. marta Direktīva 70/220/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai novērstu gaisa piesārņošanu, kuru rada gāzu izplūde no mehānisko transportlīdzekļu dzirksteļaizdedzes motoriem (1);

| 2) | Padomes 1987. gada 3. decembra Direktīva 88/77/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai samazinātu gāzveida piesārņojuma emisiju no dīzeļmotoriem, kurus izmanto transportlīdzekļos (2); |
| --- | --- |

2)

Padomes 1987. gada 3. decembra Direktīva 88/77/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai samazinātu gāzveida piesārņojuma emisiju no dīzeļmotoriem, kurus izmanto transportlīdzekļos (2);

| 3) | Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 20. decembra Direktīva 94/63/EK par kontroli attiecībā uz gaistošu organisko savienojumu (GOS) emisiju, ko rada benzīna glabāšana un nosūtīšana no termināliem uz degvielas uzpildes stacijām (3); |
| --- | --- |

3)

Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 20. decembra Direktīva 94/63/EK par kontroli attiecībā uz gaistošu organisko savienojumu (GOS) emisiju, ko rada benzīna glabāšana un nosūtīšana no termināliem uz degvielas uzpildes stacijām (3);

| 4) | Padomes 1996. gada 24. septembra Direktīva 96/61/EK par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (4); |
| --- | --- |

4)

Padomes 1996. gada 24. septembra Direktīva 96/61/EK par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (4);

| 5) | Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 16. decembra Direktīva 97/68/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem pret gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no iekšdedzes motoriem, ko uzstāda visurgājējai tehnikai (5); |
| --- | --- |

5)

Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 16. decembra Direktīva 97/68/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem pret gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no iekšdedzes motoriem, ko uzstāda visurgājējai tehnikai (5);

| 6) | Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 13. oktobra Direktīva 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/12/EEK (6); |
| --- | --- |

6)

Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 13. oktobra Direktīva 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/12/EEK (6);

| 7) | Padomes 1999. gada 11. marta Direktīva 1999/13/EK par gaistošu organisko savienojumu emisijas ierobežošanu no organiskiem šķīdinātājiem noteiktos darbības veidos un iekārtās (7); |
| --- | --- |

7)

Padomes 1999. gada 11. marta Direktīva 1999/13/EK par gaistošu organisko savienojumu emisijas ierobežošanu no organiskiem šķīdinātājiem noteiktos darbības veidos un iekārtās (7);

| 8) | Padomes 1999. gada 26. aprīļa Direktīva 1999/32/EK, ar ko paredz sēra satura samazināšanu konkrētiem šķidrā kurināmā veidiem un ar ko groza Direktīvu 93/12/EEK (8); |
| --- | --- |

8)

Padomes 1999. gada 26. aprīļa Direktīva 1999/32/EK, ar ko paredz sēra satura samazināšanu konkrētiem šķidrā kurināmā veidiem un ar ko groza Direktīvu 93/12/EEK (8);

| 9) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 4. decembra Direktīva 2000/76/EK par atkritumu sadedzināšanu (9); |
| --- | --- |

9)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 4. decembra Direktīva 2000/76/EK par atkritumu sadedzināšanu (9);

| 10) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīva 2001/80/EK par ierobežojumiem attiecībā uz dažu piesārņojošo vielu emisiju gaisā no lielām sadedzināšanas iekārtām; |
| --- | --- |

10)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīva 2001/80/EK par ierobežojumiem attiecībā uz dažu piesārņojošo vielu emisiju gaisā no lielām sadedzināšanas iekārtām;

| 11) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīva 2001/81/EK par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju dažām atmosfēru piesārņojošām vielām; |
| --- | --- |

11)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīva 2001/81/EK par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju dažām atmosfēru piesārņojošām vielām;

| 12) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/42/EK, ar ko ierobežo gaistošu organisko savienojumu emisijas no organiskiem šķīdinātājiem dažu veidu krāsās un lakās, un transportlīdzekļu pārklājuma atjaunošanas līdzekļos un groza Direktīvu 1999/13/EK (10); |
| --- | --- |

12)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/42/EK, ar ko ierobežo gaistošu organisko savienojumu emisijas no organiskiem šķīdinātājiem dažu veidu krāsās un lakās, un transportlīdzekļu pārklājuma atjaunošanas līdzekļos un groza Direktīvu 1999/13/EK (10);

| 13) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. aprīļa Direktīva 2006/32/EK par enerģijas galapatēriņa efektivitāti un energopakalpojumiem (11); |
| --- | --- |

13)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. aprīļa Direktīva 2006/32/EK par enerģijas galapatēriņa efektivitāti un energopakalpojumiem (11);

| 14) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Direktīva 2005/33/EK, ar ko groza Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz sēra saturu kuģu degvielā (12). |
| --- | --- |

14)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Direktīva 2005/33/EK, ar ko groza Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz sēra saturu kuģu degvielā (12).

| 11. | Informācija par visiem gaisa piesārņojuma mazināšanas pasākumiem, kuru īstenošana tikusi
  plānota
  saistībā ar gaisa kvalitātes mērķu pārsnieguma novēršanu, tostarp par turpmāk minētajiem pasākumiem.
  Aglomerācijas vai zonas mērogā:






  a) | stacionāru avotu radīto emisiju samazināšana, nodrošinot piesārņojošo mazo un vidējo stacionāro (arī biomasas) sadedzināšanas iekārtu aprīkošanu ar emisijas kontroles ierīcēm vai aizstāšanu ar citām iekārtām; |
| --- | --- | --- |

11.

Informācija par visiem gaisa piesārņojuma mazināšanas pasākumiem, kuru īstenošana tikusi
  plānota
  saistībā ar gaisa kvalitātes mērķu pārsnieguma novēršanu, tostarp par turpmāk minētajiem pasākumiem.

Aglomerācijas vai zonas mērogā:

a)

stacionāru avotu radīto emisiju samazināšana, nodrošinot piesārņojošo mazo un vidējo stacionāro (arī biomasas) sadedzināšanas iekārtu aprīkošanu ar emisijas kontroles ierīcēm vai aizstāšanu ar citām iekārtām;

| b) | transportlīdzekļu radīto emisiju samazināšana, aprīkojot tos ar emisijas kontroles ierīcēm. Jāapsver ekonomisku stimulu izmantojums šo pasākumu uzsākšanai; |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļu radīto emisiju samazināšana, aprīkojot tos ar emisijas kontroles ierīcēm. Jāapsver ekonomisku stimulu izmantojums šo pasākumu uzsākšanai;

| c) | atbilstīgi rokasgrāmatai par videi draudzīgu valsts iepirkumu (13) izdarītais autotransporta līdzekļu, degvielu un sadedzināšanas iekārtu valsts iepirkums, tostarp






  — | jaunu transportlīdzekļu iepirkšana, arī tādu, kuru radītais emisiju apjoms ir neliels, |
| --- | --- | --- |

c)

atbilstīgi rokasgrāmatai par videi draudzīgu valsts iepirkumu (13) izdarītais autotransporta līdzekļu, degvielu un sadedzināšanas iekārtu valsts iepirkums, tostarp

—

jaunu transportlīdzekļu iepirkšana, arī tādu, kuru radītais emisiju apjoms ir neliels,

| — | “tīrāku” transportlīdzekļu pārvadāšanas pakalpojumu iepirkums, |
| --- | --- |

—

“tīrāku” transportlīdzekļu pārvadāšanas pakalpojumu iepirkums,

| — | tādu stacionāru sadedzināšanas iekārtu iepirkšana, kuru radītais emisiju apjoms ir neliels, |
| --- | --- |

—

tādu stacionāru sadedzināšanas iekārtu iepirkšana, kuru radītais emisiju apjoms ir neliels,

| — | tādu degvielu iepirkšana stacionārām un pārvietojamām iekārtām, kuru radītais emisiju apjoms ir neliels; |
| --- | --- |

—

tādu degvielu iepirkšana stacionārām un pārvietojamām iekārtām, kuru radītais emisiju apjoms ir neliels;

| d) | pasākumi, kuru mērķis ir ierobežot transporta radītās emisijas ar satiksmes plānošanas un pārvaldības palīdzību (tostarp sastrēguma maksājumi, dažādi tarifi transportlīdzekļa novietošanai stāvvietā un citi ekonomiski stimuli; “zema emisiju līmeņa zonu” izveide); |
| --- | --- |

d)

pasākumi, kuru mērķis ir ierobežot transporta radītās emisijas ar satiksmes plānošanas un pārvaldības palīdzību (tostarp sastrēguma maksājumi, dažādi tarifi transportlīdzekļa novietošanai stāvvietā un citi ekonomiski stimuli; “zema emisiju līmeņa zonu” izveide);

| e) | pasākumi, kuru mērķis ir veicināt mazāk piesārņojošu transportlīdzekļu veidu izmantošanu; |
| --- | --- |

e)

pasākumi, kuru mērķis ir veicināt mazāk piesārņojošu transportlīdzekļu veidu izmantošanu;

| f) | tādu degvielu izmantojuma nodrošināšana mazās, vidējās un lielās stacionārās un pārvietojamās iekārtās, kuru radītais emisiju apjoms ir neliels. |
| --- | --- |

f)

tādu degvielu izmantojuma nodrošināšana mazās, vidējās un lielās stacionārās un pārvietojamās iekārtās, kuru radītais emisiju apjoms ir neliels.

Reģionālā vai valsts mērogā:

| g) | pasākumi, kuru mērķis ir samazināt gaisa piesārņojumu, izmantojot Direktīvā 96/61/EK paredzēto atļauju sistēmu, Direktīvā 2001/80/EK paredzētos valsts plānus un tādus ekonomiskos instrumentus kā nodokļi, maksājumi un emisiju tirdzniecība. |
| --- | --- |

g)

pasākumi, kuru mērķis ir samazināt gaisa piesārņojumu, izmantojot Direktīvā 96/61/EK paredzēto atļauju sistēmu, Direktīvā 2001/80/EK paredzētos valsts plānus un tādus ekonomiskos instrumentus kā nodokļi, maksājumi un emisiju tirdzniecība.

| 12. | Publikāciju, dokumentu, darbu u. c. uzskaitījums, ko izmanto, lai pamatotu šajā pielikumā pieprasīto informāciju. |
| --- | --- |

12.

Publikāciju, dokumentu, darbu u. c. uzskaitījums, ko izmanto, lai pamatotu šajā pielikumā pieprasīto informāciju.

---

(1)  OV L 76, 6.4.1970., 1. lpp.

(2)  OV L 36, 9.2.1988., 33. lpp.

(3)  OV L 365, 31.12.1994., 24. lpp.

(4)  OV L 257, 10.10.1996., 22. lpp.

(5)  OV L 59, 27.2.1998., 1. lpp.

(6)  OV L 350, 28.12.1998., 58. lpp.

(7)  OV L 85, 29.3.1999., 1. lpp.

(8)  OV L 121, 11.5.1999., 13. lpp.

(9)  OV L 332, 28.12.2000., 91. lpp.

(10)  OV L 143, 30.4.2004., 87. lpp.

(11)  
  OV L 114, 27.4.2006., 64. lpp.

(12)  
  OV L 191, 22.7.2005., 59. lpp.

(13)  SEC(2004)1050.

XVI PIELIKUMS

SABIEDRĪBAS INFORMĒŠANA

| 1. | Dalībvalstis nodrošina to, ka sabiedrībai regulāri dara pieejamu atjauninātu informāciju par šīs direktīvas reglamentēto piesārņojošo vielu koncentrācijām apkārtējā gaisā. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis nodrošina to, ka sabiedrībai regulāri dara pieejamu atjauninātu informāciju par šīs direktīvas reglamentēto piesārņojošo vielu koncentrācijām apkārtējā gaisā.

| 2. | Attiecīgās koncentrācijas apkārtējā gaisā izsaka ar paramentra vidējo vērtību atbilstīgajā laika posmā, kā paredzēts VII un XI līdz XIV pielikumā. Sniegtajā informācijā norāda vismaz koncentrācijas, kas pārsniedz gaisa kvalitātes mērķus, piemēram,
  robežvērtības, mērķlielumus
  , trauksmes sliekšņus, iedzīvotāju informēšanas rādītājus vai ilgtermiņa mērķus reglamentētajai piesārņojošajai vielai. Tajā sniedz arī īsu novērtējumu attiecībā uz gaisa kvalitātes mērķiem un informāciju par konkrētās piesārņojošās vielas ietekmi uz cilvēka veselību un, attiecīgā gadījumā, uz veģetāciju. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgās koncentrācijas apkārtējā gaisā izsaka ar paramentra vidējo vērtību atbilstīgajā laika posmā, kā paredzēts VII un XI līdz XIV pielikumā. Sniegtajā informācijā norāda vismaz koncentrācijas, kas pārsniedz gaisa kvalitātes mērķus, piemēram,
  robežvērtības, mērķlielumus
  , trauksmes sliekšņus, iedzīvotāju informēšanas rādītājus vai ilgtermiņa mērķus reglamentētajai piesārņojošajai vielai. Tajā sniedz arī īsu novērtējumu attiecībā uz gaisa kvalitātes mērķiem un informāciju par konkrētās piesārņojošās vielas ietekmi uz cilvēka veselību un, attiecīgā gadījumā, uz veģetāciju.

| 3. | Informāciju par sēra dioksīda, slāpekļa dioksīda, cieto daļiņu, ozona un oglekļa oksīda koncentrāciju apkārtējā gaisā atjaunina vismaz ik dienu vai, vajadzības gadījumā, ik stundu. Informāciju par svina un benzola koncentrāciju apkārtējā gaisā, ko izsaka ar vidējo vērtību iepriekšējos 12 mēnešos, atjaunina reizi trijos mēnešos vai, vajadzības gadījumā, reizi mēnesī. |
| --- | --- |

3.

Informāciju par sēra dioksīda, slāpekļa dioksīda, cieto daļiņu, ozona un oglekļa oksīda koncentrāciju apkārtējā gaisā atjaunina vismaz ik dienu vai, vajadzības gadījumā, ik stundu. Informāciju par svina un benzola koncentrāciju apkārtējā gaisā, ko izsaka ar vidējo vērtību iepriekšējos 12 mēnešos, atjaunina reizi trijos mēnešos vai, vajadzības gadījumā, reizi mēnesī.

| 4. | Dalībvalstis nodrošina to, ka sabiedrība laikus saņem informāciju par faktisku vai prognozētu trauksmes sliekšņa vai iedzīvotāju informēšanas rādītāja pārsniegumu. Minētajā informācijā iekļauj vismaz šādas ziņas:






  a) | informācija par novērotajiem pārsniegumiem:






  — | pārsniegšanas vieta vai apgabals, |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Dalībvalstis nodrošina to, ka sabiedrība laikus saņem informāciju par faktisku vai prognozētu trauksmes sliekšņa vai iedzīvotāju informēšanas rādītāja pārsniegumu. Minētajā informācijā iekļauj vismaz šādas ziņas:

a)

informācija par novērotajiem pārsniegumiem:

—

pārsniegšanas vieta vai apgabals,

| — | pārsniegtais parametrs (iedzīvotāju informēšanas rādītājs vai trauksmes slieksnis), |
| --- | --- |

—

pārsniegtais parametrs (iedzīvotāju informēšanas rādītājs vai trauksmes slieksnis),

| — | pārsnieguma sākuma laiks un ilgums, |
| --- | --- |

—

pārsnieguma sākuma laiks un ilgums,

| — | ozona piesārņojuma gadījumā — augstākā vienas stundas koncentrācija un augstākā astoņu stundu vidējā koncentrācija; |
| --- | --- |

—

ozona piesārņojuma gadījumā — augstākā vienas stundas koncentrācija un augstākā astoņu stundu vidējā koncentrācija;

| b) | prognoze nākamajai pēcpusdienai, dienai vai dienām:






  — | iedzīvotāju informēšanas rādītāja un/vai trauksmes sliekšņa paredzamā pārsnieguma ģeogrāfiskais apgabals, |
| --- | --- | --- |

b)

prognoze nākamajai pēcpusdienai, dienai vai dienām:

—

iedzīvotāju informēšanas rādītāja un/vai trauksmes sliekšņa paredzamā pārsnieguma ģeogrāfiskais apgabals,

| — | piesārņojošās vielas koncentrācijas paredzamās izmaiņas (stāvokļa uzlabošanās, stabilizēšanās vai pasliktināšanās), norādot šo izmaiņu cēloņus; |
| --- | --- |

—

piesārņojošās vielas koncentrācijas paredzamās izmaiņas (stāvokļa uzlabošanās, stabilizēšanās vai pasliktināšanās), norādot šo izmaiņu cēloņus;

| c) | informācija par attiecīgajām iedzīvotāju riska grupām, piesārņojuma iespējamo ietekmi uz cilvēka veselību un ieteicamo rīcību:






  — | informācija par iedzīvotāju riska grupām, |
| --- | --- | --- |

c)

informācija par attiecīgajām iedzīvotāju riska grupām, piesārņojuma iespējamo ietekmi uz cilvēka veselību un ieteicamo rīcību:

—

informācija par iedzīvotāju riska grupām,

| — | iespējamo simptomu apraksts, |
| --- | --- |

—

iespējamo simptomu apraksts,

| — | attiecīgajām iedzīvotāju riska grupām ieteicamie piesardzības pasākumi, |
| --- | --- |

—

attiecīgajām iedzīvotāju riska grupām ieteicamie piesardzības pasākumi,

| — | vietas, kur var atrast sīkāku informāciju; |
| --- | --- |

—

vietas, kur var atrast sīkāku informāciju;

| d) | informācija par preventīvajām darbībām piesārņojuma un/vai tā iedarbības mazināšanai, norādot galvenās piesārņojumu izraisošās nozares; ieteikumi par to, kā rīkoties, lai samazinātu emisijas; |
| --- | --- |

d)

informācija par preventīvajām darbībām piesārņojuma un/vai tā iedarbības mazināšanai, norādot galvenās piesārņojumu izraisošās nozares; ieteikumi par to, kā rīkoties, lai samazinātu emisijas;

| e) | prognozētu pārsniegumu gadījumā dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka šādas ziņas sniegtu tiktāl, cik tas ir izpildāms. |
| --- | --- |

e)

prognozētu pārsniegumu gadījumā dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka šādas ziņas sniegtu tiktāl, cik tas ir izpildāms.

XVII PIELIKUMS

EMISIJU RAŠANĀS VIETĀ VEICAMIE PASĀKUMI, LAI DALĪBVALSTIS NOTEIKTAJOS TERMIŅOS SASNIEGTU GAISA KVALITĀTES ROBEŽVĒRTĪBAS

| — | Kurināmo iekārtu ar jaudu no 20 līdz 50 megavati iekļaušana IPPC Direktīvā 96/61/EK |
| --- | --- |

—

Kurināmo iekārtu ar jaudu no 20 līdz 50 megavati iekļaušana IPPC Direktīvā 96/61/EK

| — | EURO VI lieljaudas transportlīdzekļiem |
| --- | --- |

—

EURO VI lieljaudas transportlīdzekļiem

| — | Jauni standarti dzīvojamo māju apkures iekārtām |
| --- | --- |

—

Jauni standarti dzīvojamo māju apkures iekārtām

| — | Kopienas līmenī saskaņoti pasākumi, lai mudinātu kuģu īpašniekus samazināt emisijas un/vai ieviest standartus emisijām no ES kuģu motoriem vai jaunus standartus emisijām no kuģu motoriem, par ko jāvienojas IMO ietvaros |
| --- | --- |

—

Kopienas līmenī saskaņoti pasākumi, lai mudinātu kuģu īpašniekus samazināt emisijas un/vai ieviest standartus emisijām no ES kuģu motoriem vai jaunus standartus emisijām no kuģu motoriem, par ko jāvienojas IMO ietvaros

XVIII PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Šī direktīva | Direktīva 96/62/EK | Direktīva 1999/30/EK | Direktīva 2000/69/EK | Direktīva 2002/3/EK |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. pants | 1. pants | 1. pants | 1. pants | 1. pants |
| 2. panta 1. līdz 5. punkts | 2. panta 1. līdz 5. punkts | — | — | — |
| 2. panta 6. punkts | — | — | — | — |
| 2. panta 7. punkts | 2. panta 8. punkts | 2. panta 7. punkts | — | — |
| 2. panta 8. punkts | 2. panta 6. punkts | — | — | 2. panta 9. punkts |
| 2. panta 9. punkts | 2. panta 7. punkts | 2. panta 6. punkts | — | 2. panta 11. punkts |
| 2. panta 10. punkts | — | — | — | 2. panta 12. punkts |
| 2. panta 11. un 12. punkts | — | 2. panta 13. un 14. punkts | 2. panta a) un b) punkts | — |
| 2. panta 13. punkts | — | — | — | 2. panta 10. punkts |
| 2. panta 14. un 15. punkts | 2. panta 9. un 10. punkts | 2. panta 8. un 9. punkts | — | 2. panta 7. un 8. punkts |
| 2. panta 16. punkts | — | — | — | — |
| 2. panta 17. un 18. punkts | — | 2. panta 11. un 12. punkts | — | — |
| 2. panta 19., 20. un 21. punkts | — | — | — | — |
| 2. panta 22. punkts | — | 2. panta 10. punkts | — | — |
| 2. panta 23. un 24. punkts | 6. panta 5. punkts | — | — | — |
| 2. panta 25. punkts | — | — | — | 2. panta 13. punkts |
| 3. pants, izņemot 1. punkta f) apakšpunktu | 3. pants | — | — | — |
| 3. panta 1. punkta f) apakšpunkts | — | — | — | — |
| 4. pants | 2. panta 9. un 10. punkts; 6. panta 1. punkts | — | — | — |
| 5. pants | — | 7. panta 1. punkts | 5. panta 1. punkts | — |
| 6. panta 1. līdz 4. punkts | 6. panta 1. līdz 4. punkts | — | — | — |
| 6. panta 5. punkts | — | — | — | — |
| 7. pants | — | 7. panta 2. un 3. punkts ar grozījumiem | 5. panta 2. un 3. punkts ar grozījumiem | — |
| 8. pants | — | 7. panta 5. punkts | 5. panta 5. punkts | — |
| 9. pants | — | — | — | 9. panta 1. punkta pirmais un otrais apakšpunkts |
| 10. pants | — | — | — | 9. panta 1. līdz 3. punkts ar grozījumiem |
| 11. panta 1. punkts | — | — | — | 9. panta 4. punkts |
| 11. panta 2. punkts | — | — | — | — |
| 12. pants | 9. pants | — | — | — |
| 13. panta 1. punkts | — | 3. panta 1. punkts; 4. panta 1. punkts; 5. panta 1. punkts; 6. pants | 3. panta 1. punkts un 4. pants | — |
| 13. panta 2. punkts | — | 3. panta 2. punkts un 4. panta 2. punkts | — | — |
| 13. panta 3. punkts | — | 5. panta 5. punkts | — | — |
| 14. pants | — | 3. panta 1. punkts un 4. panta 1. punkts ar grozījumiem | — | — |
| 15. pants | — | — | — | — |
| 16. panta 1. punkts | — | — | — | 3. panta 1. punkts un 4. panta |
| 1. punkts 16. panta 2. punkts | — | — | — | 3. panta 2. un 3. punkts |
| 16. panta 3. punkts | — | — | — | 4. panta 2. punkts |
| 17. pants | — | — | — | 5. pants |
| 18. pants | 10. pants ar grozījumiem | 8. panta 3. punkts | — | 6. pants ar grozījumiem |
| 19. pants | — | 3. panta 4. punkts un 5. panta 4. punkts ar grozījumiem | — | — |
| 20. pants | — | — | — | — |
| 21. pants | 8. panta 1. līdz 4. punkts ar grozījumiem | — | — | — |
| 22. pants | 7. panta 3. punkts ar grozījumiem | — | — | 7. pants ar grozījumiem |
| 23. pants | 8. panta 5. punkts ar grozījumiem | — | — | 8. pants ar grozījumiem |
| 24. pants | — | 8. pants ar grozījumiem | 7. pants ar grozījumiem | 6. pants ar grozījumiem |
| 25. pants | 11. pants ar grozījumiem | 5. panta 2. punkta otrā daļa | — | 10. pants ar grozījumiem |
| 26. panta 1. punkts | 12. panta 1. punkts ar grozījumiem | — | — | — |
| 26. panta 2. punkts | 11. pants ar grozījumiem | — | — | — |
| 26. panta 3. punkts | — | — | — | — |
| 26. panta 4. punkts | — | IX pielikums ar grozījumiem | — | — |
| 27. pants | 12. panta 2. punkts | — | — | — |
| 28. pants | — | 11. pants | 9. pants | 14. pants |
| 29. pants | — | — | — | — |
| 30. pants | — | — | — | — |
| 31. pants | — | — | — | — |
| 32. pants | 13. pants | 12. pants | 10. pants | 15. pants |
| 33. pants | 14. pants | 13. pants | 11. pants | 17. pants |
| 34. pants | 15. pants | 14. pants | 12. pants | 18. pants |
| I pielikums | — | VIII pielikums ar grozījumiem | VI pielikums | VII pielikums |
| II pielikums | — | V pielikums ar grozījumiem | III pielikums | |
| III pielikums | — | VI pielikums | IV pielikums | — |
| IV pielikums | — | — | — | — |
| V pielikums | — | VII pielikums ar grozījumiem | V pielikums | — |
| VI pielikums | — | IX pielikums ar grozījumiem | VII pielikums | VIII pielikums |
| VII pielikums | — | — | — | I pielikums; III pielikuma II punkts |
| VIII pielikums | — | — | — | IV pielikums |
| IX pielikums | — | — | — | V pielikums |
| X pielikums | — | — | — | VI pielikums |
| XI pielikums | — | I pielikuma I punkts; II pielikuma I punkts un III pielikums (ar grozījumiem); IV pielikums (bez izmaiņām) | I pielikums; II pielikums | — |
| XII pielikums | — | I pielikuma II punkts; II pielikuma II punkts | — | II pielikuma I punkts |
| XIII pielikums | — | I pielikuma I punkts; II pielikuma I punkts | — | — |
| XIV pielikums | — | — | — | — |
| XV pielikuma 1. līdz 9. punkts un 12. punkts | IV pielikums | — | — | — |
| XV pielikuma 10. un 11. punkts | — | — | — | — |
| XVI pielikums | — | 8. pants | 7. pants | 6. pants ar grozījumiem |
| XVII pielikums | — | — | — | — |

Šī direktīva

Direktīva 96/62/EK

Direktīva 1999/30/EK

Direktīva 2000/69/EK

Direktīva 2002/3/EK

1. pants

1. pants

1. pants

1. pants

1. pants

2. panta 1. līdz 5. punkts

2. panta 1. līdz 5. punkts

—

—

—

2. panta 6. punkts

—

—

—

—

2. panta 7. punkts

2. panta 8. punkts

2. panta 7. punkts

—

—

2. panta 8. punkts

2. panta 6. punkts

—

—

2. panta 9. punkts

2. panta 9. punkts

2. panta 7. punkts

2. panta 6. punkts

—

2. panta 11. punkts

2. panta 10. punkts

—

—

—

2. panta 12. punkts

2. panta 11. un 12. punkts

—

2. panta 13. un 14. punkts

2. panta a) un b) punkts

—

2. panta 13. punkts

—

—

—

2. panta 10. punkts

2. panta 14. un 15. punkts

2. panta 9. un 10. punkts

2. panta 8. un 9. punkts

—

2. panta 7. un 8. punkts

2. panta 16. punkts

—

—

—

—

2. panta 17. un 18. punkts

—

2. panta 11. un 12. punkts

—

—

2. panta 19., 20. un 21. punkts

—

—

—

—

2. panta 22. punkts

—

2. panta 10. punkts

—

—

2. panta 23. un 24. punkts

6. panta 5. punkts

—

—

—

2. panta 25. punkts

—

—

—

2. panta 13. punkts

3. pants, izņemot 1. punkta f) apakšpunktu

3. pants

—

—

—

3. panta 1. punkta f) apakšpunkts

—

—

—

—

4. pants

2. panta 9. un 10. punkts; 6. panta 1. punkts

—

—

—

5. pants

—

7. panta 1. punkts

5. panta 1. punkts

—

6. panta 1. līdz 4. punkts

6. panta 1. līdz 4. punkts

—

—

—

6. panta 5. punkts

—

—

—

—

7. pants

—

7. panta 2. un 3. punkts ar grozījumiem

5. panta 2. un 3. punkts ar grozījumiem

—

8. pants

—

7. panta 5. punkts

5. panta 5. punkts

—

9. pants

—

—

—

9. panta 1. punkta pirmais un otrais apakšpunkts

10. pants

—

—

—

9. panta 1. līdz 3. punkts ar grozījumiem

11. panta 1. punkts

—

—

—

9. panta 4. punkts

11. panta 2. punkts

—

—

—

—

12. pants

9. pants

—

—

—

13. panta 1. punkts

—

3. panta 1. punkts; 4. panta 1. punkts; 5. panta 1. punkts; 6. pants

3. panta 1. punkts un 4. pants

—

13. panta 2. punkts

—

3. panta 2. punkts un 4. panta 2. punkts

—

—

13. panta 3. punkts

—

5. panta 5. punkts

—

—

14. pants

—

3. panta 1. punkts un 4. panta 1. punkts ar grozījumiem

—

—

15. pants

—

—

—

—

16. panta 1. punkts

—

—

—

3. panta 1. punkts un 4. panta

1. punkts 16. panta 2. punkts

—

—

—

3. panta 2. un 3. punkts

16. panta 3. punkts

—

—

—

4. panta 2. punkts

17. pants

—

—

—

5. pants

18. pants

10. pants ar grozījumiem

8. panta 3. punkts

—

6. pants ar grozījumiem

19. pants

—

3. panta 4. punkts un 5. panta 4. punkts ar grozījumiem

—

—

20. pants

—

—

—

—

21. pants

8. panta 1. līdz 4. punkts ar grozījumiem

—

—

—

22. pants

7. panta 3. punkts ar grozījumiem

—

—

7. pants ar grozījumiem

23. pants

8. panta 5. punkts ar grozījumiem

—

—

8. pants ar grozījumiem

24. pants

—

8. pants ar grozījumiem

7. pants ar grozījumiem

6. pants ar grozījumiem

25. pants

11. pants ar grozījumiem

5. panta 2. punkta otrā daļa

—

10. pants ar grozījumiem

26. panta 1. punkts

12. panta 1. punkts ar grozījumiem

—

—

—

26. panta 2. punkts

11. pants ar grozījumiem

—

—

—

26. panta 3. punkts

—

—

—

—

26. panta 4. punkts

—

IX pielikums ar grozījumiem

—

—

27. pants

12. panta 2. punkts

—

—

—

28. pants

—

11. pants

9. pants

14. pants

29. pants

—

—

—

—

30. pants

—

—

—

—

31. pants

—

—

—

—

32. pants

13. pants

12. pants

10. pants

15. pants

33. pants

14. pants

13. pants

11. pants

17. pants

34. pants

15. pants

14. pants

12. pants

18. pants

I pielikums

—

VIII pielikums ar grozījumiem

VI pielikums

VII pielikums

II pielikums

—

V pielikums ar grozījumiem

III pielikums

III pielikums

—

VI pielikums

IV pielikums

—

IV pielikums

—

—

—

—

V pielikums

—

VII pielikums ar grozījumiem

V pielikums

—

VI pielikums

—

IX pielikums ar grozījumiem

VII pielikums

VIII pielikums

VII pielikums

—

—

—

I pielikums; III pielikuma II punkts

VIII pielikums

—

—

—

IV pielikums

IX pielikums

—

—

—

V pielikums

X pielikums

—

—

—

VI pielikums

XI pielikums

—

I pielikuma I punkts; II pielikuma I punkts un III pielikums (ar grozījumiem); IV pielikums (bez izmaiņām)

I pielikums; II pielikums

—

XII pielikums

—

I pielikuma II punkts; II pielikuma II punkts

—

II pielikuma I punkts

XIII pielikums

—

I pielikuma I punkts; II pielikuma I punkts

—

—

XIV pielikums

—

—

—

—

XV pielikuma 1. līdz 9. punkts un 12. punkts

IV pielikums

—

—

—

XV pielikuma 10. un 11. punkts

—

—

—

—

XVI pielikums

—

8. pants

7. pants

6. pants ar grozījumiem

XVII pielikums

—

—

—

—

P6_TA(2006)0363

2004. gada izpilde: I iedaļa — Eiropas Parlaments

1.

Eiropas Parlamenta lēmums par Eiropas Savienības 2004. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu: I iedaļa — Eiropas Parlaments (N6-0027/2005 — C6-0357/2005 — 2005/2091(DEC))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2004. finanšu gada vispārējo budžetu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2004. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

| — | ņemot vērā galīgos gada pārskatus un bilanci par 2004. finanšu gadu (C6-0357/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā galīgos gada pārskatus un bilanci par 2004. finanšu gadu (C6-0357/2005),

| — | ņemot vērā iekšējā revidenta gada pārskatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iekšējā revidenta gada pārskatu,

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi un iestāžu atbildes, kurās izdarīta revīzija (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi un iestāžu atbildes, kurās izdarīta revīzija (2),

| — | ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību (3), kuru Revīzijas palāta ir iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību (3), kuru Revīzijas palāta ir iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu;

| — | ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu un 275. pantu, kā arī Euratom līguma 179.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu un 275. pantu, kā arī Euratom līguma 179.a pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), jo īpaši tās 145., 146. un 147. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), jo īpaši tās 145., 146. un 147. pantu,

| — | ņemot vērā iekšējos noteikumu par Eiropas Parlamenta budžeta īstenošanu (5) 13. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iekšējos noteikumu par Eiropas Parlamenta budžeta īstenošanu (5) 13. pantu,

| — | ņemot vērā Finanšu regulas 147. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru katrai Kopienas iestādei ir jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai rīkotos saskaņā ar apsvērumiem par Eiropas Parlamenta lēmumiem attiecībā uz budžeta izpildi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Finanšu regulas 147. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru katrai Kopienas iestādei ir jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai rīkotos saskaņā ar apsvērumiem par Eiropas Parlamenta lēmumiem attiecībā uz budžeta izpildi,

| — | ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un 74. panta 3. punktu, kā arī tā V pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un 74. panta 3. punktu, kā arī tā V pielikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta V pielikuma 5. panta 1. daļas a) punkta 2) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta V pielikuma 5. panta 1. daļas a) punkta 2) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0119/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0119/2006),

| — | ņemot vērā balsojuma rezultātus 2006. gada 27. aprīļa plenārsēdē par iepriekš minēto Budžeta kontroles komitejas ziņojumu, kuri paredz, ka ar nospiedošu vairākumu (3 balsis “par”, 591 — “pret”, 13 — “atturas”, pēc referenta vēlēšanās, izpildes apstiprināšana tiek noraidīta, tādējādi atliekot šo izpildes apstiprināšanu saskaņā ar Reglamenta V pielikuma 5. panta 1. daļas a) punkta 2) apakšpunktu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā balsojuma rezultātus 2006. gada 27. aprīļa plenārsēdē par iepriekš minēto Budžeta kontroles komitejas ziņojumu, kuri paredz, ka ar nospiedošu vairākumu (3 balsis “par”, 591 — “pret”, 13 — “atturas”, pēc referenta vēlēšanās, izpildes apstiprināšana tiek noraidīta, tādējādi atliekot šo izpildes apstiprināšanu saskaņā ar Reglamenta V pielikuma 5. panta 1. daļas a) punkta 2) apakšpunktu (6),

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas otro ziņojumu (A6-0280/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas otro ziņojumu (A6-0280/2006),

| A. | tā kā Revīzijas palāta norādīja uz trūkumiem uzraudzības un kontroles sistēmās (Revīzijas palātas ikgadējā pārskata 9.16 punkts), kuri vairumā gadījumu bija formāla rakstura; kļūdas būtiski neietekmēja to darījumu likumību un pareizību, uz kuriem balstījās administratīvie uzdevumi (Revīzijas palātas ikgadējā pārskata 9.27 punkts); |
| --- | --- |

A.

tā kā Revīzijas palāta norādīja uz trūkumiem uzraudzības un kontroles sistēmās (Revīzijas palātas ikgadējā pārskata 9.16 punkts), kuri vairumā gadījumu bija formāla rakstura; kļūdas būtiski neietekmēja to darījumu likumību un pareizību, uz kuriem balstījās administratīvie uzdevumi (Revīzijas palātas ikgadējā pārskata 9.27 punkts);

| B. | tā kā no 2003. gada 1. janvāra ir jāpiemēro Finanšu regula un Parlamenta Reglaments, kurā grozījumi izdarīti 2002. gada 23. oktobrī, (7) attiecībā uz procedūras noteikumiem, kuri reglamentē budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru; |
| --- | --- |

B.

tā kā no 2003. gada 1. janvāra ir jāpiemēro Finanšu regula un Parlamenta Reglaments, kurā grozījumi izdarīti 2002. gada 23. oktobrī, (7) attiecībā uz procedūras noteikumiem, kuri reglamentē budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru;

| C. | tā kā 2002. gada 23. oktobrī Parlamenta Reglamentā izdarīja grozījumus, kuri nosaka, ka budžeta izpildes apstiprināšanas pilnvaras tiek dotas priekšsēdētājam, nevis ģenerālsekretāram, |
| --- | --- |

C.

tā kā 2002. gada 23. oktobrī Parlamenta Reglamentā izdarīja grozījumus, kuri nosaka, ka budžeta izpildes apstiprināšanas pilnvaras tiek dotas priekšsēdētājam, nevis ģenerālsekretāram,

| 1. | sniedz priekšsēdētājam budžeta izpildes apstiprinājumu par 2004. finanšu gada budžeta izpildi; |
| --- | --- |

1.

sniedz priekšsēdētājam budžeta izpildes apstiprinājumu par 2004. finanšu gada budžeta izpildi;

| 2. | izklāsta savus apsvērumus zemāk tekstā ievietotajā rezolūcijā; |
| --- | --- |

2.

izklāsta savus apsvērumus zemāk tekstā ievietotajā rezolūcijā;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, Padomei, Komisijai, Tiesai, Revīzijas palātai un Eiropas ombudam, kā arī publicēšanai “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī” (L sērija). |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, Padomei, Komisijai, Tiesai, Revīzijas palātai un Eiropas ombudam, kā arī publicēšanai “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī” (L sērija).

---

(1)  OV C 105, 30.4.2004.

(2)  OV C 301, 30.11.2005., 1. lpp.

(3)  OV C 302, 30.11.2005., 100. lpp.

(4)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(5)  Bur/ann/fin — PE 349 540.

(6)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0158.

(7)  OV C 300 E, 11.12.2003., 303. lpp.

2.

Eiropas Parlamenta rezolūcija ar komentāriem, kuri ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2004. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu: I iedaļa — Eiropas Parlaments (N6-0027/2005 — C6-0357/2005 — 2005/2091(DEC))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2004. finanšu gada vispārējo budžetu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2004. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

| — | ņemot vērā galīgos gada pārskatus un bilanci par 2004. finanšu gadu (C6-0357/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā galīgos gada pārskatus un bilanci par 2004. finanšu gadu (C6-0357/2005),

| — | ņemot vērā iekšējā revidenta gada pārskatu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iekšējā revidenta gada pārskatu;

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas pārskatu par 2004. finanšu gadu un iestāžu sniegtās atbildes uz šo pārskatu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas pārskatu par 2004. finanšu gadu un iestāžu sniegtās atbildes uz šo pārskatu (2),

| — | ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību (3), kuru Revīzijas palāta ir iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību (3), kuru Revīzijas palāta ir iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu,

| — | ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu un 275. pantu, kā arī Euratom līguma 179.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu un 275. pantu, kā arī Euratom līguma 179.a pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4) (“Finanšu regula”), jo īpaši tās 145., 146. un 147. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4) (“Finanšu regula”), jo īpaši tās 145., 146. un 147. pantu,

| — | ņemot vērā iekšējos noteikumu par Eiropas Parlamenta budžeta īstenošanu (5) 13. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iekšējos noteikumu par Eiropas Parlamenta budžeta īstenošanu (5) 13. pantu,

| — | ņemot vērā Finanšu regulas 147. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru katrai Kopienas iestādei ir jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai rīkotos saskaņā ar apsvērumiem par Eiropas Parlamenta lēmumiem attiecībā uz budžeta izpildi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Finanšu regulas 147. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru katrai Kopienas iestādei ir jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai rīkotos saskaņā ar apsvērumiem par Eiropas Parlamenta lēmumiem attiecībā uz budžeta izpildi,

| — | ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un 74. panta 3. punktu, kā arī tā V pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un 74. panta 3. punktu, kā arī tā V pielikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta V pielikuma 5. panta 1. daļas a) punkta 2) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta V pielikuma 5. panta 1. daļas a) punkta 2) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0119/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0119/2006),

| — | ņemot vērā balsojuma rezultātus 2006. gada 27. aprīļa plenārsēdē par iepriekš minēto Budžeta kontroles komitejas ziņojumu, kuri paredz, ka ar nospiedošu vairākumu (3 balsis “par”, 591 — “pret”, 13 — “atturas”, pēc referenta vēlēšanās, izpildes apstiprināšana tiek noraidīta, tādējādi atliekot šo izpildes apstiprināšanu saskaņā ar Reglamenta V pielikuma 5. panta 1. daļas a) punkta 2) apakšpunktu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā balsojuma rezultātus 2006. gada 27. aprīļa plenārsēdē par iepriekš minēto Budžeta kontroles komitejas ziņojumu, kuri paredz, ka ar nospiedošu vairākumu (3 balsis “par”, 591 — “pret”, 13 — “atturas”, pēc referenta vēlēšanās, izpildes apstiprināšana tiek noraidīta, tādējādi atliekot šo izpildes apstiprināšanu saskaņā ar Reglamenta V pielikuma 5. panta 1. daļas a) punkta 2) apakšpunktu (6),

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0280/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0280/2006),

| A. | tā kā Revīzijas palāta norādīja uz trūkumiem uzraudzības un kontroles sistēmās (Revīzijas palātas ikgadējā pārskata 9.16 punkts), kuri vairumā gadījumu bija formāla rakstura; kļūdas būtiski neietekmēja to darījumu likumību un pareizību, uz kuriem balstījās administratīvie uzdevumi (Revīzijas palātas ikgadējā pārskata 9.27 punkts); |
| --- | --- |

A.

tā kā Revīzijas palāta norādīja uz trūkumiem uzraudzības un kontroles sistēmās (Revīzijas palātas ikgadējā pārskata 9.16 punkts), kuri vairumā gadījumu bija formāla rakstura; kļūdas būtiski neietekmēja to darījumu likumību un pareizību, uz kuriem balstījās administratīvie uzdevumi (Revīzijas palātas ikgadējā pārskata 9.27 punkts);

| B. | tā kā no 2003. gada 1. janvāra ir jāpiemēro Finanšu regula un Parlamenta Reglaments, kurā grozījumi izdarīti 2002. gada 23. oktobrī (7), attiecībā uz procedūras noteikumiem, kuri reglamentē budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru; |
| --- | --- |

B.

tā kā no 2003. gada 1. janvāra ir jāpiemēro Finanšu regula un Parlamenta Reglaments, kurā grozījumi izdarīti 2002. gada 23. oktobrī (7), attiecībā uz procedūras noteikumiem, kuri reglamentē budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru;

| C. | tā kā 2002. gada 23. oktobrī Parlamenta Reglamentā izdarīja grozījumus, kuri nosaka, ka budžeta izpildes apstiprināšanas pilnvaras tiek dotas priekšsēdētājam, nevis ģenerālsekretāram; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2002. gada 23. oktobrī Parlamenta Reglamentā izdarīja grozījumus, kuri nosaka, ka budžeta izpildes apstiprināšanas pilnvaras tiek dotas priekšsēdētājam, nevis ģenerālsekretāram;

| D. | tā kā ir jāpārrauga 2005. gada 12. aprīļa Rezolūcija par budžeta izpildes apstiprināšanu 2003. gadam (8) un jāizvērtē panākumi tās ieteikumu īstenošanā; |
| --- | --- |

D.

tā kā ir jāpārrauga 2005. gada 12. aprīļa Rezolūcija par budžeta izpildes apstiprināšanu 2003. gadam (8) un jāizvērtē panākumi tās ieteikumu īstenošanā;

| E. | tā kā Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. septembrī pieņemtie deputātu statūti (9) pēc Padomes apstiprinājuma 2005. gada 19. jūlijā stāsies spēkā Parlamenta 2009. gada pilnvaru laika pirmajā dienā, |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. septembrī pieņemtie deputātu statūti (9) pēc Padomes apstiprinājuma 2005. gada 19. jūlijā stāsies spēkā Parlamenta 2009. gada pilnvaru laika pirmajā dienā,

| 1. | uzsver, ka 2004. gads daudzējādā ziņā bija īpašs gads, jo gandrīz vienlaicīgi risinājās vairāki notikumi, kuri tieši ietekmēja Eiropas Parlamenta finanšu vadību: desmit jauno dalībvalstu uzņemšana, Eiropas Parlamenta vēlēšanas, jauno Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu spēkā stāšanās, jaunās finanšu regulas tālāka ieviešana, kā arī Parlamenta iekšējo reformu īstenošana (“Raising the Game”); |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka 2004. gads daudzējādā ziņā bija īpašs gads, jo gandrīz vienlaicīgi risinājās vairāki notikumi, kuri tieši ietekmēja Eiropas Parlamenta finanšu vadību: desmit jauno dalībvalstu uzņemšana, Eiropas Parlamenta vēlēšanas, jauno Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu spēkā stāšanās, jaunās finanšu regulas tālāka ieviešana, kā arī Parlamenta iekšējo reformu īstenošana (“Raising the Game”);

Parlamenta pārskatu sniegšana

| 2. | atzīmē skaitļus, ar kādiem noslēdza Parlamenta pārskatu par 2004. finanšu gadu, un tie ir šādi:








  (EUR) |
| --- | --- |
| Apropriāciju izlietojums | Apropriācijas 2004. finanšu gadam | Apropriāciju pārnesums no 2003. finanšu gada |
| Apropriācijas 2004. gadam | Apropriācijas no pārnestajiem ieņēmumiem | Finanšu regulas 9.1. un 9.4. pants |
| Pieejamās apropriācijas | 1 231 000 000 | 31 335 112 | 213 477 855 |
| Apstiprinātās saistības | 1 203 370 074 | 31 328 642 | —
  — |
| Veiktie maksājumi | 921 908 371 | 3 248 540 | 197 455 018 |
| Apropriāciju pārnesums uz 2005. gadu | | | |
| — | Finanšu regulas 9. pants |

2.

atzīmē skaitļus, ar kādiem noslēdza Parlamenta pārskatu par 2004. finanšu gadu, un tie ir šādi:

(EUR)

Apropriāciju izlietojums

Apropriācijas 2004. finanšu gadam

Apropriāciju pārnesums no 2003. finanšu gada

Apropriācijas 2004. gadam

Apropriācijas no pārnestajiem ieņēmumiem

Finanšu regulas 9.1. un 9.4. pants

Pieejamās apropriācijas

1 231 000 000

31 335 112

213 477 855

Apstiprinātās saistības

1 203 370 074

31 328 642

—

—

Veiktie maksājumi

921 908 371

3 248 540

197 455 018

Apropriāciju pārnesums uz 2005. gadu

—

Finanšu regulas 9. pants

281 461 343

—

| — | Finanšu regulas 10. pants |
| --- | --- |

—

Finanšu regulas 10. pants

—

6 470

Atceļamās apropriācijas

27 629 926

—

16 022 837

Atlikums 2004. gada 31. decembrī: 1 451 967 061

| 3. | ņem vērā, ka 2004. gadā apstiprinātās saistības veidoja 97,76% no Parlamenta budžeta ar atcelto apropriāciju īpatsvaru 2,24 % apmērā, kā arī to, ka līdzīgi kā iepriekšējos gados ir sasniegts ļoti augsts budžeta izpildes līmenis; |
| --- | --- |

3.

ņem vērā, ka 2004. gadā apstiprinātās saistības veidoja 97,76% no Parlamenta budžeta ar atcelto apropriāciju īpatsvaru 2,24 % apmērā, kā arī to, ka līdzīgi kā iepriekšējos gados ir sasniegts ļoti augsts budžeta izpildes līmenis;

| 4. | aicina pilnvarotos kredītrīkotājus ikgadējos darbības pārskatos, kā tas jau daļēji ir izdarīts, atspoguļot iemeslus, kāpēc budžeta līdzekļi nav pilnībā izlietoti; uzskata, ka šie iemesli ir jāņem vērā, apspriežot nākamā gada budžetu; |
| --- | --- |

4.

aicina pilnvarotos kredītrīkotājus ikgadējos darbības pārskatos, kā tas jau daļēji ir izdarīts, atspoguļot iemeslus, kāpēc budžeta līdzekļi nav pilnībā izlietoti; uzskata, ka šie iemesli ir jāņem vērā, apspriežot nākamā gada budžetu;

| 5. | ņem vērā, ka 2004. gadā Eiropas Parlamenta ieņēmumi veidoja EUR 117 409 824 (2003. gadā — EUR 98 545 334); |
| --- | --- |

5.

ņem vērā, ka 2004. gadā Eiropas Parlamenta ieņēmumi veidoja EUR 117 409 824 (2003. gadā — EUR 98 545 334);

Parlamenta politika attiecībā uz nekustamo īpašumu, īpaši ņemot vērā situāciju attiecībā uz ēkām “Winston Churchill”(WIC) un “Salvador de Madariaga”(SDM)

Pārskati

| 6. | atgādina, ka šāda 2004. finanšu gada budžeta augsta līmeņa izpilde ir daļēji attiecināma uz noslēdzošo pārvietojumu pieredzi, kas ir nemainīga no 1992. gada, tādējādi, ka ikviena apropriācija, kuras līdzekļi gada beigās nav izmantoti, tiek pārskaitīta uz budžeta posteņiem ēku iegādei, jo īpaši uz kapitālieguldījumu avansa maksājumiem, lai tiktu samazināti turpmākie procentu maksājumi: tā, izmantojot noslēdzošos pārvietojumus 2003. gada beigās tika iegūti vairāk kā EUR 70 000 000 Louise Weiss (LOW) ēkas pirkšanai Strasbūrā; 2004. gada beigās ar noslēdzošo pārvietojumu palīdzību tika iegūti EUR 150 000 000 D4 un D5 ēku pirkšanai Briselē; tas atbilst 12% no budžeta apropriācijām; |
| --- | --- |

6.

atgādina, ka šāda 2004. finanšu gada budžeta augsta līmeņa izpilde ir daļēji attiecināma uz noslēdzošo pārvietojumu pieredzi, kas ir nemainīga no 1992. gada, tādējādi, ka ikviena apropriācija, kuras līdzekļi gada beigās nav izmantoti, tiek pārskaitīta uz budžeta posteņiem ēku iegādei, jo īpaši uz kapitālieguldījumu avansa maksājumiem, lai tiktu samazināti turpmākie procentu maksājumi: tā, izmantojot noslēdzošos pārvietojumus 2003. gada beigās tika iegūti vairāk kā EUR 70 000 000 Louise Weiss (LOW) ēkas pirkšanai Strasbūrā; 2004. gada beigās ar noslēdzošo pārvietojumu palīdzību tika iegūti EUR 150 000 000 D4 un D5 ēku pirkšanai Briselē; tas atbilst 12% no budžeta apropriācijām;

| 7. | uzskata, ka iemaksu atlīdzinājumi par ēkām ir liels ietaupījums nodokļu maksātājiem un tāpēc tos jāiekļauj budžeta stratēģijā; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka iemaksu atlīdzinājumi par ēkām ir liels ietaupījums nodokļu maksātājiem un tāpēc tos jāiekļauj budžeta stratēģijā;

| 8. | atkārtoti aicina budžeta lēmējiestādi izstrādāt budžeta prognozes, garantējot, ka budžeta projektā norādītie apjomi atspoguļo Parlamenta dažādo politikas jomu vajadzības tā, lai gada beigās sistemātiski netiktu pārskaitīti lieli apropriāciju apjomi nekustamā īpašuma nolūkiem; |
| --- | --- |

8.

atkārtoti aicina budžeta lēmējiestādi izstrādāt budžeta prognozes, garantējot, ka budžeta projektā norādītie apjomi atspoguļo Parlamenta dažādo politikas jomu vajadzības tā, lai gada beigās sistemātiski netiktu pārskaitīti lieli apropriāciju apjomi nekustamā īpašuma nolūkiem;

| 9. | aicina konkursu procedūras KAD ēkas paplašinājuma ēkai Luksemburgā veikt pārskatāmi un godīgi, jo tās ir pirmās būvniecības konkursu procedūras, ko vadīs pats Parlaments; |
| --- | --- |

9.

aicina konkursu procedūras KAD ēkas paplašinājuma ēkai Luksemburgā veikt pārskatāmi un godīgi, jo tās ir pirmās būvniecības konkursu procedūras, ko vadīs pats Parlaments;

| 10. | atzinīgi vērtē ģenerālsekretāra atbildi uz aptaujas lapu saistībā ar 2004. gada budžeta izpildes apstiprināšanu par LOW ēkas izmantošanu Strasbūrā Parlamenta vajadzībām, kurā ir norādīts, ka Parlaments “ir vienīgais Strasbūras LOW ēkas īpašnieks un var to izmantot vai rīkoties ar to, kā uzskata par piemērotu”; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē ģenerālsekretāra atbildi uz aptaujas lapu saistībā ar 2004. gada budžeta izpildes apstiprināšanu par LOW ēkas izmantošanu Strasbūrā Parlamenta vajadzībām, kurā ir norādīts, ka Parlaments “ir vienīgais Strasbūras LOW ēkas īpašnieks un var to izmantot vai rīkoties ar to, kā uzskata par piemērotu”;

WIC un SDM ēkas

| 11. | atgādina, ka Budžeta kontroles komiteja sakarā ar to, ka tika noraidīts tai iesniegtais pārskats, 2006. gada maijā izveidoja neformālu darba grupu, kuras uzdevums ir palīdzēt referentam analīzes veikšanā attiecībā uz apgalvojumiem par pašreizējiem īres pasākumiem un paredzamo WIC un SDM ēku pirkumu Strasbūrā, ko veiks Eiropas Parlaments; |
| --- | --- |

11.

atgādina, ka Budžeta kontroles komiteja sakarā ar to, ka tika noraidīts tai iesniegtais pārskats, 2006. gada maijā izveidoja neformālu darba grupu, kuras uzdevums ir palīdzēt referentam analīzes veikšanā attiecībā uz apgalvojumiem par pašreizējiem īres pasākumiem un paredzamo WIC un SDM ēku pirkumu Strasbūrā, ko veiks Eiropas Parlaments;

| 12. | izsaka dziļu nožēlu, ka par spīti komitejas kompetencei budžeta kontroles jautājumos tā uzzināja par apgalvojumiem saistībā ar minētajiem pasākumiem no informācijas plašsaziņas līdzekļos, nevis, kā tam jābūt paredzētam, no administrācijas vai Eiropas Parlamenta biroja, kas abi zināja par veiktajiem pasākumiem vairākas nedēļas iepriekš; |
| --- | --- |

12.

izsaka dziļu nožēlu, ka par spīti komitejas kompetencei budžeta kontroles jautājumos tā uzzināja par apgalvojumiem saistībā ar minētajiem pasākumiem no informācijas plašsaziņas līdzekļos, nevis, kā tam jābūt paredzētam, no administrācijas vai Eiropas Parlamenta biroja, kas abi zināja par veiktajiem pasākumiem vairākas nedēļas iepriekš;

| 13. | konstatē, ka kompetentie ģenerāldirektorāti ir nodevuši darba grupas rīcībā visus lūgtos dokumentus, tostarp ārkārtas ārējas revīzijas un iekšējas revīzijas dokumentus, kā arī snieguši juridiskas konsultācijas; turklāt atzīmē, ka Strasbūras pilsētas pašvaldība pēc pieprasījuma arī ir sagatavojusi dokumentus, kaut arī daži jautājumi par šiem dokumentiem netika pilnībā atbildēti; izsaka dziļu nožēlu, ka netika apmierināta Parlamenta prasība saņemt visus attiecīgos dokumentus no SCI Erasme, privātā ieguldītāja un ēku īpašnieka; aicina Strasbūras pilsētu un SCI Erasme, nekavējoties un pienācīgi ievērojot maksimālu pārredzamību, atbildēt uz visiem neatrisinātajiem u turpmākajiem jautājumiem, lai šo informāciju varētu ņemt vērā 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā; |
| --- | --- |

13.

konstatē, ka kompetentie ģenerāldirektorāti ir nodevuši darba grupas rīcībā visus lūgtos dokumentus, tostarp ārkārtas ārējas revīzijas un iekšējas revīzijas dokumentus, kā arī snieguši juridiskas konsultācijas; turklāt atzīmē, ka Strasbūras pilsētas pašvaldība pēc pieprasījuma arī ir sagatavojusi dokumentus, kaut arī daži jautājumi par šiem dokumentiem netika pilnībā atbildēti; izsaka dziļu nožēlu, ka netika apmierināta Parlamenta prasība saņemt visus attiecīgos dokumentus no SCI Erasme, privātā ieguldītāja un ēku īpašnieka; aicina Strasbūras pilsētu un SCI Erasme, nekavējoties un pienācīgi ievērojot maksimālu pārredzamību, atbildēt uz visiem neatrisinātajiem u turpmākajiem jautājumiem, lai šo informāciju varētu ņemt vērā 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā;

| 14. | atzīmē, ka pilnīgas pārredzamības nodrošināšanai minētā darba grupa nekavējoties izteica aicinājumu un panāca neierobežotu sabiedrības pieeju visiem saistītajiem dokumentiem, kas ir Parlamenta administrācijas rīcībā attiecībā uz šīm ēkām; |
| --- | --- |

14.

atzīmē, ka pilnīgas pārredzamības nodrošināšanai minētā darba grupa nekavējoties izteica aicinājumu un panāca neierobežotu sabiedrības pieeju visiem saistītajiem dokumentiem, kas ir Parlamenta administrācijas rīcībā attiecībā uz šīm ēkām;

| 15. | apzinās, ka budžeta izpildes apstiprināšanas ziņojums atspoguļo 2004. gada situāciju; tomēr uzsver, ka šāds ziņojums ne vien tikai norāda uz agrākām kļūdām vai darbībām, kas izraisījušas pārkāpumus, — tajā ir arī jāiekļauj ieteikumi par to, kā no šādām situācijām izvairīties turpmāk; |
| --- | --- |

15.

apzinās, ka budžeta izpildes apstiprināšanas ziņojums atspoguļo 2004. gada situāciju; tomēr uzsver, ka šāds ziņojums ne vien tikai norāda uz agrākām kļūdām vai darbībām, kas izraisījušas pārkāpumus, — tajā ir arī jāiekļauj ieteikumi par to, kā no šādām situācijām izvairīties turpmāk;

| 16. | atgādina par īres līguma pastāvēšanu starp SCI Erasme un Strasbūras pilsētas pašvaldību, kura termiņš beidzas 2010. gadā; ir pārliecināts, ka gadījumā, ja Eiropas Parlaments nolems iegādāties WIC un/vai SDM ēkas, iepriekš minētais līgums nevar radīt nekādas finansiālas sekas Parlamentam; tāpēc uzskata, ka šādā situācijā līguma darbība ir jāpārtrauc; |
| --- | --- |

16.

atgādina par īres līguma pastāvēšanu starp SCI Erasme un Strasbūras pilsētas pašvaldību, kura termiņš beidzas 2010. gadā; ir pārliecināts, ka gadījumā, ja Eiropas Parlaments nolems iegādāties WIC un/vai SDM ēkas, iepriekš minētais līgums nevar radīt nekādas finansiālas sekas Parlamentam; tāpēc uzskata, ka šādā situācijā līguma darbība ir jāpārtrauc;

| 17. | norāda, ka gadījumā, ja Parlamenta nolūks ir iegādāties šo ēku, tam ir tajā pašā laikā jāiegūst zemesgabals; uzsver, ka šajā posmā šķiet acīmredzami, ka Parlaments var vienīgi iegūt SCI Erasme piederošo ilgtermiņa nomas līgumu; tāpēc uzskata, ka jautājums par galīgo zemesgabala iegādi būs jārisina starp Parlamentu un Strasbūras pilsētu, un, ja vajadzīgs, ar Francijas valsts iestādēm; |
| --- | --- |

17.

norāda, ka gadījumā, ja Parlamenta nolūks ir iegādāties šo ēku, tam ir tajā pašā laikā jāiegūst zemesgabals; uzsver, ka šajā posmā šķiet acīmredzami, ka Parlaments var vienīgi iegūt SCI Erasme piederošo ilgtermiņa nomas līgumu; tāpēc uzskata, ka jautājums par galīgo zemesgabala iegādi būs jārisina starp Parlamentu un Strasbūras pilsētu, un, ja vajadzīgs, ar Francijas valsts iestādēm;

| 18. | tomēr atgādina, ka Revīzijas palāta nesen ir veikusi revīziju par ēku politiku; norāda, ka savā atzinumā Eiropas Revīzijas palāta ir izteikusi bažas par indeksācijas koeficientu izmantošanu, ko pielieto, lai aprēķinātu pusgada īres maksas kopsummu; turklāt secina, ka Eiropas Revīzijas palāta skaidri norādīja, ka indeksācija var būt potenciāli nelabvēlīga Eiropas Parlamentam; |
| --- | --- |

18.

tomēr atgādina, ka Revīzijas palāta nesen ir veikusi revīziju par ēku politiku; norāda, ka savā atzinumā Eiropas Revīzijas palāta ir izteikusi bažas par indeksācijas koeficientu izmantošanu, ko pielieto, lai aprēķinātu pusgada īres maksas kopsummu; turklāt secina, ka Eiropas Revīzijas palāta skaidri norādīja, ka indeksācija var būt potenciāli nelabvēlīga Eiropas Parlamentam;

| 19. | konstatē, ka darba grupas atklātie fakti, pamatojoties uz tai pieejamo informāciju, ir šādi:






  — | īres līgums, saskaņā ar kuru Eiropas Parlaments nomā divas minētās ēkas, ietver trīspusējas attiecības, pirmkārt, starp pašu Parlamentu kā WIC un SDM ēku nomnieku, otrkārt, Strasbūras pilsētu kā iznomātāju un, treškārt, SCI Erasme kā privāto ieguldītāju un ēku īpašnieku; |
| --- | --- | --- |

19.

konstatē, ka darba grupas atklātie fakti, pamatojoties uz tai pieejamo informāciju, ir šādi:

—

īres līgums, saskaņā ar kuru Eiropas Parlaments nomā divas minētās ēkas, ietver trīspusējas attiecības, pirmkārt, starp pašu Parlamentu kā WIC un SDM ēku nomnieku, otrkārt, Strasbūras pilsētu kā iznomātāju un, treškārt, SCI Erasme kā privāto ieguldītāju un ēku īpašnieku;

| — | šķiet, ka nav norādījumu par to, ka, noslēdzot īres līgumu un papildu līgumus un pildot tos, būtu veiktas kādas nelikumīgas darbības, kaut arī pastāv šaubas par to, vai ir pilnībā ievērots Finanšu regulā iekļautais “pareizas finanšu vadības” princips; |
| --- | --- |

—

šķiet, ka nav norādījumu par to, ka, noslēdzot īres līgumu un papildu līgumus un pildot tos, būtu veiktas kādas nelikumīgas darbības, kaut arī pastāv šaubas par to, vai ir pilnībā ievērots Finanšu regulā iekļautais “pareizas finanšu vadības” princips;

| — | nav nekāda droša pamata atbilstošas īres maksas fiksēšanai WIC un SDM ēkām, ja Parlaments ir vienīgais potenciālais klients, kā tas ir Strasbūrā; nav veikts arī biroja telpu izmaksu salīdzinājums dažādās valstīs un pilsētās, kas ir piemērots šajā gadījumā; ir pašsaprotami, ka bija grūti noteikt “godīgu cenu” attiecīgajai īres maksai un tāpēc arī novērtēt, vai Parlaments ir maksājis patiešām godīgu īres maksu šo gadu laikā; |
| --- | --- |

—

nav nekāda droša pamata atbilstošas īres maksas fiksēšanai WIC un SDM ēkām, ja Parlaments ir vienīgais potenciālais klients, kā tas ir Strasbūrā; nav veikts arī biroja telpu izmaksu salīdzinājums dažādās valstīs un pilsētās, kas ir piemērots šajā gadījumā; ir pašsaprotami, ka bija grūti noteikt “godīgu cenu” attiecīgajai īres maksai un tāpēc arī novērtēt, vai Parlaments ir maksājis patiešām godīgu īres maksu šo gadu laikā;

| — | būtisks iemesls tam, ka gadu no gada pieaug īres cenas, ir meklējams apstāklī, ka 1985. gadā Parlamenta lēmumus pieņemošās struktūras piekrita Strasbūras pilsētas priekšlikumam savstarpēji indeksēt ikgadējās summas, neievērojot kvestoru un Budžeta komitejas 1980. gadā paustās noraidošās nostājas; |
| --- | --- |

—

būtisks iemesls tam, ka gadu no gada pieaug īres cenas, ir meklējams apstāklī, ka 1985. gadā Parlamenta lēmumus pieņemošās struktūras piekrita Strasbūras pilsētas priekšlikumam savstarpēji indeksēt ikgadējās summas, neievērojot kvestoru un Budžeta komitejas 1980. gadā paustās noraidošās nostājas;

| — | ir ļoti liela starpība starp īres maksu, ko Parlaments par WIC un SDM ēku izmantošanu maksā Strasbūras pilsētas pašvaldībai, un no otras puses, to summu, kuru Strasbūras pilsēta atmaksā privātā sektora ieguldītājam; saskaņā ar tā administrācijas aprēķiniem 25 gadu līguma darbības laikā veiktie pārmaksājumi (tos aprēķina, atskaitot ieguldījumu izmaksas un izmaksas par veiktajiem darbiem) veido vismaz 32 miljonus euro; pašreiz, kamēr vēl nav saņemta papildu informācija no Strasbūras pilsētas pašvaldības un SCI Erasme, nevar izslēgt, ka pārmaksājumi varētu sasniegt kopumā vismaz EUR 46 miljonus (iekšējā revīzija) vai pat gandrīz EUR 60 miljonus (ārējā revīzija); |
| --- | --- |

—

ir ļoti liela starpība starp īres maksu, ko Parlaments par WIC un SDM ēku izmantošanu maksā Strasbūras pilsētas pašvaldībai, un no otras puses, to summu, kuru Strasbūras pilsēta atmaksā privātā sektora ieguldītājam; saskaņā ar tā administrācijas aprēķiniem 25 gadu līguma darbības laikā veiktie pārmaksājumi (tos aprēķina, atskaitot ieguldījumu izmaksas un izmaksas par veiktajiem darbiem) veido vismaz 32 miljonus euro; pašreiz, kamēr vēl nav saņemta papildu informācija no Strasbūras pilsētas pašvaldības un SCI Erasme, nevar izslēgt, ka pārmaksājumi varētu sasniegt kopumā vismaz EUR 46 miljonus (iekšējā revīzija) vai pat gandrīz EUR 60 miljonus (ārējā revīzija);

| — | tikai 2006. gada maijā kļuva zināms, ka Parlamenta maksājamā īres maksa Strasbūras pilsētai pārsniedz atmaksājumus privātā sektora ieguldītājam; līdz tam Parlaments nepareizi uzskatīja, ka tā īres maksājumi Strasbūras pilsētai pilnībā tika nodoti SCI Erasme, kaut gan faktiski tā nenotika; |
| --- | --- |

—

tikai 2006. gada maijā kļuva zināms, ka Parlamenta maksājamā īres maksa Strasbūras pilsētai pārsniedz atmaksājumus privātā sektora ieguldītājam; līdz tam Parlaments nepareizi uzskatīja, ka tā īres maksājumi Strasbūras pilsētai pilnībā tika nodoti SCI Erasme, kaut gan faktiski tā nenotika;

| — | visā šajā ilgajā laika posmā Parlamenta administrācija ne reizi neapšaubīja, vai nomas maksājumi veido “godīgu nomas maksu”, un ne reizi nepārbaudīja, vai tās īres maksājumi tiek pilnībā nodoti SCI Erasme, bet nekad nesaņēma nekādu informāciju par šo tēmu no pašas Strasbūras pilsētas; |
| --- | --- |

—

visā šajā ilgajā laika posmā Parlamenta administrācija ne reizi neapšaubīja, vai nomas maksājumi veido “godīgu nomas maksu”, un ne reizi nepārbaudīja, vai tās īres maksājumi tiek pilnībā nodoti SCI Erasme, bet nekad nesaņēma nekādu informāciju par šo tēmu no pašas Strasbūras pilsētas;

| — | tikai Strasbūras pilsēta zināja par divu atšķirīgu līgumsaistību pastāvēšanu starp trim iesaistītajām pusēm, un tikai Strasbūras pilsēta zināja par šo divu summu atšķirību kopš 1981. gada; |
| --- | --- |

—

tikai Strasbūras pilsēta zināja par divu atšķirīgu līgumsaistību pastāvēšanu starp trim iesaistītajām pusēm, un tikai Strasbūras pilsēta zināja par šo divu summu atšķirību kopš 1981. gada;

| — | 2005. gada 29. novembrī Parlamenta administrācija saņēma Strasbūras pilsētas vēstuli par to, ka sarunas ar privāto ieguldītāju vēl nav beigušās; vēlākais šajā datumā Parlamenta administrācijai bija jāsaprot, ka bija notikušas sarunas starp Strasbūras pilsētu un privāto ieguldītāju; |
| --- | --- |

—

2005. gada 29. novembrī Parlamenta administrācija saņēma Strasbūras pilsētas vēstuli par to, ka sarunas ar privāto ieguldītāju vēl nav beigušās; vēlākais šajā datumā Parlamenta administrācijai bija jāsaprot, ka bija notikušas sarunas starp Strasbūras pilsētu un privāto ieguldītāju;

| — | īres maksa, ko Parlaments maksā par tā dienesta ēkām, jāsedz celtniecības, ēkas uzturēšanas un izmantošanas izmaksas, bet nekādā gadījumā nevar veidot atlikumu, lai vietējās un reģionālās pašvaldības šajā valstī gūtu peļņu; tāpat, saskaņā ar esošo praksi, jebkāds valsts zemes īpašums, ko mītnes dalībvalsts ir darījusi pieejamu ES iestādes darbībai, ir piešķirts minētajai iestādei brīvā un neierobežotā veidā; tomēr jāatzīst, ka nekas no tā līgumā netika noteikts, labo attiecību dēļ ar Strasbūras pilsētu, ko uzskatīja par peļņu nemeklējošu valsts iestādi; turklāt vairs nav juridisku noteikumu, kas valsts, vietējai vai reģionālai iestādei aizliegtu gūt peļņu; tomēr uzskata, ka Strasbūras pilsētas pieeja ir, saudzīgi izsakoties, nepieklājīga, jo tā ir pret viesmīlības noteikumiem attiecībā uz starptautiskām iestādēm; |
| --- | --- |

—

īres maksa, ko Parlaments maksā par tā dienesta ēkām, jāsedz celtniecības, ēkas uzturēšanas un izmantošanas izmaksas, bet nekādā gadījumā nevar veidot atlikumu, lai vietējās un reģionālās pašvaldības šajā valstī gūtu peļņu; tāpat, saskaņā ar esošo praksi, jebkāds valsts zemes īpašums, ko mītnes dalībvalsts ir darījusi pieejamu ES iestādes darbībai, ir piešķirts minētajai iestādei brīvā un neierobežotā veidā; tomēr jāatzīst, ka nekas no tā līgumā netika noteikts, labo attiecību dēļ ar Strasbūras pilsētu, ko uzskatīja par peļņu nemeklējošu valsts iestādi; turklāt vairs nav juridisku noteikumu, kas valsts, vietējai vai reģionālai iestādei aizliegtu gūt peļņu; tomēr uzskata, ka Strasbūras pilsētas pieeja ir, saudzīgi izsakoties, nepieklājīga, jo tā ir pret viesmīlības noteikumiem attiecībā uz starptautiskām iestādēm;

| — | Strasbūras pilsētas pašvaldībai bija zināma Parlamenta konsekventā kompensācijas punktu neiekļaušana īpašumu līgumos, bet tā tika apzināti ignorēta — šis apstāklis ir mazinājis savstarpējas uzticēšanās attiecības starp pilsētu un Parlamentu; |
| --- | --- |

—

Strasbūras pilsētas pašvaldībai bija zināma Parlamenta konsekventā kompensācijas punktu neiekļaušana īpašumu līgumos, bet tā tika apzināti ignorēta — šis apstāklis ir mazinājis savstarpējas uzticēšanās attiecības starp pilsētu un Parlamentu;

| — | pauž nožēlu, ka Strasbūras pilsētas pašvaldība izstājās no trīspusējām sarunām ar Parlamentu, kuru gaitā tika vairākkārt atkārtots, ka nav iespējama kompensācijas izmaksāšana par ilgtermiņa nomas līguma zaudēšanu starp Strasbūras pilsētas pašvaldību un SCI Erasme; šāda nostāja tika ignorēta turpmākās abpusējā sarunās starp Strasbūras pilsētu un SCI Erasme; |
| --- | --- |

—

pauž nožēlu, ka Strasbūras pilsētas pašvaldība izstājās no trīspusējām sarunām ar Parlamentu, kuru gaitā tika vairākkārt atkārtots, ka nav iespējama kompensācijas izmaksāšana par ilgtermiņa nomas līguma zaudēšanu starp Strasbūras pilsētas pašvaldību un SCI Erasme; šāda nostāja tika ignorēta turpmākās abpusējā sarunās starp Strasbūras pilsētu un SCI Erasme;

| 20. | no gūtās pieredzes izdara šādus secinājumus:






  — | pauž dziļu nožēlu par Strasbūras pilsētas pašvaldības un privātā ieguldītāja SCI Erasme godprātības trūkumu to attiecībās ar Parlamentu; tāpat pauž nožēlu par paša Parlamenta administrācijas nespēju rast risinājumu; |
| --- | --- | --- |

20.

no gūtās pieredzes izdara šādus secinājumus:

—

pauž dziļu nožēlu par Strasbūras pilsētas pašvaldības un privātā ieguldītāja SCI Erasme godprātības trūkumu to attiecībās ar Parlamentu; tāpat pauž nožēlu par paša Parlamenta administrācijas nespēju rast risinājumu;

| — | aicina Prezidiju lauzt īres līgumu ar Strasbūras pilsētas pašvaldību, nosakot to, ka tas ir spēkā līdz 2006. gada 31. oktobrim, lai — gadījumā, ja ēku pirkšana aizkavējas — varētu vienoties par jaunu un atbilstošu īres maksu; |
| --- | --- |

—

aicina Prezidiju lauzt īres līgumu ar Strasbūras pilsētas pašvaldību, nosakot to, ka tas ir spēkā līdz 2006. gada 31. oktobrim, lai — gadījumā, ja ēku pirkšana aizkavējas — varētu vienoties par jaunu un atbilstošu īres maksu;

| — | aicina Prezidiju pārbaudīt, vai nebūtu atbilstoši Strasbūras pilsētas pašvaldībai par 2006. gada pirmo pusgadu vispirms pārskaitīt tikai tādu summu, kas tai ļautu segt atmaksājumus sabiedrībai SCI Erasme, bet nevis īres maksu pilnā apmērā; |
| --- | --- |

—

aicina Prezidiju pārbaudīt, vai nebūtu atbilstoši Strasbūras pilsētas pašvaldībai par 2006. gada pirmo pusgadu vispirms pārskaitīt tikai tādu summu, kas tai ļautu segt atmaksājumus sabiedrībai SCI Erasme, bet nevis īres maksu pilnā apmērā;

| — | uzskata, ka varētu būt lietderīgi arī turpmāk censties iegādāties WIC un SDM ēkas, ņemot vērā šādus elementus: atbilstošas īres maksas un tādēļ arī pirkšanas cenas apmērs vēl arvien ir neskaidrs; ēku vecums; principiāli nevar izdarīt nekādus maksājumus, kuru pamatā ir zaudējumu atlīdzība; 25 gadu laikā Parlamenta veiktie nepamatotie pārmaksājumi jāieskaita pirkšanas cenā; vienlaicīgi īpašumā jāiegūst gan zemes gabals, gan ēkas; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka varētu būt lietderīgi arī turpmāk censties iegādāties WIC un SDM ēkas, ņemot vērā šādus elementus: atbilstošas īres maksas un tādēļ arī pirkšanas cenas apmērs vēl arvien ir neskaidrs; ēku vecums; principiāli nevar izdarīt nekādus maksājumus, kuru pamatā ir zaudējumu atlīdzība; 25 gadu laikā Parlamenta veiktie nepamatotie pārmaksājumi jāieskaita pirkšanas cenā; vienlaicīgi īpašumā jāiegūst gan zemes gabals, gan ēkas;

| — | uzskata, ka šajā gadījumā pastāvošās trīspusējās attiecības neveicināja pilnīgu pārredzamību vai pareizas finanšu vadības garantijas, tāpēc uzskata, ka no tādām ir jāizvairās ES iestāžu un struktūrvienību ēku politikā; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka šajā gadījumā pastāvošās trīspusējās attiecības neveicināja pilnīgu pārredzamību vai pareizas finanšu vadības garantijas, tāpēc uzskata, ka no tādām ir jāizvairās ES iestāžu un struktūrvienību ēku politikā;

| — | aicina tā kompetentās iestādes grozīt Parlamenta budžeta izpildes iekšējo noteikumu 16. pantu tā, ka atbilstoši tam būtu jāsaņem Budžeta komitejas atļauja attiecībā uz tādu projektu īstenošanu nekustāmo īpašumu jomā, kas ir saistīti ar nozīmīgam finansiālām sekām; |
| --- | --- |

—

aicina tā kompetentās iestādes grozīt Parlamenta budžeta izpildes iekšējo noteikumu 16. pantu tā, ka atbilstoši tam būtu jāsaņem Budžeta komitejas atļauja attiecībā uz tādu projektu īstenošanu nekustāmo īpašumu jomā, kas ir saistīti ar nozīmīgam finansiālām sekām;

| — | aicina tā administrāciju īstenot nepieciešamos pasākumus, lai regulāri (vismaz reizi piecos gados) pārbaudītu ilgtermiņa līgumsaistības ar trešām personām, piemēram, īres un pakalpojumu sniegšanas līgumus; šo pārbaužu rezultāti jāiekļauj arī ģenerāldirektorātu darbības pārskatos; aicina pirmo šādu pārskatu pabeigt savlaicīgi 2005. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras vajadzībām un pēc tam to attiecīgi iekļaut katra ikgadējā darbības pārskata īpašā nodaļā; |
| --- | --- |

—

aicina tā administrāciju īstenot nepieciešamos pasākumus, lai regulāri (vismaz reizi piecos gados) pārbaudītu ilgtermiņa līgumsaistības ar trešām personām, piemēram, īres un pakalpojumu sniegšanas līgumus; šo pārbaužu rezultāti jāiekļauj arī ģenerāldirektorātu darbības pārskatos; aicina pirmo šādu pārskatu pabeigt savlaicīgi 2005. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras vajadzībām un pēc tam to attiecīgi iekļaut katra ikgadējā darbības pārskata īpašā nodaļā;

| — | aicina administrāciju, apspriežoties ar citām Eiropas Savienības iestādēm, sagatavot ziņojumu, kurā ir izpētīts, vai būtu iespējams izveidot Eiropas Celtniecības pārvaldi, kas būtu atbildīga par ES iestāžu un struktūrvienību ēku celtniecību un uzturēšanu; aicina šādu ziņojumu pārsūtīt Budžeta kontroles komitejai vēlākais līdz 2007. gada 1. oktobrim; |
| --- | --- |

—

aicina administrāciju, apspriežoties ar citām Eiropas Savienības iestādēm, sagatavot ziņojumu, kurā ir izpētīts, vai būtu iespējams izveidot Eiropas Celtniecības pārvaldi, kas būtu atbildīga par ES iestāžu un struktūrvienību ēku celtniecību un uzturēšanu; aicina šādu ziņojumu pārsūtīt Budžeta kontroles komitejai vēlākais līdz 2007. gada 1. oktobrim;

| — | konstatē, ka Strasbūras pilsētas pašvaldība, bet jo īpaši sabiedrība SCI Erasme vēl nav sniegušas atbildi uz visiem Parlamenta informācijas pieprasījumiem; atkārtoti pārbaudīs šo jautājumu 2005. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras gaitā; |
| --- | --- |

—

konstatē, ka Strasbūras pilsētas pašvaldība, bet jo īpaši sabiedrība SCI Erasme vēl nav sniegušas atbildi uz visiem Parlamenta informācijas pieprasījumiem; atkārtoti pārbaudīs šo jautājumu 2005. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras gaitā;

| — | aicina Budžeta kontroles komiteju saistībā ar 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu un katru turpmāko gadu pēc tam vēlreiz pārbaudīt Eiropas Parlamenta nekustamā īpašuma politiku; |
| --- | --- |

—

aicina Budžeta kontroles komiteju saistībā ar 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu un katru turpmāko gadu pēc tam vēlreiz pārbaudīt Eiropas Parlamenta nekustamā īpašuma politiku;

| 21. | sagaida, ka Parlaments turpinās pārbaudīt nomas un līgumiskās vienošanās un ar to saistītos dokumentus starp Strasbūras pilsētas pašvaldību, SCI Erasme un Parlamentu, lai konstatētu visus faktus; |
| --- | --- |

21.

sagaida, ka Parlaments turpinās pārbaudīt nomas un līgumiskās vienošanās un ar to saistītos dokumentus starp Strasbūras pilsētas pašvaldību, SCI Erasme un Parlamentu, lai konstatētu visus faktus;

| 22. | atzinīgi vērtē ziņojumu par papildu revīziju, ko veica Eiropas Revīzijas palāta attiecībā uz Parlamenta īrētajām WIC un SDM ēkām, un atbalsta tajā izdarītos secinājumus; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē ziņojumu par papildu revīziju, ko veica Eiropas Revīzijas palāta attiecībā uz Parlamenta īrētajām WIC un SDM ēkām, un atbalsta tajā izdarītos secinājumus;

Revīzijas palātas piezīmes par 2004. finanšu gadu

| 23. | konstatē, ka Revīzijas palāta norādīja uz trūkumiem uzraudzības un kontroles sistēmās (Revīzijas palātas ikgadējā pārskata 9.16 punkts), kuri vairumā gadījumu bija formāla rakstura; turklāt konstatē, ka kļūdas būtiski neietekmēja to darījumu likumību un pareizību, kas attiecas uz administratīvajiem izdevumiem (9.27. punkts); |
| --- | --- |

23.

konstatē, ka Revīzijas palāta norādīja uz trūkumiem uzraudzības un kontroles sistēmās (Revīzijas palātas ikgadējā pārskata 9.16 punkts), kuri vairumā gadījumu bija formāla rakstura; turklāt konstatē, ka kļūdas būtiski neietekmēja to darījumu likumību un pareizību, kas attiecas uz administratīvajiem izdevumiem (9.27. punkts);

| 24. | atzīmē, ka 2004. gadā, kad gandrīz vienlaicīgi ieviesa jaunos Civildienesta noteikumus un jaunu lietojuma programmatūru ierēdņu algu aprēķināšanai, kļūdas tika pieļautas ne vien IT sistēmu, bet arī Civildienesta noteikumu interpretācijas grūtību dēļ; atzīmē, ka šo faktu atklāja, veicot pastiprinātu pēckontroli; |
| --- | --- |

24.

atzīmē, ka 2004. gadā, kad gandrīz vienlaicīgi ieviesa jaunos Civildienesta noteikumus un jaunu lietojuma programmatūru ierēdņu algu aprēķināšanai, kļūdas tika pieļautas ne vien IT sistēmu, bet arī Civildienesta noteikumu interpretācijas grūtību dēļ; atzīmē, ka šo faktu atklāja, veicot pastiprinātu pēckontroli;

| 25. | atzīmē, ka 2005. gadā tika ieviesta jauna ceļa izdevumu aprēķināšanas kārtība, lai ievērotu Finanšu regulas noteikumus; |
| --- | --- |

25.

atzīmē, ka 2005. gadā tika ieviesta jauna ceļa izdevumu aprēķināšanas kārtība, lai ievērotu Finanšu regulas noteikumus;

| 26. | piešķir lielu nozīmi Revīzijas palātas piezīmēm, kas daļēji sakrīt ar iekšējā revidenta secinājumiem; šajā sakarā konstatē, ka uzraudzības un kontroles sistēmās arvien ir atrodamas vājās vietas; uzskata, ka šīs nepilnības ir prioritārs jautājums un aicina Revīzijas palātu un iekšējo revidentu nākamajā gada ziņojumā īpašu uzmanību pievērst sistemātiskiem uzlabojumiem; |
| --- | --- |

26.

piešķir lielu nozīmi Revīzijas palātas piezīmēm, kas daļēji sakrīt ar iekšējā revidenta secinājumiem; šajā sakarā konstatē, ka uzraudzības un kontroles sistēmās arvien ir atrodamas vājās vietas; uzskata, ka šīs nepilnības ir prioritārs jautājums un aicina Revīzijas palātu un iekšējo revidentu nākamajā gada ziņojumā īpašu uzmanību pievērst sistemātiskiem uzlabojumiem;

Parlamenta finanšu vadība

| 27. | konstatē, ka 2004. gada ieņēmumu un izdevumu pārskatam pievienotā finanšu vadības analīze sniedz lielisku pārskatu par būtiskākajām tendencēm finanšu jomā revīzijas gadā, kā arī īsu kopsavilkumu par ģenerāldirektoru darbības pārskatiem; tomēr uzskata, ka arī turpmāk to vajadzētu uzlabot, izveidojot standartizētu formu ģenerāldirektorātu darbību atspoguļojumam; |
| --- | --- |

27.

konstatē, ka 2004. gada ieņēmumu un izdevumu pārskatam pievienotā finanšu vadības analīze sniedz lielisku pārskatu par būtiskākajām tendencēm finanšu jomā revīzijas gadā, kā arī īsu kopsavilkumu par ģenerāldirektoru darbības pārskatiem; tomēr uzskata, ka arī turpmāk to vajadzētu uzlabot, izveidojot standartizētu formu ģenerāldirektorātu darbību atspoguļojumam;

| 28. | aicina ģenerālsekretāru nekavējoties un kā jau ilgstoši apsolīts sagatavot īsu, pieejamu un saprotamu dokumentu, lai sabiedrībai sniegtu plašāku informāciju par Parlamenta finanšu vadību (10); |
| --- | --- |

28.

aicina ģenerālsekretāru nekavējoties un kā jau ilgstoši apsolīts sagatavot īsu, pieejamu un saprotamu dokumentu, lai sabiedrībai sniegtu plašāku informāciju par Parlamenta finanšu vadību (10);

| 29. | norāda, ka daļa iestādes pārvaldes darbību 2004. gadā nemainīgi bija vērstas uz to, lai pielāgotos jaunajiem Finansu regulas noteikumiem, ieviešot jaunas kontroles sistēmas, metodikas un darba metodes, izstrādājot apmācības programmas un nosakot jaunas atbildības jomas; |
| --- | --- |

29.

norāda, ka daļa iestādes pārvaldes darbību 2004. gadā nemainīgi bija vērstas uz to, lai pielāgotos jaunajiem Finansu regulas noteikumiem, ieviešot jaunas kontroles sistēmas, metodikas un darba metodes, izstrādājot apmācības programmas un nosakot jaunas atbildības jomas;

| 30. | atzīmē, ka iegūtā pieredze jaunās Finanšu regulas piemērošanā Parlamentā, kurš pārvalda administratīvo budžetu, norāda uz to, ka dažos gadījumos ir noteiktas pārak sarežģītas sistēmas un finanšu līdzekļu aprite; |
| --- | --- |

30.

atzīmē, ka iegūtā pieredze jaunās Finanšu regulas piemērošanā Parlamentā, kurš pārvalda administratīvo budžetu, norāda uz to, ka dažos gadījumos ir noteiktas pārak sarežģītas sistēmas un finanšu līdzekļu aprite;

| 31. | aicina ģenerālsekretāru paziņot, cik darbiniekiem pašreiz ir uzticēti kontroles uzdevumi (iepriekšēja pārbaude un iekšējā revīzija) un, salīdzināt ar to, cik darbinieku veica finanšu kontroli iepriekšējā ģenerāldirektorātā; šajā sakarā aicina ģenerālsekretāru sagatavot jaunās finanšu kontroles sistēmas un iepriekšējās finanšu kontroles sistēmas salīdzinājuma kopsavilkumu un novērtējumu, kurā norādīts, vai var pamatot darbinieku skaita palielināšanu; |
| --- | --- |

31.

aicina ģenerālsekretāru paziņot, cik darbiniekiem pašreiz ir uzticēti kontroles uzdevumi (iepriekšēja pārbaude un iekšējā revīzija) un, salīdzināt ar to, cik darbinieku veica finanšu kontroli iepriekšējā ģenerāldirektorātā; šajā sakarā aicina ģenerālsekretāru sagatavot jaunās finanšu kontroles sistēmas un iepriekšējās finanšu kontroles sistēmas salīdzinājuma kopsavilkumu un novērtējumu, kurā norādīts, vai var pamatot darbinieku skaita palielināšanu;

| 32. | vēlreiz apstiprina viedokli, kas izteikts Parlamenta iepriekšminētajā 2005. gada 12. aprīļa rezolūcijas 34. punktā, kā arī iepriekšminētajā 2004. gada 21. aprīļa rezolūcijā un tā 2003. gada 8. aprīļa (11) rezolūcijā, ka “budžeta apstiprināšanas procedūrai būtu jāattiecas ne tikai uz Parlamenta ģenerālsekretariāta un administrācijas vadības darbu, bet arī uz Parlamenta pārvaldes struktūrvienību darbu, t. i., priekšsēdētāja, prezidija un priekšsēdētāju konferences pieņemtajiem lēmumiem”; |
| --- | --- |

32.

vēlreiz apstiprina viedokli, kas izteikts Parlamenta iepriekšminētajā 2005. gada 12. aprīļa rezolūcijas 34. punktā, kā arī iepriekšminētajā 2004. gada 21. aprīļa rezolūcijā un tā 2003. gada 8. aprīļa (11) rezolūcijā, ka “budžeta apstiprināšanas procedūrai būtu jāattiecas ne tikai uz Parlamenta ģenerālsekretariāta un administrācijas vadības darbu, bet arī uz Parlamenta pārvaldes struktūrvienību darbu, t. i., priekšsēdētāja, prezidija un priekšsēdētāju konferences pieņemtajiem lēmumiem”;

| 33. | asi kritizē Prezidiju un atbildīgo komiteju par bezdarbību; aicina tos nekavējoties izpildīt iepriekš minētās 2004. gada 21. aprīļa rezolūcijas 16. un 17. punktos izteiktās prasības, izstrādāt priekšlikumus, lai precīzi definētu Parlamenta vadošo struktūrvienību politiskās atbildības praktisko nozīmi saistībā ar pilnvaru izmantošanu un tādu lēmumu pieņemšanu, kam ir ievērojamas finansiālas sekas; |
| --- | --- |

33.

asi kritizē Prezidiju un atbildīgo komiteju par bezdarbību; aicina tos nekavējoties izpildīt iepriekš minētās 2004. gada 21. aprīļa rezolūcijas 16. un 17. punktos izteiktās prasības, izstrādāt priekšlikumus, lai precīzi definētu Parlamenta vadošo struktūrvienību politiskās atbildības praktisko nozīmi saistībā ar pilnvaru izmantošanu un tādu lēmumu pieņemšanu, kam ir ievērojamas finansiālas sekas;

| 34. | aicina Prezidiju iepriekš visplašākajā mērā apspriesties ar personām, uz kurām attiecas tā lēmumi, lai padarītu lēmumu pieņemšanas procedūru pārredzamu; turklāt aicina Prezidiju iesniegt ikgadēju darbības pārskatu, kas būtu jākļūst par budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras daļu atbilstoši demokrātiskajam pienākumam atskaitīties par darbību; |
| --- | --- |

34.

aicina Prezidiju iepriekš visplašākajā mērā apspriesties ar personām, uz kurām attiecas tā lēmumi, lai padarītu lēmumu pieņemšanas procedūru pārredzamu; turklāt aicina Prezidiju iesniegt ikgadēju darbības pārskatu, kas būtu jākļūst par budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras daļu atbilstoši demokrātiskajam pienākumam atskaitīties par darbību;

| 35. | uzsver, ka Parlaments sniedz priekšsēdētājam apstiprinājumu par budžeta izpildi, nevis ģenerālsekretāram; tādēļ cer, ka priekšsēdētājs sadarbosies ar Budžeta kontroles komiteju budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras gaitā; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka Parlaments sniedz priekšsēdētājam apstiprinājumu par budžeta izpildi, nevis ģenerālsekretāram; tādēļ cer, ka priekšsēdētājs sadarbosies ar Budžeta kontroles komiteju budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras gaitā;

Ģenerāldirektoru darbības pārskati

| 36. | norāda uz to, ka 2005. gada 21. aprīlī Parlamenta ģenerālsekretārs iesniedza Budžeta kontroles komitejai ģenerāldirektoru darbības pārskatus par 2004. gadu; turklāt saistībā ar to norāda, ka ģenerālsekretārs kā pilnvarotais kredītrīkotājs paziņoja, ka viņam ir pietiekamas garantijas tam, ka Parlamenta budžets ir īstenots saskaņā ar pareizas finanšu vadības principiem un ka pielietotais kontroles mehānisms nodrošina nepieciešamās garantijas saistīto darījumu likumībai un pareizībai; |
| --- | --- |

36.

norāda uz to, ka 2005. gada 21. aprīlī Parlamenta ģenerālsekretārs iesniedza Budžeta kontroles komitejai ģenerāldirektoru darbības pārskatus par 2004. gadu; turklāt saistībā ar to norāda, ka ģenerālsekretārs kā pilnvarotais kredītrīkotājs paziņoja, ka viņam ir pietiekamas garantijas tam, ka Parlamenta budžets ir īstenots saskaņā ar pareizas finanšu vadības principiem un ka pielietotais kontroles mehānisms nodrošina nepieciešamās garantijas saistīto darījumu likumībai un pareizībai;

| 37. | atzīmē, ka dažādie darbības pārskati ievērojami atšķiras saturā, apjomā, formā un datu apjomā, kādā informācija no ģenerāldirektorātu dienestiem tiek iekļauta pārskatos; aicina ģenerālsekretāru, kā (Revīzijas palātas 2003. gada pārskata 9.16. punkts) ieteikusi Revīzijas palāta, nākotnē vienādot darbības pārskatu formu un uzbūvi, lai uzlabotu to saprotamību un iespēju tos salīdzināt; |
| --- | --- |

37.

atzīmē, ka dažādie darbības pārskati ievērojami atšķiras saturā, apjomā, formā un datu apjomā, kādā informācija no ģenerāldirektorātu dienestiem tiek iekļauta pārskatos; aicina ģenerālsekretāru, kā (Revīzijas palātas 2003. gada pārskata 9.16. punkts) ieteikusi Revīzijas palāta, nākotnē vienādot darbības pārskatu formu un uzbūvi, lai uzlabotu to saprotamību un iespēju tos salīdzināt;

| 38. | aicina Parlamenta administrāciju turpmāk iesniegt budžeta kontroles komitejai darbības pārskatu galīgo versiju, tostarp kredītrīkotāja paziņojumu ar visiem pielikumiem; |
| --- | --- |

38.

aicina Parlamenta administrāciju turpmāk iesniegt budžeta kontroles komitejai darbības pārskatu galīgo versiju, tostarp kredītrīkotāja paziņojumu ar visiem pielikumiem;

| 39. | atzinīgi vērtē faktu, ka ģenerāldirektori ir iesnieguši apliecinājuma deklarāciju par struktūrvienību finanšu darījumiem; konstatē, ka tikai vienā gadījumā — saistībā ar līgumu piešķiršanas procedūras īstenošanu Informācijas ģenerāldirektorāta — bija norāde par nepilnībām, taču tās nevar būt par pamatu iebildumiem; |
| --- | --- |

39.

atzinīgi vērtē faktu, ka ģenerāldirektori ir iesnieguši apliecinājuma deklarāciju par struktūrvienību finanšu darījumiem; konstatē, ka tikai vienā gadījumā — saistībā ar līgumu piešķiršanas procedūras īstenošanu Informācijas ģenerāldirektorāta — bija norāde par nepilnībām, taču tās nevar būt par pamatu iebildumiem;

| 40. | atgādina par priekšlikumu, kas izteikts iepriekš minētās Parlamenta 2005. gada 12. aprīļa rezolūcijas 30. punktā, ka kredītrīkotāju parakstīto deklarāciju faktiskās vērtības labākas izpratnes nolūkā būtu vēlams turpmākajos gados pieņemt standartizētu formu, skaidri nodalot tos jautājumus, kuros ir nepieciešams ģenerāldirektora “apsvērums”, kuri neapšauba viņa ticamības deklarāciju, un citi svarīgāki jautājumi, kas pamato kādu “atrunu”; |
| --- | --- |

40.

atgādina par priekšlikumu, kas izteikts iepriekš minētās Parlamenta 2005. gada 12. aprīļa rezolūcijas 30. punktā, ka kredītrīkotāju parakstīto deklarāciju faktiskās vērtības labākas izpratnes nolūkā būtu vēlams turpmākajos gados pieņemt standartizētu formu, skaidri nodalot tos jautājumus, kuros ir nepieciešams ģenerāldirektora “apsvērums”, kuri neapšauba viņa ticamības deklarāciju, un citi svarīgāki jautājumi, kas pamato kādu “atrunu”;

| 41. | atzīmē, ka darbības pārskatos iekļautie secinājumi norāda uz šādām vispārējām problēmām:






  — | iekšējās kontroles mehānisma ieviešanai ir nepieciešams vairāk laika kā sākotnēji plānots; |
| --- | --- | --- |

41.

atzīmē, ka darbības pārskatos iekļautie secinājumi norāda uz šādām vispārējām problēmām:

—

iekšējās kontroles mehānisma ieviešanai ir nepieciešams vairāk laika kā sākotnēji plānots;

| — | grūtības ar valsts iepirkumu; |
| --- | --- |

—

grūtības ar valsts iepirkumu;

| — | pastāvīga nepieciešamība meklēt kvalificētus darbiniekus darbam ģenerāldirektorātu finanšu nodaļās un apmācības turpināšana esošajiem darbiniekiem; |
| --- | --- |

—

pastāvīga nepieciešamība meklēt kvalificētus darbiniekus darbam ģenerāldirektorātu finanšu nodaļās un apmācības turpināšana esošajiem darbiniekiem;

| — | papildu grūtības sakarā ar ģenerāldirektorātu pārvākšanos un pārstrukturēšanu; |
| --- | --- |

—

papildu grūtības sakarā ar ģenerāldirektorātu pārvākšanos un pārstrukturēšanu;

Iekšējās revīzijas gada pārskats

| 42. | uzsver, ka iekšējā revidenta gada pārskats un deklarācija, kā arī ģenerālsekretāra un ģenerāldirektoru darbības ziņojumi veido svarīgāko novērtējuma daļu, ko veic gan Revīzijas palāta, gan Parlamenta budžeta izpildes apstiprinātāja iestāde; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka iekšējā revidenta gada pārskats un deklarācija, kā arī ģenerālsekretāra un ģenerāldirektoru darbības ziņojumi veido svarīgāko novērtējuma daļu, ko veic gan Revīzijas palāta, gan Parlamenta budžeta izpildes apstiprinātāja iestāde;

| 43. | norāda, ka iekšējās kontroles sistēmai, ko īsteno kredītrīkotājs, ir šādi kontroles mērķi: atbilstība spēkā esošajiem tiesību aktiem, noteikumiem un praksei; vadības informācijas un lietvedības ticamība, kā arī darījumu ekonomiskums, efektivitāte un lietderība; |
| --- | --- |

43.

norāda, ka iekšējās kontroles sistēmai, ko īsteno kredītrīkotājs, ir šādi kontroles mērķi: atbilstība spēkā esošajiem tiesību aktiem, noteikumiem un praksei; vadības informācijas un lietvedības ticamība, kā arī darījumu ekonomiskums, efektivitāte un lietderība;

| 44. | turklāt norāda, ka kredītrīkotājam jārīkojas saskaņā ar 22 obligātajiem standartiem, lai īstenotu šos kontroles mērķus; konstatē, ka šos standartus var iedalīt piecās kontroles kategorijās: kontroles vide, darbības rezultāti, un riska vadība, informācija un komunikācija, kontroles darbības un uzraudzība (pārbaude un novērtēšana); |
| --- | --- |

44.

turklāt norāda, ka kredītrīkotājam jārīkojas saskaņā ar 22 obligātajiem standartiem, lai īstenotu šos kontroles mērķus; konstatē, ka šos standartus var iedalīt piecās kontroles kategorijās: kontroles vide, darbības rezultāti, un riska vadība, informācija un komunikācija, kontroles darbības un uzraudzība (pārbaude un novērtēšana);

| 45. | konstatē, ka Iekšējais revīzijas dienests 2004. gadā sagatavoja 13 ziņojumus par iekšējo uzraudzību un kontroles struktūru ģenerāldirektorātos un pārbaudīja finanšu pārvaldību četros Eiropas Parlamenta informācijas birojos; |
| --- | --- |

45.

konstatē, ka Iekšējais revīzijas dienests 2004. gadā sagatavoja 13 ziņojumus par iekšējo uzraudzību un kontroles struktūru ģenerāldirektorātos un pārbaudīja finanšu pārvaldību četros Eiropas Parlamenta informācijas birojos;

| 46. | uzsver faktu, ka darbības pārskati, kas pieņemti, balstoties uz revīzijas ziņojumiem, ļauj izdarīt šādus secinājumus:






  — | ir sasniegti ievērojami panākumi saistībā ar iekšējās kontroles mehānisma ieviešanu, taču vēl būs nepieciešams laiks līdz tā pilnīgai ieviešanai; |
| --- | --- | --- |

46.

uzsver faktu, ka darbības pārskati, kas pieņemti, balstoties uz revīzijas ziņojumiem, ļauj izdarīt šādus secinājumus:

—

ir sasniegti ievērojami panākumi saistībā ar iekšējās kontroles mehānisma ieviešanu, taču vēl būs nepieciešams laiks līdz tā pilnīgai ieviešanai;

| — | iekšējās revīzijas sistēmām katrā departamentā jābūt pilnībā izstrādātām un dokumentētām; tādēļ katram departamentam ir nepieciešami atbilstīgi finanšu līdzekļi, lai nodrošinātu darījumu uzsākšanas un pārbaudes funkciju izpildi; |
| --- | --- |

—

iekšējās revīzijas sistēmām katrā departamentā jābūt pilnībā izstrādātām un dokumentētām; tādēļ katram departamentam ir nepieciešami atbilstīgi finanšu līdzekļi, lai nodrošinātu darījumu uzsākšanas un pārbaudes funkciju izpildi;

| — | ir vajadzīgi darbinieki ar atbilstošām profesionālām zināšanām finanšu vadības un kontroles jomā un šīs vajadzības īstenošana ir jāuzskata par prioritāti; |
| --- | --- |

—

ir vajadzīgi darbinieki ar atbilstošām profesionālām zināšanām finanšu vadības un kontroles jomā un šīs vajadzības īstenošana ir jāuzskata par prioritāti;

| — | turklāt vajadzētu izstrādāt piemērotus mehānismus plānošanai, programmēšanai un mērķu noteikšanai riska novērtēšanas instrumentiem un optimālas vadības informācijas sistēmām (12); |
| --- | --- |

—

turklāt vajadzētu izstrādāt piemērotus mehānismus plānošanai, programmēšanai un mērķu noteikšanai riska novērtēšanas instrumentiem un optimālas vadības informācijas sistēmām (12);

| 47. | uzskata, ka, pamatojoties uz iegūto pieredzi, ka kompetentajiem kredītrīkotājiem pārstāvniecībās ir jānodrošina, ka:






  — | iekšēja kontroles sistēma nodrošina regulāru satura pārbaudi juridiskiem darījumiem, kas ir saistoši ilgtermiņā, un |
| --- | --- | --- |

47.

uzskata, ka, pamatojoties uz iegūto pieredzi, ka kompetentajiem kredītrīkotājiem pārstāvniecībās ir jānodrošina, ka:

—

iekšēja kontroles sistēma nodrošina regulāru satura pārbaudi juridiskiem darījumiem, kas ir saistoši ilgtermiņā, un

| — | iekšēja kontroles sistēma nodrošina, ka ilgtermiņā saistošos juridiskos darījumos tiek iekļauti noteikumi, kas ļauj veikt pielāgojumus, kam ir ekonomiska nozīme; |
| --- | --- |

—

iekšēja kontroles sistēma nodrošina, ka ilgtermiņā saistošos juridiskos darījumos tiek iekļauti noteikumi, kas ļauj veikt pielāgojumus, kam ir ekonomiska nozīme;

uzskata, ka iekšējam revidentam saistībā ar veicamajām iekšējām kontrolēm ir jāpārbauda šo pasākumu pareiza īstenošana;

| 48. | atzīmē, ka šīs prioritārās jomas ir iekļautas ģenerālsekretāra rīcības plānā, ņemot vērā 47. punktu; |
| --- | --- |

48.

atzīmē, ka šīs prioritārās jomas ir iekļautas ģenerālsekretāra rīcības plānā, ņemot vērā 47. punktu;

| 49. | atzīmē, ka pašreiz notiek valsts pasūtījuma procedūru un Parlamenta deputātu asistentu pabalstu revīzija; uzskata, ka šos revīzijas ziņojumus vajadzētu izvērtēt 2005. gada budžeta apstiprināšanas procedūras gaitā; |
| --- | --- |

49.

atzīmē, ka pašreiz notiek valsts pasūtījuma procedūru un Parlamenta deputātu asistentu pabalstu revīzija; uzskata, ka šos revīzijas ziņojumus vajadzētu izvērtēt 2005. gada budžeta apstiprināšanas procedūras gaitā;

| 50. | aicina iekšējo revidentu ņemt vērā arī efektivitātes un taupības principu attiecībā uz līdzekļu pārvaldību kā izdevumu darījumu regularitātes un tiesiskuma pārbaudes aspektu; |
| --- | --- |

50.

aicina iekšējo revidentu ņemt vērā arī efektivitātes un taupības principu attiecībā uz līdzekļu pārvaldību kā izdevumu darījumu regularitātes un tiesiskuma pārbaudes aspektu;

| 51. | aicina iekšējo revidentu ne tikai nosūtīt šo gada ziņojumu Budžeta kontroles komitejai, bet arī sniegt mutisku atskaiti; |
| --- | --- |

51.

aicina iekšējo revidentu ne tikai nosūtīt šo gada ziņojumu Budžeta kontroles komitejai, bet arī sniegt mutisku atskaiti;

Iepirkums

| 52. | atgādina, ka saskaņā ar Finanšu regulu un tās īstenošanas kārtību, kas stājusies spēkā 2003. gada 1. janvārī (13), ir izmainītas plānošanas, publiskošanas un piešķiršanas procedūras; turklāt atgādina par to, ka “Oficiālajā Vēstnesī” publicē līgumslēdzēju sarakstu, kuru līgumu vērtība pārsniedz EUR 50 000, bet nesasniedz iepriekš minētajā direktīvā noteikto robežu, un iestāžu tīmekļa vietnēs publicē līgumus, kuru vērtība ir no EUR 13 800 līdz EUR 50 000; atzīmē, ka papildus tam Parlaments 2003. gadā aicināja ģenerālsekretāru iesniegt gada ziņojumus par noslēgtajiem līgumiem (14); |
| --- | --- |

52.

atgādina, ka saskaņā ar Finanšu regulu un tās īstenošanas kārtību, kas stājusies spēkā 2003. gada 1. janvārī (13), ir izmainītas plānošanas, publiskošanas un piešķiršanas procedūras; turklāt atgādina par to, ka “Oficiālajā Vēstnesī” publicē līgumslēdzēju sarakstu, kuru līgumu vērtība pārsniedz EUR 50 000, bet nesasniedz iepriekš minētajā direktīvā noteikto robežu, un iestāžu tīmekļa vietnēs publicē līgumus, kuru vērtība ir no EUR 13 800 līdz EUR 50 000; atzīmē, ka papildus tam Parlaments 2003. gadā aicināja ģenerālsekretāru iesniegt gada ziņojumus par noslēgtajiem līgumiem (14);

| 53. | konstatē, ka gada ziņojumā par 2004. gadā noslēgtajiem līgumiem ir ietverta šāda informācija:










  Līguma veids | Skaits | Daļa procentos | Vērtība, EUR | Daļa procentos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pakalpojumu sniegšana | 229 | 58 % | 180 927 304 | 75 % |
| Preču piegāde | 99 | 25 % | 26 500 867 | 11 % |
| Izpildītie darbi | 60 | 15 % | 18 876 271 | 8 % |
| Ēkas | 4 | 2 % | 15 593 025 | 6 % |
| Kopā | 392 | 100 % | 241 897 467 | 100 % |

53.

konstatē, ka gada ziņojumā par 2004. gadā noslēgtajiem līgumiem ir ietverta šāda informācija:

Līguma veids

Skaits

Daļa procentos

Vērtība, EUR

Daļa procentos

Pakalpojumu sniegšana

229

58 %

180 927 304

75 %

Preču piegāde

99

25 %

26 500 867

11 %

Izpildītie darbi

60

15 %

18 876 271

8 %

Ēkas

4

2 %

15 593 025

6 %

Kopā

392

100 %

241 897 467

100 %

| Procedūras veids | Skaits | Daļa procentos | Vērtība, EUR | Daļa procentos | Vidējā vērtība |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spēkā | 95 | 24% | 157 909 034 | 70 % | 1 662 200 |
| Ierobežots | 110 | 28% | 39 897 441 | 18 % | 362 704 |
| Apspriests | 183 | 48% | 28 497 967 | 12 % | 155 727 |
| Kopā | 388 | 100% | 226 304 442 | 100 % | 585 259 |

Procedūras veids

Skaits

Daļa procentos

Vērtība, EUR

Daļa procentos

Vidējā vērtība

Spēkā

95

24%

157 909 034

70 %

1 662 200

Ierobežots

110

28%

39 897 441

18 %

362 704

Apspriests

183

48%

28 497 967

12 %

155 727

Kopā

388

100%

226 304 442

100 %

585 259

| 54. | atzīmē, ka iekšējais auditors veic iepirkuma procesa revīziju visas institūcijas; lūdz ģenerālsekretāru piemērotā veidā informēt Budžeta kontroles komiteju par ziņojuma saturu; |
| --- | --- |

54.

atzīmē, ka iekšējais auditors veic iepirkuma procesa revīziju visas institūcijas; lūdz ģenerālsekretāru piemērotā veidā informēt Budžeta kontroles komiteju par ziņojuma saturu;

| 55. | pauž nožēlu, ka 2004. gadā ir ievērojami samazinājies atklātā konkursā piešķirto līgumu skaits un līgumu vērtība; aicina ģenerālsekretāru paskaidrot šī samazinājuma cēloņus; |
| --- | --- |

55.

pauž nožēlu, ka 2004. gadā ir ievērojami samazinājies atklātā konkursā piešķirto līgumu skaits un līgumu vērtība; aicina ģenerālsekretāru paskaidrot šī samazinājuma cēloņus;

| 56. | jautā, vai līgumu datu bāze, kas nepieciešama saskaņā ar Finanšu regulas 95. pantu, jau ir izveidota un ir izmantojama; |
| --- | --- |

56.

jautā, vai līgumu datu bāze, kas nepieciešama saskaņā ar Finanšu regulas 95. pantu, jau ir izveidota un ir izmantojama;

| 57. | jautā, vai ir ņemti vērā pagājušā gada pārvaldes ieteikumi Finanšu regulas (15) izmaiņām (maza apjoma līgumi, kas piešķirti konkursa rezultātā, informācijas apmaiņa par konkursa izsludināšanu elektroniskā veidā); |
| --- | --- |

57.

jautā, vai ir ņemti vērā pagājušā gada pārvaldes ieteikumi Finanšu regulas (15) izmaiņām (maza apjoma līgumi, kas piešķirti konkursa rezultātā, informācijas apmaiņa par konkursa izsludināšanu elektroniskā veidā);

Parlamentāro komiteju darbība

| 58. | atgādina, ka saskaņā ar EK līguma 276. pantu Parlamenta uzdevums ir sniegt Komisijai apstiprinājumu par budžeta izpildi, kas ietver visas izdevumu jomas; tāpēc pauž nožēlu, ka pašreizējo Parlamenta iekšējās darba kārtības noteikumu dēļ, kas reglamentē delegāciju nosūtīšanu uz trešām valstīm, Budžeta kontroles komitejai nebija iespējams savlaicīgi īstenot ieplānoto ad hoc delegācijas vizīti saistībā ar Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras atbalsta programmu vadību Kosovā; |
| --- | --- |

58.

atgādina, ka saskaņā ar EK līguma 276. pantu Parlamenta uzdevums ir sniegt Komisijai apstiprinājumu par budžeta izpildi, kas ietver visas izdevumu jomas; tāpēc pauž nožēlu, ka pašreizējo Parlamenta iekšējās darba kārtības noteikumu dēļ, kas reglamentē delegāciju nosūtīšanu uz trešām valstīm, Budžeta kontroles komitejai nebija iespējams savlaicīgi īstenot ieplānoto ad hoc delegācijas vizīti saistībā ar Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras atbalsta programmu vadību Kosovā;

| 59. | tādēļ aicina atbildīgās Parlamenta komisijas nodrošināt iespēju, lai Budžeta kontroles komiteja nepieciešamības gadījumā saskaņā ar Parlamenta saistībām budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrā var, ja nepieciešams, ātri un bez birokrātiskiem šķēršļiem nosūtīt uz dalībvalstīm un trešām valstīm mazas delegācijas nepieciešamās kontroles veikšanai uz vietas; |
| --- | --- |

59.

tādēļ aicina atbildīgās Parlamenta komisijas nodrošināt iespēju, lai Budžeta kontroles komiteja nepieciešamības gadījumā saskaņā ar Parlamenta saistībām budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrā var, ja nepieciešams, ātri un bez birokrātiskiem šķēršļiem nosūtīt uz dalībvalstīm un trešām valstīm mazas delegācijas nepieciešamās kontroles veikšanai uz vietas;

Politiskās grupas (ieņēmumu un izdevumu uzskaites un procedūru pārbaude — 3701. budžeta pozīcija)

| 60. | atgādina, ka 3701. budžeta pozīciju regulējošo noteikumu 2.7.3. punkts  (16) prasa, lai Prezidijs un Budžeta kontroles komiteja nodarbotos ar revidētiem politisko grupu gada pārskatiem saskaņā ar pilnvarām, kuras tiem piešķirtas atbilstīgi reglamenta noteikumiem; |
| --- | --- |

60.

atgādina, ka 3701. budžeta pozīciju regulējošo noteikumu 2.7.3. punkts  (16) prasa, lai Prezidijs un Budžeta kontroles komiteja nodarbotos ar revidētiem politisko grupu gada pārskatiem saskaņā ar pilnvarām, kuras tiem piešķirtas atbilstīgi reglamenta noteikumiem;

| 61. | atkārtoti atgādina, ka politiskās grupas pašas ir atbildīgas par savu līdzekļu, kas piešķirti no Parlamenta budžeta, uzraudzību un izlietošanu, kā arī uzsver, ka Parlamenta Iekšējās revīzijas dienesta darbības joma neattiecas uz nosacījumiem par 3701. budžeta pozīcijā iekļauto apropriāciju līdzekļu izmantošanu (tie aptuveni veido 3,2% no Parlamenta kopējā budžeta); |
| --- | --- |

61.

atkārtoti atgādina, ka politiskās grupas pašas ir atbildīgas par savu līdzekļu, kas piešķirti no Parlamenta budžeta, uzraudzību un izlietošanu, kā arī uzsver, ka Parlamenta Iekšējās revīzijas dienesta darbības joma neattiecas uz nosacījumiem par 3701. budžeta pozīcijā iekļauto apropriāciju līdzekļu izmantošanu (tie aptuveni veido 3,2% no Parlamenta kopējā budžeta);

| 62. | atzinīgi vērtē, ka politiskās grupas ir publiskojušas Parlamenta tīmekļa vietnē savus iekšējos finanšu noteikumus un 2004. gada finanšu pārskatus; |
| --- | --- |

62.

atzinīgi vērtē, ka politiskās grupas ir publiskojušas Parlamenta tīmekļa vietnē savus iekšējos finanšu noteikumus un 2004. gada finanšu pārskatus;

| 63. | jautā, vai politiskās grupas ir saskārušās ar problēmām, izmantojot jaunās Finanšu regulas principus un tās īstenošanas kārtību; |
| --- | --- |

63.

jautā, vai politiskās grupas ir saskārušās ar problēmām, izmantojot jaunās Finanšu regulas principus un tās īstenošanas kārtību;

| 64. | atzīmē, ka 3701. budžeta pozīcijā reģistrēto apropriāciju apjoms 2004. gadā ir iedalīts šādi:






  (EUR 1000) |
| --- | --- |
| Pieejamais budžets | 43 250 |
| Neatkarīgie Parlamenta deputāti | 1 246 |
| Politisko grupu pieejamais finansējums | 42 004 |

64.

atzīmē, ka 3701. budžeta pozīcijā reģistrēto apropriāciju apjoms 2004. gadā ir iedalīts šādi:

(EUR 1000)

Pieejamais budžets

43 250

Neatkarīgie Parlamenta deputāti

1 246

Politisko grupu pieejamais finansējums

42 004

| Politiskā grupa | No budžeta piešķirtie līdzekļi | Politiskās grupas iekšējie resursi un pārnestie līdzekļi | Izdevumi 2004. gadā | Izlietojuma līmenis | Līdzekļu pārnesuma maksimālā robež (17) | Līdzekļu pārnesums uz 2005. gadu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PPE | 16 077 | 2 912 | 14 828 | 78 % | 8 038 | 4 160 |
| PSE | 12 204 | 3 775 | 10 952 | 69 % | 6 102 | 5 027 |
| ELDR/ALDE | 4 525 | 1 192 | 3 612 | 63 % | 2 263 | 2 106 |
| Verts/ALE | 2 785 | 998 | 3 156 | 83 % | 1 393 | 628 |
| GUE/NGL | 2 976 | 1 217 | 3 018 | 72 % | 1 488 | 1 175 |
| UEN | 1 687 | 426 | 1 840 | 87 % | 844 | 273 |
| EDD (18) | 650 | 605 | 1 225 | 98 % | nav piemērojams | nav piemērojams |
| IND/DEM | 1 100 | 4 | 452 | 41 % | 550 | 653 (19) |
| KOPĀ | 42 004 | 11 130 | 39 083 | 74 % | | |

Politiskā grupa

No budžeta piešķirtie līdzekļi

Politiskās grupas iekšējie resursi un pārnestie līdzekļi

Izdevumi 2004. gadā

Izlietojuma līmenis

Līdzekļu pārnesuma maksimālā robež (17)

Līdzekļu pārnesums uz 2005. gadu

PPE

16 077

2 912

14 828

78 %

8 038

4 160

PSE

12 204

3 775

10 952

69 %

6 102

5 027

ELDR/ALDE

4 525

1 192

3 612

63 %

2 263

2 106

Verts/ALE

2 785

998

3 156

83 %

1 393

628

GUE/NGL

2 976

1 217

3 018

72 %

1 488

1 175

UEN

1 687

426

1 840

87 %

844

273

EDD (18)

650

605

1 225

98 %

nav piemērojams

nav piemērojams

IND/DEM

1 100

4

452

41 %

550

653 (19)

KOPĀ

42 004

11 130

39 083

74 %

| 65. | konstatē, ka politisko grupu ārējie revidenti ir apliecinājuši, ka pārskati atbilda spēkā esošajiem noteikumiem un starptautiskajiem grāmatvedības standartiem; |
| --- | --- |

65.

konstatē, ka politisko grupu ārējie revidenti ir apliecinājuši, ka pārskati atbilda spēkā esošajiem noteikumiem un starptautiskajiem grāmatvedības standartiem;

| 66. | piezīmē, ka Prezidijs 2005. gada 29. septembrī ir izskatījis un apstiprinājis politisko grupu ziņojumus par budžeta izpildi, kā arī revidentu ziņojumus; |
| --- | --- |

66.

piezīmē, ka Prezidijs 2005. gada 29. septembrī ir izskatījis un apstiprinājis politisko grupu ziņojumus par budžeta izpildi, kā arī revidentu ziņojumus;

| 67. | atzīmē, ka politiskās grupas, kā parasti, nav izlietojušas visas tām piešķirtās apropriācijas; |
| --- | --- |

67.

atzīmē, ka politiskās grupas, kā parasti, nav izlietojušas visas tām piešķirtās apropriācijas;

| 68. | aicina Komisiju un Padomi gaidāmajās sarunās par Finanšu regulas reformu galīgi un visaptveroši regulēt to, kādā veidā tiesību aktos traktēt politiskajām grupām piešķirtos līdzekļus Parlamenta budžetā, kā uz to aicinājis Parlaments savā 2006. gada 15. marta nostājā (20); |
| --- | --- |

68.

aicina Komisiju un Padomi gaidāmajās sarunās par Finanšu regulas reformu galīgi un visaptveroši regulēt to, kādā veidā tiesību aktos traktēt politiskajām grupām piešķirtos līdzekļus Parlamenta budžetā, kā uz to aicinājis Parlaments savā 2006. gada 15. marta nostājā (20);

Parlamenta deputātu pabalsti

| 69. | atzinīgi vērtē, ka iepriekš minētie Eiropas Parlamenta deputātu statūti pēc Padomes vienošanās 2005. gada 19. jūlijā stāsies spēkā Parlamenta 2009. gada pilnvaru laika pirmajā dienā; |
| --- | --- |

69.

atzinīgi vērtē, ka iepriekš minētie Eiropas Parlamenta deputātu statūti pēc Padomes vienošanās 2005. gada 19. jūlijā stāsies spēkā Parlamenta 2009. gada pilnvaru laika pirmajā dienā;

| 70. | norāda, ka noteikumus, ar ko reglamentē Eiropas Parlamenta deputātu (21) izdevumus un piemaksas, 2004. gada maijā pielāgoja Finanšu regulai; |
| --- | --- |

70.

norāda, ka noteikumus, ar ko reglamentē Eiropas Parlamenta deputātu (21) izdevumus un piemaksas, 2004. gada maijā pielāgoja Finanšu regulai;

| 71. | atgādina par Prezidija 2003. gada 28. maija lēmumu, kurā tas nolēma pēc Eiropas Parlamenta deputātu statūtu pieņemšanas plenārsēdē un saskaņā ar statūtu spēkā stāšanās grafiku uzsākt procedūru, lai Prezidijā pieņemtu jaunus noteikumus, ar ko nosaka izmaksu atlīdzināšanas un piemaksu kārtību deputātiem; aicina ģenerālsekretāru informēt Budžeta kontroles komiteju par pasākumiem, kurus Prezidijs ir veicis līdz šim; |
| --- | --- |

71.

atgādina par Prezidija 2003. gada 28. maija lēmumu, kurā tas nolēma pēc Eiropas Parlamenta deputātu statūtu pieņemšanas plenārsēdē un saskaņā ar statūtu spēkā stāšanās grafiku uzsākt procedūru, lai Prezidijā pieņemtu jaunus noteikumus, ar ko nosaka izmaksu atlīdzināšanas un piemaksu kārtību deputātiem; aicina ģenerālsekretāru informēt Budžeta kontroles komiteju par pasākumiem, kurus Prezidijs ir veicis līdz šim;

| 72. | aicina Prezidiju īstenot plānus, kas jau ir paredzēti Eiropas Parlamenta deputātu statūtos un par ko ir vienojies Parlaments, lai izveidotu sistēmu izdevumu atlīdzināšanai deputātiem, kuri vēlas, lai deputātiem atlīdzinātu tikai faktiski radušos ceļa izdevumus; |
| --- | --- |

72.

aicina Prezidiju īstenot plānus, kas jau ir paredzēti Eiropas Parlamenta deputātu statūtos un par ko ir vienojies Parlaments, lai izveidotu sistēmu izdevumu atlīdzināšanai deputātiem, kuri vēlas, lai deputātiem atlīdzinātu tikai faktiski radušos ceļa izdevumus;

Sekretariāta piemaksa

| 73. | atzīmē, ka 2004. gada 13. decembrī Prezidijs pieņēma grozījumus noteikumos (22), kuri regulē sekretariāta piemaksas, kuru nolūks, cita starpā, ir nodrošināt lielāku konsekvenci starp Finanšu regulas noteikumiem un prasībām; |
| --- | --- |

73.

atzīmē, ka 2004. gada 13. decembrī Prezidijs pieņēma grozījumus noteikumos (22), kuri regulē sekretariāta piemaksas, kuru nolūks, cita starpā, ir nodrošināt lielāku konsekvenci starp Finanšu regulas noteikumiem un prasībām;

| 74. | pauž nožēlu, ka līdz 2004. gada jūlijam praktikantu līgumi un pakalpojumu sniedzēju līgumi ar neatkarīgām personām, uzņēmumiem vai fondiem tika ievadīti Parlamenta datorsistēmā ar vienādu kodu, neņemot vērā līguma tipu vai faktu, ka līgums attiecas uz asistentu vai praktikantu; |
| --- | --- |

74.

pauž nožēlu, ka līdz 2004. gada jūlijam praktikantu līgumi un pakalpojumu sniedzēju līgumi ar neatkarīgām personām, uzņēmumiem vai fondiem tika ievadīti Parlamenta datorsistēmā ar vienādu kodu, neņemot vērā līguma tipu vai faktu, ka līgums attiecas uz asistentu vai praktikantu;

| 75. | pauž nožēlu, ka ģenerālsekretāram ir pārsūtīta nepietiekama informācija par samaksām, ko saņēmuši liela daļa pakalpojumu sniedzēju nodarbināto asistentu; atzinīgi vērtē no ģenerālsekretāra saņemto informāciju par summām, kas samaksātas asistentiem, ko deputāti nodarbina tieši vai kas saņēmuši samaksu ar maksājumu aģenta palīdzību; |
| --- | --- |

75.

pauž nožēlu, ka ģenerālsekretāram ir pārsūtīta nepietiekama informācija par samaksām, ko saņēmuši liela daļa pakalpojumu sniedzēju nodarbināto asistentu; atzinīgi vērtē no ģenerālsekretāra saņemto informāciju par summām, kas samaksātas asistentiem, ko deputāti nodarbina tieši vai kas saņēmuši samaksu ar maksājumu aģenta palīdzību;

| 76. | pauž nožēlu, ka līdz 2006. gada 20. februārim 87,2% no Eiropas Parlamenta deputātiem nebija iesnieguši Parlamentam oficiālu ziņojumu par izdevumiem attiecībā uz deputātu asistentiem, kas bija jāiesniedz līdz 2005. gada 1. novembrim kā prasīts 14. panta 5.punkta e) apakšpunktā un 14. panta 5. punkta b) un c) apakšpunktā noteikumos, ar ko nosaka izmaksu atlīdzināšanas un atalgojuma kārtību deputātiem, un kurā ietilpst deklarācija par deputātu asistentu iekļaušanu sociālās apdrošināšanas shēmā, ja asistentam ir pakalpojumu sniedzēja līgums; turklāt pauž nožēlu, ka Parlaments līdz šim nav noslēdzis pamatlīgumu ar uzņēmumiem, kas saskaņā ar spēka esošajiem valsts tiesību aktiem specializējušies nodokļu pārvaldībā un sociālās apdrošināšanas jautājumos saistībā ar darba līgumiem, kā prasīts noteikumos par Eiropas Parlamenta deputātu izdevumiem un piemaksām 14. panta 5. punktā un ko pieprasīts veikt vismaz no 2004. gada jūlija; |
| --- | --- |

76.

pauž nožēlu, ka līdz 2006. gada 20. februārim 87,2% no Eiropas Parlamenta deputātiem nebija iesnieguši Parlamentam oficiālu ziņojumu par izdevumiem attiecībā uz deputātu asistentiem, kas bija jāiesniedz līdz 2005. gada 1. novembrim kā prasīts 14. panta 5.punkta e) apakšpunktā un 14. panta 5. punkta b) un c) apakšpunktā noteikumos, ar ko nosaka izmaksu atlīdzināšanas un atalgojuma kārtību deputātiem, un kurā ietilpst deklarācija par deputātu asistentu iekļaušanu sociālās apdrošināšanas shēmā, ja asistentam ir pakalpojumu sniedzēja līgums; turklāt pauž nožēlu, ka Parlaments līdz šim nav noslēdzis pamatlīgumu ar uzņēmumiem, kas saskaņā ar spēka esošajiem valsts tiesību aktiem specializējušies nodokļu pārvaldībā un sociālās apdrošināšanas jautājumos saistībā ar darba līgumiem, kā prasīts noteikumos par Eiropas Parlamenta deputātu izdevumiem un piemaksām 14. panta 5. punktā un ko pieprasīts veikt vismaz no 2004. gada jūlija;

| 77. | apgalvo, ka individuālu paziņojumu izsūtīšana tiem deputātiem, kuri vēl nav iesnieguši dokumentus, būtu visefektīvākais veids kā risināt problēmu, ja deputāti nav iesnieguši pieprasītos dokumentus par izdevumiem saistībā ar deputātu asistentiem; |
| --- | --- |

77.

apgalvo, ka individuālu paziņojumu izsūtīšana tiem deputātiem, kuri vēl nav iesnieguši dokumentus, būtu visefektīvākais veids kā risināt problēmu, ja deputāti nav iesnieguši pieprasītos dokumentus par izdevumiem saistībā ar deputātu asistentiem;

| 78. | aicina Prezidiju pēc iespējas drīz pabeigt apspriešanos par parlamentārās darba grupas darba rezultātiem, kas attiecas uz piemaksām deputātu asistentiem; aicina ģenerālsekretāru informēt Budžeta kontroles komiteju par darba grupas priekšlikumiem un Prezidija lēmumu; |
| --- | --- |

78.

aicina Prezidiju pēc iespējas drīz pabeigt apspriešanos par parlamentārās darba grupas darba rezultātiem, kas attiecas uz piemaksām deputātu asistentiem; aicina ģenerālsekretāru informēt Budžeta kontroles komiteju par darba grupas priekšlikumiem un Prezidija lēmumu;

| 79. | aicina Prezidiju izstrādāt noteikumus attiecībā uz deputātu asistentiem, ar ko reglamentē pieņemšanu darbā un darba nosacījumus, kā arī sociālās apdrošināšanas un nodokļu iemaksu kārtību; mudina, ka minētajiem noteikumiem vajadzētu stāties spēkā pēc iespējas drīz; |
| --- | --- |

79.

aicina Prezidiju izstrādāt noteikumus attiecībā uz deputātu asistentiem, ar ko reglamentē pieņemšanu darbā un darba nosacījumus, kā arī sociālās apdrošināšanas un nodokļu iemaksu kārtību; mudina, ka minētajiem noteikumiem vajadzētu stāties spēkā pēc iespējas drīz;

Brīvprātīgā pensiju shēma

| 80. | atgādina, ka Revīzijas palātas pēdējos trīs gada ziņojumos ir norādīts, ka ir jārada pietiekams juridiskais pamats Parlamenta papildu pensijas shēmai; turklāt atgādina, ka saskaņā ar Revīzijas palātas nostāju, ka jānosaka skaidri noteikumi iespējamā deficīta gadījumā (23); tomēr atzīmē, ka Parlamenta juridisko dienestu uzskats ir, ka “Saskaņā ar Eiropas Parlamenta regulējošo autonomiju, kas noteikta EK līguma 199. pantā (agrāk EEK līguma 142. pants), kas Eiropas Parlamentam piešķir tiesības veikt visus vajadzīgos pasākumus tā iekšējai organizācijai” (24) jau pastāv “pietiekams juridisks pamats papildu pensiju shēmai”, un ka “tiklīdz stāsies spēkā Deputātu statūti, to 27. punkts veidos Pensiju fonda juridisko pamatu”; |
| --- | --- |

80.

atgādina, ka Revīzijas palātas pēdējos trīs gada ziņojumos ir norādīts, ka ir jārada pietiekams juridiskais pamats Parlamenta papildu pensijas shēmai; turklāt atgādina, ka saskaņā ar Revīzijas palātas nostāju, ka jānosaka skaidri noteikumi iespējamā deficīta gadījumā (23); tomēr atzīmē, ka Parlamenta juridisko dienestu uzskats ir, ka “Saskaņā ar Eiropas Parlamenta regulējošo autonomiju, kas noteikta EK līguma 199. pantā (agrāk EEK līguma 142. pants), kas Eiropas Parlamentam piešķir tiesības veikt visus vajadzīgos pasākumus tā iekšējai organizācijai” (24) jau pastāv “pietiekams juridisks pamats papildu pensiju shēmai”, un ka “tiklīdz stāsies spēkā Deputātu statūti, to 27. punkts veidos Pensiju fonda juridisko pamatu”;

| 81. | turklāt norāda arī uz šā gada darbības ziņojumu, ko iesniedzis Finanšu ģenerāldirektorāts un kurā attiecībā uz papildu pensiju shēmu 2004. finanšu gadā ir minēti šādi riski:






  — | līgumsaistību trūkums, kuras regulē Parlamenta un pensiju fonda savstarpējās attiecības; |
| --- | --- | --- |

81.

turklāt norāda arī uz šā gada darbības ziņojumu, ko iesniedzis Finanšu ģenerāldirektorāts un kurā attiecībā uz papildu pensiju shēmu 2004. finanšu gadā ir minēti šādi riski:

—

līgumsaistību trūkums, kuras regulē Parlamenta un pensiju fonda savstarpējās attiecības;

| — | regulējuma trūkums fonda pārpalikuma vai deficīta gadījumā; |
| --- | --- |

—

regulējuma trūkums fonda pārpalikuma vai deficīta gadījumā;

| — | neskaidrības par pensiju fonda dalībnieku papildu pensiju iemaksu iekļaušanu budžetā; |
| --- | --- |

—

neskaidrības par pensiju fonda dalībnieku papildu pensiju iemaksu iekļaušanu budžetā;

| 82. | atzīmē, ka papildu pensiju fondā 2005. gada novembrī bija iesaistīti 457 deputāti, kuri katru mēnesi veica iemaksas EUR 948 (1/3) apmērā, izmantojot vispārējos izdevumu pabalstus; Parlaments katru mēnesi maksāja EUR 1896 (2/3); brīvprātīgajai pensiju shēmai 2004. gada budžetā paredzēja EUR 10 300 000; |
| --- | --- |

82.

atzīmē, ka papildu pensiju fondā 2005. gada novembrī bija iesaistīti 457 deputāti, kuri katru mēnesi veica iemaksas EUR 948 (1/3) apmērā, izmantojot vispārējos izdevumu pabalstus; Parlaments katru mēnesi maksāja EUR 1896 (2/3); brīvprātīgajai pensiju shēmai 2004. gada budžetā paredzēja EUR 10 300 000;

| 83. | atzīmē, ka pensiju fonds 2004. gada 31. decembrī uzrādīja aktuāro iztrūkumu EUR 43 756 745 un finansējuma līmeni 76,8 % apmērā, kā arī to, ka 2005. gada 31. decembrī deficīts bija būtiski krities līdz EUR 28 875 417 un finansējuma līmenis bija pieaudzis līdz 86,1% (25); |
| --- | --- |

83.

atzīmē, ka pensiju fonds 2004. gada 31. decembrī uzrādīja aktuāro iztrūkumu EUR 43 756 745 un finansējuma līmeni 76,8 % apmērā, kā arī to, ka 2005. gada 31. decembrī deficīts bija būtiski krities līdz EUR 28 875 417 un finansējuma līmenis bija pieaudzis līdz 86,1% (25);

| 84. | ņem vērā, ka no 2005. gada janvāra deputāts, sasniedzot 60 gadu vecumu, var saņemt ikmēneša pensiju EUR 1 276 apmērā, ja viņš piecus gadus ir veicis iemaksas; |
| --- | --- |

84.

ņem vērā, ka no 2005. gada janvāra deputāts, sasniedzot 60 gadu vecumu, var saņemt ikmēneša pensiju EUR 1 276 apmērā, ja viņš piecus gadus ir veicis iemaksas;

| 85. | atzīmē, ka Prezidijs laikā no 2002. gada līdz 2005. gadam nav ņēmis vērā Revīzijas palātas apsvērumus; atzīmē, ka Prezidijs 2005. gada 30. novembrī ir apstiprinājis šādus pasākumus:






  — | ikmēneša iemaksu palielināšanu, sākot ar 2006. gadu: EUR 1 094 deputātiem un EUR 2 088 Parlamentam; |
| --- | --- | --- |

85.

atzīmē, ka Prezidijs laikā no 2002. gada līdz 2005. gadam nav ņēmis vērā Revīzijas palātas apsvērumus; atzīmē, ka Prezidijs 2005. gada 30. novembrī ir apstiprinājis šādus pasākumus:

—

ikmēneša iemaksu palielināšanu, sākot ar 2006. gadu: EUR 1 094 deputātiem un EUR 2 088 Parlamentam;

| — | darba grupai jāsagatavo ziņojums par pensiju fonda finansiālo stāvokli; |
| --- | --- |

—

darba grupai jāsagatavo ziņojums par pensiju fonda finansiālo stāvokli;

| 86. | uzskata, ka Eiropas Parlamenta un pensiju fonda savstarpējās attiecībās vēl šogad jāievieš līgumsaistības; aicina ģenerālsekretāru 2006. gada decembrī nosūtīt Budžeta kontroles komitejai ziņojumu par sasniegtajiem panākumiem; |
| --- | --- |

86.

uzskata, ka Eiropas Parlamenta un pensiju fonda savstarpējās attiecībās vēl šogad jāievieš līgumsaistības; aicina ģenerālsekretāru 2006. gada decembrī nosūtīt Budžeta kontroles komitejai ziņojumu par sasniegtajiem panākumiem;

| 87. | uzskata arī, ka deputātiem iemaksas brīvprātīgajā pensiju shēmā būtu jāveic tiešā veidā no privātajiem ienākumiem un nevis, izmantojot Parlamenta piemaksu sistēmu; tomēr piezīmē, ka attiecībā uz pašreizējo iemaksu sistēmu Revīzijas palātas atzinumā 5/99 ir sniegts šāds secinājums: No fonda un deputātu viedokļa, sistēma ir darbojusies efektīvi. Turklāt tā ir ļāvusi Parlamentam pareizi aprēķināt paša maksājumu saistības, jo saskaņā ar noteikumiem Parlamentam ir jāmaksā divkārša summa no tās, ko faktiski samaksāja deputāti. Tā Revīzijas palāta nesaskatīja problēmas saglabāt šo sistēmu ar nosacījumu, ka tā tiek labāk formulēta un tās darbība ir noteikta ar formālu dokumentu; |
| --- | --- |

87.

uzskata arī, ka deputātiem iemaksas brīvprātīgajā pensiju shēmā būtu jāveic tiešā veidā no privātajiem ienākumiem un nevis, izmantojot Parlamenta piemaksu sistēmu; tomēr piezīmē, ka attiecībā uz pašreizējo iemaksu sistēmu Revīzijas palātas atzinumā 5/99 ir sniegts šāds secinājums: No fonda un deputātu viedokļa, sistēma ir darbojusies efektīvi. Turklāt tā ir ļāvusi Parlamentam pareizi aprēķināt paša maksājumu saistības, jo saskaņā ar noteikumiem Parlamentam ir jāmaksā divkārša summa no tās, ko faktiski samaksāja deputāti. Tā Revīzijas palāta nesaskatīja problēmas saglabāt šo sistēmu ar nosacījumu, ka tā tiek labāk formulēta un tās darbība ir noteikta ar formālu dokumentu;

| 88. | ar bažām atzīmē, ka pensiju shēmas iemaksu atvilkšana no vispārējo izdevumu pabalsta ļauj apgalvot par deputātiem, ka, iespējams, valsts līdzekļi tiek iemaksāti privāto pensiju iemaksu segšanai, un tāpēc aicina Parlamenta Prezidiju līdz 2007. gada 31. martam ierosināt pasākumus, lai nodrošinātu, ka šādus maksājums tiešā veidā veic pensiju shēmas dalībnieki ar tiešā debeta orderu palīdzību; |
| --- | --- |

88.

ar bažām atzīmē, ka pensiju shēmas iemaksu atvilkšana no vispārējo izdevumu pabalsta ļauj apgalvot par deputātiem, ka, iespējams, valsts līdzekļi tiek iemaksāti privāto pensiju iemaksu segšanai, un tāpēc aicina Parlamenta Prezidiju līdz 2007. gada 31. martam ierosināt pasākumus, lai nodrošinātu, ka šādus maksājums tiešā veidā veic pensiju shēmas dalībnieki ar tiešā debeta orderu palīdzību;

| 89. | atzīmē, ka pēc Eiropas Parlamenta deputātu statūtu spēkā stāšanās 2009. gadā pret visiem deputātiem ir jāizturas vienādi un papildu pensiju fondā vairs nedrīkst iesaistīt jaunus deputātus; turklāt uzskata, ka no deputātu statūtu spēkā stāšanās brīža:






  — | brīvprātīgā pensiju shēma apmierina tikai prasījumus; |
| --- | --- | --- |

89.

atzīmē, ka pēc Eiropas Parlamenta deputātu statūtu spēkā stāšanās 2009. gadā pret visiem deputātiem ir jāizturas vienādi un papildu pensiju fondā vairs nedrīkst iesaistīt jaunus deputātus; turklāt uzskata, ka no deputātu statūtu spēkā stāšanās brīža:

—

brīvprātīgā pensiju shēma apmierina tikai prasījumus;

| — | brīvprātīgajā pensiju fondā nevar vairs iesaistīt jaunus deputātus; |
| --- | --- |

—

brīvprātīgajā pensiju fondā nevar vairs iesaistīt jaunus deputātus;

| — | tomēr līdz tam piešķirtās tiesības saglabājas; |
| --- | --- |

—

tomēr līdz tam piešķirtās tiesības saglabājas;

Politiskās partijas Eiropas līmenī

| 90. | atzīmē, ka Eiropas politisko partiju grāmatvedība 2004. gadā uzrāda šādus skaitļus:










  Vienošanās gaitā pieņemtais budžets 2004. gadā (EUR) |
| --- | --- |
| Partija | Attaisnotie izdevumi saskaņā ar budžeta tāmi, kas pievienota finansējuma pieprasījumam | Pieprasītais finansējums | Pašu resursi | Piešķirtais finansējums | Procentuālā daļa no pieprasītā finansējuma |
| PPE | 2 116 783,00 | 1 587 587,00 | 517 555,63 | 1 051 469,44 | 66 % |
| PSE | 1 676 000,00 | 1 257 000,00 | 447 780,45 | 1 093 853,21 | 87 % |
| ELDR | 825 194,00 | 618 896,00 | 156 156,24 | 462 661,31 | 75 % |
| EFGP | 408 000,00 | 307 500,00 | 77 371,36 | 171 460,56 | 56 % |
| AEN | 215 000,00 | 161 250,00 | 28 000,00 | 83 964,01 | 52 % |
| PDE | 453 900,00 | 340 425,00 | 23 509,72 | 69 861,91 | 21 % |
| GE | 280 366,00 | 210 275,00 | 69 800,00 | 120 895,22 | 58 % |
| EFA | 222 024,00 | 165 724,00 | 54 407,34 | 163 222,02 | 99 % |
| Kopā | 6 197 267,00 | 4 648 657,00 | 1 374 940,74 | 3 217 387,68 | 69 % |
| PPE: Eiropas Tautas partija; PSE: Eiropas Sociālistu partija; ELDR: Eiropas Liberāļu, demokrātu un reformistu partija; EFPG: Eiropas Zaļo partiju konfederācija; AEN: Nāciju Eiropas apvienība; PDE: Eiropas Demokrātu partija; GE: Eiropas Kreiso spēku partija; EFA: Eiropas Brīvā apvienība. |

90.

atzīmē, ka Eiropas politisko partiju grāmatvedība 2004. gadā uzrāda šādus skaitļus:

Vienošanās gaitā pieņemtais budžets 2004. gadā (EUR)

Partija

Attaisnotie izdevumi saskaņā ar budžeta tāmi, kas pievienota finansējuma pieprasījumam

Pieprasītais finansējums

Pašu resursi

Piešķirtais finansējums

Procentuālā daļa no pieprasītā finansējuma

PPE

2 116 783,00

1 587 587,00

517 555,63

1 051 469,44

66 %

PSE

1 676 000,00

1 257 000,00

447 780,45

1 093 853,21

87 %

ELDR

825 194,00

618 896,00

156 156,24

462 661,31

75 %

EFGP

408 000,00

307 500,00

77 371,36

171 460,56

56 %

AEN

215 000,00

161 250,00

28 000,00

83 964,01

52 %

PDE

453 900,00

340 425,00

23 509,72

69 861,91

21 %

GE

280 366,00

210 275,00

69 800,00

120 895,22

58 %

EFA

222 024,00

165 724,00

54 407,34

163 222,02

99 %

Kopā

6 197 267,00

4 648 657,00

1 374 940,74

3 217 387,68

69 %

PPE: Eiropas Tautas partija; PSE: Eiropas Sociālistu partija; ELDR: Eiropas Liberāļu, demokrātu un reformistu partija; EFPG: Eiropas Zaļo partiju konfederācija; AEN: Nāciju Eiropas apvienība; PDE: Eiropas Demokrātu partija; GE: Eiropas Kreiso spēku partija; EFA: Eiropas Brīvā apvienība.

| 91. | uzsver, ka politisko partiju ārējie revidenti ir apliecinājuši, ka pārskati atbilst spēkā esošajiem noteikumiem un starptautiskajiem grāmatvedības standartiem; |
| --- | --- |

91.

uzsver, ka politisko partiju ārējie revidenti ir apliecinājuši, ka pārskati atbilst spēkā esošajiem noteikumiem un starptautiskajiem grāmatvedības standartiem;

| 92. | uzsver, ka Eiropas politiskās partijas vēl nav izlietojušas visus to rīcībā esošos līdzekļus; |
| --- | --- |

92.

uzsver, ka Eiropas politiskās partijas vēl nav izlietojušas visus to rīcībā esošos līdzekļus;

| 93. | norāda, ka savā 2006. gada 15. marta nostājā (26) par Finanšu regulas reformu, Parlaments ierosināja priekšlikumu par pašu politisko partiju resursu juridisko pārvaldību Eiropas līmenī, kā to saprot Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Regulā (EK) Nr. 2004/2003 par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu (27); |
| --- | --- |

93.

norāda, ka savā 2006. gada 15. marta nostājā (26) par Finanšu regulas reformu, Parlaments ierosināja priekšlikumu par pašu politisko partiju resursu juridisko pārvaldību Eiropas līmenī, kā to saprot Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Regulā (EK) Nr. 2004/2003 par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu (27);

| 94. | atgādina, ka atbildīgā komiteja drīz iesniegs Parlamentam ziņojumu par to, kā ir piemērota Regula (EK) Nr. 2004/2003, un ka minētā regula pirmoreiz piemērota 2004. gadā; |
| --- | --- |

94.

atgādina, ka atbildīgā komiteja drīz iesniegs Parlamentam ziņojumu par to, kā ir piemērota Regula (EK) Nr. 2004/2003, un ka minētā regula pirmoreiz piemērota 2004. gadā;

| 95. | aicina Prezidiju ņemt vērā šādus apsvērumus, lai efektīvāk piemērotu Regulu (EK) Nr. 2004/2003:






  — | būtu jābūt iespējai 15% no piešķirtā, bet vēl neizmaksātā finansējuma pārvietot uz nākamo finanšu gadu; |
| --- | --- | --- |

95.

aicina Prezidiju ņemt vērā šādus apsvērumus, lai efektīvāk piemērotu Regulu (EK) Nr. 2004/2003:

—

būtu jābūt iespējai 15% no piešķirtā, bet vēl neizmaksātā finansējuma pārvietot uz nākamo finanšu gadu;

| — | Eiropas politiskajām partijām būtu jāļauj izveidot no pašu resursiem rezerve, kas nodrošinātu, ka partija likvidēšanās gadījumā var izpildīt ar likumu noteiktās saistības pret saviem darbiniekiem un līgumu partneriem; |
| --- | --- |

—

Eiropas politiskajām partijām būtu jāļauj izveidot no pašu resursiem rezerve, kas nodrošinātu, ka partija likvidēšanās gadījumā var izpildīt ar likumu noteiktās saistības pret saviem darbiniekiem un līgumu partneriem;

| — | būtu jāizveido daudzgadu finanšu shēma, piemēram, pārsniedzot Parlamenta viena sasaukuma laiku, kas partijām sniegtu lielāku drošību plānošanā; |
| --- | --- |

—

būtu jāizveido daudzgadu finanšu shēma, piemēram, pārsniedzot Parlamenta viena sasaukuma laiku, kas partijām sniegtu lielāku drošību plānošanā;

Personāla pieņemšana darbā no jaunajām dalībvalstīm

| 96. | aicina ģenerālsekretāru līdz 2006. gada decembra beigām sniegt ziņojumu, izmantojot iedalījumu amatu grupās (tulki, tulkotāji, administratīvais personāls utt.), par panākumiem, pieņemot darbā personālu no jaunajām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

96.

aicina ģenerālsekretāru līdz 2006. gada decembra beigām sniegt ziņojumu, izmantojot iedalījumu amatu grupās (tulki, tulkotāji, administratīvais personāls utt.), par panākumiem, pieņemot darbā personālu no jaunajām dalībvalstīm;

Ar tulku pakalpojumiem saistītie izdevumi (Revīzijas palātas īpašais ziņojums 5/2005)

| 97. | uzsver, ka daudzvalodība ir viena no Eiropas Savienībai raksturīgajām pazīmēm un tā ir Savienības kultūru un lingvistiskās daudzveidības izpausme, kas nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret tās pilsoņiem; uzsver faktu, ka daudzvalodība nodrošina pilsoņiem tiesības sazināties ar Eiropas Savienības iestādēm vienā no Savienības oficiālajām valodām, līdz ar to nodrošinot iespēju pilsoņiem īstenot savas demokrātiskās kontroles tiesības; |
| --- | --- |

97.

uzsver, ka daudzvalodība ir viena no Eiropas Savienībai raksturīgajām pazīmēm un tā ir Savienības kultūru un lingvistiskās daudzveidības izpausme, kas nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret tās pilsoņiem; uzsver faktu, ka daudzvalodība nodrošina pilsoņiem tiesības sazināties ar Eiropas Savienības iestādēm vienā no Savienības oficiālajām valodām, līdz ar to nodrošinot iespēju pilsoņiem īstenot savas demokrātiskās kontroles tiesības;

| 98. | norāda, ka Parlaments atsevišķā rezolūcijā sīki izvērtēs Revīzijas palātas īpašo ziņojumu 5/2005; |
| --- | --- |

98.

norāda, ka Parlaments atsevišķā rezolūcijā sīki izvērtēs Revīzijas palātas īpašo ziņojumu 5/2005;

| 99. | atzīst, ka Parlamenta darbinieku biežie braucieni starp Parlamenta darba vietām rada dažās tā darbības jomās ievērojami lielākas izmaksas, tostarp mutiskās tulkošanas izdevumi, kā to ir atzinusi Eiropas Revīzijas palāta īpašajā ziņojumā 5/2005; |
| --- | --- |

99.

atzīst, ka Parlamenta darbinieku biežie braucieni starp Parlamenta darba vietām rada dažās tā darbības jomās ievērojami lielākas izmaksas, tostarp mutiskās tulkošanas izdevumi, kā to ir atzinusi Eiropas Revīzijas palāta īpašajā ziņojumā 5/2005;

Iestāžu nolīgums par labāku likumdošanu: ietekmes novērtējums

| 100. | norāda uz 2003. gada 9. oktobra lēmumu par Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanu (28) pieņemšanu un ņem vērā darba grupas secinājumus par ietekmes novērtēšanu (29); saskaņā ar to






  — | katrai iestādei būtu jāatbild par tās iesniegto priekšlikumu ietekmes novērtējumu, |
| --- | --- | --- |

100.

norāda uz 2003. gada 9. oktobra lēmumu par Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanu (28) pieņemšanu un ņem vērā darba grupas secinājumus par ietekmes novērtēšanu (29); saskaņā ar to

—

katrai iestādei būtu jāatbild par tās iesniegto priekšlikumu ietekmes novērtējumu,

| — | ietekmes novērtējumam vajadzētu attiekties uz visiem tekstiem ar lielu politisko nozīmi un uz šādām jomām: regulējuma sekas (tostarp, regulējuma trūkuma sekas) un ekonomiskās, vides, sociālās un budžeta sekas, |
| --- | --- |

—

ietekmes novērtējumam vajadzētu attiekties uz visiem tekstiem ar lielu politisko nozīmi un uz šādām jomām: regulējuma sekas (tostarp, regulējuma trūkuma sekas) un ekonomiskās, vides, sociālās un budžeta sekas,

| — | Parlamentam būtu jānodrošina tikai minētā novērtējuma kvalitāte, bet ietekmes novērtējuma veikšana jāuztic trešai pusei, |
| --- | --- |

—

Parlamentam būtu jānodrošina tikai minētā novērtējuma kvalitāte, bet ietekmes novērtējuma veikšana jāuztic trešai pusei,

| — | lēmums par to, vai veikt ietekmes novērtējumu, kā arī par novērtējuma kvalitāti būtu jāpieņem politiskajiem koordinatoriem un/vai atbildīgo komiteju priekšsēdētājiem. |
| --- | --- |

—

lēmums par to, vai veikt ietekmes novērtējumu, kā arī par novērtējuma kvalitāti būtu jāpieņem politiskajiem koordinatoriem un/vai atbildīgo komiteju priekšsēdētājiem.

| 101. | uzskata, ka ietekmes novērtējuma iekļaušana ir saistīta ar riskiem, kas varētu ietekmēt Parlamenta darbu; tādējādi tas varētu






  — | samazināt vai pakļaut politiskai kontrolei deputātu tiesības iesniegt grozījumu priekšlikumus, |
| --- | --- | --- |

101.

uzskata, ka ietekmes novērtējuma iekļaušana ir saistīta ar riskiem, kas varētu ietekmēt Parlamenta darbu; tādējādi tas varētu

—

samazināt vai pakļaut politiskai kontrolei deputātu tiesības iesniegt grozījumu priekšlikumus,

| — | Parlamenta darbu vēl vairāk ietekmētu stingrie laika grafiki, kuriem Parlamenta darbs ir pakļauts iesniegšanas un tulkošanas termiņu dēļ, |
| --- | --- |

—

Parlamenta darbu vēl vairāk ietekmētu stingrie laika grafiki, kuriem Parlamenta darbs ir pakļauts iesniegšanas un tulkošanas termiņu dēļ,

| — | varētu izrādīties, kā ārējās novērtēšanas iekļaušana un novērtējumu kvalitātes nodrošināšana ir pārāk sarežģīta, |
| --- | --- |

—

varētu izrādīties, kā ārējās novērtēšanas iekļaušana un novērtējumu kvalitātes nodrošināšana ir pārāk sarežģīta,

| — | būtu neiespējami pieņemt steidzamus kompromisa lēmumus; |
| --- | --- |

—

būtu neiespējami pieņemt steidzamus kompromisa lēmumus;

| 102. | tādēļ aicina ģenerālsekretāru un atbildīgās Parlamenta struktūrvienības paskaidrot, kā tās paredz īstenot šos Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanu aspektus; |
| --- | --- |

102.

tādēļ aicina ģenerālsekretāru un atbildīgās Parlamenta struktūrvienības paskaidrot, kā tās paredz īstenot šos Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanu aspektus;

2003. gada Eiropas Savienības budžeta izpildes apstiprināšanas rezolūcijas papildinājums

| 103. | atzinīgi vērtē, ka Iekšējās revīzijas dienesta revīzijas ziņojumi ir iekļauti ģenerālsekretāra pārskatītajā rīcības plānā, kuru kopā ar ticamības deklarāciju viņš ir iesniedzis Parlamenta kompetentajām struktūrvienībām; atgādina, ka darbības plānā ir 47 pasākumi un aicina ģenerālsekretāru paskaidrot, kurus no šiem pasākumiem viņš ir noteicis par prioritātēm; |
| --- | --- |

103.

atzinīgi vērtē, ka Iekšējās revīzijas dienesta revīzijas ziņojumi ir iekļauti ģenerālsekretāra pārskatītajā rīcības plānā, kuru kopā ar ticamības deklarāciju viņš ir iesniedzis Parlamenta kompetentajām struktūrvienībām; atgādina, ka darbības plānā ir 47 pasākumi un aicina ģenerālsekretāru paskaidrot, kurus no šiem pasākumiem viņš ir noteicis par prioritātēm;

| 104. | atzīmē, ka Parlaments nodrošina 3701. budžeta pozīcijas izpildi attiecībā uz neatkarīgajiem Parlamenta deputātiem un ir apstiprinājis šādas izpildes ticamību; atgādina, ka dokumenti saistībā ar šo budžeta pozīciju ir publicēti Parlamenta tīmekļa vietnē; |
| --- | --- |

104.

atzīmē, ka Parlaments nodrošina 3701. budžeta pozīcijas izpildi attiecībā uz neatkarīgajiem Parlamenta deputātiem un ir apstiprinājis šādas izpildes ticamību; atgādina, ka dokumenti saistībā ar šo budžeta pozīciju ir publicēti Parlamenta tīmekļa vietnē;

| 105. | atzīmē, ka ģenerālsekretāra priekšlikumi, pirmkārt, par standartu vēstulei, ar ko izvēlas politisko grupu ārējos revidentus, un, otrkārt, par standartu finanšu ziņojumiem, ko sniedz politisko grupu priekšsēdētāji, ir iesniegti Prezidijam apspriešanai un lēmuma pieņemšanai; atzīmē, ka lēmums vēl nav pieņemts un aicina Prezidiju informēt Budžeta kontroles komiteju par apspriešanās rezultātiem; |
| --- | --- |

105.

atzīmē, ka ģenerālsekretāra priekšlikumi, pirmkārt, par standartu vēstulei, ar ko izvēlas politisko grupu ārējos revidentus, un, otrkārt, par standartu finanšu ziņojumiem, ko sniedz politisko grupu priekšsēdētāji, ir iesniegti Prezidijam apspriešanai un lēmuma pieņemšanai; atzīmē, ka lēmums vēl nav pieņemts un aicina Prezidiju informēt Budžeta kontroles komiteju par apspriešanās rezultātiem;

| 106. | atzīmē, ka Parlaments 2004. gadā, gatavojoties Eiropas Parlamenta deputātu statūtu piemērošanai, uzsāka tehniski apvienot vadības sistēmas parlamentāro atlīdzinājuma naudu maksājumiem Parlamenta deputātiem, kuras iepriekš darbojās neatkarīgi viena no otras (PAM projekts — Portail Applicatif des Membres jeb portāls deputātu statūtu piemērošanai); |
| --- | --- |

106.

atzīmē, ka Parlaments 2004. gadā, gatavojoties Eiropas Parlamenta deputātu statūtu piemērošanai, uzsāka tehniski apvienot vadības sistēmas parlamentāro atlīdzinājuma naudu maksājumiem Parlamenta deputātiem, kuras iepriekš darbojās neatkarīgi viena no otras (PAM projekts — Portail Applicatif des Membres jeb portāls deputātu statūtu piemērošanai);

| 107. | atzīmē, ka Disciplinārā padome ir pabeigusi darbu, nosakot atbildību saistībā ar skaidras naudas BEF 4 136 125 apmērā neatbilstību esošajam konta stāvoklim 1982. gadā; cer, ka minētā summa, ieskaitot procentu summu, tiks atgūta; |
| --- | --- |

107.

atzīmē, ka Disciplinārā padome ir pabeigusi darbu, nosakot atbildību saistībā ar skaidras naudas BEF 4 136 125 apmērā neatbilstību esošajam konta stāvoklim 1982. gadā; cer, ka minētā summa, ieskaitot procentu summu, tiks atgūta;

| 108. | pauž gandarījumu pa to, ka 2005. gada 12. decembrī Prezidijs pieņēma darba grupas EMAS (vides vadības un revīzijas sistēmas) nobeiguma ziņojumu un ka šo ziņojumu par vides vadības sistēmu Parlamentā publicēs 2006. gada februārī Parlamenta tīmekļa vietnē; |
| --- | --- |

108.

pauž gandarījumu pa to, ka 2005. gada 12. decembrī Prezidijs pieņēma darba grupas EMAS (vides vadības un revīzijas sistēmas) nobeiguma ziņojumu un ka šo ziņojumu par vides vadības sistēmu Parlamentā publicēs 2006. gada februārī Parlamenta tīmekļa vietnē;

| 109. | ņem vērā, ka jāturpina uzlabot ar informācijas tehnoloģijām saistītie pakalpojumi deputātiem, it īpaši izmantojot:






  — | uzlabotas informācijas tehnoloģiju iekārtas deputātu darba birojos; |
| --- | --- | --- |

109.

ņem vērā, ka jāturpina uzlabot ar informācijas tehnoloģijām saistītie pakalpojumi deputātiem, it īpaši izmantojot:

—

uzlabotas informācijas tehnoloģiju iekārtas deputātu darba birojos;

| — | ierīkojot CyberLAN tīklu, kuram var pieslēgt jebkuru datoru, |
| --- | --- |

—

ierīkojot CyberLAN tīklu, kuram var pieslēgt jebkuru datoru,

| — | uzsākot izmēģinājumprojektu elektroniskā paraksta sistēmas ieviešanai, |
| --- | --- |

—

uzsākot izmēģinājumprojektu elektroniskā paraksta sistēmas ieviešanai,

| — | uzlabojot pasākumus serveru, darba staciju un tīkla komponentu aizsardzībai, |
| --- | --- |

—

uzlabojot pasākumus serveru, darba staciju un tīkla komponentu aizsardzībai,

| — | aprīkojot Parlamentu ar bezvadu tīkla sistēmām (bezvadu pieslēguma punktiem un Wi-Fi standarta tehnoloģijām); |
| --- | --- |

—

aprīkojot Parlamentu ar bezvadu tīkla sistēmām (bezvadu pieslēguma punktiem un Wi-Fi standarta tehnoloģijām);

| 110. | pieprasa, lai elektroniskos parakstus, kuru ieviešanai ir uzsākts izmēģinājumprojekts, ieviestu pēc iespējas ātrāk, tā lai deputāti varētu parakstīt tādus dokumentus kā grozījumi un parlamentārie jautājumi, nepārsūtot dokumentus papīra veidā, kas palielinātu deputātu darba efektivitāti Parlamentā; |
| --- | --- |

110.

pieprasa, lai elektroniskos parakstus, kuru ieviešanai ir uzsākts izmēģinājumprojekts, ieviestu pēc iespējas ātrāk, tā lai deputāti varētu parakstīt tādus dokumentus kā grozījumi un parlamentārie jautājumi, nepārsūtot dokumentus papīra veidā, kas palielinātu deputātu darba efektivitāti Parlamentā;

| 111. | atzīmē, ka kvestori 2005. gada 16. novembrī nolēma, ka komiteju dokumenti arī turpmāk būs pieejami deputātiem; bet Strasbūrā pieņemtos dokumentus un preses paziņojumus drukātā veidā vairs neizplatīs. |
| --- | --- |

111.

atzīmē, ka kvestori 2005. gada 16. novembrī nolēma, ka komiteju dokumenti arī turpmāk būs pieejami deputātiem; bet Strasbūrā pieņemtos dokumentus un preses paziņojumus drukātā veidā vairs neizplatīs.

---

(1)  OV C 105, 30.4.2004.

(2)  OV C 301, 30.11.2005., 1. lpp.

(3)  OV C 302, 30.11.2005., 100. lpp.

(4)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(5)  Bur/ann/fin — PE 349 540.

(6)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0158.

(7)  OV C 300 E, 11.12.2003., 303. lpp.

(8)  OV L 196, 27.7.2005., 28. lpp.

(9)  OV L 262, 7.10.2005., 1. lpp.

(10)  Ģenerālsekretāra atbilde uz Parlamenta 2004. gada 21. aprīļa Rezolūcijas par piezīmēm, kuras pievienotas lēmuma par ES 2002. g. finanšu gada kopbudžeta izpildes apstiprināšanu, 9. punktu (OV L 330, 4.11.2004., 160. lpp.).

(11)  OV L 148, 16.6.2003., 62. lpp.

(12)  Sk. tā iepriekš minētās 2005. gada 12. aprīļa rezolūcijas 40. punktu.

(13)  Komisijas 2002. gada 23. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.). Regula, kuru groza ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1261/2005 (OV L 201, 2.8.2005., 3. lpp.).

(14)  Sk. tā iepriekš minētās 2003. gada 8. aprīļa rezolūcijas 90. punktu.

(15)  Sk. tā iepriekš minētās 2005. gada 12. aprīļa rezolūcijas 73. punktu.

(16)  Prezidija 2003. gada 30. jūnija lēmums.

(17)  Saskaņā ar 3701. budžeta pozīcijas izpildes kārtību.

(18)  Līdzekļu piešķīrums 2004. gadā tikai pirmajam pusgadam.

(19)  Prezidija 2005. gada 29. septembra lēmums.

(20)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0085, 63. grozījums.

(21)  PE 113 116.

(22)  Parlamenta deputātu izdevumus un atalgojumu regulējošo noteikumu 14. līdz 16 pants.

(23)  OV C 301, 20.11.2005, tabula 9.2.; OV C 293, 30.11.2004, tabula 9.3.; OV C 286, 28.11.2003, nodaļa 9.15.

(24)  Ģenerālsekretāra piezīme Parlamenta Prezidijam — Papildu brīvprātīgās pensiju shēmas pārvaldība deputātiem, 2005. gada novembris, PE 356.020/BUR./REV.

(25)  Avots: Bezpeļņas uzņēmums Pensiju fonds — 2005. gada pārskats.

(26)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0085, 99. grozījums.

(27)  OV L 297, 15.11.2003., 1. lpp.

(28)  OV C 81 E, 31.3.2004., 84. lpp.

(29)  Adonis: 03-DG III(04)D/19596.

P6_TA(2006)0364

Eiropas Mobilitātes kvalitātes harta (izglītība un apmācība) ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikuma priekšlikumu par pārrobežu mobilitāti Kopienā izglītības un apmācības nolūkā: Eiropas Mobilitātes kvalitātes harta (COM(2005)0450 — C6-0291/2005 — 2005/0179 (COD))

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0450) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0450) (1),

| — | ņemot vērā EK Līguma 251. panta 2. punktu, 149. panta 4. punktu un 150. panta 4. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam iesniedza priekšlikumu (C6-0291/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK Līguma 251. panta 2. punktu, 149. panta 4. punktu un 150. panta 4. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam iesniedza priekšlikumu (C6-0291/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0255/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0255/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1-COD(2005)0179

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 26. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumu par pārrobežu mobilitāti Kopienā izglītības un apmācības nolūkā: Eiropas Mobilitātes kvalitātes harta

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 149. panta 4. punktu un 150. panta 4. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Mobilitāte izglītībā un apmācībā ir ar Līgumu aizsargātas pamatbrīvības — personu pārvietošanās brīvības — neatņemama daļa un viens no galvenajiem Eiropas Savienības rīcības mērķiem izglītības un arodmācību jomā, kas balstīta gan uz kopējām vērtībām, gan cieņu pret daudzveidību. Tā ir būtisks līdzeklis, lai izveidotu patiesu Eiropas mūžizglītības telpu, veicinātu nodarbinātību un samazinātu nabadzību, kā arī lai palīdzētu veicināt aktīvu pilsoniskumu Eiropā. |
| --- | --- |

(1)

Mobilitāte izglītībā un apmācībā ir ar Līgumu aizsargātas pamatbrīvības — personu pārvietošanās brīvības — neatņemama daļa un viens no galvenajiem Eiropas Savienības rīcības mērķiem izglītības un arodmācību jomā, kas balstīta gan uz kopējām vērtībām, gan cieņu pret daudzveidību. Tā ir būtisks līdzeklis, lai izveidotu patiesu Eiropas mūžizglītības telpu, veicinātu nodarbinātību un samazinātu nabadzību, kā arī lai palīdzētu veicināt aktīvu pilsoniskumu Eiropā.

| (2) | Mobilitāte tuvina pilsoņus un uzlabo savstarpējo sapratni. Tā sekmē solidaritāti, domu apmaiņu un labākas zināšanas par dažādām kultūrām, kas vieno Eiropu; tādējādi mobilitāte veicina ekonomisko, sociālo un reģionālo kohēziju. |
| --- | --- |

(2)

Mobilitāte tuvina pilsoņus un uzlabo savstarpējo sapratni. Tā sekmē solidaritāti, domu apmaiņu un labākas zināšanas par dažādām kultūrām, kas vieno Eiropu; tādējādi mobilitāte veicina ekonomisko, sociālo un reģionālo kohēziju.

| (3) | Eiropas mobilitātes un apmaiņas pastiprināšana izglītības un apmācības nolūkā un tādiem pasākumiem kā 2006. gads — Eiropas darba ņēmēju mobilitātes gads — ir būtiska nozīme, lai sasniegtu Lisabonas mērķi līdz 2010. gadam padarīt Eiropu par visnovatoriskāko un konkurētspējīgāko uz zināšanām balstīto ekonomiku. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas mobilitātes un apmaiņas pastiprināšana izglītības un apmācības nolūkā un tādiem pasākumiem kā 2006. gads — Eiropas darba ņēmēju mobilitātes gads — ir būtiska nozīme, lai sasniegtu Lisabonas mērķi līdz 2010. gadam padarīt Eiropu par visnovatoriskāko un konkurētspējīgāko uz zināšanām balstīto ekonomiku.

| (4) | Labākas mobilitātes sistēmas nodrošināšana izglītības un apmācības mērķiem ES palīdzēs sniegt ieguldījumu uz zināšanām balstītas ekonomikas sasniegšanai, kas ir būtiski, lai sekmētu nodarbinātību, ilgspējīgu attīstību, pētniecību un inovācijas dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(4)

Labākas mobilitātes sistēmas nodrošināšana izglītības un apmācības mērķiem ES palīdzēs sniegt ieguldījumu uz zināšanām balstītas ekonomikas sasniegšanai, kas ir būtiski, lai sekmētu nodarbinātību, ilgspējīgu attīstību, pētniecību un inovācijas dalībvalstīs.

| (5) | Lielāks visu iesaistīto pušu, arī valsts iestāžu atbalsts mobilitātei ES ir nepieciešams, lai uzlabotu izglītības un apmācības sistēmu kvalitāti un efektivitāti Eiropā. |
| --- | --- |

(5)

Lielāks visu iesaistīto pušu, arī valsts iestāžu atbalsts mobilitātei ES ir nepieciešams, lai uzlabotu izglītības un apmācības sistēmu kvalitāti un efektivitāti Eiropā.

| (6) | Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums 2001/613/EK (2001. gada 10. jūlijs) par studentu, apmācāmo personu, brīvprātīgo, skolotāju un pasniedzēju mobilitāti Kopienā (4) bija pirmais ieteikums, kas pieņemts nolūkā atvieglināt Kopienas rīcību mobilitātes veicināšanai. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums 2001/613/EK (2001. gada 10. jūlijs) par studentu, apmācāmo personu, brīvprātīgo, skolotāju un pasniedzēju mobilitāti Kopienā (4) bija pirmais ieteikums, kas pieņemts nolūkā atvieglināt Kopienas rīcību mobilitātes veicināšanai.

| (7) | Lai arī saskaņā ar minētā ieteikuma III punkta a) apakšpunktu izveidotās ekspertu grupas darbība un pirmais paveiktā darba pārbaudes ziņojums parādīja, ka gan valstu, gan Eiropas līmenī ir panākts progress attiecībā uz mobilitāti izglītības un apmācības nolūkā, tomēr atklāja nepieciešamību koncentrēties ne tikai uz mobilitātes kvantitatīvu palielināšanu, bet galvenokārt uz tās kvalitātes paaugstināšanu. |
| --- | --- |

(7)

Lai arī saskaņā ar minētā ieteikuma III punkta a) apakšpunktu izveidotās ekspertu grupas darbība un pirmais paveiktā darba pārbaudes ziņojums parādīja, ka gan valstu, gan Eiropas līmenī ir panākts progress attiecībā uz mobilitāti izglītības un apmācības nolūkā, tomēr atklāja nepieciešamību koncentrēties ne tikai uz mobilitātes kvantitatīvu palielināšanu, bet galvenokārt uz tās kvalitātes paaugstināšanu.

| (8) | Uz šo mērķi var tiekties, inter alia, ieteikuma veidā pieņemot mobilitātes kvalitātes hartu, kas nosaka principu kopumu šajā jomā, kuri īstenojami pēc brīvprātības principa. |
| --- | --- |

(8)

Uz šo mērķi var tiekties, inter alia, ieteikuma veidā pieņemot mobilitātes kvalitātes hartu, kas nosaka principu kopumu šajā jomā, kuri īstenojami pēc brīvprātības principa.

| (9) | Eiropas Mobilitātes kvalitātes hartā (turpmāk — “Harta”) būtu jāņem vērā invalīdu un mazāk aizsargāto iedzīvotāju grupu īpašās vajadzības. |
| --- | --- |

(9)

Eiropas Mobilitātes kvalitātes hartā (turpmāk — “Harta”) būtu jāņem vērā invalīdu un mazāk aizsargāto iedzīvotāju grupu īpašās vajadzības.

| (10) | Hartai būtu jāpalīdz palielināt apmaiņu, veicināt to posmu atzīšanu, kas paredzēti izglītībai vai apmācībai, kā arī zinātnisko grādu un kvalifikāciju atzīšanu, un radīt savstarpēju uzticību, tā lai uzlabotu un stiprinātu sadarbību starp attiecīgajām iestādēm, organizācijām un mobilitātes procesos ieinteresētajām personām. Uzmanība būtu jāpievērš jautājumam par aizdevumu, stipendiju un sociālās nodrošināšanas pabalstu pārnešanu. |
| --- | --- |

(10)

Hartai būtu jāpalīdz palielināt apmaiņu, veicināt to posmu atzīšanu, kas paredzēti izglītībai vai apmācībai, kā arī zinātnisko grādu un kvalifikāciju atzīšanu, un radīt savstarpēju uzticību, tā lai uzlabotu un stiprinātu sadarbību starp attiecīgajām iestādēm, organizācijām un mobilitātes procesos ieinteresētajām personām. Uzmanība būtu jāpievērš jautājumam par aizdevumu, stipendiju un sociālās nodrošināšanas pabalstu pārnešanu.

| (11) | Hartas mērķis ir papildināt, nevis aizstāt īpašus noteikumus, kas izklāstīti Erasmus Studentu hartā. |
| --- | --- |

(11)

Hartas mērķis ir papildināt, nevis aizstāt īpašus noteikumus, kas izklāstīti Erasmus Studentu hartā.

| (12) | Valsts iestādēm būtu jānodrošina Hartas pieejamība visās atbilstošajās tās saņēmēju valodās visiem studentiem un personām, kuras apgūst apmācības kursus, kā arī citām ieinteresētajām pusēm, kas iesaistījušās izglītības un apmācības mobilitātē izcelsmes valstī vai uzņēmējvalstī, un Harta būtu jāuzskata par galveno pamatprincipu kopumu. |
| --- | --- |

(12)

Valsts iestādēm būtu jānodrošina Hartas pieejamība visās atbilstošajās tās saņēmēju valodās visiem studentiem un personām, kuras apgūst apmācības kursus, kā arī citām ieinteresētajām pusēm, kas iesaistījušās izglītības un apmācības mobilitātē izcelsmes valstī vai uzņēmējvalstī, un Harta būtu jāuzskata par galveno pamatprincipu kopumu.

| (13) | Mobilitātes priekšrocības lielā mērā atkarīgas no tās praktisko nosacījumu — informēšanas, sagatavošanas, atbalsta un dalībnieku iegūtās pieredzes un kvalifikāciju atzīšanas — kvalitātes. Iesaistītās personas un organizācijas var ievērojami palielināt tās vērtību ar rūpīgu plānošanu un piemērotu izvērtēšanu. |
| --- | --- |

(13)

Mobilitātes priekšrocības lielā mērā atkarīgas no tās praktisko nosacījumu — informēšanas, sagatavošanas, atbalsta un dalībnieku iegūtās pieredzes un kvalifikāciju atzīšanas — kvalitātes. Iesaistītās personas un organizācijas var ievērojami palielināt tās vērtību ar rūpīgu plānošanu un piemērotu izvērtēšanu.

| (14) | Europass
   (5) ir īpaši noderīgs instruments, lai veicinātu pārredzamību un atzīšanu, tādējādi atbalstot mobilitāti. |
| --- | --- |

(14)

Europass
   (5) ir īpaši noderīgs instruments, lai veicinātu pārredzamību un atzīšanu, tādējādi atbalstot mobilitāti.

| (15) | Vēlams, lai Hartā paredzētie principi attiektos ne tikai uz pašu mobilitātes periodu, bet arī uz laikposmiem pirms un pēc mobilitātes perioda. |
| --- | --- |

(15)

Vēlams, lai Hartā paredzētie principi attiektos ne tikai uz pašu mobilitātes periodu, bet arī uz laikposmiem pirms un pēc mobilitātes perioda.

| (16) | Laikus būtu jāizstrādā mācību plāns. Nepieciešama arī dalībnieku vispārēja sagatavošana, ņemot vērā lingvistisko sagatavošanu. Šajā sakarā atbildīgajām iestādēm un organizācijām būtu jānodrošina palīdzība. |
| --- | --- |

(16)

Laikus būtu jāizstrādā mācību plāns. Nepieciešama arī dalībnieku vispārēja sagatavošana, ņemot vērā lingvistisko sagatavošanu. Šajā sakarā atbildīgajām iestādēm un organizācijām būtu jānodrošina palīdzība.

| (17) | Visi administratīvie un finanšu jautājumi, piemēram, kāds finansiāls atbalsts ir pieejams, kas segs izmaksa un apdrošināšanas segums uzņēmējvalstī, būtu jāatrisina pirms aizbraukšanas. |
| --- | --- |

(17)

Visi administratīvie un finanšu jautājumi, piemēram, kāds finansiāls atbalsts ir pieejams, kas segs izmaksa un apdrošināšanas segums uzņēmējvalstī, būtu jāatrisina pirms aizbraukšanas.

| (18) | Ārvalstīs pavadāmajā laikposmā mobilitātes kvalitāti var palielināt, nodrošinot tādas programmas kā, piemēram, dalībnieku konsultēšanu. |
| --- | --- |

(18)

Ārvalstīs pavadāmajā laikposmā mobilitātes kvalitāti var palielināt, nodrošinot tādas programmas kā, piemēram, dalībnieku konsultēšanu.

| (19) | Sīki izstrādāts un skaidrs apraksts par uzņēmējvalstī pabeigtajiem jebkādiem kursiem vai apmācību, arī par apmācību ilgumu palīdzētu atvieglināt to atzīšanu pēc atgriešanās izcelsmes valstī. |
| --- | --- |

(19)

Sīki izstrādāts un skaidrs apraksts par uzņēmējvalstī pabeigtajiem jebkādiem kursiem vai apmācību, arī par apmācību ilgumu palīdzētu atvieglināt to atzīšanu pēc atgriešanās izcelsmes valstī.

| (20) | Pārredzamības un labas pārvaldības labad skaidri jānosaka ieinteresētās puses katrā mobilitātes programmas posmā un pasākumā. |
| --- | --- |

(20)

Pārredzamības un labas pārvaldības labad skaidri jānosaka ieinteresētās puses katrā mobilitātes programmas posmā un pasākumā.

| (21) | Lai nodrošinātu mobilitātes vispārējo kvalitāti, vēlams nodrošināt pārvietošanās brīvību visiem ES pilsoņiem un Hartā paredzētos principus un attiecīgos ieteikumus, cik iespējams, piemērot visiem mobilitātes veidiem mācību un profesionālās izaugsmes mērķiem: izglītībai vai apmācībai; formālajai vai neformālajai izglītībai, tostarp brīvprātīgajam darbam un projektiem; īsiem vai gariem mobilitātes laikposmiem; mācībām skolā, augstākajai izglītībai vai mācībām saistībā ar darbu; pasākumiem saistībā ar mūžizglītību. |
| --- | --- |

(21)

Lai nodrošinātu mobilitātes vispārējo kvalitāti, vēlams nodrošināt pārvietošanās brīvību visiem ES pilsoņiem un Hartā paredzētos principus un attiecīgos ieteikumus, cik iespējams, piemērot visiem mobilitātes veidiem mācību un profesionālās izaugsmes mērķiem: izglītībai vai apmācībai; formālajai vai neformālajai izglītībai, tostarp brīvprātīgajam darbam un projektiem; īsiem vai gariem mobilitātes laikposmiem; mācībām skolā, augstākajai izglītībai vai mācībām saistībā ar darbu; pasākumiem saistībā ar mūžizglītību.

| (22) | Ņemot vērā mobilitātes pasākumu veidu un ilguma atšķirības, dalībvalstis var pielāgot Hartas īstenošanu atbilstīgi apstākļiem, proti, pielāgot to konkrētām situācijām un programmām. Dalībvalstis drīkst noteikt dažus punktus par obligātiem un citus — par neobligātiem. |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā mobilitātes pasākumu veidu un ilguma atšķirības, dalībvalstis var pielāgot Hartas īstenošanu atbilstīgi apstākļiem, proti, pielāgot to konkrētām situācijām un programmām. Dalībvalstis drīkst noteikt dažus punktus par obligātiem un citus — par neobligātiem.

| (23) | Ņemot vērā to, ka šā ieteikuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šā ieteikuma mēroga un iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā ieteikumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā to, ka šā ieteikuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šā ieteikuma mēroga un iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā ieteikumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai,

AR ŠO IESAKA DALĪBVALSTĪM:

| 1. | pieņemt pielikumā pievienoto Hartu un veicināt, lai to izmantotu kā līdzekli personīgās un profesionālās izaugsmes veicināšanai; |
| --- | --- |

1.

pieņemt pielikumā pievienoto Hartu un veicināt, lai to izmantotu kā līdzekli personīgās un profesionālās izaugsmes veicināšanai;

| 2. | sākot no otrā gada pēc šā ieteikuma pieņemšanas, ziņot par to, kā tās īsteno šo ieteikumu un jebkurus papildu pasākumus, kurus tās var izlemt veikt, lai veicinātu mobilitāti, it īpaši saistībā ar tās kvalitātes aspektiem, dalībvalstīm piedaloties darba programmā “Izglītība un apmācība 2010”; |
| --- | --- |

2.

sākot no otrā gada pēc šā ieteikuma pieņemšanas, ziņot par to, kā tās īsteno šo ieteikumu un jebkurus papildu pasākumus, kurus tās var izlemt veikt, lai veicinātu mobilitāti, it īpaši saistībā ar tās kvalitātes aspektiem, dalībvalstīm piedaloties darba programmā “Izglītība un apmācība 2010”;

| 3. | turpināt ciešu sadarbību un koordinēt to darbības, lai novērstu šķēršļus, kas tieši vai netieši kavē ES pilsoņu mobilitāti; |
| --- | --- |

3.

turpināt ciešu sadarbību un koordinēt to darbības, lai novērstu šķēršļus, kas tieši vai netieši kavē ES pilsoņu mobilitāti;

| 4. | nodrošināt pienācīgu atbalstu un piemērotu infrastruktūru izglītības un mācību mobilitātei, lai celtu valsts pilsoņu izglītības un mācību līmeni; |
| --- | --- |

4.

nodrošināt pienācīgu atbalstu un piemērotu infrastruktūru izglītības un mācību mobilitātei, lai celtu valsts pilsoņu izglītības un mācību līmeni;

| 5. | veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai veicinātu mobilitāti, nodrošinātu, ka visa būtiskā informācija ir viegli saprotama un pieejama ikvienam, piemēram, ar ievada rokasgrāmatu mobilitātes jautājumos vai atbalsta organizāciju sarakstu, kā arī uzlabot apstākļus mobilitātei. |
| --- | --- |

5.

veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai veicinātu mobilitāti, nodrošinātu, ka visa būtiskā informācija ir viegli saprotama un pieejama ikvienam, piemēram, ar ievada rokasgrāmatu mobilitātes jautājumos vai atbalsta organizāciju sarakstu, kā arī uzlabot apstākļus mobilitātei.

AR ŠO AICINA KOMISIJU:

| 1. | veicināt, lai Hartu izmantotu valstu aģentūras un citas organizācijas, kas darbojas izglītības, mācību un mobilitātes jomā; |
| --- | --- |

1.

veicināt, lai Hartu izmantotu valstu aģentūras un citas organizācijas, kas darbojas izglītības, mācību un mobilitātes jomā;

| 2. | turpināt sadarbību ar dalībvalstīm un sociālajiem partneriem, lai apmainītos ar lietderīgu informāciju un pieredzi par šajā ieteikumā atbalstīto pasākumu īstenošanu; |
| --- | --- |

2.

turpināt sadarbību ar dalībvalstīm un sociālajiem partneriem, lai apmainītos ar lietderīgu informāciju un pieredzi par šajā ieteikumā atbalstīto pasākumu īstenošanu;

| 3. | ciešā sadarbībā ar attiecīgajām iestādēm uzlabot statistiskas datus, kuros ņemts vērā dzimumu faktors, par mobilitāti izglītības un apmācības mērķiem; |
| --- | --- |

3.

ciešā sadarbībā ar attiecīgajām iestādēm uzlabot statistiskas datus, kuros ņemts vērā dzimumu faktors, par mobilitāti izglītības un apmācības mērķiem;

| 4. | uzskatīt šo ieteikumu par tādu, kas veido vienotu veselumu ar Ieteikumu 2001/613/EK, un tādēļ tajā prasītos divgadu ziņojumus iekļaut darba programmas “Izglītība un apmācība 2010” vispārējos ziņojumos. |
| --- | --- |

4.

uzskatīt šo ieteikumu par tādu, kas veido vienotu veselumu ar Ieteikumu 2001/613/EK, un tādēļ tajā prasītos divgadu ziņojumus iekļaut darba programmas “Izglītība un apmācība 2010” vispārējos ziņojumos.

Briselē, ...

Eiropas Parlamenta vārdā

Priekšsēdētājs

Padomes vārdā

Priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 88, 11.4.2006., 20. lpp.

1

(2)  OV C 206, 29.8.2006., 40. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 26. septembra Nostāja.

3

(4)  OV L 215, 9.8.2001., 30. lpp.

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 2241/2004/EK (2004. gada 15. decembris) par vienotu Kopienas sistēmu kvalifikāciju un kompetences pārskatāmībai (Europass) (OV L 390, 31.12.2004., 6. lpp.).

5

(Europass)

PIELIKUMS

EIROPAS MOBILITĀTES KVALITĀTES HARTA

IEVADS

Ar 2000. gada mobilitātes rīcības plānu (1) un Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumu 2001/613/EK (2001. gada 10. jūlijs) par studentu, apmācāmo personu, brīvprātīgo, skolotāju un pasniedzēju mobilitāti Kopienā (2) nostiprinātā mobilitāte vienmēr raisījusi ievērojamu interesi. Minētā ieteikuma darbības joma bija plaša, tas risināja daudzus svarīgus jautājumus, kas saistīti ar mobilitāti, un bija domāts ikvienam, kas varētu izmantot priekšrocības, ko sniedz gan mācības ārvalstīs (formālas un neformālas), tostarp studentiem, skolotājiem, pasniedzējiem, brīvprātīgajiem un apmācāmajām personām. Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumam 2006/.../EK (... gada ...) par pārrobežu mobilitāti Kopienā izglītības un apmācības nolūkā: Eiropas Mobilitātes kvalitātes harta, kura sastāvdaļa ir šī Harta, ir tāda pati darbības joma, bet tas vairāk pievēršas mobilitātes kvalitātes aspektiem, kā to ierosināja saskaņā ar pirmo ieteikumu nodibinātā ekspertu grupa. Tam būtu jāpalīdz nodrošināt, lai dalībniekiem būtu pozitīva pieredze gan uzņēmējvalstī, gan pēc atgriešanās savā valstī.

Šajā Hartā ir sniegtas pamatnostādnes, kas piemērojamas mobilitātei, kuru uzņēmušies atsevišķi jaunieši vai pieaugušie formālās un neformālās izglītības vai personīgās un profesionālās izaugsmes nolūkā. Harta izstrādāta kā atsauces pamatdokuments, kurā ir ņemta vērā situācija dalībvalstīs un ievērota dalībvalstu kompetence. Tās jomu un saturu var pielāgot, lai ņemtu vērā mobilitātes ilgumu un dažādu izglītības, apmācības un jaunatnes pasākumu īpatnības, kā arī dalībnieku vajadzības. Lai gan dokuments galvenokārt attiecas uz mobilitāti mācību nolūkā, tomēr šīs pamatnostādnes varētu būt lietderīgi attiecināt arī uz citiem mobilitātes veidiem, piemēram, uz mobilitāti darba nolūkā.

1.   Norādījumi un informācija

Potenciālajiem mobilitātes pretendentiem vajadzētu būt vienlīdzīgām iespējām visos līmeņos piekļūt uzticamiem informācijas avotiem un norādījumiem par mobilitātes iespējām un nosacījumiem, ar kādiem to var veikt. Tostarp būtu jānodrošina skaidra informācija par visiem šīs Hartas punktiem attiecībā uz organizācijām, kas nosūta un uzņem mobilitātes pasākumos iesaistītos, kā arī par dažādām izglītības un mācību sistēmām.

2.   Mācību plāns

Pirms mobilitātes uzsākšanas izglītības vai apmācības nolūkā būtu jāizstrādā mācību plāns, kurā ņemta vērā lingvistiskā sagatavošana un par kuru vienojas visas iesaistītās personas, tostarp nosūtītājorganizācijas un uzņēmējorganizācijas, un dalībnieki. Mācību plāns ir īpaši svarīgs ilgtermiņa mobilitātes gadījumā, bet tas var būt lietderīgs arī īstermiņā. Plānā būtu jānorāda mērķi un gaidāmie mācību rezultāti, kā arī tas, kā tie būtu jāsasniedz un jāīsteno. Par jebkādām būtiskām izmaiņām mācību plānā būtu jāvienojas visām iesaistītajām pusēm. Izstrādājot mācību plānu, būtu jāpatur prātā jautājumi par reintegrāciju izcelsmes valstī un izvērtēšanu.

3.   Individuāla pieeja

Mobilitātei izglītības vai apmācības nolūkā cik iespējams būtu jāatbilst dalībnieku personīgajiem mācību plāniem, prasmēm un motivācijai, un tai būtu jāattīsta vai jāpapildina šie plāni, prasmes un motivācija.

4.   Vispārēja sagatavošana

Ir ieteicama dalībnieku iepriekšēja sagatavošana, kas būtu jāpielāgo viņu konkrētajām vajadzībām. Tajā pēc vajadzības būtu jāietver valodas, pedagoģiski, administratīvi, juridiski, personiski un kultūras aspekti, kā arī informācija par finanšu aspektiem.

5.   Valodas aspekti

Valodas prasme ir nozīmīga efektīvam mācību procesam, starpkultūru komunikācijai un labākai uzņēmējvalsts kultūras izpratnei. Dalībniekiem un tos nosūtītājorganizācijām un uzņēmējorganizācijām būtu jāpievērš īpaša uzmanība pienācīgai sagatavotībai valodas ziņā. Ja iespējams, mobilitātes pasākumiem šajā jomā būtu jāietver:

| — | pirms aizbraukšanas — valodas prasmes novērtējums un iespēja apmeklēt kursus uzņēmējvalsts valodā un/vai mācību valodā, ja tās atšķiras; |
| --- | --- |

—

pirms aizbraukšanas — valodas prasmes novērtējums un iespēja apmeklēt kursus uzņēmējvalsts valodā un/vai mācību valodā, ja tās atšķiras;

| — | uzņēmējvalstī — atbalsts un ieteikumi valodas jomā. |
| --- | --- |

—

uzņēmējvalstī — atbalsts un ieteikumi valodas jomā.

6.   Praktiska palīdzība

Vajadzības gadījumā dalībniekiem būtu jāsniedz atbilstoša praktiska palīdzība. Tā var būt informācija un palīdzība, kas saistīta ar brauciena organizēšanu, apdrošināšanu, uzturēšanās vai darba atļauju, sociālo nodrošinājumu, iespēju pārskaitīt valsts pabalstus un aizdevumus no izcelsmes valsts uz uzņēmējvalsti, izmitināšanu, un vajadzības gadījumā jebkuri citi praktiski aspekti, tostarp drošības jautājumi, kas attiecas uz uzturēšanās laiku.

7.   Padomdevējs

Uzņēmējorganizācijai (izglītības iestādei, jaunatnes organizācijai, uzņēmējsabiedrībai u. c.) būtu jānodrošina, piemēram, uzraudzības sistēma, lai konsultētu dalībniekus un palīdzētu efektīvi integrēties uzņēmējvalsts vidē, un tai būtu jādarbojas kā kontaktpunktam pastāvīgas palīdzības saņemšanai.

8.   Atzīšana

Ja mācību vai darbā iekārtošanas periods ārvalstīs ir oficiālas studiju vai apmācības programmas sastāvdaļa, šis fakts būtu jānorāda mācību plānā, un dalībniekiem būtu jāsaņem palīdzība, lai vajadzības gadījumā veicinātu atzīšanu un apliecinājumu. Nosūtītājai organizācijai mācību plānā būtu jāparedz ikviena sekmīga mobilitātes perioda atzīšana. Attiecībā uz citiem mobilitātes veidiem, jo īpaši tiem, kas saistīti ar neformālo izglītību un apmācību, būtu jāizsniedz atbilstīgs dokuments, lai dalībnieks pietiekami un ticami varētu apliecināt aktīvu dalību un mācību rezultātu. Saistībā ar to būtu jāveicina Europass
   (3) izmantošana.

9.   Reintegrācija un izvērtējums

Pēc atgriešanās savā valstī, it īpaši pēc ilgstoša mobilitātes perioda dalībniekam būtu jāsaņem norādījumi par to, kā izmantot mācību laikā iegūtās zināšanas un prasmes. Vajadzības gadījumā personām, kas atgriežas pēc ilgtermiņa mobilitātes perioda, būtu jākļūst pieejamai attiecīgai palīdzībai reintegrācijai savas valsts sabiedriskajā, izglītības vai profesionālajā vidē. Dalībniekiem kopā ar atbildīgajām organizācijām būtu pienācīgi jāizvērtē gūtā pieredze, lai novērtētu, vai ir sasniegti mācību plānā izvirzītie mērķi.

10.   Saistības un pienākumi

Par pienākumiem, ko uzliek šie kvalitātes kritēriji, būtu jāvienojas organizācijām, kas nosūta un kas uzņem dalībniekus. Ir vēlams šos pienākumus apstiprināt rakstiski tā, lai tie būtu skaidri visiem, uz ko tie attiecas.

---

(1)  Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcija (2000. gada 14. decembris) par darbības plānu mobilitātei (OV C 371, 23.12.2000., 4. lpp.).

(2)  OV L 215, 9.8.2001., 30. lpp.

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 2241/2004/EK (2004. gada 15. decembris) par vienotu Kopienas sistēmu kvalifikāciju un kompetences pārskatāmībai (Europass) (OV L 390, 31.12.2004., 6. lpp.).

P6_TA(2006)0365

Pamatprasmes mūžizglītībā ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par pamatprasmēm mūžizglītībā (COM(2005)0548 — C6-0375/2005 — 2005/0221(COD))

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0548) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0548) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 149. panta 4. punktu un 150. panta 4. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedza Parlamentam priekšlikumu (C6-0375/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 149. panta 4. punktu un 150. panta 4. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedza Parlamentam priekšlikumu (C6-0375/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0262/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0262/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1-COD(2005)0221

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 26. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumu par pamatprasmēm mūžizglītībā

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 149. panta 4. punktu un 150. panta 4. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Lisabonas 2000. gada 23. un 24. marta Eiropadome secināja, ka Eiropai vajadzētu noteikt jaunas pamatprasmes, kas jānodrošina mūžizglītībā, kā galveno pasākumu, Eiropai reaģējot uz globalizāciju un veidojot uz zināšanām balstītu valstu ekonomiku, un uzsvēra to, ka cilvēki ir Eiropas galvenais kapitāls. Kopš tā laika šie secinājumi ir regulāri atkārtoti, tostarp Briseles Eiropadomē 2003. gada 20. un 21. martā un 2005. gada 22. un 23. martā, kā arī atjaunotajā Lisabonas stratēģijā, ko apstiprināja 2005. gadā. |
| --- | --- |

(1)

Lisabonas 2000. gada 23. un 24. marta Eiropadome secināja, ka Eiropai vajadzētu noteikt jaunas pamatprasmes, kas jānodrošina mūžizglītībā, kā galveno pasākumu, Eiropai reaģējot uz globalizāciju un veidojot uz zināšanām balstītu valstu ekonomiku, un uzsvēra to, ka cilvēki ir Eiropas galvenais kapitāls. Kopš tā laika šie secinājumi ir regulāri atkārtoti, tostarp Briseles Eiropadomē 2003. gada 20. un 21. martā un 2005. gada 22. un 23. martā, kā arī atjaunotajā Lisabonas stratēģijā, ko apstiprināja 2005. gadā.

| (2) | Eiropadomēs Stokholmā (2001. gada 23. un 24. marts) un Barselonā (2002. gada 15. un 16. marts) noteica konkrētus Eiropas izglītības un apmācības sistēmu nākotnes mērķus un darba programmu (darba programma “Izglītība un apmācība 2010”), ko jāsasniedz līdz 2010. gadam. Šie mērķi ietver prasmju attīstīšanu, kas nepieciešama zināšanu sabiedrībā, īpašus mērķus valodu mācīšanās veicināšanai un uzņēmējdarbības attīstīšanai, kā arī vispārējo nepieciešamību uzsvērt Eiropas dimensiju izglītībā. |
| --- | --- |

(2)

Eiropadomēs Stokholmā (2001. gada 23. un 24. marts) un Barselonā (2002. gada 15. un 16. marts) noteica konkrētus Eiropas izglītības un apmācības sistēmu nākotnes mērķus un darba programmu (darba programma “Izglītība un apmācība 2010”), ko jāsasniedz līdz 2010. gadam. Šie mērķi ietver prasmju attīstīšanu, kas nepieciešama zināšanu sabiedrībā, īpašus mērķus valodu mācīšanās veicināšanai un uzņēmējdarbības attīstīšanai, kā arī vispārējo nepieciešamību uzsvērt Eiropas dimensiju izglītībā.

| (3) | Komisijas paziņojumā “Par mūžizglītības Eiropas zonas izveidi” un vēlāk Padomes 2002. gada 27. jūnija Rezolūcijā par mūžizglītību (4) kā prioritāti noteica “jauno pamatprasmju” nodrošināšanu un uzsvēra, ka mūžizglītībai jāaptver laikposms no pirmskolas vecuma līdz pensijas vecumam un pēc tā. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas paziņojumā “Par mūžizglītības Eiropas zonas izveidi” un vēlāk Padomes 2002. gada 27. jūnija Rezolūcijā par mūžizglītību (4) kā prioritāti noteica “jauno pamatprasmju” nodrošināšanu un uzsvēra, ka mūžizglītībai jāaptver laikposms no pirmskolas vecuma līdz pensijas vecumam un pēc tā.

| (4) | Kopienas nodarbinātības rādītāju uzlabošanas nolūkā Eiropadomēs Briselē 2003. gada martā un 2003. gada decembrī uzsvēra nepieciešamību pilnveidot mūžizglītību, īpaši pievēršot uzmanību aktīviem un preventīviem pasākumiem saistībā ar nenodarbinātajām un neaktīvajām personām. Nodarbinātības īpašās komisijas ziņojumā, kurā uzsvēra to, ka ir nepieciešams, lai cilvēki spētu pielāgoties pārmaiņām, akcentēja iedzīvotāju integrācijas darba tirgū nozīmi un mūžizglītības izšķirošo lomu. |
| --- | --- |

(4)

Kopienas nodarbinātības rādītāju uzlabošanas nolūkā Eiropadomēs Briselē 2003. gada martā un 2003. gada decembrī uzsvēra nepieciešamību pilnveidot mūžizglītību, īpaši pievēršot uzmanību aktīviem un preventīviem pasākumiem saistībā ar nenodarbinātajām un neaktīvajām personām. Nodarbinātības īpašās komisijas ziņojumā, kurā uzsvēra to, ka ir nepieciešams, lai cilvēki spētu pielāgoties pārmaiņām, akcentēja iedzīvotāju integrācijas darba tirgū nozīmi un mūžizglītības izšķirošo lomu.

| (5) | Padome 2003. gada maijā pieņēma Eiropas paraugkritērijus, tādējādi apņemoties ievērojami uzlabot Eiropas vidējos rādītājus. Paraugkritēriji ietver lasītprasmi, skolas nepabeigšanu, pabeigtu vidusskolas izglītību un pieaugušo mūžizglītību un ir cieši saistīti ar pamatprasmju pilnveidošanu. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2003. gada maijā pieņēma Eiropas paraugkritērijus, tādējādi apņemoties ievērojami uzlabot Eiropas vidējos rādītājus. Paraugkritēriji ietver lasītprasmi, skolas nepabeigšanu, pabeigtu vidusskolas izglītību un pieaugušo mūžizglītību un ir cieši saistīti ar pamatprasmju pilnveidošanu.

| (6) | Padomes ziņojumā par izglītības plašāku nozīmi, ko pieņēma 2004. gada novembrī, tika uzsvērts tas, ka izglītība veicina vispārējā kultūras pamata saglabāšanu un atjaunošanu sabiedrībā, kā arī tādu būtisku sociālo un pilsonisko īpašību apguvi kā pilsoniskums, līdztiesība, iecietība un cieņa, un ir īpaši nozīmīga laikā, kad dalībvalstīm jārisina jautājums, kā izturēties pret augošo sociālo un kultūras daudzveidību. Bez tam dot cilvēkiem iespēju ieiet un palikt darba dzīvē ir būtisks izglītības nozīmes aspekts sociālās kohēzijas nostiprināšanā. |
| --- | --- |

(6)

Padomes ziņojumā par izglītības plašāku nozīmi, ko pieņēma 2004. gada novembrī, tika uzsvērts tas, ka izglītība veicina vispārējā kultūras pamata saglabāšanu un atjaunošanu sabiedrībā, kā arī tādu būtisku sociālo un pilsonisko īpašību apguvi kā pilsoniskums, līdztiesība, iecietība un cieņa, un ir īpaši nozīmīga laikā, kad dalībvalstīm jārisina jautājums, kā izturēties pret augošo sociālo un kultūras daudzveidību. Bez tam dot cilvēkiem iespēju ieiet un palikt darba dzīvē ir būtisks izglītības nozīmes aspekts sociālās kohēzijas nostiprināšanā.

| (7) | Saskaņā ar Komisijas 2005. gadā pieņemto ziņojumu par Lisabonas izglītības un apmācības mērķu sasniegšanas gaitu 15 gadus vecu jauniešu ar sliktu lasītprasmi procentuālā attiecība nav samazinājusies un pabeigtas vidējās izglītības rādītājs nav palielinājies. Bija samazinājies skolu nepabeigušo skaits, bet, ņemot vērā pašreizējos rādītājus, 2010. gada paraugkritēriji, ko Padome pieņēma 2003. gada maijā, netiks sasniegti. Dalība pieaugušo izglītībā nepieaug pietiekami ātri, lai sasniegtu 2010. gada paraugkritēriju, un dati liecina par to, ka mazkvalificētie iedzīvotāji mazāk piedalās turpmākā apmācībā. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Komisijas 2005. gadā pieņemto ziņojumu par Lisabonas izglītības un apmācības mērķu sasniegšanas gaitu 15 gadus vecu jauniešu ar sliktu lasītprasmi procentuālā attiecība nav samazinājusies un pabeigtas vidējās izglītības rādītājs nav palielinājies. Bija samazinājies skolu nepabeigušo skaits, bet, ņemot vērā pašreizējos rādītājus, 2010. gada paraugkritēriji, ko Padome pieņēma 2003. gada maijā, netiks sasniegti. Dalība pieaugušo izglītībā nepieaug pietiekami ātri, lai sasniegtu 2010. gada paraugkritēriju, un dati liecina par to, ka mazkvalificētie iedzīvotāji mazāk piedalās turpmākā apmācībā.

| (8) | Darbības plānā prasmju un kvalifikāciju attīstībai visas dzīves laikā, ko 2002. gada martā pieņēma Eiropas sociālie partneri, ir uzsvērta nepieciešamība uzņēmumiem arvien ātrāk pielāgot savas struktūras, lai saglabātu konkurētspēju. Pastiprināts komandas darbs, hierarhijas izlīdzināšana, pienākumu sadalījums un lielāka daudzuzdevumu nepieciešamība prasa mācību organizāciju attīstību. Šajā sakarā organizāciju spēja noteikt prasmes, mobilizēt un apzināties tās un veicinātu to attīstību visiem nodarbinātajiem, veido jauno konkurētspējas stratēģiju pamatu. |
| --- | --- |

(8)

Darbības plānā prasmju un kvalifikāciju attīstībai visas dzīves laikā, ko 2002. gada martā pieņēma Eiropas sociālie partneri, ir uzsvērta nepieciešamība uzņēmumiem arvien ātrāk pielāgot savas struktūras, lai saglabātu konkurētspēju. Pastiprināts komandas darbs, hierarhijas izlīdzināšana, pienākumu sadalījums un lielāka daudzuzdevumu nepieciešamība prasa mācību organizāciju attīstību. Šajā sakarā organizāciju spēja noteikt prasmes, mobilizēt un apzināties tās un veicinātu to attīstību visiem nodarbinātajiem, veido jauno konkurētspējas stratēģiju pamatu.

| (9) | Māstrihtas pētījums par profesionālo izglītību un apmācību 2004. gadā norāda uz lielu plaisu starp izglītības līmeņiem, kas nepieciešami jaunajās darbavietās, un Eiropas darbaspēka sasniegtajiem līmeņiem. Šis pētījums parāda, ka vairāk nekā viena trešā daļa Eiropas darbaspēka (80 miljoni) ir ar zemu kvalifikāciju, tajā pašā laikā ir aplēsts, ka līdz 2010. gadam gandrīz 50 % jauno darbavietu būs nepieciešama trešā līmeņa kvalifikācija, gandrīz 40% būs nepieciešama pilna vidējā izglītība, bet tikai 15% būs piemērotas pamatskolu beigušajiem. |
| --- | --- |

(9)

Māstrihtas pētījums par profesionālo izglītību un apmācību 2004. gadā norāda uz lielu plaisu starp izglītības līmeņiem, kas nepieciešami jaunajās darbavietās, un Eiropas darbaspēka sasniegtajiem līmeņiem. Šis pētījums parāda, ka vairāk nekā viena trešā daļa Eiropas darbaspēka (80 miljoni) ir ar zemu kvalifikāciju, tajā pašā laikā ir aplēsts, ka līdz 2010. gadam gandrīz 50 % jauno darbavietu būs nepieciešama trešā līmeņa kvalifikācija, gandrīz 40% būs nepieciešama pilna vidējā izglītība, bet tikai 15% būs piemērotas pamatskolu beigušajiem.

| (10) | Padome un Komisija Apvienotajā ziņojumā par darba programmu “Izglītības un apmācības 2010”, ko pieņēma 2004. gadā, uzsvēra nepieciešamību nodrošināt to, lai visiem iedzīvotājiem būtu tās prasmes, kas tiem nepieciešamas dalībvalstu noteiktajās mūžizglītības stratēģijās. Lai veicinātu un vienkāršotu reformu, ziņojumā izvirzīti priekšlikumi kopīgu Eiropas paraugkritēriju un principu izstrādei un noteikta pamatprasmju sistēmas prioritāte. |
| --- | --- |

(10)

Padome un Komisija Apvienotajā ziņojumā par darba programmu “Izglītības un apmācības 2010”, ko pieņēma 2004. gadā, uzsvēra nepieciešamību nodrošināt to, lai visiem iedzīvotājiem būtu tās prasmes, kas tiem nepieciešamas dalībvalstu noteiktajās mūžizglītības stratēģijās. Lai veicinātu un vienkāršotu reformu, ziņojumā izvirzīti priekšlikumi kopīgu Eiropas paraugkritēriju un principu izstrādei un noteikta pamatprasmju sistēmas prioritāte.

| (11) | Jaunatnes paktā, kas pievienots marta Briseles Eiropadomes (2005. gada 22.—23. marts) secinājumiem, ir uzsvērta nepieciešamība vecināt vispārējā galveno prasmju kopuma attīstīšanu. |
| --- | --- |

(11)

Jaunatnes paktā, kas pievienots marta Briseles Eiropadomes (2005. gada 22.—23. marts) secinājumiem, ir uzsvērta nepieciešamība vecināt vispārējā galveno prasmju kopuma attīstīšanu.

| (12) | Vajadzība nodrošināt jauniešiem nepieciešamās pamatprasmes un izglītības ieguves līmeņu uzlabošana ir 2005. gada jūnija Eiropadomes pieņemto Integrēto izaugsmes un nodarbinātības 2005.—2008. gada pamatnostādņu neatņemama sastāvdaļa. Jo īpaši Nodarbinātības pamatnostādnēs, atsaucoties uz jaunajām prasībām attiecībā uz prasmēm, aicina pielāgot izglītības un apmācības sistēmas, precīzāk nosakot profesiju vajadzības un pamatprasmes, kas ietvertas dalībvalstu reformu programmās. Turklāt Nodarbinātības pamatnostādnēs pausts aicinājums nodrošināt integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai un dzimumu līdztiesību visās veiktajās darbībās un panākt, ka vidējais nodarbinātības rādītājs Eiropas Savienībā kopumā ir 70 % un sieviešu nodarbinātības rādītājs ir vismaz 60 %. |
| --- | --- |

(12)

Vajadzība nodrošināt jauniešiem nepieciešamās pamatprasmes un izglītības ieguves līmeņu uzlabošana ir 2005. gada jūnija Eiropadomes pieņemto Integrēto izaugsmes un nodarbinātības 2005.—2008. gada pamatnostādņu neatņemama sastāvdaļa. Jo īpaši Nodarbinātības pamatnostādnēs, atsaucoties uz jaunajām prasībām attiecībā uz prasmēm, aicina pielāgot izglītības un apmācības sistēmas, precīzāk nosakot profesiju vajadzības un pamatprasmes, kas ietvertas dalībvalstu reformu programmās. Turklāt Nodarbinātības pamatnostādnēs pausts aicinājums nodrošināt integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai un dzimumu līdztiesību visās veiktajās darbībās un panākt, ka vidējais nodarbinātības rādītājs Eiropas Savienībā kopumā ir 70 % un sieviešu nodarbinātības rādītājs ir vismaz 60 %.

| (13) | Ar šo ieteikumu būtu jāveicina kvalitatīvas un uz nākotni orientētas tādas izglītības un apmācības attīstība, kas pielāgota Eiropas sabiedrības vajadzībām, atbalstot un papildinot dalībvalstu pasākumus, ar kuriem tās nodrošina to, lai pamatizglītības un apmācības sistēmas visiem jauniešiem piedāvātu iespējas attīstīt pamatprasmes tādā līmenī, kas tos sagatavo pieaugušo dzīvei un veido pamatu turpmākām mācībām un darba dzīvei, un lai pieaugušie varētu attīstīt un atjaunināt savas pamatprasmes, izmantojot saskaņotas un vispusīgas mūžizglītības nodrošinājumu. Ar šo ieteikumu arī būtu jānodrošina kopīga Eiropas pamatprasmju paraugkritēriju sistēma politikas veidotājiem, izglītības un apmācības darbiniekiem, sociālajiem partneriem un izglītojamajiem, lai vienkāršotu valstu reformas un informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm un Komisiju darba programmā “Izglītība un apmācība 2010” nolūkā sasniegt noteiktos Eiropas paraugkritērijus. Turklāt ar šo ieteikumu atbalsta citus saistītos politikas virzienus, piemēram, nodarbinātības un sociālo politiku un citus ar jaunatni saistītus politikas virzienus. |
| --- | --- |

(13)

Ar šo ieteikumu būtu jāveicina kvalitatīvas un uz nākotni orientētas tādas izglītības un apmācības attīstība, kas pielāgota Eiropas sabiedrības vajadzībām, atbalstot un papildinot dalībvalstu pasākumus, ar kuriem tās nodrošina to, lai pamatizglītības un apmācības sistēmas visiem jauniešiem piedāvātu iespējas attīstīt pamatprasmes tādā līmenī, kas tos sagatavo pieaugušo dzīvei un veido pamatu turpmākām mācībām un darba dzīvei, un lai pieaugušie varētu attīstīt un atjaunināt savas pamatprasmes, izmantojot saskaņotas un vispusīgas mūžizglītības nodrošinājumu. Ar šo ieteikumu arī būtu jānodrošina kopīga Eiropas pamatprasmju paraugkritēriju sistēma politikas veidotājiem, izglītības un apmācības darbiniekiem, sociālajiem partneriem un izglītojamajiem, lai vienkāršotu valstu reformas un informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm un Komisiju darba programmā “Izglītība un apmācība 2010” nolūkā sasniegt noteiktos Eiropas paraugkritērijus. Turklāt ar šo ieteikumu atbalsta citus saistītos politikas virzienus, piemēram, nodarbinātības un sociālo politiku un citus ar jaunatni saistītus politikas virzienus.

| (14) | Ņemot vērā to, ka šā ieteikuma mērķus, proti, atbalstīt un papildināt dalībvalstu rīcību, izveidojot kopīgu atskaites punktu, kas veicina un vienkāršo valstu reformas un turpmāko sadarbību ar dalībvalstīm, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un to, ka šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā ieteikumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai, ieteikuma īstenošanu atstājot dalībvalstu kompetencē, |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā to, ka šā ieteikuma mērķus, proti, atbalstīt un papildināt dalībvalstu rīcību, izveidojot kopīgu atskaites punktu, kas veicina un vienkāršo valstu reformas un turpmāko sadarbību ar dalībvalstīm, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un to, ka šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā ieteikumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai, ieteikuma īstenošanu atstājot dalībvalstu kompetencē,

AR ŠO IESAKA:

dalībvalstīm iekļaut pamatprasmju nodrošinājumu to mūžizglītības stratēģijās, tostarp stratēģijās vispārējas lasīt un rakstīt prasmes panākšanai, un izmantot pielikumu “Pamatprasmes mūžizglītībai — Eiropas pamatprincipu kopums” (turpmāk “Pamatprincipu kopums”) kā parauginstrumentu, lai nodrošinātu, ka:

| 1. | pamatizglītība un apmācība visiem jauniešiem piedāvātu iespējas attīstīt pamatprasmes tādā līmenī, kas tos sagatavotu pieaugušo dzīvei un veidotu pamatu turpmākām mācībām un darbam; |
| --- | --- |

1.

pamatizglītība un apmācība visiem jauniešiem piedāvātu iespējas attīstīt pamatprasmes tādā līmenī, kas tos sagatavotu pieaugušo dzīvei un veidotu pamatu turpmākām mācībām un darbam;

| 2. | tie jaunieši, kam nepietiekamas izglītības dēļ, kuras iemesls ir personiski, sociāli, kultūras vai ekonomiski apstākļi, nepieciešams īpašs atbalsts izglītības potenciāla realizēšanai, saņemtu attiecīgu nodrošinājumu; |
| --- | --- |

2.

tie jaunieši, kam nepietiekamas izglītības dēļ, kuras iemesls ir personiski, sociāli, kultūras vai ekonomiski apstākļi, nepieciešams īpašs atbalsts izglītības potenciāla realizēšanai, saņemtu attiecīgu nodrošinājumu;

| 3. | pieaugušie var attīstīt un atjaunināt savas pamatprasmes visas dzīves laikā un ka īpaša uzmanība tiek pievērsta mērķa grupām, kas noteiktas kā prioritātes valsts, reģionālā vai vietējā nozīmē, piemēram, personas, kurām jāatjaunina savas prasmes; |
| --- | --- |

3.

pieaugušie var attīstīt un atjaunināt savas pamatprasmes visas dzīves laikā un ka īpaša uzmanība tiek pievērsta mērķa grupām, kas noteiktas kā prioritātes valsts, reģionālā vai vietējā nozīmē, piemēram, personas, kurām jāatjaunina savas prasmes;

| 4. | būtu attiecīga infrastruktūra izglītības un apmācības turpināšanai, tostarp skolotāji un pasniedzēji, apstiprināšanas un novērtēšanas procedūras un pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi mūžizglītībai un darba tirgum, kā arī atbalsts izglītojamajiem, apzinoties pieaugušo mainīgās vajadzības un prasmes; |
| --- | --- |

4.

būtu attiecīga infrastruktūra izglītības un apmācības turpināšanai, tostarp skolotāji un pasniedzēji, apstiprināšanas un novērtēšanas procedūras un pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi mūžizglītībai un darba tirgum, kā arī atbalsts izglītojamajiem, apzinoties pieaugušo mainīgās vajadzības un prasmes;

| 5. | pieaugušo izglītības un apmācības nodrošinājums atbilst atsevišķu iedzīvotāju vajadzībām, to cieši saistot ar nodarbinātības politiku, sociālo politiku, kultūras politiku, inovāciju politiku un citiem ar jaunatni saistītiem politikas virzieniem un sadarbojoties ar sociālajiem partneriem un citām ieinteresētajām pusēm. |
| --- | --- |

5.

pieaugušo izglītības un apmācības nodrošinājums atbilst atsevišķu iedzīvotāju vajadzībām, to cieši saistot ar nodarbinātības politiku, sociālo politiku, kultūras politiku, inovāciju politiku un citiem ar jaunatni saistītiem politikas virzieniem un sadarbojoties ar sociālajiem partneriem un citām ieinteresētajām pusēm.

AR ŠO ŅEM VĒRĀ KOMISIJAS NOLŪKU:

| 1. | atbalstīt dalībvalstu centienus izstrādāt to izglītības un apmācības sistēmas, ieviest un izplatīt šo ieteikumu, tostarp izmantojot Pamatprincipu kopumu kā avotu, lai veicinātu mācīšanos no līdzbiedriem un labas prakses apmaiņu un lai sekotu virzībai un ziņotu par sasniegto darba programmas “Izglītība un apmācība 2010” divgadu progresa ziņojumos; |
| --- | --- |

1.

atbalstīt dalībvalstu centienus izstrādāt to izglītības un apmācības sistēmas, ieviest un izplatīt šo ieteikumu, tostarp izmantojot Pamatprincipu kopumu kā avotu, lai veicinātu mācīšanos no līdzbiedriem un labas prakses apmaiņu un lai sekotu virzībai un ziņotu par sasniegto darba programmas “Izglītība un apmācība 2010” divgadu progresa ziņojumos;

| 2. | kā avotu izmantot Pamatprincipu kopumu, īstenojot Kopienas izglītības un apmācības programmas, un nodrošināt, ka šīs programmas veicina pamatprasmju apgūšanu; |
| --- | --- |

2.

kā avotu izmantot Pamatprincipu kopumu, īstenojot Kopienas izglītības un apmācības programmas, un nodrošināt, ka šīs programmas veicina pamatprasmju apgūšanu;

| 3. | veicināt plašu Pamatprincipu kopuma izmantošanu attiecīgajās Kopienas politikas jomās un īpaši nodarbinātības, jaunatnes, kultūras un sociālās politikas īstenošanā, un turpmāk attīstīt saikni ar sociālajiem partneriem un citām organizācijām, kas strādā šajās jomās; |
| --- | --- |

3.

veicināt plašu Pamatprincipu kopuma izmantošanu attiecīgajās Kopienas politikas jomās un īpaši nodarbinātības, jaunatnes, kultūras un sociālās politikas īstenošanā, un turpmāk attīstīt saikni ar sociālajiem partneriem un citām organizācijām, kas strādā šajās jomās;

| 4. | pārskatīt Pamatprincipu kopuma ietekmi darba programmas “Izglītība un apmācība 2010” kontekstā un līdz ... (5) ziņot Eiropas Parlamentam un Padomei par gūto pieredzi un saistību ar nākotni. |
| --- | --- |

4.

pārskatīt Pamatprincipu kopuma ietekmi darba programmas “Izglītība un apmācība 2010” kontekstā un līdz ... (5) ziņot Eiropas Parlamentam un Padomei par gūto pieredzi un saistību ar nākotni.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

Priekšsēdētājs

Padomes vārdā

Priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 195, 18.8.2006., 109. lpp.

1

(2)  OV C 229, 22.9.2006., 21. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 26. septembra Nostāja.

3

(4)  OV C 163, 9.7.2002., 1.lpp.

4

(5)  Četri gadi pēc šā ieteikuma pieņemšanas.

5

PIELIKUMS

PAMATPRASMES MŪŽIZGLĪTĪBAI — EIROPAS PAMATPRINCIPU KOPUMS

Pamatojums un mērķi

Tā kā globalizācija turpina Eiropas Savienībai izvirzīt jaunus izaicinājumus, katram pilsonim būs vajadzīgs plašs pamatprasmju loks, lai elastīgi piemērotos strauji mainīgajai un savstarpēji ļoti saistītajai pasaulei.

Izglītības loma ir gan sociāla, gan ekonomiska, un tai ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu, ka Eiropas pilsoņi apgūst pamatprasmes, kas vajadzīgas, lai viņi varētu elastīgi pielāgoties šādām pārmaiņām.

Jo īpaši būtu jāapmierina izglītojamo atšķirīgās vajadzības, pamatojoties uz dažādām individuālajām prasmēm, nodrošinot līdztiesīgumu un pieeju tām grupām, kurām personisku, sociālu, kultūras vai ekonomisku apstākļu dēļ ir nepietiekama izglītība, nepieciešams īpašs atbalsts sava izglītības potenciāla realizēšanai. Šādas grupas ir, piemēram, cilvēki ar zemu pamatprasmju līmeni, jo īpaši cilvēki ar nepietiekamu lasīt un rakstīt prasmi, skolu nepabeigušie, ilgstoši bezdarbnieki un cilvēki, kuri atsāk darbu pēc ilgāka pārtraukuma, vecāki cilvēki, migranti un cilvēki ar invaliditāti.

Pamatprincipu kopuma galvenie mērķi šajā sakarā ir šādi:

| 1) | apzināt un noteikt pamatprasmes, kas vajadzīgas personiskai izaugsmei, pilsoniskai aktivitātei, sociālai kohēzijai un nodarbinātības iespējām zināšanu sabiedrībā; |
| --- | --- |

1)

apzināt un noteikt pamatprasmes, kas vajadzīgas personiskai izaugsmei, pilsoniskai aktivitātei, sociālai kohēzijai un nodarbinātības iespējām zināšanu sabiedrībā;

| 2) | atbalstīt dalībvalstu darbu, lai nodrošinātu, ka līdz pamatizglītības un apmācības beigām jaunieši būtu apguvuši pamatprasmes līdz līmenim, kas viņus sagatavo pieaugušo dzīvei un veido pamatu turpmākām mācībām un darba dzīvei, un lai pieaugušie varētu attīstīt un atjaunināt savas pamatprasmes visas dzīves laikā; |
| --- | --- |

2)

atbalstīt dalībvalstu darbu, lai nodrošinātu, ka līdz pamatizglītības un apmācības beigām jaunieši būtu apguvuši pamatprasmes līdz līmenim, kas viņus sagatavo pieaugušo dzīvei un veido pamatu turpmākām mācībām un darba dzīvei, un lai pieaugušie varētu attīstīt un atjaunināt savas pamatprasmes visas dzīves laikā;

| 3) | nodrošināt Eiropas līmeņa parauginstrumentu politikas veidotājiem, izglītības sniedzējiem, darba devējiem un pašiem izglītojamajiem, lai veicinātu valstu un Eiropas līmeņa centienus, īstenojot saskaņotus kopējos mērķus; |
| --- | --- |

3)

nodrošināt Eiropas līmeņa parauginstrumentu politikas veidotājiem, izglītības sniedzējiem, darba devējiem un pašiem izglītojamajiem, lai veicinātu valstu un Eiropas līmeņa centienus, īstenojot saskaņotus kopējos mērķus;

| 4) | nodrošināt satvaru turpmākai darbībai Kopienas līmenī saistībā gan ar darba programmu “Izglītība un apmācība 2010”, gan ar Kopienas izglītības un apmācības programmām. |
| --- | --- |

4)

nodrošināt satvaru turpmākai darbībai Kopienas līmenī saistībā gan ar darba programmu “Izglītība un apmācība 2010”, gan ar Kopienas izglītības un apmācības programmām.

Pamatprasmes

Šeit pamatprasmes definētas kā zināšanu, prasmju un attieksmju kopums, kas atbilst kontekstam. Pamatprasmes ir tās, kas ir nepieciešamas personiskai izaugsmei un attīstībai, pilsoniskai aktivitātei, sociālajai iekļautībai un nodarbinātībai.

Šajā Pamatprincipu kopumā ir noteiktas astoņas pamatprasmes:

| 1) | saziņa dzimtajā valodā; |
| --- | --- |

1)

saziņa dzimtajā valodā;

| 2) | saziņa svešvalodās; |
| --- | --- |

2)

saziņa svešvalodās;

| 3) | matemātiskās prasmes un pamatprasmes dabaszinībās un tehnoloģijās; |
| --- | --- |

3)

matemātiskās prasmes un pamatprasmes dabaszinībās un tehnoloģijās;

| 4) | digitālā prasme; |
| --- | --- |

4)

digitālā prasme;

| 5) | mācīšanās mācīties; |
| --- | --- |

5)

mācīšanās mācīties;

| 6) | sociālās un pilsoniskās prasmes; |
| --- | --- |

6)

sociālās un pilsoniskās prasmes;

| 7) | pašiniciatīva un uzņēmējdarbība un |
| --- | --- |

7)

pašiniciatīva un uzņēmējdarbība un

| 8) | kultūras izpratne un izpausme. |
| --- | --- |

8)

kultūras izpratne un izpausme.

Pamatprasmes uzskatāmas par vienlīdz svarīgām, jo katra no tām var nodrošināt veiksmīgu dzīvi zināšanu sabiedrībā. Daudzas prasmes pārklājas un savienojas: vienai sfērai būtiskie aspekti attīsta prasmes citā. Valodas pamatiemaņu prasme, lasīt un rakstīt prasme, rēķināšanas un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) prasme ir būtisks mācību pamats un mācīšanās mācīties ir atbalsts visām mācību aktivitātēm. Visā Pamatprincipu kopumā atkārtojas vairāki temati: kritiskā domāšana, radošās spējas, iniciatīva, riska novērtējums, lēmumu pieņemšana un lietišķa emociju pārvaldīšana ir nozīmīga visās astoņās pamatprasmēs.

1.   Saziņa dzimtajā valodā (1)

Definīcija

Saziņa dzimtajā valodā ir spēja izteikt un interpretēt jēdzienus, domas, jūtas, faktus un viedokli gan mutiski, gan rakstiski (klausīšanās, runāšana, lasīšana un rakstīšana), un atbilstīgā un radošā veidā lingvistiski pilnvērtīgi iekļaujoties sociālajā un kultūras kontekstā — izglītībā un apmācībā, darbā, mājās un brīvajā laikā.

Svarīgās zināšanas, prasmes un attieksmes saistībā ar šo prasmi

Saziņas prasmes pamatā ir dzimtās valodas apguve, kas ir nesaraujami saistīta ar indivīda izziņas spēju attīstību interpretēt pasauli un saistīt sevi ar citiem. Saziņai dzimtajā valodā indivīdam nepieciešamas pamata vārdu krājuma, funkcionālās gramatikas un valodas funkciju zināšanas. Tas ietver izpratni par verbālās mijdarbības galvenajiem veidiem, literāro un neliterāro tekstu specifiku, dažādu valodas stilu un diapazonu galvenajām īpašībām un valodas un saziņas daudzveidīgumu dažādos kontekstos.

Indivīdiem vajadzētu būt prasmēm sazināties mutiski un rakstiski dažādās saziņas situācijās un pārvaldīt un piemērot savu saziņu situācijas prasībām. Šī prasme ietver arī spējas noteikt dažādu veidu tekstu atšķirības un lietot tos, meklēt un apstrādāt informāciju, izmantot palīglīdzekļus, pārliecinoši un atbilstīgi kontekstam formulēt un izteikt savus mutiskos un rakstiskos argumentus.

Pozitīva attieksme pret saziņu dzimtajā valodā ietver atvērtību kritiskam un konstruktīvam dialogam, estētisko vērtību novērtējumu, vēlmi pēc tām censties un interesi mijiedarboties ar citiem. Tas nozīmē izpratni par valodas ietekmi uz citiem, kā arī izpratni par nepieciešamību saprast un lietot valodu pozitīvi un sociāli atbildīgi.

2.   Saziņa svešvalodās (2)

Definīcija

Saziņai svešvalodās un saziņai dzimtajā valodā plašā nozīmē galveno prasmju aspekti ir kopīgi: tā balstās uz spēju saprast, izteikt un interpretēt jēdzienus, domas, jūtas, faktus un viedokļus gan mutiski, gan rakstiski (klausīšanās, runāšana, lasīšana un rakstīšana) attiecīgajā sociālā un kultūras konteksta diapazonā — izglītībā un apmācībā, darbā, mājās, brīvajā laikā — saskaņā ar indivīda vēlmēm vai vajadzībām. Saziņai svešvalodās nepieciešamas arī tādas prasmes kā informācijas atlase un starpkultūru izpratne. Indivīda lietpratības līmenis būs atšķirīgs četros aspektos (klausīšanās, runāšanas, lasīšanas un rakstīšanas), kā arī atšķirīgs dažādām valodām, kā arī atkarīgs no indivīda sociālās un kultūras iepriekšējās pieredzes, vides vajadzībām un/vai interesēm.

Svarīgās zināšanas, prasmes un attieksmes saistībā ar šo prasmi

Svešvalodu prasmēm nepieciešamas vārdu krājuma funkcionālās gramatikas un valodas funkciju zināšanas un izpratne par galvenajiem verbālās mijiedarbības un valodas diapazonu veidiem. Svarīgas ir sabiedrības tradīciju zināšanas un valodu kultūras aspekts un mainīgums.

Būtiskās prasmes saziņai svešvalodās ietver spējas saprast runāto vēstījumu, sākt, uzturēt un nobeigt sarunas un lasīt, saprast un veidot tekstus, kas indivīdam nepieciešami. Indivīdiem vajadzētu spēt pareizi izmantot palīglīdzekļus un mācīties valodas arī neformāli kā daļu no mūžizglītības.

Pozitīva attieksme ietver kultūras daudzveidības novērtējumu un interesi un zinātkāri par valodām un starpkultūru saziņu.

3.   Matemātiskās prasmes un pamatprasmes dabaszinībās un tehnoloģijās

Definīcija

| A. | Matemātiskās prasmes ir spēja attīstīt un piemērot matemātisko domāšanu, lai risinātu problēmu loku ikdienas situācijās. Par pamatu ņemot labas rēķināšanas iemaņas, tiek uzsvērts process un aktivitāte, kā arī zināšanas. Matemātiskās prasmes līdz noteiktiem līmeņiem ietver spējas un vēlmi izmantot matemātiskās domāšanas veidus (loģisko un telpisko) un tās izpausmes (formulas, modeļus, konstrukcijas, grafikus/ diagrammas). |
| --- | --- |

A.

Matemātiskās prasmes ir spēja attīstīt un piemērot matemātisko domāšanu, lai risinātu problēmu loku ikdienas situācijās. Par pamatu ņemot labas rēķināšanas iemaņas, tiek uzsvērts process un aktivitāte, kā arī zināšanas. Matemātiskās prasmes līdz noteiktiem līmeņiem ietver spējas un vēlmi izmantot matemātiskās domāšanas veidus (loģisko un telpisko) un tās izpausmes (formulas, modeļus, konstrukcijas, grafikus/ diagrammas).

| B. | Prasme dabaszinībās attiecas uz spēju un vēlmi izmantot zināšanu un metožu kopumu, ko izmanto dabas izskaidrošanai, lai noskaidrotu jautājumus un izdarītu uz liecībām pamatotus secinājumus. Prasmi tehnoloģijās uzskata par zināšanu un metožu izmantojumu, reaģējot uz noteiktām cilvēku vēlmēm vai vajadzībām. Prasme dabaszinībās un tehnoloģijās ietver cilvēku darbības radīto izmaiņu izpratni un individuālu pilsonisko atbildību. |
| --- | --- |

B.

Prasme dabaszinībās attiecas uz spēju un vēlmi izmantot zināšanu un metožu kopumu, ko izmanto dabas izskaidrošanai, lai noskaidrotu jautājumus un izdarītu uz liecībām pamatotus secinājumus. Prasmi tehnoloģijās uzskata par zināšanu un metožu izmantojumu, reaģējot uz noteiktām cilvēku vēlmēm vai vajadzībām. Prasme dabaszinībās un tehnoloģijās ietver cilvēku darbības radīto izmaiņu izpratni un individuālu pilsonisko atbildību.

Svarīgās zināšanas, prasmes un attieksmes saistībā ar šo prasmi

| A. | Matemātikā nepieciešamās zināšanas ietver labas zināšanas par skaitļiem, matemātiskām vērtībām un struktūrām, pamatdarbībām un pamatpaņēmieniem, matemātisko terminu un jēdzienu izpratni un tādu jautājumu izpratni, uz kuriem matemātika piedāvā atbildes.
  Indivīdam vajadzētu būt prasmēm izmantot vienkāršos matemātiskos principus un procesus ikdienā mājās un darbā, kā arī sekot un novērtēt neatkarīgo mainīgo virknes. Indivīdam būtu jāspēj matemātiski pamatot, saprast matemātiskos pierādījumus, sazināties matemātikas valodā un izmantot atbilstīgus palīglīdzekļus.
  Pozitīva attieksme matemātikā balstās uz patiesības ievērošanu un vēlmi meklēt cēloņus un novērtēt to ticamību. |
| --- | --- |

A.

Matemātikā nepieciešamās zināšanas ietver labas zināšanas par skaitļiem, matemātiskām vērtībām un struktūrām, pamatdarbībām un pamatpaņēmieniem, matemātisko terminu un jēdzienu izpratni un tādu jautājumu izpratni, uz kuriem matemātika piedāvā atbildes.

Indivīdam vajadzētu būt prasmēm izmantot vienkāršos matemātiskos principus un procesus ikdienā mājās un darbā, kā arī sekot un novērtēt neatkarīgo mainīgo virknes. Indivīdam būtu jāspēj matemātiski pamatot, saprast matemātiskos pierādījumus, sazināties matemātikas valodā un izmantot atbilstīgus palīglīdzekļus.

Pozitīva attieksme matemātikā balstās uz patiesības ievērošanu un vēlmi meklēt cēloņus un novērtēt to ticamību.

| B. | Svarīgās zināšanas dabaszinībās un tehnoloģijās ietver dabas pasaules principus, fundamentālos zinātniskos jēdzienus, principus un metodes, tehnoloģijas un to produktus un procesus, kā arī izpratni par zinātnes un tehnoloģiju ietekmi uz dabas pasauli. Pēc tam šīm prasmēm būtu jādod indivīdiem iespēja labāk izprast zinātnes izmantojuma un tehnoloģiju priekšrocības, ierobežojumus un zinātnes teoriju riskus sabiedrībā kopumā (saistībā ar lēmumu pieņemšanu, vērtībām, morāles jautājumiem, kultūru utt.).
  Prasmes ietver spēju lietot un rīkoties ar tehnoloģiskajiem instrumentiem un iekārtām, kā arī ar zinātniskajiem datiem, lai uz pierādījumu pamata sasniegtu mērķi, pieņemtu lēmumu vai izdarītu secinājumu. Indivīdiem būtu arī jāzina zinātnisko pētījumu būtiskie raksturlielumi un vajadzētu būt spējīgiem runāt par secinājumiem un pamatojumu, saskaņā ar kuriem tie izdarīti.
  Prasme ietver kritiska vērtējuma un zinātkāru attieksmi, interesi par ētikas jautājumiem drošības un ilgtspējas aspektā — īpaši saistībā ar zinātnes un tehnoloģiju progresu, kas attiecas uz personisko dzīvi, ģimeni, sabiedrību un globāliem jautājumiem. |
| --- | --- |

B.

Svarīgās zināšanas dabaszinībās un tehnoloģijās ietver dabas pasaules principus, fundamentālos zinātniskos jēdzienus, principus un metodes, tehnoloģijas un to produktus un procesus, kā arī izpratni par zinātnes un tehnoloģiju ietekmi uz dabas pasauli. Pēc tam šīm prasmēm būtu jādod indivīdiem iespēja labāk izprast zinātnes izmantojuma un tehnoloģiju priekšrocības, ierobežojumus un zinātnes teoriju riskus sabiedrībā kopumā (saistībā ar lēmumu pieņemšanu, vērtībām, morāles jautājumiem, kultūru utt.).

Prasmes ietver spēju lietot un rīkoties ar tehnoloģiskajiem instrumentiem un iekārtām, kā arī ar zinātniskajiem datiem, lai uz pierādījumu pamata sasniegtu mērķi, pieņemtu lēmumu vai izdarītu secinājumu. Indivīdiem būtu arī jāzina zinātnisko pētījumu būtiskie raksturlielumi un vajadzētu būt spējīgiem runāt par secinājumiem un pamatojumu, saskaņā ar kuriem tie izdarīti.

Prasme ietver kritiska vērtējuma un zinātkāru attieksmi, interesi par ētikas jautājumiem drošības un ilgtspējas aspektā — īpaši saistībā ar zinātnes un tehnoloģiju progresu, kas attiecas uz personisko dzīvi, ģimeni, sabiedrību un globāliem jautājumiem.

4.   Digitālā prasme

Definīcija

Digitālā prasme ietver pārliecinošu un kritisku informācijas sabiedrības tehnoloģiju (IST) izmantojumu darbā, brīvajā laikā un saziņā. Pamatiemaņas IKT veicina datoru izmantošanu, lai iegūtu, novērtētu, uzglabātu, radītu, sniegtu informāciju un apmainītos ar to, un komunicētos un piedalītos sadarbības tīklos ar interneta palīdzību.

Svarīgās zināšanas, prasmes un attieksmes saistībā ar šo prasmi

Digitālā prasme prasa skaidru dabas, IST lomas un iespēju izpratni un zināšanas ikdienā: personiskajā un sabiedriskajā dzīvē un darbā. Tā ietver tādas galvenās datoru izmantojuma jomas kā tekstapstrāde, elektroniskās tabulas, datu bāzes, informācijas uzglabāšana un vadība un izpratni par interneta un saziņas iespējām un potenciālo risku, izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus (e-pastu, tīkla rīkus) darbam, atpūtai, informācijas pārraidei un sadarbībai tīklā, mācībām un pētījumiem. Indivīdiem būtu jāizprot, kā IST var veicināt radošu pieeju un inovāciju, un vajadzētu zināt arī ar pieejamo informāciju saistītos spēkā esamības un ticamības aspektus un ar IST interaktīvo lietojumu saistītos juridiskos un ētikas principus.

Nepieciešamās prasmes ietver: spēju meklēt, savākt un apstrādāt informāciju un izmantot to kritiski un sistēmiski, novērtējot tās nozīmi un atšķirot reālo no virtuālā, tajā pašā laikā apzinoties to saikni. Indivīdiem vajadzētu būt prasmēm izmantot rīkus, lai radītu, prezentētu un saprastu sarežģītu informāciju, un spējai piekļūt, meklēt un izmantot interneta pakalpojumus. Indivīdiem arī būtu jāspēj lietot IST, lai veicinātu kritisku domāšanu, radošu pieeju un inovāciju.

IST izmantošanai nepieciešama kritiska un pārdomāta attieksme pret pieejamo informāciju un atbildīga interaktīvo plašsaziņas līdzekļu izmantošana. Interese līdzdarboties apvienībās un tīklos kultūras, sabiedriskā un/vai profesionālā nolūkā arī veicina šo prasmi.

5.   Mācīšanās mācīties

Definīcija

“Mācīšanās mācīties” ir spēja uzņemties un turpināt mācības, organizēt savas mācības, tostarp efektīvi plānojot laiku un informāciju, gan individuāli, gan grupās. Šī prasme ietver izpratni par savu mācību procesu un vajadzībām, nosakot pieejamās iespējas un spēju pārvarēt šķēršļus, lai mācītos veiksmīgi. Šī prasme nozīmē jaunu zināšanu un prasmju ieguvi, apstrādi un uzņemšanu un vadošu norādījumu meklēšanu un izmantošanu. Mācīšanās mācīties iesaista izglītojamo iepriekšējo zināšanu un dzīves pieredzes papildināšanā, lai izmantotu zināšanas un prasmes dažādos kontekstos — mājās, darbā, izglītībā un apmācībā. Indivīda prasmei galvenais ir motivācija un ticība sev.

Svarīgās zināšanas, prasmes un attieksmes saistībā ar šo prasmi

Ja mācības ir vērstas uz konkrētu darbu vai karjeras mērķiem, indivīdam vajadzētu būt zināšanām par tiem nepieciešamajām prasmēm, zināšanām, iemaņām un kvalifikācijām. Visos gadījumos mācīšanās mācīties prasa, lai indivīds zinātu un izprastu tā izvēlētās mācīšanās stratēģijas, viņa prasmju un kvalifikāciju stiprās un vājās puses un būtu spējīgs meklēt izglītības un apmācības iespējas un tam pieejamos vadošos norādījumus un/vai atbalstu.

Mācīšanās mācīties prasmes, pirmkārt, prasa tādas fundamentālās pamatiemaņas kā lasīt un rakstīt prasme, rēķināšanas prasme un IKT prasme, kas nepieciešamas turpmākām mācībām. Pamatojoties uz šīm prasmēm, indivīdam vajadzētu būt spējīgam piekļūt, iegūt, apstrādāt un uzņemt jaunas zināšanas un prasmes. Tam nepieciešama efektīva paša izglītojamā mācību, karjeras un darba organizācijas shēmu vadība un jo īpaši spēja būt neatlaidīgam mācībās, ilgstoši koncentrēties un kritiski pārdomāt mācību nolūkus un mērķus. Indivīdiem vajadzētu būt spējīgiem ne tikai patstāvīgi un pašdisciplinējoši veltīt laiku mācībām, bet arī strādāt kolaboratīvi, kas ir mācību procesa daļa, iegūt no darba neviendabīgā grupā un dalīties ar to, ko ir iemācījušies. Indivīdiem vajadzētu būt spējīgiem organizēt savas mācības, novērtēt savu darbu un, ja nepieciešams, meklēt padomu, informāciju un atbalstu.

Pozitīva attieksme ietver motivāciju un ticību sev, lai ar panākumiem mācītos visas dzīves laikā. Uz problēmu risināšanu vērsta attieksme veicina gan pašu mācīšanās procesu, gan indivīda spēju pārvarēt šķēršļus un pielāgoties izmaiņām. Vēlme likt lietā iepriekš apgūto un dzīves pieredzi un zinātkāre meklēt iespējas mācīties un likt lietā apgūto dažādās dzīves situācijās ir būtisks pozitīvas attieksmes elements.

6.   Sociālās un pilsoniskās prasmes

Definīcija

Šīs prasmes ietver personīgās, starppersonu un starpkultūru prasmes un attiecas uz visām uzvedības formām, kas sagatavo indivīdus efektīvai un lietišķai dalībai sabiedriskajā un darba dzīvē, un īpaši sabiedrībās, kas kļūst aizvien daudzveidīgākas, un, ja nepieciešams, konfliktu risināšanai. Pilsoniskā prasme sagatavo indivīdus pilnīgai līdzdalībai pilsoniskajā dzīvē, kas pamatojas uz zināšanām par sociāliem un politiskiem jēdzieniem, struktūru, gatavību aktīvai un demokrātiskai līdzdalībai.

Svarīgās zināšanas, prasmes un attieksmes saistībā ar šo prasmi

| A. | Sociālā prasme ir saistīta ar personisko un sociālo labklājību, kam nepieciešama izpratne par to, kā nodrošināt optimālu fizisko un garīgo veselību, kas tostarp ir paša cilvēka, viņa ģimenes un tuvākās sociālās vides resursi, kā arī zināšanas par to, kā veselīgs dzīvesveids var veicināt to. Veiksmīgai starppersonu un sociālai līdzdalībai ir būtiski izprast dažādās sabiedrībās un vidēs (piemēram, darbavietā) vispārpieņemtos uzvedības un izturēšanās kodeksus. Tikpat svarīgi ir apzināties pamatkoncepcijas saistībā ar indivīdiem, grupām, darba organizācijām, dzimumu līdztiesību un nediskrimināciju, sabiedrību un kultūru. Eiropas sabiedrību multikulturālās un sociāli ekonomiskās dimensijas izpratne un izpratne par to, kā nacionālās kultūras identitāte mijiedarbojas ar Eiropas identitāti, ir būtiska.
  Šīs prasmes būtiskās iemaņas ietver spēju lietišķi komunicēt dažādās vidēs, būt iecietīgiem, izteikt un saprast atšķirīgus viedokļus, sarunāties, spējot radīt uzticību, un just empātiju. Indivīdiem vajadzētu būt spējīgiem pārvarēt stresu un frustrāciju un runāt par to lietišķi, kā arī atšķirt personisko sfēru no profesionālās.
  Šī prasme pamatojas uz sadarbības, pašpārliecības un integritātes attieksmi. Indivīdiem vajadzētu būt interesei par sociāli ekonomisko attīstību un starpkultūru saziņu, un būtu jāciena daudzveidība un citi, kā arī vajadzētu būt gataviem gan pārvarēt aizspriedumus, gan atbalstīt kompromisu. |
| --- | --- |

A.

Sociālā prasme ir saistīta ar personisko un sociālo labklājību, kam nepieciešama izpratne par to, kā nodrošināt optimālu fizisko un garīgo veselību, kas tostarp ir paša cilvēka, viņa ģimenes un tuvākās sociālās vides resursi, kā arī zināšanas par to, kā veselīgs dzīvesveids var veicināt to. Veiksmīgai starppersonu un sociālai līdzdalībai ir būtiski izprast dažādās sabiedrībās un vidēs (piemēram, darbavietā) vispārpieņemtos uzvedības un izturēšanās kodeksus. Tikpat svarīgi ir apzināties pamatkoncepcijas saistībā ar indivīdiem, grupām, darba organizācijām, dzimumu līdztiesību un nediskrimināciju, sabiedrību un kultūru. Eiropas sabiedrību multikulturālās un sociāli ekonomiskās dimensijas izpratne un izpratne par to, kā nacionālās kultūras identitāte mijiedarbojas ar Eiropas identitāti, ir būtiska.

Šīs prasmes būtiskās iemaņas ietver spēju lietišķi komunicēt dažādās vidēs, būt iecietīgiem, izteikt un saprast atšķirīgus viedokļus, sarunāties, spējot radīt uzticību, un just empātiju. Indivīdiem vajadzētu būt spējīgiem pārvarēt stresu un frustrāciju un runāt par to lietišķi, kā arī atšķirt personisko sfēru no profesionālās.

Šī prasme pamatojas uz sadarbības, pašpārliecības un integritātes attieksmi. Indivīdiem vajadzētu būt interesei par sociāli ekonomisko attīstību un starpkultūru saziņu, un būtu jāciena daudzveidība un citi, kā arī vajadzētu būt gataviem gan pārvarēt aizspriedumus, gan atbalstīt kompromisu.

| B. | Pilsoniskā prasme balstās uz zināšanām par demokrātiju, tieslietām, līdztiesību, pilsonību un pilsoņu tiesībām, tostarp par to, kā tās ir izteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un starptautiskās deklarācijās un kā tās tiek piemērotas dažādās iestādēs vietējā, reģionālā, valsts, Eiropas un starptautiskā līmenī. Tā ietver zināšanas par mūsdienu notikumiem, kā arī par galvenajiem notikumiem un tendencēm valsts vēsturē, Eiropas un pasaules vēsturē. Papildus tam būtu jāattīsta izpratne par sociālo un politisko kustību mērķiem, vērtībām un politikām. Būtiska nozīme ir arī zināšanām par Eiropas integrāciju un ES struktūru, galvenajiem mērķiem un vērtībām, kā arī izpratnei par dažādību un kultūras identitātēm Eiropā.
  Pilsoniskās prasmes iemaņas ir saistītas ar spēju kopā ar citiem efektīvi iesaistīties sabiedrības pārvaldē, izrādīt solidaritāti un interesi tādu problēmu risināšanā, kas ietekmē vietējo un plašāku sabiedrību. Tas ietver kritisku un radošu domāšanu un lietišķu līdzdalību kopienas vai apkārtnes pasākumos un lēmumu pieņemšanā visos līmeņos, sākot no vietējā līdz valsts un Eiropas līmenim, jo īpaši ar balsošanu.
  Cilvēktiesību, tostarp vienlīdzības, kā demokrātijas pamata, pilnīga ievērošana un dažādu reliģiju vai etnisko grupu vērtību sistēmu atšķirību novērtēšana un izpratne veido pozitīvas attieksmes pamatu. Tas nozīmē gan piederības sajūtu savai vietai, valstij, ES un Eiropai kopumā, un pasaulei, gan vēlmi piedalīties demokrātiskā lēmumu pieņemšanā visos līmeņos. Tas ietver arī atbildības sajūtu, kā arī sapratni un cieņu pret kopējām vērtībām, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu kopienas kohēziju un cieņu pret demokrātijas principiem. Lietišķa līdzdalība ietver arī pilsonisko aktivitāti, sociālās daudzveidības un vienlīdzības, un ilgtspējīgas attīstības veicināšanu, un gatavību cienīt citu vērtības un privāto dzīvi. |
| --- | --- |

B.

Pilsoniskā prasme balstās uz zināšanām par demokrātiju, tieslietām, līdztiesību, pilsonību un pilsoņu tiesībām, tostarp par to, kā tās ir izteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un starptautiskās deklarācijās un kā tās tiek piemērotas dažādās iestādēs vietējā, reģionālā, valsts, Eiropas un starptautiskā līmenī. Tā ietver zināšanas par mūsdienu notikumiem, kā arī par galvenajiem notikumiem un tendencēm valsts vēsturē, Eiropas un pasaules vēsturē. Papildus tam būtu jāattīsta izpratne par sociālo un politisko kustību mērķiem, vērtībām un politikām. Būtiska nozīme ir arī zināšanām par Eiropas integrāciju un ES struktūru, galvenajiem mērķiem un vērtībām, kā arī izpratnei par dažādību un kultūras identitātēm Eiropā.

Pilsoniskās prasmes iemaņas ir saistītas ar spēju kopā ar citiem efektīvi iesaistīties sabiedrības pārvaldē, izrādīt solidaritāti un interesi tādu problēmu risināšanā, kas ietekmē vietējo un plašāku sabiedrību. Tas ietver kritisku un radošu domāšanu un lietišķu līdzdalību kopienas vai apkārtnes pasākumos un lēmumu pieņemšanā visos līmeņos, sākot no vietējā līdz valsts un Eiropas līmenim, jo īpaši ar balsošanu.

Cilvēktiesību, tostarp vienlīdzības, kā demokrātijas pamata, pilnīga ievērošana un dažādu reliģiju vai etnisko grupu vērtību sistēmu atšķirību novērtēšana un izpratne veido pozitīvas attieksmes pamatu. Tas nozīmē gan piederības sajūtu savai vietai, valstij, ES un Eiropai kopumā, un pasaulei, gan vēlmi piedalīties demokrātiskā lēmumu pieņemšanā visos līmeņos. Tas ietver arī atbildības sajūtu, kā arī sapratni un cieņu pret kopējām vērtībām, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu kopienas kohēziju un cieņu pret demokrātijas principiem. Lietišķa līdzdalība ietver arī pilsonisko aktivitāti, sociālās daudzveidības un vienlīdzības, un ilgtspējīgas attīstības veicināšanu, un gatavību cienīt citu vērtības un privāto dzīvi.

7.   Pašiniciatīva un uzņēmējdarbība

Definīcija

Pašiniciatīva un uzņēmējdarbība attiecas uz indivīda spējām pārvērst idejas darbībā. Tā ietver radošu pieeju, inovāciju un riska uzņemšanos, kā arī spēju plānot un vadīt projektus, lai sasniegtu mērķus. Tā atbalsta indivīdus ne tikai ikdienas dzīvē mājās un sabiedrībā, bet arī darbavietā, palīdzot apzināties darba nozīmi un izmantot izdevības, un ir īpašu zināšanu un prasmju pamats, kas nepieciešamas tiem, kas veicina vai nodarbojas ar sociālo darbību vai komercdarbību. Tam būtu jāietver ētisko vērtību apzināšanās un jāveicina laba pārvaldība.

Svarīgās zināšanas, prasmes un attieksmes saistībā ar šo prasmi

Nepieciešamās zināšanas ietver kritisku izpratni par pieejamām iespējām personiskai, profesionālai un/vai komercdarbībai, ietverot “plašākas ainas” jautājumus, kas nodrošina kontekstu, kurā cilvēki dzīvo un strādā, piemēram, plašāka izpratne par ekonomikas darbības principiem un iespējām vai izaicinājumiem, ar ko sastopas darba devējs vai organizācija. Indivīdiem būtu arī jāapzinās uzņēmuma ētiskā nostāja un tas, kā viņi var būt labais spēks, piemēram, ar godīgu tirdzniecību vai sociālu organizāciju.

Prasmes ir saistītas ar proaktīvu projektu vadību (ietverot, piemēram, prasmi plānot, organizēt, vadīt, uzņemties līdera lomu un deleģēt, analizēt, sazināties, sniegt norādījumus, novērtēt un uzskaitīt), efektīvu pārstāvēšanu un sarunu veikšanu, kā arī spēju strādā gan individuāli, gan sadarbojoties komandās. Būtiska ir spēja spriest par savām stiprajām un vājajām vietām un noteikt tās, un novērtēt un pieņemt risku tā un tad, kad tas nepieciešams.

Uzņēmējdarbības attieksmi raksturo iniciatīva, proaktivitāte, neatkarība un inovācija personiskajā un sabiedriskajā dzīvē, tāpat kā darbā. Tā ietver arī motivāciju un apņēmību sasniegt mērķus, vai tie būtu personiski nolūki vai mērķi, kas kopīgi ar citiem, tostarp darba mērķi.

8.   Kultūras izpratne un izpausme

Definīcija

Ideju, pieredzes un emociju nozīmes novērtējums vairākos plašsaziņas līdzekļos, tostarp mūzikā, izpildītājmākslā, literatūrā un vizuālajā mākslā.

Svarīgās zināšanas, prasmes un attieksmes saistībā ar šo prasmi

Kultūras zināšanas ietver izpratni par vietējā, valsts un Eiropas kultūras mantojumu un tā vietu pasaulē. Tās ietver pamatzināšanas par lielākajiem kultūras darbiem, tostarp populāro mūsdienu kultūru. Ir būtiski izprast Eiropas (un citu pasaules reģionu) kultūras un valodu daudzveidību, vajadzību saglabāt to un estētisko faktoru nozīmi ikdienas dzīvē.

Prasmes saistītas gan ar novērtējumu, gan izpausmi: indivīda iedzimto spēju pašizpausmi dažādos plašsaziņas līdzekļos un mākslas darbu un izpildītājmākslas novērtējumu un baudījumu. Prasmes ietver arī spēju saistīt savus radošos un izpausmes uzskatus ar citu atzinumiem un noteikt un realizēt sociālās un ekonomiskās iespējas kultūras pasākumos. Kultūras izpausme ir būtiska, lai attīstītu radošās iemaņas, kuras var daudzveidīgi izmantot profesionālajā saskarsmē.

Pilnīga savas kultūras izpratne un identitātes izjūta var būt pamats atklātai attieksmei un cieņai pret kultūras daudzveidības izpausmēm. Pozitīva attieksme ietver arī jaunradi un vēlmi attīstīt estētiskās spējas ar māksliniecisku pašizpausmi un līdzdarbību kultūras dzīvē.

---

(1)  Saistībā ar Eiropas sabiedrību, kurā pastāv kultūras un valodu daudzveidība, ir atzīts, ka dzimtā valoda ne vienmēr ir dalībvalsts oficiālā valoda un ka spēja sazināties oficiālajā valodā ir priekšnoteikums, kas nodrošina indivīda pilnīgu līdzdalību sabiedrības dzīvē. Dažās dalībvalstīs dzimtā valoda var būt viena no vairākām oficiālajām valodām. Pasākumi šādu gadījumu risināšanai ir atsevišķu dalībvalstu ziņā saskaņā ar konkrētām vajadzībām un apstākļiem.

(2)  Svarīgi ir apzināties, ka daudzi eiropieši dzīvo divvalodu vai daudzvalodu ģimenēs un kopienās, un tās valsts, kurā viņi dzīvo oficiālā valoda var nebūt viņu dzimtā valoda. Tādām grupām šī prasme drīzāk var attiekties uz oficiālo valodu, nevis svešvalodu. Viņu vajadzības, motivācija un sociāli ekonomiskie iemesli šīs prasmes attīstīšanai, veicinot savu integrāciju, būs atšķirīgi, piemēram, no to cilvēku vajadzībām, motivācijas un sociāli ekonomiskajiem iemesliem, kas apgūst svešvalodu ceļošanas vai darba dēļ. Pasākumi šo jautājumu risināšanai, kā arī definīcijas piemērošanai ir katras atsevišķas dalībvalsts ziņā saskaņā ar tās konkrētajām vajadzībām un apstākļiem.

P6_TA(2006)0366

Tematiskā stratēģija par gaisa piesārņojumu

Eiropas Parlamenta rezolūcija attiecībā uz tematisko stratēģiju par gaisa piesārņojumu (2006/2060(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam attiecībā uz tematisko stratēģiju par gaisa piesārņojumu (COM(2005)0446), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam attiecībā uz tematisko stratēģiju par gaisa piesārņojumu (COM(2005)0446),

| — | ņemot vērā Kopienas Sesto rīcības programmu vides jomā (6. EAP)
   (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kopienas Sesto rīcības programmu vides jomā (6. EAP)
   (1),

| — | ņemot vērā Lisabonas stratēģiju (2002. gada 15.—16. marta Barselonas Eiropadomes secinājumi), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lisabonas stratēģiju (2002. gada 15.—16. marta Barselonas Eiropadomes secinājumi),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par programmu “Tīrs gaiss Eiropai”(CAFE programma): virzībā uz tematisko stratēģiju par gaisa kvalitāti (COM(2001)0245), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par programmu “Tīrs gaiss Eiropai”(CAFE programma): virzībā uz tematisko stratēģiju par gaisa kvalitāti (COM(2001)0245),

| — | ņemot vērā ietekmes novērtējumu (IA) attiecībā uz tematisko stratēģiju par gaisa piesārņojumu un priekšlikumu Direktīvai “Par apkārtējā gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai” (SEC(2005)1133), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ietekmes novērtējumu (IA) attiecībā uz tematisko stratēģiju par gaisa piesārņojumu un priekšlikumu Direktīvai “Par apkārtējā gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai” (SEC(2005)1133),

| — | ņemot vērā ziņojumu par veselības aspektiem saistībā ar gaisa piesārņojumu, kā izriet no PVO projekta “Sistemātisks pārskats par veselības aspektiem saistībā ar gaisa piesārņojumu Eiropā (2)” rezultātiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu par veselības aspektiem saistībā ar gaisa piesārņojumu, kā izriet no PVO projekta “Sistemātisks pārskats par veselības aspektiem saistībā ar gaisa piesārņojumu Eiropā (2)” rezultātiem,

| — | ņemot vērā Eiropas Vides politikas institūta (IEEP) ziņojumu par tā politiku (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Vides politikas institūta (IEEP) ziņojumu par tā politiku (3),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu jaunai direktīvai par apkārtējā gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropā (COM(2005)0447), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu jaunai direktīvai par apkārtējā gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropā (COM(2005)0447),

| — | ņemot vērā spēkā esošo lielo tiesību aktu kopumu attiecībā uz gaisa kvalitātes un emisiju atmosfērā kontroli, tādu kā Gaisa kvalitātes pamatdirektīva (4) un atvasinātās direktīvas, valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju direktīva (5), direktīva par ierobežojumiem attiecībā uz dažu piesārņojošu vielu emisiju gaisā no lielām sadedzināšanas iekārtām, direktīvas, ar ko regulē emisijas no transportlīdzekļiem un degvielas kvalitāti, direktīva (6) par emisiju ierobežošanu no šķīdinātājiem (7), kā arī direktīva par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (IPPC)
   (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā spēkā esošo lielo tiesību aktu kopumu attiecībā uz gaisa kvalitātes un emisiju atmosfērā kontroli, tādu kā Gaisa kvalitātes pamatdirektīva (4) un atvasinātās direktīvas, valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju direktīva (5), direktīva par ierobežojumiem attiecībā uz dažu piesārņojošu vielu emisiju gaisā no lielām sadedzināšanas iekārtām, direktīvas, ar ko regulē emisijas no transportlīdzekļiem un degvielas kvalitāti, direktīva (6) par emisiju ierobežošanu no šķīdinātājiem (7), kā arī direktīva par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (IPPC)
   (8),

| — | ņemot vērā Vides Eiropadomes 2006. gada 9. marta secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides Eiropadomes 2006. gada 9. marta secinājumus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A6-0235/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A6-0235/2006),

| A. | tā kā gaisa piesārņojums ir viens no galvenajiem nāves un slimību cēloņiem Eiropā, un tā dēļ statistiskais paredzamais mūža ilgums ir samazinājies par vairāk nekā astoņiem mēnešiem; tā kā piesārņojums īpaši apdraud bērnu, vecāka gadagājuma cilvēku un personu, kas cieš no elpošanas orgānu un sirds un asinsvadu slimībām, kā arī to cilvēku veselību, kuri dzīvo teritorijās ar augstu piesārņojuma koncentrāciju, piemēram, pilsētās un galveno autoceļu tuvumā; |
| --- | --- |

A.

tā kā gaisa piesārņojums ir viens no galvenajiem nāves un slimību cēloņiem Eiropā, un tā dēļ statistiskais paredzamais mūža ilgums ir samazinājies par vairāk nekā astoņiem mēnešiem; tā kā piesārņojums īpaši apdraud bērnu, vecāka gadagājuma cilvēku un personu, kas cieš no elpošanas orgānu un sirds un asinsvadu slimībām, kā arī to cilvēku veselību, kuri dzīvo teritorijās ar augstu piesārņojuma koncentrāciju, piemēram, pilsētās un galveno autoceļu tuvumā;

| B. | tā kā galvenais tematiskās stratēģijas par gaisa piesārņojumu mērķis ir izstrādāt ilgtermiņa integrētu stratēģisku politiku gaisa piesārņojuma novēršanai, lai sasniegtu 6. EAP mērķus vides jomā attiecībā uz cilvēku veselības un vides aizsardzību; |
| --- | --- |

B.

tā kā galvenais tematiskās stratēģijas par gaisa piesārņojumu mērķis ir izstrādāt ilgtermiņa integrētu stratēģisku politiku gaisa piesārņojuma novēršanai, lai sasniegtu 6. EAP mērķus vides jomā attiecībā uz cilvēku veselības un vides aizsardzību;

| C. | tā kā pēdējo gadu desmitu laikā jau ir gūti nozīmīgi panākumi veselībai viskaitīgāko piesārņojošo vielu emisiju samazināšanā gaisā; |
| --- | --- |

C.

tā kā pēdējo gadu desmitu laikā jau ir gūti nozīmīgi panākumi veselībai viskaitīgāko piesārņojošo vielu emisiju samazināšanā gaisā;

| D. | tā kā smalkās cietās daļiņas PM2,5 un piezemes ozons ir gaisa piesārņotāji, kas visbiežāk ir veselības problēmu cēloņi; |
| --- | --- |

D.

tā kā smalkās cietās daļiņas PM2,5 un piezemes ozons ir gaisa piesārņotāji, kas visbiežāk ir veselības problēmu cēloņi;

| E. | tā kā gaisa piesārņojums rada zaudējumus 55 % Eiropas ekosistēmu; |
| --- | --- |

E.

tā kā gaisa piesārņojums rada zaudējumus 55 % Eiropas ekosistēmu;

| F. | tā kā gaisa piesārņojums ir visu dalībvalstu un pārrobežu problēma, jo daļiņas un citas piesārņojošās vielas pārvietojas simtiem kilometru lielos attālumos, un tādēļ ir nepieciešams risinājums Eiropas līmenī, kā arī ir jāveic stingrāki pārrobežu pasākumi; tā kā tas neatbrīvo noteiktas dalībvalstis no īpašām saistībām attiecībā uz atbilstības gaisa kvalitātes robežvērtībām sasniegšanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā gaisa piesārņojums ir visu dalībvalstu un pārrobežu problēma, jo daļiņas un citas piesārņojošās vielas pārvietojas simtiem kilometru lielos attālumos, un tādēļ ir nepieciešams risinājums Eiropas līmenī, kā arī ir jāveic stingrāki pārrobežu pasākumi; tā kā tas neatbrīvo noteiktas dalībvalstis no īpašām saistībām attiecībā uz atbilstības gaisa kvalitātes robežvērtībām sasniegšanu;

| G. | tā kā gaisa piesārņojumu var efektīvi samazināt tikai ar tāda koordinētu pasākumu kopuma palīdzību, kurš apvieno Eiropas, valstu un vietējā līmeņa pasākumus un kurš pirmkārt tiek vērsts uz piesārņojošo vielu emisiju novēršanu to rašanās vietā; |
| --- | --- |

G.

tā kā gaisa piesārņojumu var efektīvi samazināt tikai ar tāda koordinētu pasākumu kopuma palīdzību, kurš apvieno Eiropas, valstu un vietējā līmeņa pasākumus un kurš pirmkārt tiek vērsts uz piesārņojošo vielu emisiju novēršanu to rašanās vietā;

| H. | tā kā 7. pants Kopienas Sestajā rīcības programmā vides jomā (6. EAP) nosaka, ka viens no tās mērķiem ir sasniegt “tādu gaisa kvalitāti, kas nerada negatīvas sekas un riskus cilvēku veselībai un videi”; |
| --- | --- |

H.

tā kā 7. pants Kopienas Sestajā rīcības programmā vides jomā (6. EAP) nosaka, ka viens no tās mērķiem ir sasniegt “tādu gaisa kvalitāti, kas nerada negatīvas sekas un riskus cilvēku veselībai un videi”;

| I. | tā kā 6. EAP 7. pantā kā svarīgākie pasākumi ir noteikti tematiskās stratēģijas par gaisa piesārņojumu izstrāde, kā arī gaisa kvalitātes standartu un valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju pārskatīšana un atjaunināšana, lai sasniegtu ilgtermiņa mērķi par kritiskās piesārņojuma slodzes un līmeņa nepārsniegšanu; tā kā gaisa piesārņojums ir sarežģīta problēma, kuru var risināt tikai ar tādas sistemātiskas pieejas palīdzību, kurā tiek ņemta vērā mijiedarbība; |
| --- | --- |

I.

tā kā 6. EAP 7. pantā kā svarīgākie pasākumi ir noteikti tematiskās stratēģijas par gaisa piesārņojumu izstrāde, kā arī gaisa kvalitātes standartu un valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju pārskatīšana un atjaunināšana, lai sasniegtu ilgtermiņa mērķi par kritiskās piesārņojuma slodzes un līmeņa nepārsniegšanu; tā kā gaisa piesārņojums ir sarežģīta problēma, kuru var risināt tikai ar tādas sistemātiskas pieejas palīdzību, kurā tiek ņemta vērā mijiedarbība;

| J. | tā kā efektīva pašreizējo tiesību aktu īstenošana ir galvenais faktors gaisa kvalitātes uzlabojumu sasniegšanai 2020. gadā un tā kā daži no spēkā esošajiem tiesību aktiem vēl joprojām tiek īstenoti; |
| --- | --- |

J.

tā kā efektīva pašreizējo tiesību aktu īstenošana ir galvenais faktors gaisa kvalitātes uzlabojumu sasniegšanai 2020. gadā un tā kā daži no spēkā esošajiem tiesību aktiem vēl joprojām tiek īstenoti;

| K. | tā kā ambiciozos mērķus attiecībā uz gaisa kvalitāti var sasniegt tikai tad, ja visās dalībvalstīs konsekventi tiek īstenoti pašreizējie tiesību akti un ja jaunajos likumdošanas priekšlikumos uzmanība ir pievērsta piesārņojošo vielu emisiju ierobežošanai; |
| --- | --- |

K.

tā kā ambiciozos mērķus attiecībā uz gaisa kvalitāti var sasniegt tikai tad, ja visās dalībvalstīs konsekventi tiek īstenoti pašreizējie tiesību akti un ja jaunajos likumdošanas priekšlikumos uzmanība ir pievērsta piesārņojošo vielu emisiju ierobežošanai;

| L. | tā kā Komisija savā ietekmes novērtējumā (IA) ir iesniegusi trīs scenārijus (A, B un C), atspoguļojot dažāda līmeņa sasniedzamos mērķus, kā arī visu tehniski iespējamo pasākumu scenāriju piesārņojuma samazināšanai; |
| --- | --- |

L.

tā kā Komisija savā ietekmes novērtējumā (IA) ir iesniegusi trīs scenārijus (A, B un C), atspoguļojot dažāda līmeņa sasniedzamos mērķus, kā arī visu tehniski iespējamo pasākumu scenāriju piesārņojuma samazināšanai;

| M. | tā kā IA ir parādīts, ka vairākums Eiropas iedzīvotāju atbalsta Eiropas Savienības politiku attiecībā uz gaisa kvalitātes uzlabošanu, kas sasaucas ar to stratēģisko mērķu īstenošanu, kas norādīti C scenārijā, taču Komisija stratēģijai ir izvēlējusies zemāka līmeņa mērķus, kurus varētu kvalificēt kā A+; |
| --- | --- |

M.

tā kā IA ir parādīts, ka vairākums Eiropas iedzīvotāju atbalsta Eiropas Savienības politiku attiecībā uz gaisa kvalitātes uzlabošanu, kas sasaucas ar to stratēģisko mērķu īstenošanu, kas norādīti C scenārijā, taču Komisija stratēģijai ir izvēlējusies zemāka līmeņa mērķus, kurus varētu kvalificēt kā A+;

| N. | tā kā visos scenārijos gaisa piesārņojuma samazināšanas izmaksas ir zemākas nekā finansiālie ieguvumi; tā kā neviens no scenārijiem nemazina ES vispārējo konkurētspējīgo stāvokli un tā kā scenārijs, kurā ir izvirzīti augsti stratēģiski mērķi, sekmē darbavietu radīšanu; |
| --- | --- |

N.

tā kā visos scenārijos gaisa piesārņojuma samazināšanas izmaksas ir zemākas nekā finansiālie ieguvumi; tā kā neviens no scenārijiem nemazina ES vispārējo konkurētspējīgo stāvokli un tā kā scenārijs, kurā ir izvirzīti augsti stratēģiski mērķi, sekmē darbavietu radīšanu;

| O. | tā kā Komisijas IA ir rūpīgi veikts un tajā ņemta vērā “Labākas likumdošanas” iniciatīva un ilgtspējīgas attīstības stratēģija; tomēr pieņemamajā stratēģijā un tai atbilstīgajā Gaisa kvalitātes direktīvā trūkst sistēmiskas pieejas, jo, piemēram, nav paredzēts turpmāk samazināt CO2 emisijas, kas nešaubīgi izraisa izmaksu pārvērtēšanu un guvumu nenovērtēšanu saistībā ar stratēģiju gaisa piesārņojuma samazināšanai, jo pastāvīga emisiju samazināšana pēc 2012. gada kopā ar citiem ietekmes veidiem dos ieguldījumu gaisa kvalitātes uzlabošanā; |
| --- | --- |

O.

tā kā Komisijas IA ir rūpīgi veikts un tajā ņemta vērā “Labākas likumdošanas” iniciatīva un ilgtspējīgas attīstības stratēģija; tomēr pieņemamajā stratēģijā un tai atbilstīgajā Gaisa kvalitātes direktīvā trūkst sistēmiskas pieejas, jo, piemēram, nav paredzēts turpmāk samazināt CO2 emisijas, kas nešaubīgi izraisa izmaksu pārvērtēšanu un guvumu nenovērtēšanu saistībā ar stratēģiju gaisa piesārņojuma samazināšanai, jo pastāvīga emisiju samazināšana pēc 2012. gada kopā ar citiem ietekmes veidiem dos ieguldījumu gaisa kvalitātes uzlabošanā;

| P. | tā kā IA ir parādīts, ka optimālais scenārijs, kurā robežizmaksas ir vienlīdzīgas robežieguvumiem, ir starp scenārijiem B un C, neņemot vērā to, ka fiziska kaitējuma novērtēšana naudas izteiksmē attiecībā uz ekosistēmām, lauksaimniecības kultūraugiem, kā arī uz nelabvēlīgo ietekmi uz cilvēka veselību nav iekļauta izmaksu aprēķinos; |
| --- | --- |

P.

tā kā IA ir parādīts, ka optimālais scenārijs, kurā robežizmaksas ir vienlīdzīgas robežieguvumiem, ir starp scenārijiem B un C, neņemot vērā to, ka fiziska kaitējuma novērtēšana naudas izteiksmē attiecībā uz ekosistēmām, lauksaimniecības kultūraugiem, kā arī uz nelabvēlīgo ietekmi uz cilvēka veselību nav iekļauta izmaksu aprēķinos;

| Q. | tā kā CAFE darba grupa, kas pēta PM (cietās daļiņas), atzīmēja, ka pastāv risks veselībai, ja cieto daļiņu PM2,5 koncentrācija ir zem 10 μg/m3, un ka to maksimālā vērtība nedrīkst pārsniegt 20 μg/m3; |
| --- | --- |

Q.

tā kā CAFE darba grupa, kas pēta PM (cietās daļiņas), atzīmēja, ka pastāv risks veselībai, ja cieto daļiņu PM2,5 koncentrācija ir zem 10 μg/m3, un ka to maksimālā vērtība nedrīkst pārsniegt 20 μg/m3;

| R. | tā kā IEEP ir norādījis, ka Komisijas ierosinātā maksimālā vērtība 25 μg/m3 cietajām daļiņām PM2,5 neietver stingrākas prasības dalībvalstīm attiecībā uz PM, bet drīzāk mīkstina saistības, pieļaujot izņēmumus; |
| --- | --- |

R.

tā kā IEEP ir norādījis, ka Komisijas ierosinātā maksimālā vērtība 25 μg/m3 cietajām daļiņām PM2,5 neietver stingrākas prasības dalībvalstīm attiecībā uz PM, bet drīzāk mīkstina saistības, pieļaujot izņēmumus;

| S. | tā kā gaisa kvalitātes uzlabošana dod labumu visai sabiedrībai, bet izdevumi ir jāsedz noteiktām nozarēm; tā kā šī iemesla dēļ ir nepieciešams atrast veidus, kā segt šos izdevumus, ja, piemērojot principu “piesārņotājs maksā”, noteiktai nozarei rodas nepieņemami izdevumi; |
| --- | --- |

S.

tā kā gaisa kvalitātes uzlabošana dod labumu visai sabiedrībai, bet izdevumi ir jāsedz noteiktām nozarēm; tā kā šī iemesla dēļ ir nepieciešams atrast veidus, kā segt šos izdevumus, ja, piemērojot principu “piesārņotājs maksā”, noteiktai nozarei rodas nepieņemami izdevumi;

| T. | tā kā visām nozarēm ir jādod savs ieguldījums gaisa kvalitātes uzlabošanā, īpaši pievēršot uzmanību tām nozarēm, kuras līdz šim nav atbilstīgi rīkojušās gaisa tīrības saglabāšanā; |
| --- | --- |

T.

tā kā visām nozarēm ir jādod savs ieguldījums gaisa kvalitātes uzlabošanā, īpaši pievēršot uzmanību tām nozarēm, kuras līdz šim nav atbilstīgi rīkojušās gaisa tīrības saglabāšanā;

| U. | tā kā iekšējā tirgus noteikumi veicina mērķu un robežvērtību īstenošanu vides jomā ES, ja vien šos uzdevumus dažādās dalībvalstīs īsteno vienādā mērā; |
| --- | --- |

U.

tā kā iekšējā tirgus noteikumi veicina mērķu un robežvērtību īstenošanu vides jomā ES, ja vien šos uzdevumus dažādās dalībvalstīs īsteno vienādā mērā;

| V. | tā kā daudzās dalībvalstīs nav panākta atbilstība robežvērtībām, kādas paredzētas pašreizējos tiesību aktos par gaisa kvalitāti, proti, visvairāk problēmu ir Nīderlandē, Beļģijā, Vācijā, Ziemeļitālijā, Polijā, kā arī lielās pilsētās; tā kā līdz šim pieņemtie pasākumi attiecībā uz piesārņojuma avotiem ir nepietiekami, lai sasniegtu atbilstību robežvērtībām; |
| --- | --- |

V.

tā kā daudzās dalībvalstīs nav panākta atbilstība robežvērtībām, kādas paredzētas pašreizējos tiesību aktos par gaisa kvalitāti, proti, visvairāk problēmu ir Nīderlandē, Beļģijā, Vācijā, Ziemeļitālijā, Polijā, kā arī lielās pilsētās; tā kā līdz šim pieņemtie pasākumi attiecībā uz piesārņojuma avotiem ir nepietiekami, lai sasniegtu atbilstību robežvērtībām;

| W. | tā kā cēlonis, kāpēc netiek sasniegta atbilstība robežvērtībām, ne vienmēr ir dalībvalstu veikto pasākumu nepietiekamība, bet dažkārt arī atbilstīgu Kopienas pasākumu trūkums; |
| --- | --- |

W.

tā kā cēlonis, kāpēc netiek sasniegta atbilstība robežvērtībām, ne vienmēr ir dalībvalstu veikto pasākumu nepietiekamība, bet dažkārt arī atbilstīgu Kopienas pasākumu trūkums;

| X. | tā kā ir vajadzīga stratēģija ar ambicioziem mērķiem, kuri ir noteikti ambiciozos tiesību aktos attiecībā uz gaisa kvalitāti, un ar paredzētiem pasākumiem, kuros uzmanība pievērsta piesārņojuma avotiem, lai dotu iespēju dalībvalstīm sasniegt gaisa kvalitātes standartus, vienlaikus atvēlot ilgāku laiku tām dalībvalstīm, kas veikušas visus attiecīgos pasākumus, bet joprojām nav sasniegušas atbilstību robežvērtībām; |
| --- | --- |

X.

tā kā ir vajadzīga stratēģija ar ambicioziem mērķiem, kuri ir noteikti ambiciozos tiesību aktos attiecībā uz gaisa kvalitāti, un ar paredzētiem pasākumiem, kuros uzmanība pievērsta piesārņojuma avotiem, lai dotu iespēju dalībvalstīm sasniegt gaisa kvalitātes standartus, vienlaikus atvēlot ilgāku laiku tām dalībvalstīm, kas veikušas visus attiecīgos pasākumus, bet joprojām nav sasniegušas atbilstību robežvērtībām;

| Y. | tā kā, lai nodrošinātu mērķu sasniegšanu saistībā ar veselību un vidi, ir jāpapildina valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju direktīva ar dažādu emisiju samazināšanas pasākumu kopumu vietējā, valstu, Kopienas un starptautiskā līmenī, |
| --- | --- |

Y.

tā kā, lai nodrošinātu mērķu sasniegšanu saistībā ar veselību un vidi, ir jāpapildina valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju direktīva ar dažādu emisiju samazināšanas pasākumu kopumu vietējā, valstu, Kopienas un starptautiskā līmenī,

Pareizu augstu stratēģisko mērķu izvirzīšana gaisa piesārņojuma problēmas risināšanā

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas tematisko stratēģiju par gaisa piesārņojumu, kurā uzsvērts, ka gaisa piesārņojums ir nopietna veselības un vides problēma; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas tematisko stratēģiju par gaisa piesārņojumu, kurā uzsvērts, ka gaisa piesārņojums ir nopietna veselības un vides problēma;

| 2. | pauž bažas, ka tematiskajā stratēģijā par gaisa piesārņojumu nav parādīts, kā tiks sasniegti 6. EAP noteiktie mērķi; tāpēc aicina Komisiju izvirzīt ievērojami ambiciozākus uzdevumus gaisa piesārņojuma samazināšanai 2020. gadā un šo mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

2.

pauž bažas, ka tematiskajā stratēģijā par gaisa piesārņojumu nav parādīts, kā tiks sasniegti 6. EAP noteiktie mērķi; tāpēc aicina Komisiju izvirzīt ievērojami ambiciozākus uzdevumus gaisa piesārņojuma samazināšanai 2020. gadā un šo mērķu sasniegšanai;

| 3. | apzinās, ka šīs stratēģijas izvirzītais mērķis 2. punktā attiecībā uz NH3 — A+ ir salīdzinoši augsts lauksaimniecības nozarē, taču aicina Komisiju KLP pārskatīšanā pilnībā ņemt vērā NH3 izraisītās paskābināšanas problēmas un tādēļ izvirzīt mērķi C; |
| --- | --- |

3.

apzinās, ka šīs stratēģijas izvirzītais mērķis 2. punktā attiecībā uz NH3 — A+ ir salīdzinoši augsts lauksaimniecības nozarē, taču aicina Komisiju KLP pārskatīšanā pilnībā ņemt vērā NH3 izraisītās paskābināšanas problēmas un tādēļ izvirzīt mērķi C;

| 4. | pauž nožēlu, ka stratēģijā nav iekļautas juridiski saistošas prasības daļiņu emisiju samazināšanai, kā to ieteikusi Eiropas Vides aģentūra, bet tajā vienkārši tiek ierosināti orientējoši mērķi; |
| --- | --- |

4.

pauž nožēlu, ka stratēģijā nav iekļautas juridiski saistošas prasības daļiņu emisiju samazināšanai, kā to ieteikusi Eiropas Vides aģentūra, bet tajā vienkārši tiek ierosināti orientējoši mērķi;

| 5. | prasa, lai stratēģijai tiktu izvirzīti augstāki mērķi gaisa piesārņojuma samazināšanai atbilstoši C scenārijam attiecībā uz gaistošiem organiskiem savienojumiem (GOS), PM2,5 un NOx, jo tā varētu panākt lielāku labumu veselības un nodarbinātības jomā, vienlaikus saglabājot līdzsvarotu pieeju izdevumiem un ieguvumiem; prasa piesārņojuma samazinājumu, kā norādīts šajā tabulā: | 2020 Pašreizējie tiesību akti | 2020 TSAP
   (9) | 2020 EP mērķi un atbilstošais scenārijs |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | 68 % | 82 % | 82 % (B) |
| NOx | 49 % | 60 % | 65 % (C) |
| GOS | 45 % | 51 % | 55 % (C) |
| NH3 | 4 % | 27 % | 27 % (A+) |
| PM2,5 | 45 % | 59 % | 61 % (C) |
| Kopējās izmaksas
  (gadā) | | papildu
  EUR 7 100 miljonu | +/- papildu EUR 11 000 miljonu |

5.

prasa, lai stratēģijai tiktu izvirzīti augstāki mērķi gaisa piesārņojuma samazināšanai atbilstoši C scenārijam attiecībā uz gaistošiem organiskiem savienojumiem (GOS), PM2,5 un NOx, jo tā varētu panākt lielāku labumu veselības un nodarbinātības jomā, vienlaikus saglabājot līdzsvarotu pieeju izdevumiem un ieguvumiem; prasa piesārņojuma samazinājumu, kā norādīts šajā tabulā:

2020 Pašreizējie tiesību akti

2020 TSAP
   (9)

2020 EP mērķi un atbilstošais scenārijs

SO2

68 %

82 %

82 % (B)

NOx

49 %

60 %

65 % (C)

GOS

45 %

51 %

55 % (C)

NH3

4 %

27 %

27 % (A+)

PM2,5

45 %

59 %

61 % (C)

Kopējās izmaksas

(gadā)

papildu

EUR 7 100 miljonu

+/- papildu EUR 11 000 miljonu

| 6. | aicina Komisiju atjaunināt ievaddatus, ko izmanto integrētajam novērtējuma modelim, ievērojot strukturālos pasākumus, kā arī pilnā mērā ņemot vērā potenciālu saistībā ar starptautiskās kuģu satiksmes izraisīto emisiju samazināšanu, iekļaujot visus atbilstīgos spēkā esošos tiesību aktus tā saucamajā bāzes līnijas scenārijā un izmantojot enerģijas scenāriju saskaņā ar ambiciozo ES klimata politiku pirms šā modeļa pielietošanas valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju direktīvas pārskatīšanas sagatavošanai; uzskata, ka to ievaddatu atjaunināšana, ko izmanto šo līniju analīzei, kopā ar papildu netehnisku strukturālu pasākumu iekļaušanu emisiju samazināšanai varētu būtiski pazemināt paredzamās izmaksas noteikto starpposma mērķu īstenošanai un varētu sasniegt ievērojami augstāku emisiju samazināšanas potenciālu; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju atjaunināt ievaddatus, ko izmanto integrētajam novērtējuma modelim, ievērojot strukturālos pasākumus, kā arī pilnā mērā ņemot vērā potenciālu saistībā ar starptautiskās kuģu satiksmes izraisīto emisiju samazināšanu, iekļaujot visus atbilstīgos spēkā esošos tiesību aktus tā saucamajā bāzes līnijas scenārijā un izmantojot enerģijas scenāriju saskaņā ar ambiciozo ES klimata politiku pirms šā modeļa pielietošanas valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju direktīvas pārskatīšanas sagatavošanai; uzskata, ka to ievaddatu atjaunināšana, ko izmanto šo līniju analīzei, kopā ar papildu netehnisku strukturālu pasākumu iekļaušanu emisiju samazināšanai varētu būtiski pazemināt paredzamās izmaksas noteikto starpposma mērķu īstenošanai un varētu sasniegt ievērojami augstāku emisiju samazināšanas potenciālu;

| 7. | pozitīvi vērtē gada robežvērtības 33 μg/m3 ieviešanu 2010. gadā attiecībā uz PM10 un atbalsta Komisijas priekšlikumu ieviest PM2,5 daļiņu koncentrācijas samazināšanu, jo PM10 daļiņu sastāvā viskaitīgākā veselībai ir PM2,5 daļa; prasa 2010. gadā ieviest gada mērķlielumu 20 μg/m3 cietajām daļiņām PM2,5, pārejot uz robežvērtību 2015. gadā, un saskaņā ar PVO ieteikumiem — ilgtermiņa mērķlielumu 10 μg/m3 daļiņām PM2,5; apstiprina, ka dalībvalstīm ir jāparāda, ka tās ir veikušas visus iespējamos pasākumus, lai tām varētu piešķirt papildu laiku atbilstības robežvērtībām un mērķlielumiem sasniegšanai; |
| --- | --- |

7.

pozitīvi vērtē gada robežvērtības 33 μg/m3 ieviešanu 2010. gadā attiecībā uz PM10 un atbalsta Komisijas priekšlikumu ieviest PM2,5 daļiņu koncentrācijas samazināšanu, jo PM10 daļiņu sastāvā viskaitīgākā veselībai ir PM2,5 daļa; prasa 2010. gadā ieviest gada mērķlielumu 20 μg/m3 cietajām daļiņām PM2,5, pārejot uz robežvērtību 2015. gadā, un saskaņā ar PVO ieteikumiem — ilgtermiņa mērķlielumu 10 μg/m3 daļiņām PM2,5; apstiprina, ka dalībvalstīm ir jāparāda, ka tās ir veikušas visus iespējamos pasākumus, lai tām varētu piešķirt papildu laiku atbilstības robežvērtībām un mērķlielumiem sasniegšanai;

| 8. | aizstāv lielāku atbilsmi attiecībā uz dažādu dalībvalstu izmantoto mērījumu un aprēķinu metodēm saistībā ar smalko daļiņu koncentrāciju; uzskata cita starpā, ka pareizi jāpiemēro korekcijas faktori; |
| --- | --- |

8.

aizstāv lielāku atbilsmi attiecībā uz dažādu dalībvalstu izmantoto mērījumu un aprēķinu metodēm saistībā ar smalko daļiņu koncentrāciju; uzskata cita starpā, ka pareizi jāpiemēro korekcijas faktori;

| 9. | ir pārliecināts, ka ieteikto piesārņojuma samazinājumu var sasniegt tikai tad, ja ES pastiprina tiesību aktus attiecībā uz emisijām un prasa pieņemt augstas robežvērtības, kas lielākā mērā ir juridiski saistošas; |
| --- | --- |

9.

ir pārliecināts, ka ieteikto piesārņojuma samazinājumu var sasniegt tikai tad, ja ES pastiprina tiesību aktus attiecībā uz emisijām un prasa pieņemt augstas robežvērtības, kas lielākā mērā ir juridiski saistošas;

| 10. | atbalsta Komisijas priekšlikumu 2020. gadā par mērķi izvirzīt 20 % iedarbības samazināšanu attiecībā uz PM2,5 salīdzinājumā ar 2010. gada vidējo iedarbības indeksu; taču prasa diferencētus piesārņojuma samazināšanas mērķus, ņemot vērā dalībvalstu dažādos sākotnējos līmeņus un iepriekš veiktos pasākumus, īpaši atsaucoties uz to valstu lielāka samazinājuma potenciālu, kurās sākotnējais iedarbības līmenis ir augsts; |
| --- | --- |

10.

atbalsta Komisijas priekšlikumu 2020. gadā par mērķi izvirzīt 20 % iedarbības samazināšanu attiecībā uz PM2,5 salīdzinājumā ar 2010. gada vidējo iedarbības indeksu; taču prasa diferencētus piesārņojuma samazināšanas mērķus, ņemot vērā dalībvalstu dažādos sākotnējos līmeņus un iepriekš veiktos pasākumus, īpaši atsaucoties uz to valstu lielāka samazinājuma potenciālu, kurās sākotnējais iedarbības līmenis ir augsts;

| 11. | prasa ieviest brīdinājumus par smogu tā augsta līmeņa gadījumos, lai cilvēki šajā laikā nelietotu atklātu uguni un mazāk izmantotu automobiļus; |
| --- | --- |

11.

prasa ieviest brīdinājumus par smogu tā augsta līmeņa gadījumos, lai cilvēki šajā laikā nelietotu atklātu uguni un mazāk izmantotu automobiļus;

| 12. | ir pārliecināts, ka ierosināto piesārņojuma samazinājumu var sasniegt tikai tad, ja ES nostiprina tiesību aktus attiecībā uz emisijām; norāda, ka gaisa piesārņojuma problēmu var tikai tad atrisināt, ja ambiciozas robežvērtības ir saistītas ar ambiciozu emisiju novēršanas politiku; |
| --- | --- |

12.

ir pārliecināts, ka ierosināto piesārņojuma samazinājumu var sasniegt tikai tad, ja ES nostiprina tiesību aktus attiecībā uz emisijām; norāda, ka gaisa piesārņojuma problēmu var tikai tad atrisināt, ja ambiciozas robežvērtības ir saistītas ar ambiciozu emisiju novēršanas politiku;

Nozarēm veicamie pasākumi

| 13. | aicina Komisiju un dalībvalstis pēc iespējas drīzāk veikt nepieciešamos pasākumus, lai samazinātu emisijas dažādās nozarēs, kuras vainojamas gaisa piesārņojumā, un šajā sakarā īpaša prioritāte būtu jāpiešķir tām nozarēm, uz kuru darbību iepriekš neattiecās normatīvs regulējums un kurās izraisīto emisiju tālāku samazinājumu var sasniegt ar zemākām izmaksām; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju un dalībvalstis pēc iespējas drīzāk veikt nepieciešamos pasākumus, lai samazinātu emisijas dažādās nozarēs, kuras vainojamas gaisa piesārņojumā, un šajā sakarā īpaša prioritāte būtu jāpiešķir tām nozarēm, uz kuru darbību iepriekš neattiecās normatīvs regulējums un kurās izraisīto emisiju tālāku samazinājumu var sasniegt ar zemākām izmaksām;

| 14. | aicina Komisiju pēc iespējas drīzāk izstrādāt priekšlikumu valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju direktīvas (NECD) pārskatīšanai un izveidot to atbilstīgu Parlamenta atbalstīto mērķu līmenim; |
| --- | --- |

14.

aicina Komisiju pēc iespējas drīzāk izstrādāt priekšlikumu valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju direktīvas (NECD) pārskatīšanai un izveidot to atbilstīgu Parlamenta atbalstīto mērķu līmenim;

| 15. | aicina Komisiju un dalībvalstis steidzami veikt pasākumus, lai novērstu emisijas kuģniecības nozarē, un prasa Komisijai iesniegt priekšlikumus,






  — | lai noteiktu NOx emisiju standartus kuģiem, kas izmanto ES ostas; |
| --- | --- | --- |

15.

aicina Komisiju un dalībvalstis steidzami veikt pasākumus, lai novērstu emisijas kuģniecības nozarē, un prasa Komisijai iesniegt priekšlikumus,

—

lai noteiktu NOx emisiju standartus kuģiem, kas izmanto ES ostas;

| — | lai noteiktu Vidusjūru un Ziemeļaustrumu Atlantijas reģionu par sēra emisijas kontroles zonām (SECAs) saskaņā ar MARPOL konvenciju; |
| --- | --- |

—

lai noteiktu Vidusjūru un Ziemeļaustrumu Atlantijas reģionu par sēra emisijas kontroles zonām (SECAs) saskaņā ar MARPOL konvenciju;

| — | lai pazeminātu maksimāli pieļaujamā sēra saturu no 1,5 % līdz 0,5% kuģu degvielā, ko izmanto SECAs un pasažieru kuģi; |
| --- | --- |

—

lai pazeminātu maksimāli pieļaujamā sēra saturu no 1,5 % līdz 0,5% kuģu degvielā, ko izmanto SECAs un pasažieru kuģi;

| — | lai ieviestu finanšu instrumentus, tādus kā nodokļus un maksas attiecībā uz SO2 un NOx emisijām no kuģiem; |
| --- | --- |

—

lai ieviestu finanšu instrumentus, tādus kā nodokļus un maksas attiecībā uz SO2 un NOx emisijām no kuģiem;

| — | lai sekmētu diferencētu ostu un kuģuceļu nodevu ieviešanu, atbalstot kuģus, kuru SO2 un NOx emisijas ir zemā līmenī; |
| --- | --- |

—

lai sekmētu diferencētu ostu un kuģuceļu nodevu ieviešanu, atbalstot kuģus, kuru SO2 un NOx emisijas ir zemā līmenī;

| — | lai veicinātu krasta elektroenerģijas pieslēguma izmantošanu kuģiem ostā un |
| --- | --- |

—

lai veicinātu krasta elektroenerģijas pieslēguma izmantošanu kuģiem ostā un

| — | ES direktīvai par kuģu degvielas kvalitāti; |
| --- | --- |

—

ES direktīvai par kuģu degvielas kvalitāti;

turklāt aicina Komisiju iesniegt ieteikumu koordinētai rīcībai, lai nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus un prasīt, lai Starptautiskā Jūras organizācija (IMO) veiktu atbilstīgu darbību; ir pārliecināts, ka ir nepieciešams labāk līdzsvarot izmaksas attiecībā uz emisiju samazināšanu no kuģiem un no sauszemes piesārņotājiem;

| 16. | atzīmē — lai gan lauksaimniecība ir viens no galvenajiem gaisa piesārņojuma avotiem, kur piesārņojumu izraisa amonjaks, ir maz tādu noteikumu šajā nozarē, kuros prasīts samazināt emisijas; atzinīgi vērtē “nosacītības” principa ieviešanu lauksaimniecības atbalstam saskaņā ar jaunāko kopējās lauksaimniecības politikas reformu, ar kura palīdzību ir jāpanāk videi kaitējošu vielu emisiju ievērojama samazināšana; aicina dalībvalstis cīnīties pret gaisa piesārņojumu no liellopu audzēšanas, īpaši, veicot intensīvo ražošanu, minerālmēslu un siltumnīcu apkures iekārtu lietošanas, un izmantot subsīdijas lauksaimniecībai, lai risinātu problēmas, kas rodas amonjaka emisijas dēļ; prasa kopējās lauksaimniecības politikas pārskatīšanas kontekstā aktualizēt mērķi amonjaka emisiju samazināšanai; aicina Komisiju direktīvā par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (IPPC) iekļaut intensīvās lauksaimniecības jautājumu, kā arī aicina Komisiju un dalībvalstis lauku attīstības politikas ietvaros veikt pasākumus bioloģiskās ražošanas un integrētās lauksaimniecības attīstības sekmēšanai; |
| --- | --- |

16.

atzīmē — lai gan lauksaimniecība ir viens no galvenajiem gaisa piesārņojuma avotiem, kur piesārņojumu izraisa amonjaks, ir maz tādu noteikumu šajā nozarē, kuros prasīts samazināt emisijas; atzinīgi vērtē “nosacītības” principa ieviešanu lauksaimniecības atbalstam saskaņā ar jaunāko kopējās lauksaimniecības politikas reformu, ar kura palīdzību ir jāpanāk videi kaitējošu vielu emisiju ievērojama samazināšana; aicina dalībvalstis cīnīties pret gaisa piesārņojumu no liellopu audzēšanas, īpaši, veicot intensīvo ražošanu, minerālmēslu un siltumnīcu apkures iekārtu lietošanas, un izmantot subsīdijas lauksaimniecībai, lai risinātu problēmas, kas rodas amonjaka emisijas dēļ; prasa kopējās lauksaimniecības politikas pārskatīšanas kontekstā aktualizēt mērķi amonjaka emisiju samazināšanai; aicina Komisiju direktīvā par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (IPPC) iekļaut intensīvās lauksaimniecības jautājumu, kā arī aicina Komisiju un dalībvalstis lauku attīstības politikas ietvaros veikt pasākumus bioloģiskās ražošanas un integrētās lauksaimniecības attīstības sekmēšanai;

| 17. | atzīmē, ka lauksaimnieciskajā ražošanā rodas liels daudzums amonjaka emisiju; piekrīt Komisijai, ka ir nepieciešams samazināt šīs emisijas; aicina Komisiju steidzami iesniegt specifiskus priekšlikumus, kuru mērķis ir lauksaimnieciskās ražošanā radīto amonjaka emisiju samazināšana; kā arī aicina Komisiju saistīt kopējās lauksaimniecības politikas subsīdijas ar stingrākām prasībām attiecībā uz darbību amonjaka emisiju novēršanai lauksaimniecībā; |
| --- | --- |

17.

atzīmē, ka lauksaimnieciskajā ražošanā rodas liels daudzums amonjaka emisiju; piekrīt Komisijai, ka ir nepieciešams samazināt šīs emisijas; aicina Komisiju steidzami iesniegt specifiskus priekšlikumus, kuru mērķis ir lauksaimnieciskās ražošanā radīto amonjaka emisiju samazināšana; kā arī aicina Komisiju saistīt kopējās lauksaimniecības politikas subsīdijas ar stingrākām prasībām attiecībā uz darbību amonjaka emisiju novēršanai lauksaimniecībā;

| 18. | atzīmē vispārēju iezīmi, ka NH3 emisiju samazināšanas izmaksas šķiet pārvērtētas, piemēram, Eiropas Vides aģentūras prognozēs kopējās lauksaimniecības politikas reformas projektā paredzēts mazāks ganāmpulku skaits nekā CAFE bāzes līnijas prognozēs, kas varētu nozīmēt arī to, ka amonjaka emisiju samazināšanas izmaksas, iespējams, būtu zemākas nekā prognozētās; |
| --- | --- |

18.

atzīmē vispārēju iezīmi, ka NH3 emisiju samazināšanas izmaksas šķiet pārvērtētas, piemēram, Eiropas Vides aģentūras prognozēs kopējās lauksaimniecības politikas reformas projektā paredzēts mazāks ganāmpulku skaits nekā CAFE bāzes līnijas prognozēs, kas varētu nozīmēt arī to, ka amonjaka emisiju samazināšanas izmaksas, iespējams, būtu zemākas nekā prognozētās;

| 19. | aicina Komisiju novērtēt tādu atbilstīgu direktīvu vides jomā savstarpējo ietekmi kā Nitrātu direktīva, direktīva par ietekmes uz vidi novērtējumu un pamatdirektīva par ūdeni; norāda īpaši uz stimuliem dzīvnieku izcelsmes mēslojuma vietā izmantot minerālmēslus (kuri tiek uzskatīti par galveno amonjaka emisiju avotu lauksaimniecības nozarē), kā izriet no Nitrātu direktīvas; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju novērtēt tādu atbilstīgu direktīvu vides jomā savstarpējo ietekmi kā Nitrātu direktīva, direktīva par ietekmes uz vidi novērtējumu un pamatdirektīva par ūdeni; norāda īpaši uz stimuliem dzīvnieku izcelsmes mēslojuma vietā izmantot minerālmēslus (kuri tiek uzskatīti par galveno amonjaka emisiju avotu lauksaimniecības nozarē), kā izriet no Nitrātu direktīvas;

| 20. | aicina Komisiju pēc iespējas drīzāk iesniegt priekšlikumu par pasākumiem, lai samazinātu emisijas no rūpniecības avotiem, tostarp, pārskatot IPPC direktīvu, kurā jāparedz daudz efektīvāk veicināt jauninājumus un kuras darbības jomā jāietver mazās sadedzināšanas iekārtas, kuru saražotā siltumenerģija ir mazāka par 50 MWh; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju pēc iespējas drīzāk iesniegt priekšlikumu par pasākumiem, lai samazinātu emisijas no rūpniecības avotiem, tostarp, pārskatot IPPC direktīvu, kurā jāparedz daudz efektīvāk veicināt jauninājumus un kuras darbības jomā jāietver mazās sadedzināšanas iekārtas, kuru saražotā siltumenerģija ir mazāka par 50 MWh;

| 21. | lūdz Komisiju pēc iespējas drīzāk iesniegt priekšlikumu par pasākumiem, lai samazinātu emisijas no avotiem, ko rada mājsaimniecības, tostarp, izstrādāt standartus apkures iekārtām; aicina dalībvalstis ieviest pasākumus un programmas to emisiju samazināšanai, kas rodas no mājsaimniecībām, piemēram, no kamīniem; |
| --- | --- |

21.

lūdz Komisiju pēc iespējas drīzāk iesniegt priekšlikumu par pasākumiem, lai samazinātu emisijas no avotiem, ko rada mājsaimniecības, tostarp, izstrādāt standartus apkures iekārtām; aicina dalībvalstis ieviest pasākumus un programmas to emisiju samazināšanai, kas rodas no mājsaimniecībām, piemēram, no kamīniem;

| 22. | prasa Komisijai 2006. gadā iesniegt priekšlikumu par nākamajiem Euro 6 standartiem vieglajiem automobiļiem un no 2011. gada par turpmāku NOx standarta samazināšanu vieglajiem automobiļiem ar dīzeļdzinēju un nelieliem furgoniem, kā arī norādīt, kādas varētu būt orientējošās Euro VII normas lieljaudas transportlīdzekļiem; prasa Komisijai ne vēlāk kā 2012. gadā lieljaudas transportlīdzekļiem ieviest Euro VI normas ar standartiem, kas pielīdzināmi ASV piemērojamiem standartiem, jo šie pasākumi dotu iespēju dalībvalstīm sasniegt mērķus attiecībā uz gaisa kvalitāti; aicina dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai pakāpeniski pārtrauktu agrāk ražotu piesārņojošu transportlīdzekļu ekspluatāciju, atbrīvojot vēsturiskos antīkos automobiļus, vai, ja tas iespējams, stimulētu to modernizēšanu; aicina Komisiju, dalībvalstis un transporta nozari organizēt principiālas debates saistībā ar pastāvīgo mobilitāti 21. gadsimtā; |
| --- | --- |

22.

prasa Komisijai 2006. gadā iesniegt priekšlikumu par nākamajiem Euro 6 standartiem vieglajiem automobiļiem un no 2011. gada par turpmāku NOx standarta samazināšanu vieglajiem automobiļiem ar dīzeļdzinēju un nelieliem furgoniem, kā arī norādīt, kādas varētu būt orientējošās Euro VII normas lieljaudas transportlīdzekļiem; prasa Komisijai ne vēlāk kā 2012. gadā lieljaudas transportlīdzekļiem ieviest Euro VI normas ar standartiem, kas pielīdzināmi ASV piemērojamiem standartiem, jo šie pasākumi dotu iespēju dalībvalstīm sasniegt mērķus attiecībā uz gaisa kvalitāti; aicina dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai pakāpeniski pārtrauktu agrāk ražotu piesārņojošu transportlīdzekļu ekspluatāciju, atbrīvojot vēsturiskos antīkos automobiļus, vai, ja tas iespējams, stimulētu to modernizēšanu; aicina Komisiju, dalībvalstis un transporta nozari organizēt principiālas debates saistībā ar pastāvīgo mobilitāti 21. gadsimtā;

| 23. | aicina valstu, reģionālās un vietējās iestādes pārskatīt vietējo transporta sistēmu darbību un meklēt novatoriskus risinājumus, lai samazinātu automobiļu satiksmi pilsētu centrālajās daļās; ir pārliecināts, ka ar iebraukšanas maksas palīdzību iespējams gūt saimniecisku un ekoloģisku labumu, un tādu vides zonu izveidošana, kas attur vairāk piesārņojošus automobiļus no iebraukšanas pilsētu centrālajās daļās, ir spēcīgs stimuls, lai modernizētu autoparkus; uzsver to, ka valstu valdības var stimulēt atjaunošanu, iegādājoties sabiedriskajam un daļēji sabiedriskajam autoparkam nepiesārņojošus automobiļus (EEV, Euro 6 un VI) un atbalstot darbiniekus, kas izmanto ilgtspējīgāka transporta veidus; |
| --- | --- |

23.

aicina valstu, reģionālās un vietējās iestādes pārskatīt vietējo transporta sistēmu darbību un meklēt novatoriskus risinājumus, lai samazinātu automobiļu satiksmi pilsētu centrālajās daļās; ir pārliecināts, ka ar iebraukšanas maksas palīdzību iespējams gūt saimniecisku un ekoloģisku labumu, un tādu vides zonu izveidošana, kas attur vairāk piesārņojošus automobiļus no iebraukšanas pilsētu centrālajās daļās, ir spēcīgs stimuls, lai modernizētu autoparkus; uzsver to, ka valstu valdības var stimulēt atjaunošanu, iegādājoties sabiedriskajam un daļēji sabiedriskajam autoparkam nepiesārņojošus automobiļus (EEV, Euro 6 un VI) un atbalstot darbiniekus, kas izmanto ilgtspējīgāka transporta veidus;

| 24. | atzīmē, ka trūkst saiknes starp attīstību un alternatīvās enerģijas avotu izmantošanu un gaisa piesārņojuma samazināšanu, kā arī stratēģiskā plānošanā netiek akcentēta vajadzība paplašināt sabiedrisko transportu un izmantot alternatīvās enerģijas avotus; |
| --- | --- |

24.

atzīmē, ka trūkst saiknes starp attīstību un alternatīvās enerģijas avotu izmantošanu un gaisa piesārņojuma samazināšanu, kā arī stratēģiskā plānošanā netiek akcentēta vajadzība paplašināt sabiedrisko transportu un izmantot alternatīvās enerģijas avotus;

| 25. | aicina Komisiju ieteikt tādus pasākumus gaisa piesārņojuma samazināšanai, kuri saskaņā ar EK līguma 95. panta 3. punktu nodrošina augstu vides aizsardzības līmeni; aicina Komisiju pieļaut izņēmumus attiecībā uz vietējā tirgus noteikumiem tām dalībvalstīm, kuras vēlas veikt pasākumus, lai sasniegtu augstākus standartus nekā pašreizējie ES standarti; ir pārliecināts, ka tās dalībvalstis, kas īsteno stingrākus standartus, nodrošina svarīgus stimulus jauninājumiem; |
| --- | --- |

25.

aicina Komisiju ieteikt tādus pasākumus gaisa piesārņojuma samazināšanai, kuri saskaņā ar EK līguma 95. panta 3. punktu nodrošina augstu vides aizsardzības līmeni; aicina Komisiju pieļaut izņēmumus attiecībā uz vietējā tirgus noteikumiem tām dalībvalstīm, kuras vēlas veikt pasākumus, lai sasniegtu augstākus standartus nekā pašreizējie ES standarti; ir pārliecināts, ka tās dalībvalstis, kas īsteno stingrākus standartus, nodrošina svarīgus stimulus jauninājumiem;

Likumdošanas uzlabošana

| 26. | aicina Komisiju un Padomi noslēgt iestāžu nolīgumu ar Parlamentu, kurā šīs institūcijas izsaka apņemšanos īstenot gaisa kvalitātes uzlabošanas mērķus, kā noteikts šajā stratēģijā un atbilstīgi ambiciozi pārskatītajā direktīvā par valstīm noteiktajām maksimāli pieļaujamajām emisijām (NECD); nolīgumā jāparedz sīki izstrādāti ES veicamie pasākumi, lai nodrošinātu tematiskajā stratēģijā noteikto emisijas samazināšanas mērķu savlaicīgu īstenošanu, tai skaitā to iepriekšminēto mērķu izpildi, kuri izklāstīti no 13.—24. punktos; šo pasākumu uzskaitījumam jābūt saskaņotam ar citām Kopienas politikas jomām, tostarp ar rīcības plānu attiecībā uz klimatu; ir pārliecināts, ka šāds nolīgums veicinātu pārskatatbildības un līdz ar to likumdošanas uzlabošanu; |
| --- | --- |

26.

aicina Komisiju un Padomi noslēgt iestāžu nolīgumu ar Parlamentu, kurā šīs institūcijas izsaka apņemšanos īstenot gaisa kvalitātes uzlabošanas mērķus, kā noteikts šajā stratēģijā un atbilstīgi ambiciozi pārskatītajā direktīvā par valstīm noteiktajām maksimāli pieļaujamajām emisijām (NECD); nolīgumā jāparedz sīki izstrādāti ES veicamie pasākumi, lai nodrošinātu tematiskajā stratēģijā noteikto emisijas samazināšanas mērķu savlaicīgu īstenošanu, tai skaitā to iepriekšminēto mērķu izpildi, kuri izklāstīti no 13.—24. punktos; šo pasākumu uzskaitījumam jābūt saskaņotam ar citām Kopienas politikas jomām, tostarp ar rīcības plānu attiecībā uz klimatu; ir pārliecināts, ka šāds nolīgums veicinātu pārskatatbildības un līdz ar to likumdošanas uzlabošanu;

| 27. | aicina Komisiju 2012. gadā pārskatīt sasniegto progresu, īstenojot stratēģijas mērķus, un novērtēt dažādu nozaru potenciālu, lai turpinātu veikt rentablu piesārņojuma samazināšanu; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju 2012. gadā pārskatīt sasniegto progresu, īstenojot stratēģijas mērķus, un novērtēt dažādu nozaru potenciālu, lai turpinātu veikt rentablu piesārņojuma samazināšanu;

*

- *

| 28. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

28.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.

(2)  (http://www.euro.who.int/document/E83080.pdf).

(3)  http://www.europarl.europa.eu/comparl/envi/pdf/externalexpertise/ieep_6leg/air_pollution.pdf.

(4)  Direktīva 96/62/EK (OV L 296, 21.11.1996., 55. lpp.).

(5)  Direktīva 2001/81/EK (OV L 309, 27.11.2001., 22. lpp.).

(6)  Direktīva 2001/80/EK (OV L 309, 27.11.2001., 1. lpp.).

(7)  Direktīva 1999/13/EK (OV L 85, 29.3.1999., 1. lpp.).

(8)  Direktīva 96/61/EK (OV L 257, 10.10.1996., 26. lpp.).

(9)  Tematiskā stratēģija par gaisa piesārņojumu.

P6_TA(2006)0367

Pilsētvides tematiskā stratēģija

Eiropas Parlamenta rezolūcija par pilsētvides tematisko stratēģiju (2006/2061(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tā 2005. gada 13. oktobra rezolūciju par pilsētu attīstību ES paplašināšanās kontekstā (1) un 2006. gada 18. janvāra rezolūciju par ilgtspējīgas attīstības vides aspektiem (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2005. gada 13. oktobra rezolūciju par pilsētu attīstību ES paplašināšanās kontekstā (1) un 2006. gada 18. janvāra rezolūciju par ilgtspējīgas attīstības vides aspektiem (2),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par pilsētvides tematisko stratēģiju (COM(2005)0718), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par pilsētvides tematisko stratēģiju (COM(2005)0718),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļā uz pilsētvides tematisko stratēģiju” (COM(2004)0060), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļā uz pilsētvides tematisko stratēģiju” (COM(2004)0060),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 22. jūlija Lēmumu Nr. 1600/2002/EK, ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu (6. EAP)
   (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 22. jūlija Lēmumu Nr. 1600/2002/EK, ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu (6. EAP)
   (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu, kā arī Transporta un tūrisma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A6-0233/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu, kā arī Transporta un tūrisma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A6-0233/2006),

| A. | tā kā apmēram 80 % Eiropas iedzīvotāju dzīvo pilsētās, bet Eiropas Savienības fondos, projektos, iniciatīvās un stratēģijās viņu vajadzības un intereses ne vienmēr tiek pienācīgi ņemtas vērā; |
| --- | --- |

A.

tā kā apmēram 80 % Eiropas iedzīvotāju dzīvo pilsētās, bet Eiropas Savienības fondos, projektos, iniciatīvās un stratēģijās viņu vajadzības un intereses ne vienmēr tiek pienācīgi ņemtas vērā;

| B. | tā kā pilsētvides tematiskās stratēģijas (TSUE) mērķis ir sekmēt Eiropas pilsētu vispārējo ekoloģisko efektivitāti, samazinot birokrātiju un veicinot vides politikas īstenošanu, kā arī atbalstot ilgtermiņa plānošanu vides pārvaldībai vietējā līmenī; |
| --- | --- |

B.

tā kā pilsētvides tematiskās stratēģijas (TSUE) mērķis ir sekmēt Eiropas pilsētu vispārējo ekoloģisko efektivitāti, samazinot birokrātiju un veicinot vides politikas īstenošanu, kā arī atbalstot ilgtermiņa plānošanu vides pārvaldībai vietējā līmenī;

| C. | tā kā sabiedriskā transporta daļa jaunajās dalībvalstīs joprojām ir lielāka nekā vecajās dalībvalstīs, lai gan tajā ir iestājies panīkums, jāapsver pasākumi, kas varētu apturēt sabiedriskā transporta izmantošanas tālāku samazināšanos; |
| --- | --- |

C.

tā kā sabiedriskā transporta daļa jaunajās dalībvalstīs joprojām ir lielāka nekā vecajās dalībvalstīs, lai gan tajā ir iestājies panīkums, jāapsver pasākumi, kas varētu apturēt sabiedriskā transporta izmantošanas tālāku samazināšanos;

| D. | tā kā 6. EAP ir akcentēta vajadzība īpaši risināt problēmu saistībā ar pieaugošo satiksmes apjomu un ievērojami vājināt saikni starp transporta pieaugumu un IKP pieaugumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā 6. EAP ir akcentēta vajadzība īpaši risināt problēmu saistībā ar pieaugošo satiksmes apjomu un ievērojami vājināt saikni starp transporta pieaugumu un IKP pieaugumu;

| E. | tā kā Eiropas Savienības atkarība no enerģijas arī ir jārisina pilsētu līmenī, kur vislielākais pieaugums enerģijas patēriņa ziņā ir transporta nozarē, un tā kā par politiku citās nozarēs, tādās kā mājokļi un apkurē izmantojamo enerģijas resursu izvēle, lēmumi galvenokārt tiek pieņemti vietējā līmenī, |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas Savienības atkarība no enerģijas arī ir jārisina pilsētu līmenī, kur vislielākais pieaugums enerģijas patēriņa ziņā ir transporta nozarē, un tā kā par politiku citās nozarēs, tādās kā mājokļi un apkurē izmantojamo enerģijas resursu izvēle, lēmumi galvenokārt tiek pieņemti vietējā līmenī,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par pilsētvides tematisko stratēģiju; taču uzskata, ka tas nav pietiekami, lai sasniegtu 6. EAP izvirzītos mērķus; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par pilsētvides tematisko stratēģiju; taču uzskata, ka tas nav pietiekami, lai sasniegtu 6. EAP izvirzītos mērķus;

| 2. | īpaši atbalsta to, ka ziņojumā tiek atzīta arī pilsētu kā ekonomiskā virzītājspēka svarīgā funkcija; |
| --- | --- |

2.

īpaši atbalsta to, ka ziņojumā tiek atzīta arī pilsētu kā ekonomiskā virzītājspēka svarīgā funkcija;

| 3. | atbalsta Komisijas analīzi, saskaņā ar kuru vides problēmas pilsētās ir ļoti kompleksas, jo to cēloņi ir savstarpēji saistīti, un piekrīt Komisijas brīdinājumam par to, ka vietējas nozīmes iniciatīvas vienas problēmas risināšanai var izraisīt jaunas problēmas citās jomās; |
| --- | --- |

3.

atbalsta Komisijas analīzi, saskaņā ar kuru vides problēmas pilsētās ir ļoti kompleksas, jo to cēloņi ir savstarpēji saistīti, un piekrīt Komisijas brīdinājumam par to, ka vietējas nozīmes iniciatīvas vienas problēmas risināšanai var izraisīt jaunas problēmas citās jomās;

| 4. | pauž nožēlu, ka pretēji 6. EAP nodomiem Komisija nav ierosinājusi juridiski saistošus pasākumus un termiņus, lai īstenotu 6. EAP noteiktos mērķus; |
| --- | --- |

4.

pauž nožēlu, ka pretēji 6. EAP nodomiem Komisija nav ierosinājusi juridiski saistošus pasākumus un termiņus, lai īstenotu 6. EAP noteiktos mērķus;

| 5. | pauž nožēlu arī par to, ka ar pilsētvides tematiskās stratēģijas palīdzību nav mēģināts Eiropas politikā atrast līdzsvaru ne attiecībā uz pilsētu un lauku, ne pilsētu centru un priekšpilsētu teritorijām; |
| --- | --- |

5.

pauž nožēlu arī par to, ka ar pilsētvides tematiskās stratēģijas palīdzību nav mēģināts Eiropas politikā atrast līdzsvaru ne attiecībā uz pilsētu un lauku, ne pilsētu centru un priekšpilsētu teritorijām;

| 6. | aicina Komisiju izstrādāt pamatnostādnes par to, kā piemērot paredzamo direktīvu par apkārtējā gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai, un nodrošināt šā tiesību akta pienācīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju izstrādāt pamatnostādnes par to, kā piemērot paredzamo direktīvu par apkārtējā gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai, un nodrošināt šā tiesību akta pienācīgu īstenošanu;

| 7. | uzsver, ka Komisijai sadarbībā ar atbilstīgajām valsts iestādēm būtu jāmudina visas aglomerācijas ar vairāk nekā 100 000 iedzīvotāju izstrādāt pilsētas ilgtspējīgas pārvaldības plānu (SUMP) un ilgtspējīga pilsētas transporta plānu (SUTP); |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka Komisijai sadarbībā ar atbilstīgajām valsts iestādēm būtu jāmudina visas aglomerācijas ar vairāk nekā 100 000 iedzīvotāju izstrādāt pilsētas ilgtspējīgas pārvaldības plānu (SUMP) un ilgtspējīga pilsētas transporta plānu (SUTP);

| 8. | prasa, lai Komisijas norādījumos tiktu iekļauti vienoti pamatrādītāji saskaņā ar atbilstīgās ES vides politikas saistībām un mērķiem (piem., direktīvas par gaisu, trokšņu līmeni, ūdeņiem un atkritumiem, kā arī energoefektivitātes un klimata pārmaiņu aizsardzības politika), lai varētu salīdzināt Eiropas pilsētas un veikt to salīdzinošo vērtēšanu; |
| --- | --- |

8.

prasa, lai Komisijas norādījumos tiktu iekļauti vienoti pamatrādītāji saskaņā ar atbilstīgās ES vides politikas saistībām un mērķiem (piem., direktīvas par gaisu, trokšņu līmeni, ūdeņiem un atkritumiem, kā arī energoefektivitātes un klimata pārmaiņu aizsardzības politika), lai varētu salīdzināt Eiropas pilsētas un veikt to salīdzinošo vērtēšanu;

| 9. | uzskata, ka pilsētu ilgtspējīgas pārvaldības plāna izstrādē ir jāņem vērā pirmkārt šādi dokumenti:






  — | atkritumu apsaimniekošanas plāns (grozītā Direktīva 75/442/EEK par atkritumiem (4)), |
| --- | --- | --- |

9.

uzskata, ka pilsētu ilgtspējīgas pārvaldības plāna izstrādē ir jāņem vērā pirmkārt šādi dokumenti:

—

atkritumu apsaimniekošanas plāns (grozītā Direktīva 75/442/EEK par atkritumiem (4)),

| — | trokšņu kartes un rīcības plāni, ja tādi pieejami (Direktīva 2002/49/EK par vides trokšņa novērtēšanu un pārvaldību (5)), |
| --- | --- |

—

trokšņu kartes un rīcības plāni, ja tādi pieejami (Direktīva 2002/49/EK par vides trokšņa novērtēšanu un pārvaldību (5)),

| — | vietējā mēroga gaisa piesārņojuma samazināšanas plāns vai programma, ja tādi ir pieejami (Direktīva 96/62/EK par apkārtējā gaisa kvalitātes novērtēšanu un pārvaldību (6)), |
| --- | --- |

—

vietējā mēroga gaisa piesārņojuma samazināšanas plāns vai programma, ja tādi ir pieejami (Direktīva 96/62/EK par apkārtējā gaisa kvalitātes novērtēšanu un pārvaldību (6)),

| — | vietējas nozīmes vides pārvaldības plāni un programmas saskaņā ar Direktīvu 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu (7); |
| --- | --- |

—

vietējas nozīmes vides pārvaldības plāni un programmas saskaņā ar Direktīvu 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu (7);

| 10. | uzskata, ka pilsētu ilgtspējīgas pārvaldības plānos ir jāizvirza šādas jomas:






  a) | datu un atbilstīgas informācijas vākšana, kas attiecas uz






  — | jomām, kuras minētas šīs rezolūcijas 9. punktā, |
| --- | --- | --- | --- |

10.

uzskata, ka pilsētu ilgtspējīgas pārvaldības plānos ir jāizvirza šādas jomas:

a)

datu un atbilstīgas informācijas vākšana, kas attiecas uz

—

jomām, kuras minētas šīs rezolūcijas 9. punktā,

| — | proporciju starp apbūvētām teritorijām un lauku teritorijām un lauku vidi, |
| --- | --- |

—

proporciju starp apbūvētām teritorijām un lauku teritorijām un lauku vidi,

| — | nākotnes perspektīvām, ņemot vērā demogrāfisko pieaugumu un nepieciešamību pēc jaunām pilsētas teritorijām, |
| --- | --- |

—

nākotnes perspektīvām, ņemot vērā demogrāfisko pieaugumu un nepieciešamību pēc jaunām pilsētas teritorijām,

| — | sakaru līnijām, mobilitāti, integrāciju pilsētās un pakalpojumu pieejamību, |
| --- | --- |

—

sakaru līnijām, mobilitāti, integrāciju pilsētās un pakalpojumu pieejamību,

| — | siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijām vietējā līmenī, |
| --- | --- |

—

siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijām vietējā līmenī,

| — | pilsētu struktūru un zaļo zonu un pilsētu paplašināšanās zonu proporciju, |
| --- | --- |

—

pilsētu struktūru un zaļo zonu un pilsētu paplašināšanās zonu proporciju,

| — | biocīdu izmantošanu vietējā līmenī, |
| --- | --- |

—

biocīdu izmantošanu vietējā līmenī,

| — | veselības problēmām, kas saistītas ar vidi, |
| --- | --- |

—

veselības problēmām, kas saistītas ar vidi,

| — | iespējām, kādas vide bez šķēršļiem dod cilvēkiem ar īpašām vajadzībām, vecāka gadagājuma personām un citiem, |
| --- | --- |

—

iespējām, kādas vide bez šķēršļiem dod cilvēkiem ar īpašām vajadzībām, vecāka gadagājuma personām un citiem,

| — | kultūras mantojuma, apbūvētas ainavas un dabiskās vides, kā arī ekoloģiski svarīgo objektu un tiem draudošo briesmu novērtēšanu, |
| --- | --- |

—

kultūras mantojuma, apbūvētas ainavas un dabiskās vides, kā arī ekoloģiski svarīgo objektu un tiem draudošo briesmu novērtēšanu,

| — | pilsētu iedzīvotājiem nepieciešamā ūdens patēriņa novērtējumu, kā arī ūdens attīrīšanas un reģenerācijas pasākumu plānošanu; |
| --- | --- |

—

pilsētu iedzīvotājiem nepieciešamā ūdens patēriņa novērtējumu, kā arī ūdens attīrīšanas un reģenerācijas pasākumu plānošanu;

| b) | mērķi, kuri attiecas uz






  — | stāvokļa uzlabošanu tajās jomās, kas minētas a) apakšpunktā, |
| --- | --- | --- |

b)

mērķi, kuri attiecas uz

—

stāvokļa uzlabošanu tajās jomās, kas minētas a) apakšpunktā,

| — | ilgspējas integrēšanu visās pilsētu politikas jomās, |
| --- | --- |

—

ilgspējas integrēšanu visās pilsētu politikas jomās,

| — | saskaņošanu ar ilgtspējīga pilsētu transporta plāniem; |
| --- | --- |

—

saskaņošanu ar ilgtspējīga pilsētu transporta plāniem;

| c) | praktiski pasākumi un darbības, ko veic, lai sasniegtu b) apakšpunktā minētos mērķus; |
| --- | --- |

c)

praktiski pasākumi un darbības, ko veic, lai sasniegtu b) apakšpunktā minētos mērķus;

| 11. | uzsver, ka pilsoņi, NVO, ekonomiskās apvienības un citas ieinteresētās puses ir jāiesaista SUMP sagatavošanā, un tam ir jābūt pieejamam sabiedrībai; turklāt uzskata, ka būtiski ir arī veikt regulāru progresa novērtēšanu un šo novērtējumu rezultātu izplatīšanu; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka pilsoņi, NVO, ekonomiskās apvienības un citas ieinteresētās puses ir jāiesaista SUMP sagatavošanā, un tam ir jābūt pieejamam sabiedrībai; turklāt uzskata, ka būtiski ir arī veikt regulāru progresa novērtēšanu un šo novērtējumu rezultātu izplatīšanu;

| 12. | mudina Komisiju izstrādāt termiņa vidusposma pārskatu attiecībā uz tehnisko pamatnostādņu īstenošanu saistībā ar konsultācijām 2009. gadā, un atbalsta Komisijas darbību saistībā ar vietējām varas iestādēm paredzētā tematiskā interneta portāla izveidi; |
| --- | --- |

12.

mudina Komisiju izstrādāt termiņa vidusposma pārskatu attiecībā uz tehnisko pamatnostādņu īstenošanu saistībā ar konsultācijām 2009. gadā, un atbalsta Komisijas darbību saistībā ar vietējām varas iestādēm paredzētā tematiskā interneta portāla izveidi;

| 13. | aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu par mērķi nodrošināt noteiktu zaļās zonas platību uz vienu iedzīvotāju saistībā ar jaunu pilsētu attīstību un uzskata, ka šis mērķis ir jāiekļauj SUMP, lai novērstu jebkādu zaļo zonu samazināšanu tajās pilsētu teritorijās, kuras neatbilst attiecīgajam kritērijam; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu par mērķi nodrošināt noteiktu zaļās zonas platību uz vienu iedzīvotāju saistībā ar jaunu pilsētu attīstību un uzskata, ka šis mērķis ir jāiekļauj SUMP, lai novērstu jebkādu zaļo zonu samazināšanu tajās pilsētu teritorijās, kuras neatbilst attiecīgajam kritērijam;

Pilsētu ilgtspējīga pārvaldība

| 14. | aicina dalībvalstis noteikt prioritātes tādu projektu finansēšanai, kas īsteno pilsētu ilgtspējīgas pārvaldības un ilgtspējīga pilsētu transporta plānus, kā arī projektiem, kas ierobežo neskarto teritoriju apguvi un sekmē veco piesārņoto ražošanas platību attīstību saskaņā ar dalībvalstu atsauces dokumentiem ar pamatnostādnēm un rīcības programmām, kā arī veicināt koku stādīšanu ielu malās un zaļo zonu ierīkošanu; |
| --- | --- |

14.

aicina dalībvalstis noteikt prioritātes tādu projektu finansēšanai, kas īsteno pilsētu ilgtspējīgas pārvaldības un ilgtspējīga pilsētu transporta plānus, kā arī projektiem, kas ierobežo neskarto teritoriju apguvi un sekmē veco piesārņoto ražošanas platību attīstību saskaņā ar dalībvalstu atsauces dokumentiem ar pamatnostādnēm un rīcības programmām, kā arī veicināt koku stādīšanu ielu malās un zaļo zonu ierīkošanu;

| 15. | aicina dalībvalstis veicināt to vietējo varas iestāžu dalību Kopienas vides vadības un audita sistēmā; |
| --- | --- |

15.

aicina dalībvalstis veicināt to vietējo varas iestāžu dalību Kopienas vides vadības un audita sistēmā;

| 16. | aicina pilsētu iestādes to sabiedriskajos pasūtījumos regulāri atsaukties uz ilgspējības kritērijiem un iekļaut atbilstīgas saistības pilsētu ilgtspējīgas pārvaldības plānos (SUMP); |
| --- | --- |

16.

aicina pilsētu iestādes to sabiedriskajos pasūtījumos regulāri atsaukties uz ilgspējības kritērijiem un iekļaut atbilstīgas saistības pilsētu ilgtspējīgas pārvaldības plānos (SUMP);

| 17. | atbalsta veģetācijas atkritumu pārstrādi kompostā, nevis to dedzināšanu, lai izvairītos no vietēja mēroga piesārņojuma; |
| --- | --- |

17.

atbalsta veģetācijas atkritumu pārstrādi kompostā, nevis to dedzināšanu, lai izvairītos no vietēja mēroga piesārņojuma;

| 18. | uzskata, ka vietējas nozīmes lēmumu pieņemšanā ir arī svarīgi vairāk iesaistīt iedzīvotājus, piemērojot gan politiskus, gan tehniskus līdzekļus; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka vietējas nozīmes lēmumu pieņemšanā ir arī svarīgi vairāk iesaistīt iedzīvotājus, piemērojot gan politiskus, gan tehniskus līdzekļus;

| 19. | uzskata, ka vairāk uzmanības jāpievērš, lai aizkavētu un likvidētu netīrumus, atkritumus, grafiti zīmējumus, dzīvnieku izkārnījumus, kā arī novērstu pārāk skaļas mūzikas atskaņošanu mājsaimniecībās un automašīnās; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka vairāk uzmanības jāpievērš, lai aizkavētu un likvidētu netīrumus, atkritumus, grafiti zīmējumus, dzīvnieku izkārnījumus, kā arī novērstu pārāk skaļas mūzikas atskaņošanu mājsaimniecībās un automašīnās;

Ilgspējīgs pilsētas transports

| 20. | atbalsta ideju par ilgtspējīga pilsētas transporta plāniem (IPTP) kā līdzekli pilsētvides uzlabošanai, tomēr uzsver, ka šā instrumenta pielietošanai jābūt elastīgai, lai pietiekami ņemtu vērā katras dalībvalsts, tās pilsētu teritoriju, kā arī to reģionu īpašās vajadzības, kur jūtama šo problēmu ietekme; |
| --- | --- |

20.

atbalsta ideju par ilgtspējīga pilsētas transporta plāniem (IPTP) kā līdzekli pilsētvides uzlabošanai, tomēr uzsver, ka šā instrumenta pielietošanai jābūt elastīgai, lai pietiekami ņemtu vērā katras dalībvalsts, tās pilsētu teritoriju, kā arī to reģionu īpašās vajadzības, kur jūtama šo problēmu ietekme;

| 21. | uzsver, ka IPTP jāietver konkrēti un izmērāmi mērķi, kurus var atspoguļot un pārraudzīt ar salīdzinoša izpildes vērtējuma palīdzību, šādi veicinot paraugprakses izplatīšanu dalībvalstīs; norāda, ka IPTP jābūt pietiekami elastīgiem, lai tos varētu pielāgot jaunākajām izmaiņām; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka IPTP jāietver konkrēti un izmērāmi mērķi, kurus var atspoguļot un pārraudzīt ar salīdzinoša izpildes vērtējuma palīdzību, šādi veicinot paraugprakses izplatīšanu dalībvalstīs; norāda, ka IPTP jābūt pietiekami elastīgiem, lai tos varētu pielāgot jaunākajām izmaiņām;

| 22. | uzskata, ka vidi saudzējoši transporta veidi un tehnoloģijas ir galvenais faktors tīrākas pilsētvides veidošanas procesā; šai ziņā jo īpaši atzīmē biodegvielas, hibrīdautomobiļu tehnoloģiju, velosipēdu, kā arī uzlabota, videi mazāk kaitīga transportlīdzekļa (EEV) Eiropas Savienības standartam (8) atbilstošu kravas automobiļu un autobusu izmantošanu; tādēļ īpašu vērību veltīs Komisijas priekšlikumam par tīru sabiedrisko transportlīdzekļu ieviešanu, un ierosina vietējām energoefektivitātes aģentūrām atvēlēt konkrētu, ar pilsētas transportu saistītu darbības jomu; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka vidi saudzējoši transporta veidi un tehnoloģijas ir galvenais faktors tīrākas pilsētvides veidošanas procesā; šai ziņā jo īpaši atzīmē biodegvielas, hibrīdautomobiļu tehnoloģiju, velosipēdu, kā arī uzlabota, videi mazāk kaitīga transportlīdzekļa (EEV) Eiropas Savienības standartam (8) atbilstošu kravas automobiļu un autobusu izmantošanu; tādēļ īpašu vērību veltīs Komisijas priekšlikumam par tīru sabiedrisko transportlīdzekļu ieviešanu, un ierosina vietējām energoefektivitātes aģentūrām atvēlēt konkrētu, ar pilsētas transportu saistītu darbības jomu;

| 23. | atbalsta tāda sabiedriskā transporta attīstību, kas izmanto ilgspējīgus enerģijas avotus, un mudina labāk līdzsvarot personīgo un sabiedrisko transportlīdzekļu apjomu pilsētu teritorijā; |
| --- | --- |

23.

atbalsta tāda sabiedriskā transporta attīstību, kas izmanto ilgspējīgus enerģijas avotus, un mudina labāk līdzsvarot personīgo un sabiedrisko transportlīdzekļu apjomu pilsētu teritorijā;

| 24. | norāda, ka ir jāveicina sabiedriskā transporta biežāka izmantošana pilsētu teritorijā; turklāt uzskata, ka pilsētas transporta pakalpojumi ir jāpielāgo gan teritoriālplānojuma prasībām (vecpilsētas rajoni, piepilsētas zonas, satiksme ar lidostām, stacijām, rūpniecības kompleksi, iepirkumu centri u. c.), gan sabiedrības un demogrāfisko pārmaiņu vajadzībām (vecāki cilvēki, personas ar spēju traucējumiem u. c.); |
| --- | --- |

24.

norāda, ka ir jāveicina sabiedriskā transporta biežāka izmantošana pilsētu teritorijā; turklāt uzskata, ka pilsētas transporta pakalpojumi ir jāpielāgo gan teritoriālplānojuma prasībām (vecpilsētas rajoni, piepilsētas zonas, satiksme ar lidostām, stacijām, rūpniecības kompleksi, iepirkumu centri u. c.), gan sabiedrības un demogrāfisko pārmaiņu vajadzībām (vecāki cilvēki, personas ar spēju traucējumiem u. c.);

| 25. | aicina dalībvalstis sadarbībā ar pašvaldības iestādēm īstenot centienus, lai laikposmā no 2002.—2012. gadam panāktu to, ka vismaz 5% no pasažierkilometru skaita iekšpilsētā būtu attiecināmi uz ilgspējīgiem transporta veidiem, tādiem kā sabiedriskais transports un velosipēdi; |
| --- | --- |

25.

aicina dalībvalstis sadarbībā ar pašvaldības iestādēm īstenot centienus, lai laikposmā no 2002.—2012. gadam panāktu to, ka vismaz 5% no pasažierkilometru skaita iekšpilsētā būtu attiecināmi uz ilgspējīgiem transporta veidiem, tādiem kā sabiedriskais transports un velosipēdi;

| 26. | uzsver, ka mobilitātes nodrošināšana visiem (arī tiem, kam nav privātā automobiļa) ir sociāls faktors, kuru ir nepieciešams ņemt vērā; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka mobilitātes nodrošināšana visiem (arī tiem, kam nav privātā automobiļa) ir sociāls faktors, kuru ir nepieciešams ņemt vērā;

| 27. | ņemot vērā, ka pieejamība ir viens no ilgtspējīgas attīstības galvenajiem elementiem un šis jautājums jārisina ar integrētas pilsētvides politikas metodēm, aicina Eiropas Savienības iestādes sekmēt paraugprakses apmaiņu starp vietējām un valsts iestādēm, kā arī aicina Komisiju uzraudzīt pašreiz spēkā esošo ES tiesību aktu izpildi, lai personām ar spēju traucējumiem veicinātu pieejamības iespējas, un jo īpaši uzraudzīt to noteikumu izpildi, kas reglamentē konkrētas Kopienas iepirkuma procedūras, kurās nepārprotami tiek pieprasīts, lai konstrukcija būtu piemērota ikvienam lietotājam; |
| --- | --- |

27.

ņemot vērā, ka pieejamība ir viens no ilgtspējīgas attīstības galvenajiem elementiem un šis jautājums jārisina ar integrētas pilsētvides politikas metodēm, aicina Eiropas Savienības iestādes sekmēt paraugprakses apmaiņu starp vietējām un valsts iestādēm, kā arī aicina Komisiju uzraudzīt pašreiz spēkā esošo ES tiesību aktu izpildi, lai personām ar spēju traucējumiem veicinātu pieejamības iespējas, un jo īpaši uzraudzīt to noteikumu izpildi, kas reglamentē konkrētas Kopienas iepirkuma procedūras, kurās nepārprotami tiek pieprasīts, lai konstrukcija būtu piemērota ikvienam lietotājam;

| 28. | uzskata, ka SUTP ir jāietver līdzekļi, ar kuru palīdzību vietējās varas iestādes ir paredzējušas:






  — | veicināt bezmotoru pārvietošanās veidus, tādus kā braukšana ar velosipēdu un iešana kājām, būvējot plašu riteņbraucēju celiņu tīklu un drošas zonas un krustojumus gājējiem; |
| --- | --- | --- |

28.

uzskata, ka SUTP ir jāietver līdzekļi, ar kuru palīdzību vietējās varas iestādes ir paredzējušas:

—

veicināt bezmotoru pārvietošanās veidus, tādus kā braukšana ar velosipēdu un iešana kājām, būvējot plašu riteņbraucēju celiņu tīklu un drošas zonas un krustojumus gājējiem;

| — | veicināt sabiedriskā transporta un sabiedriskā transporta infrastruktūras attīstību, un izplatīt informāciju par labāko pieredzi, piemēram, par integrētu izcenojumu un biļešu pārdošanas sistēmu ieviešanu un (P&R), sistēmu attīstību; |
| --- | --- |

—

veicināt sabiedriskā transporta un sabiedriskā transporta infrastruktūras attīstību, un izplatīt informāciju par labāko pieredzi, piemēram, par integrētu izcenojumu un biļešu pārdošanas sistēmu ieviešanu un (P&R), sistēmu attīstību;

| 29. | norāda dalībvalstīm, ka, veidojot pilsētas, to uzdevums ir rēķināties ar mazāk aizsargātajiem satiksmes dalībniekiem, piemēram, samazinot maksimālo pieļaujamo ātrumu vai veidojot gājēju zonas pilsētu centros un dzīvojamos masīvos, ar mērķi līdz 2010. gadam samazināt satiksmes negadījumos bojā gājušo skaitu par 50 %, kā noteikts Baltajā grāmatā par Eiropas transporta politiku; |
| --- | --- |

29.

norāda dalībvalstīm, ka, veidojot pilsētas, to uzdevums ir rēķināties ar mazāk aizsargātajiem satiksmes dalībniekiem, piemēram, samazinot maksimālo pieļaujamo ātrumu vai veidojot gājēju zonas pilsētu centros un dzīvojamos masīvos, ar mērķi līdz 2010. gadam samazināt satiksmes negadījumos bojā gājušo skaitu par 50 %, kā noteikts Baltajā grāmatā par Eiropas transporta politiku;

| 30. | iesaka izstrādāt pilsētu apgādes plānus, lai pilsētu teritorijās samazinātu preču pārvadāšanu un to uzlabotu, tostarp, īpaši koordinējot tālāku preču sadali iekšpilsētā; |
| --- | --- |

30.

iesaka izstrādāt pilsētu apgādes plānus, lai pilsētu teritorijās samazinātu preču pārvadāšanu un to uzlabotu, tostarp, īpaši koordinējot tālāku preču sadali iekšpilsētā;

| 31. | atgādina. ka gaisa piesārņojums ir viens no galvenajiem veselības problēmu cēloņiem ES; tāpēc uzsver, ka pilsētās ar augsta līmeņa gaisa piesārņojumu jāizveido zema emisiju līmeņa zonas; |
| --- | --- |

31.

atgādina. ka gaisa piesārņojums ir viens no galvenajiem veselības problēmu cēloņiem ES; tāpēc uzsver, ka pilsētās ar augsta līmeņa gaisa piesārņojumu jāizveido zema emisiju līmeņa zonas;

| 32. | atbalsta, ka emisija tiek apkarota tās izcelsmē un uzsvars tiek likts uz novatoriskiem pasākumiem pilsētu vides problēmu risināšanai; uzsver, ka saskaņā ar pētījumu rezultātiem nepārtrauktas kravas transportlīdzekļu kustības izraisītā smalko putekļu daļiņu emisija ir līdz 38 % mazāka nekā tā ir, kravas transportlīdzekļiem stāvot sastrēgumstundu laikā, un tādēļ jāapsver novatoriski pasākumi, kas veicinātu transporta plūsmu; |
| --- | --- |

32.

atbalsta, ka emisija tiek apkarota tās izcelsmē un uzsvars tiek likts uz novatoriskiem pasākumiem pilsētu vides problēmu risināšanai; uzsver, ka saskaņā ar pētījumu rezultātiem nepārtrauktas kravas transportlīdzekļu kustības izraisītā smalko putekļu daļiņu emisija ir līdz 38 % mazāka nekā tā ir, kravas transportlīdzekļiem stāvot sastrēgumstundu laikā, un tādēļ jāapsver novatoriski pasākumi, kas veicinātu transporta plūsmu;

| 33. | uzstāj, ka starp vietējām varas iestādēm ir nepieciešama labāka saskaņošana, lai nodrošinātu zināmu vienotību; norāda, ka nesaskaņotība vietējo varas iestāžu starpā izraisa piegādes izmaksu, transporta kustības un līdz ar to piesārņojuma pieaugumu; |
| --- | --- |

33.

uzstāj, ka starp vietējām varas iestādēm ir nepieciešama labāka saskaņošana, lai nodrošinātu zināmu vienotību; norāda, ka nesaskaņotība vietējo varas iestāžu starpā izraisa piegādes izmaksu, transporta kustības un līdz ar to piesārņojuma pieaugumu;

Pilsētu ilgtspējīga plānošana

| 34. | atzīmē, ka Komisija šajā jomā ir atbilstīgi novērtējusi problēmas un pašreizējo stāvokli; taču tā nav ieteikusi nekādus pasākumus, lai atrisinātu šīs problēmas; |
| --- | --- |

34.

atzīmē, ka Komisija šajā jomā ir atbilstīgi novērtējusi problēmas un pašreizējo stāvokli; taču tā nav ieteikusi nekādus pasākumus, lai atrisinātu šīs problēmas;

| 35. | uzsver plānošanas un apdzīvoto vietu un augstceltņu projektu nozīmi noziedzības novēršanā, kā arī sabiedrisko sektoru kā, piemēram, autostāvvietu un dzelzceļu pievadceļu lomu; |
| --- | --- |

35.

uzsver plānošanas un apdzīvoto vietu un augstceltņu projektu nozīmi noziedzības novēršanā, kā arī sabiedrisko sektoru kā, piemēram, autostāvvietu un dzelzceļu pievadceļu lomu;

| 36. | uzsver pilsētu ilgtspējīgas plānošanas sociālo dimensiju un iesaka vispārīgi uzlabot iekšpilsētu dzīves kvalitāti, izmantojot vienotu koncepciju (īpaši, ņemot vērā sociālo, kultūras un vides aspektu); |
| --- | --- |

36.

uzsver pilsētu ilgtspējīgas plānošanas sociālo dimensiju un iesaka vispārīgi uzlabot iekšpilsētu dzīves kvalitāti, izmantojot vienotu koncepciju (īpaši, ņemot vērā sociālo, kultūras un vides aspektu);

| 37. | prasa jaunajos pilsētu masīvos un, paplašinot pilsētu teritorijas, censties saglabāt teritorijas reljefu un dabisko struktūru, lai saglabātu attiecīgās vides identitāti un tēlu; |
| --- | --- |

37.

prasa jaunajos pilsētu masīvos un, paplašinot pilsētu teritorijas, censties saglabāt teritorijas reljefu un dabisko struktūru, lai saglabātu attiecīgās vides identitāti un tēlu;

| 38. | iesaka, plānojot pilsētu, zaļās zonas, pilsētu paplašināšanu un jaunas apdzīvotas vietas, atstāt neapbūvētas lielas dabas teritorijas, lai pilsētniekiem veidotos saikne ar dabu; |
| --- | --- |

38.

iesaka, plānojot pilsētu, zaļās zonas, pilsētu paplašināšanu un jaunas apdzīvotas vietas, atstāt neapbūvētas lielas dabas teritorijas, lai pilsētniekiem veidotos saikne ar dabu;

| 39. | lai saglabātu vēsturiskos centrus, upju, ezeru un palieņu pļavu dabisko dzīves telpu, prasa apkārt šīm teritorijām izveidot aizsargjoslu, kurā apbūve būtu ļoti ierobežota, tādējādi pretojoties būvniecības izraisītajam spiedienam; |
| --- | --- |

39.

lai saglabātu vēsturiskos centrus, upju, ezeru un palieņu pļavu dabisko dzīves telpu, prasa apkārt šīm teritorijām izveidot aizsargjoslu, kurā apbūve būtu ļoti ierobežota, tādējādi pretojoties būvniecības izraisītajam spiedienam;

| 40. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt izpēti par sakarību starp dažādiem pilsētbūvniecības modeļiem un sociālo uzvedību, kā arī par nosacījumiem, kas sekmē sociālo saskaņu un veselību; |
| --- | --- |

40.

aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt izpēti par sakarību starp dažādiem pilsētbūvniecības modeļiem un sociālo uzvedību, kā arī par nosacījumiem, kas sekmē sociālo saskaņu un veselību;

| 41. | uzsver, ka pilsētās daži vēsturiski nozīmīgi kvartāli, kas ir vērtīga mūsu kopējā mantojuma daļa, vairākus gadu desmitus ir pamesti novārtā; iesaka izveidot valsts, reģionālas vai vietējas atbalsta programmas, lai veicinātu šo teritoriju atbilstīgu atjaunošanu, tai skaitā saistībā ar arhitektūru, atklātām teritorijām un laukumiem, kā arī upes krastiem, tiltiem un citām sabiedriskām būvēm; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka pilsētās daži vēsturiski nozīmīgi kvartāli, kas ir vērtīga mūsu kopējā mantojuma daļa, vairākus gadu desmitus ir pamesti novārtā; iesaka izveidot valsts, reģionālas vai vietējas atbalsta programmas, lai veicinātu šo teritoriju atbilstīgu atjaunošanu, tai skaitā saistībā ar arhitektūru, atklātām teritorijām un laukumiem, kā arī upes krastiem, tiltiem un citām sabiedriskām būvēm;

| 42. | uzskata — lai risinātu klimata pārmaiņu radītās problēmas pilsētās, piemēram, dabiskās ventilācijas trūkumu, kas rodas ļoti augstu temperatūru un augstas koncentrācijas gaisa piesārņojuma dēļ, pilsētu plānošanā jāiekļauj pilsētas klimata pētniecība, lai izvairītos no aerodinamiskās caurules efekta, kas veidojas augstceltnēs; uzsver, ka dabiskā ventilācija samazinās zaļo zonu izzušanas dēļ; |
| --- | --- |

42.

uzskata — lai risinātu klimata pārmaiņu radītās problēmas pilsētās, piemēram, dabiskās ventilācijas trūkumu, kas rodas ļoti augstu temperatūru un augstas koncentrācijas gaisa piesārņojuma dēļ, pilsētu plānošanā jāiekļauj pilsētas klimata pētniecība, lai izvairītos no aerodinamiskās caurules efekta, kas veidojas augstceltnēs; uzsver, ka dabiskā ventilācija samazinās zaļo zonu izzušanas dēļ;

| 43. | prasa dalībvalstīm veicināt tādus projektus ar ES līdzfinansējumu, kas attiecas uz pilsētu rajonu apkures sistēmu attīstību un modernizēšanu, un atbalstīt rajonu apkures sistēmu paplašinātu būvniecību un izmantošanu; šajā sakarā uzsver, ka enerģijas krīzes gadījumā pāreja uz citu enerģijas avotu centralizētai rajona apkures sistēmai ir vieglāka; |
| --- | --- |

43.

prasa dalībvalstīm veicināt tādus projektus ar ES līdzfinansējumu, kas attiecas uz pilsētu rajonu apkures sistēmu attīstību un modernizēšanu, un atbalstīt rajonu apkures sistēmu paplašinātu būvniecību un izmantošanu; šajā sakarā uzsver, ka enerģijas krīzes gadījumā pāreja uz citu enerģijas avotu centralizētai rajona apkures sistēmai ir vieglāka;

| 44. | uzsver to, ka pilsētās ūdens resursu apsaimniekošanas jaunās metodes ir jāattīsta ar mērķi karstās un sausās vasarās tajās saglabāt lietus ūdeni ilgāku laiku un novērst pēkšņus plūdus, kā arī plūdu teritorijās aizliegt dzīvokļu celtniecību un citus apbūves darbus; |
| --- | --- |

44.

uzsver to, ka pilsētās ūdens resursu apsaimniekošanas jaunās metodes ir jāattīsta ar mērķi karstās un sausās vasarās tajās saglabāt lietus ūdeni ilgāku laiku un novērst pēkšņus plūdus, kā arī plūdu teritorijās aizliegt dzīvokļu celtniecību un citus apbūves darbus;

| 45. | iesaka izstrādāt Kopienas pamatnostādnes, lai veicinātu un īstenotu pilsētu ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, kurās, ņemot vērā klimata pārmaiņu ietekmi, jāparedz prasības par efektīvu ūdens patēriņu jaunās ēkās, ūdens uzkrāšanu mitros laika apstākļos sausam un karstam laikam, karstā laika periodā ūdens izmantošanu kā dzesēšanas sistēmu un ilgtspējīgu pilsētas atūdeņošanas sistēmu, lai mazinātu ūdens zudumu un plūdu risku, augsnes eroziju un palielinātu ūdens uzkrāšanos; |
| --- | --- |

45.

iesaka izstrādāt Kopienas pamatnostādnes, lai veicinātu un īstenotu pilsētu ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, kurās, ņemot vērā klimata pārmaiņu ietekmi, jāparedz prasības par efektīvu ūdens patēriņu jaunās ēkās, ūdens uzkrāšanu mitros laika apstākļos sausam un karstam laikam, karstā laika periodā ūdens izmantošanu kā dzesēšanas sistēmu un ilgtspējīgu pilsētas atūdeņošanas sistēmu, lai mazinātu ūdens zudumu un plūdu risku, augsnes eroziju un palielinātu ūdens uzkrāšanos;

| 46. | uzskata, ka, īstenojot tematisko stratēģiju, jāpievērš uzmanība ne vien ūdens daudzumam, bet arī tā kvalitātei; tādēļ aicina Komisiju šajā jomā veicināt labākās prakses izplatīšanu, kā mērķi i zvirzot pieslēgšanos tīkliem, kas jau ir izveidoti kā daļa no uzdevumiem pamatdirektīvas par ūdeni īstenošanā; |
| --- | --- |

46.

uzskata, ka, īstenojot tematisko stratēģiju, jāpievērš uzmanība ne vien ūdens daudzumam, bet arī tā kvalitātei; tādēļ aicina Komisiju šajā jomā veicināt labākās prakses izplatīšanu, kā mērķi i zvirzot pieslēgšanos tīkliem, kas jau ir izveidoti kā daļa no uzdevumiem pamatdirektīvas par ūdeni īstenošanā;

| 47. | uzsver novecojušo pilsētas ūdensapgādes sistēmu un kanalizācijas atjaunošanas nozīmi; |
| --- | --- |

47.

uzsver novecojušo pilsētas ūdensapgādes sistēmu un kanalizācijas atjaunošanas nozīmi;

Ilgtspējīga pilsētu celtniecība

| 48. | pauž nožēlu — lai gan ilgtspējīga pilsētu celtniecība bija norādīta kā viena no četrām prioritārām jomām “Ceļā uz pilsētvides tematisko stratēģiju”, tomēr šajā jomā ierosinātajā stratēģijā nav norādīti nekādi specifiski pasākumi; |
| --- | --- |

48.

pauž nožēlu — lai gan ilgtspējīga pilsētu celtniecība bija norādīta kā viena no četrām prioritārām jomām “Ceļā uz pilsētvides tematisko stratēģiju”, tomēr šajā jomā ierosinātajā stratēģijā nav norādīti nekādi specifiski pasākumi;

| 49. | uzsver nozīmi, kāda celtniecībā ir ekoloģiskās efektivitātes paaugstināšanai, ņemot vērā energoefektīvu ēku projektēšanu (siltumizolācija, atjaunīgās enerģijas izmantošana, zaļie jumti, arhitektoniskas konstrukcijas pasīvai/aktīvai saules enerģijas izmantošanai, tādu ēku būvniecība, kas izmanto maz enerģijas utt.); atbalsta atjaunīgās kā arī citu konkrētā vietā, iespējams, pieejamo enerģijas avotu izmantošanu pilsētvidē; kā arī ēku efektīvas ūdensapgādes projektēšanu (lietusūdeņu uzkrāšana un otrreizēja izmantošana, racionāla ūdensskalošana tualetēs, ekonomiskas veļas un trauku mazgājamās mašīnas); turklāt iesaka veikt salīdzinošo vērtēšanu un Eiropas Savienības līmenī kopīgi izmantot labāko praksi attiecībā uz energoefektivitātes uzlabošanu, atjaunīgo enerģijas resursu ieviešanu un ilgtspējīgas pilsētbūves panākumiem kopumā; |
| --- | --- |

49.

uzsver nozīmi, kāda celtniecībā ir ekoloģiskās efektivitātes paaugstināšanai, ņemot vērā energoefektīvu ēku projektēšanu (siltumizolācija, atjaunīgās enerģijas izmantošana, zaļie jumti, arhitektoniskas konstrukcijas pasīvai/aktīvai saules enerģijas izmantošanai, tādu ēku būvniecība, kas izmanto maz enerģijas utt.); atbalsta atjaunīgās kā arī citu konkrētā vietā, iespējams, pieejamo enerģijas avotu izmantošanu pilsētvidē; kā arī ēku efektīvas ūdensapgādes projektēšanu (lietusūdeņu uzkrāšana un otrreizēja izmantošana, racionāla ūdensskalošana tualetēs, ekonomiskas veļas un trauku mazgājamās mašīnas); turklāt iesaka veikt salīdzinošo vērtēšanu un Eiropas Savienības līmenī kopīgi izmantot labāko praksi attiecībā uz energoefektivitātes uzlabošanu, atjaunīgo enerģijas resursu ieviešanu un ilgtspējīgas pilsētbūves panākumiem kopumā;

Finansējums, pētniecība un pieredzes apmaiņa par paraugpraksi

| 50. | uzsver, ka šādu iniciatīvu ieviešanai ir jānodrošina atbilstošs ES finansējums, īpaši no konkrētām programmām un fondiem, piemēram, CIVITAS
   (9); atbalsta Komisijas viedokli, saskaņā ar kuru pastāv iespējas saņemt finansiālu palīdzību no Kohēzijas fonda, struktūrfondiem un Izpētes pamatprogrammas prioritāru vides problēmu risināšanai pilsētu teritorijā atbilstoši piedāvātajai Life+ regulai, tādēļ iebilst pret šo fondu budžeta līdzekļu samazinājumu; tomēr norāda, ka ir jānosaka papildu īpaša finansējuma avoti, lai risinātu jaunās, pilsētvides stratēģijas radītās problēmas; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka šādu iniciatīvu ieviešanai ir jānodrošina atbilstošs ES finansējums, īpaši no konkrētām programmām un fondiem, piemēram, CIVITAS
   (9); atbalsta Komisijas viedokli, saskaņā ar kuru pastāv iespējas saņemt finansiālu palīdzību no Kohēzijas fonda, struktūrfondiem un Izpētes pamatprogrammas prioritāru vides problēmu risināšanai pilsētu teritorijā atbilstoši piedāvātajai Life+ regulai, tādēļ iebilst pret šo fondu budžeta līdzekļu samazinājumu; tomēr norāda, ka ir jānosaka papildu īpaša finansējuma avoti, lai risinātu jaunās, pilsētvides stratēģijas radītās problēmas;

| 51. | piekrīt Komisijas ieteikumiem, ka pilsētvides pārvaldībā jāizmanto integrēta pieeja, un uzskata, ka šīs pieejas izmantošana vietējā līmenī ar dalībvalstu atbalstu ir jāizvirza par vienu no kritērijiem, piešķirot struktūrfondu resursus un Eiropas Investīciju bankas (EIB) aizdevumus; |
| --- | --- |

51.

piekrīt Komisijas ieteikumiem, ka pilsētvides pārvaldībā jāizmanto integrēta pieeja, un uzskata, ka šīs pieejas izmantošana vietējā līmenī ar dalībvalstu atbalstu ir jāizvirza par vienu no kritērijiem, piešķirot struktūrfondu resursus un Eiropas Investīciju bankas (EIB) aizdevumus;

| 52. | aicina EIB uzlabot tās aizdevumu instrumentus, lai efektīvi atbalstītu pilsētu ilgspējīgu attīstību, un, īstenojot esošās programmas, dot priekšroku tiem pilsētu attīstības projektiem, kuros tiek īstenoti pilsētu ilgtspējīgas pārvaldības plāni, it īpaši tādās jomās kā energoefektivitāte, atjaunojamās enerģijas veidi un ilgtspējīga pilsētas satiksmes infrastruktūra; turklāt aicina EIB nodrošināt, ka tās finansētās investīcijas nav pretrunā ar pilsētu ilgspējīgas pārvaldības mērķiem; |
| --- | --- |

52.

aicina EIB uzlabot tās aizdevumu instrumentus, lai efektīvi atbalstītu pilsētu ilgspējīgu attīstību, un, īstenojot esošās programmas, dot priekšroku tiem pilsētu attīstības projektiem, kuros tiek īstenoti pilsētu ilgtspējīgas pārvaldības plāni, it īpaši tādās jomās kā energoefektivitāte, atjaunojamās enerģijas veidi un ilgtspējīga pilsētas satiksmes infrastruktūra; turklāt aicina EIB nodrošināt, ka tās finansētās investīcijas nav pretrunā ar pilsētu ilgspējīgas pārvaldības mērķiem;

| 53. | uzsver pētniecības nozīmīgumu attiecībā uz urbāno politiku saistībā ar elektroenerģijas un gāzes piegādi, apkuri, gaisa kondicionēšanu un atkritumu apsaimniekošanu, kā arī aicina Komisiju Septītajā pētniecības pamatprogrammā no jauna iekļaut specifiskus noteikumus šajā jomā; |
| --- | --- |

53.

uzsver pētniecības nozīmīgumu attiecībā uz urbāno politiku saistībā ar elektroenerģijas un gāzes piegādi, apkuri, gaisa kondicionēšanu un atkritumu apsaimniekošanu, kā arī aicina Komisiju Septītajā pētniecības pamatprogrammā no jauna iekļaut specifiskus noteikumus šajā jomā;

| 54. | uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi atbalstīt valstu koordinācijas centru tīklu darbību saistībā ar pilsētvides jautājumiem, piemēram, “Eiropas urbāno zināšanu tīklu”(EUKN), un atzinīgi vērtē atbalsta turpināšanu URBACT programmai pieņemamās kohēzijas politikas laika posmam no 2007.—2013. g. ietvaros; |
| --- | --- |

54.

uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi atbalstīt valstu koordinācijas centru tīklu darbību saistībā ar pilsētvides jautājumiem, piemēram, “Eiropas urbāno zināšanu tīklu”(EUKN), un atzinīgi vērtē atbalsta turpināšanu URBACT programmai pieņemamās kohēzijas politikas laika posmam no 2007.—2013. g. ietvaros;

| 55. | prasa veicināt labākās prakses apmaiņu starp pilsētu varas iestādēm ES līmenī attiecībā uz stratēģijas un pilsētu ilgtspējīgas pārvaldības plānu īstenošanu; turklāt iesaka — lai izvairītos no kļūdām pilsētu attīstībā nākotnē, ir jāveicina arī negatīvas pieredzes godīga un atklāta apmaiņa, izmantojot kampaņas, kuras varētu organizēt pilsētu asociācijas un kuras būtu domātas gan ierēdņiem, gan vēlētiem pārstāvjiem; |
| --- | --- |

55.

prasa veicināt labākās prakses apmaiņu starp pilsētu varas iestādēm ES līmenī attiecībā uz stratēģijas un pilsētu ilgtspējīgas pārvaldības plānu īstenošanu; turklāt iesaka — lai izvairītos no kļūdām pilsētu attīstībā nākotnē, ir jāveicina arī negatīvas pieredzes godīga un atklāta apmaiņa, izmantojot kampaņas, kuras varētu organizēt pilsētu asociācijas un kuras būtu domātas gan ierēdņiem, gan vēlētiem pārstāvjiem;

| 56. | prasa Komisijai iedziļināties jautājumā, cik svarīga nozīme ir pilsētu un to apkaimes saiknēm ilgtspējīgā pilsētu attīstībā, ar ko sekmē ES vispārējo kohēziju, un šajā kontekstā aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt šādu ilgspējīgu pilsētu attīstību; |
| --- | --- |

56.

prasa Komisijai iedziļināties jautājumā, cik svarīga nozīme ir pilsētu un to apkaimes saiknēm ilgtspējīgā pilsētu attīstībā, ar ko sekmē ES vispārējo kohēziju, un šajā kontekstā aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt šādu ilgspējīgu pilsētu attīstību;

| 57. | iesaka piešķirt ES finansējumu dalībvalstīm, un tas ir jāizmanto, lai modernizētu ēkas un mikrorajonus; |
| --- | --- |

57.

iesaka piešķirt ES finansējumu dalībvalstīm, un tas ir jāizmanto, lai modernizētu ēkas un mikrorajonus;

Likumdošanas uzlabošana

| 58. | aicina Komisiju un Padomi noslēgt iestāžu nolīgumu ar Parlamentu, kurā šīs institūcijas izsaka apņemšanos īstenot visus spēkā esošos Kopienas tiesību aktus, kas minēti šajā rezolūcijā; ir pārliecināts, ka šāds nolīgums veicinātu pārskatatbildības un līdz ar to likumdošanas uzlabošanu; |
| --- | --- |

58.

aicina Komisiju un Padomi noslēgt iestāžu nolīgumu ar Parlamentu, kurā šīs institūcijas izsaka apņemšanos īstenot visus spēkā esošos Kopienas tiesību aktus, kas minēti šajā rezolūcijā; ir pārliecināts, ka šāds nolīgums veicinātu pārskatatbildības un līdz ar to likumdošanas uzlabošanu;

*

- *

| 59. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Investīciju bankai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

59.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Investīciju bankai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0387.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0020.

(3)  OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.

(4)  OV L 194, 25.7.1975., 39. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

(5)  OV L 189, 18.7.2002., 12. lpp.

(6)  OV L 296, 21.11.1996., 55. lpp.

(7)  OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp.

(8)  Direktīva 2005/55/EK par gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisijas samazināšanu (OV L 275, 20.10.2005., 1. lpp.).

(9)  CIVITAS: CIty — VITAlity — Sustainability [Pilsēta — Dzīvotspēja — Ilgtspēja]; CIVITAS I (2002.—2006. g.) un CIVITAS II (2005.—2009. g.) kopējais budžets pārsniedz EUR 300 miljonu.

P6_TA(2006)0368

Eiropas kvalifikāciju pamatdokuments

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas kvalifikāciju pamatdokumenta izstrādāšanu (2006/2002(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas izstrādāto darba dokumentu ar nosaukumu “Par Eiropas kvalifikāciju pamatdokumentu attiecībā uz mūžizglītību” (SEC(2005)0957), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas izstrādāto darba dokumentu ar nosaukumu “Par Eiropas kvalifikāciju pamatdokumentu attiecībā uz mūžizglītību” (SEC(2005)0957),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par integrētas rīcības programmas izveidi mūžizglītības jomā (COM(2004)0474), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par integrētas rīcības programmas izveidi mūžizglītības jomā (COM(2004)0474),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par pamatprasmēm mūžizglītībā (COM(2005)0548), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par pamatprasmēm mūžizglītībā (COM(2005)0548),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Izglītības un apmācības modernizēšana: būtisks ieguldījums Eiropas labklājības un sociālās kohēzijas veicināšanā — Padomes un Komisijas 2006. gada kopējā progresa ziņojuma projekts par darba programmas “Izglītība un apmācība 2010”” izpildes gaitu (COM(2005)0549), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Izglītības un apmācības modernizēšana: būtisks ieguldījums Eiropas labklājības un sociālās kohēzijas veicināšanā — Padomes un Komisijas 2006. gada kopējā progresa ziņojuma projekts par darba programmas “Izglītība un apmācība 2010”” izpildes gaitu (COM(2005)0549),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Lēmumu Nr. 2241/2004/EK par vienotu Kopienas pamatsistēmu kvalifikāciju un prasmju pārredzamībai (Europass sistēmu) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Lēmumu Nr. 2241/2004/EK par vienotu Kopienas pamatsistēmu kvalifikāciju un prasmju pārredzamībai (Europass sistēmu) (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (2),

| — | ņemot vērā 1999. gada 19. jūnijā sanāksmē Boloņā Eiropas izglītības ministru pieņemto kopīgo deklarāciju, kurā tika noteikts mērķis līdz 2010. gadam izveidot Eiropas augstākās izglītības zonu, lai veicinātu Eiropas iedzīvotāju spēju iegūt darbu un mobilitāti, kā arī palielināt Eiropas augstākās izglītības sistēmas konkurētspēju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1999. gada 19. jūnijā sanāksmē Boloņā Eiropas izglītības ministru pieņemto kopīgo deklarāciju, kurā tika noteikts mērķis līdz 2010. gadam izveidot Eiropas augstākās izglītības zonu, lai veicinātu Eiropas iedzīvotāju spēju iegūt darbu un mobilitāti, kā arī palielināt Eiropas augstākās izglītības sistēmas konkurētspēju,

| — | ņemot vērā prezidentūras 2000. gada 23. un 24. marta Lisabonas Eiropadomes secinājumus, kuros tika noteikts Eiropas Savienības stratēģiskais mērķis kļūt par dinamiskāko uz zinātnes atziņām balstīto ekonomiku pasaulē, un it īpaši ņemot vērā atsauci uz dokumentu “Izglītība un apmācība dzīvei un darbam zināšanu sabiedrībā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā prezidentūras 2000. gada 23. un 24. marta Lisabonas Eiropadomes secinājumus, kuros tika noteikts Eiropas Savienības stratēģiskais mērķis kļūt par dinamiskāko uz zinātnes atziņām balstīto ekonomiku pasaulē, un it īpaši ņemot vērā atsauci uz dokumentu “Izglītība un apmācība dzīvei un darbam zināšanu sabiedrībā”,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Veidojot mūžizglītību Eiropā par realitāti” (COM(2001)0678), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Veidojot mūžizglītību Eiropā par realitāti” (COM(2001)0678),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 27. jūnija rezolūciju par mūžizglītību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 27. jūnija rezolūciju par mūžizglītību (3),

| — | ņemot vērā 2002. gada 15. un 16. marta Barselonas Eiropadomes prezidentūras secinājumus, īpaši tajos noteikto mērķi līdz 2010. gadam Eiropas izglītības un apmācības sistēmas attīstīt tā, lai tās atbilstu pasaules kvalitātes līmenim, un ņemot vērā aicinājumu veikt papildu pasākumu, lai ieviestu instrumentus, kas nodrošinātu diplomu un kvalifikāciju pārredzamību, tostarp veicinot pasākumus profesionālās izglītības un apmācības jomā, kas ir līdzīgi Boloņas procesa rezultāta noteiktajiem pasākumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2002. gada 15. un 16. marta Barselonas Eiropadomes prezidentūras secinājumus, īpaši tajos noteikto mērķi līdz 2010. gadam Eiropas izglītības un apmācības sistēmas attīstīt tā, lai tās atbilstu pasaules kvalitātes līmenim, un ņemot vērā aicinājumu veikt papildu pasākumu, lai ieviestu instrumentus, kas nodrošinātu diplomu un kvalifikāciju pārredzamību, tostarp veicinot pasākumus profesionālās izglītības un apmācības jomā, kas ir līdzīgi Boloņas procesa rezultāta noteiktajiem pasākumiem,

| — | ņemot vērā deklarāciju, ko pieņēmuši Eiropas ministri, kuru kompetencē ir profesionālā izglītība un apmācība, un Eiropas Komisija sanāksmē 2002. gada 29. un 30. novembrī Kopenhāgenā par ciešāku sadarbību Eiropā profesionālās izglītības un apmācības jomā — “Kopenhāgenas deklarācija”, kuras mērķis ir palielināt brīvprātīgu sadarbību profesionālās izglītības un apmācības jomā, lai veicinātu savstarpēju uzticēšanos, pārredzamību un prasmju un kvalifikāciju atzīšanu, un tādējādi radot pamatu mobilitātes palielināšanai un sekmējot piekļuvi mūžizglītībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju, ko pieņēmuši Eiropas ministri, kuru kompetencē ir profesionālā izglītība un apmācība, un Eiropas Komisija sanāksmē 2002. gada 29. un 30. novembrī Kopenhāgenā par ciešāku sadarbību Eiropā profesionālās izglītības un apmācības jomā — “Kopenhāgenas deklarācija”, kuras mērķis ir palielināt brīvprātīgu sadarbību profesionālās izglītības un apmācības jomā, lai veicinātu savstarpēju uzticēšanos, pārredzamību un prasmju un kvalifikāciju atzīšanu, un tādējādi radot pamatu mobilitātes palielināšanai un sekmējot piekļuvi mūžizglītībai,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 19. decembra rezolūciju par ciešākas Eiropas līmeņa sadarbības veicināšanu profesionālās izglītības un apmācības jomā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 19. decembra rezolūciju par ciešākas Eiropas līmeņa sadarbības veicināšanu profesionālās izglītības un apmācības jomā (4),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Komisijas rīcības plāns attiecībā uz iemaņām un mobilitāti” (COM(2002)0072), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Komisijas rīcības plāns attiecībā uz iemaņām un mobilitāti” (COM(2002)0072),

| — | ņemot vērā Padomes un Komisijas 2004. gada 26. februāra kopīgo starpposma ziņojumu par Lisabonas stratēģijas īstenošanu “Izglītība un apmācība 2010 — neatliekamo reformu Lisabonas pamatnostādņu panākumi”, kurā tika izteikts aicinājums izstrādāt Eiropas līmeņa pamatdokumentu kā būtisku ieguldījumu Lisabonas stratēģijas īstenošanā, kas būtu kā vispārējs kritērijs pārredzamības nodrošināšanā un veicināšanā, kā arī kvalifikāciju un prasmju pārnesē un atzīšanā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Komisijas 2004. gada 26. februāra kopīgo starpposma ziņojumu par Lisabonas stratēģijas īstenošanu “Izglītība un apmācība 2010 — neatliekamo reformu Lisabonas pamatnostādņu panākumi”, kurā tika izteikts aicinājums izstrādāt Eiropas līmeņa pamatdokumentu kā būtisku ieguldījumu Lisabonas stratēģijas īstenošanā, kas būtu kā vispārējs kritērijs pārredzamības nodrošināšanā un veicināšanā, kā arī kvalifikāciju un prasmju pārnesē un atzīšanā,

| — | ņemot vērā 2004. gada Māstrihtas 14. decembra pazinojumu par turpmākajām prioritātēm, lai panāktu ciešāku sadarbību Eiropā profesionālās izglītības un apmācības jomā, kurā 32 Eiropas valstu ministri, kas ir atbildīgi par profesionālo izglītību un apmācību, sociālie partneri Eiropā un Eiropas Komisija vienojās piešķirt prioritāti atvērta un pielāgojama Eiropas kvalifikāciju pamatdokumenta izstrādāšanai, kas pamatojas uz pārredzamību un savstarpēju uzticēšanos, kā arī nosaka vispārējus kritērijus, lai sekmētu kvalifikāciju atzīšanu un pārnesi gan attiecībā uz profesionālo, gan vispārējo izglītību (vidusskolas un augstāko izglītību), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada Māstrihtas 14. decembra pazinojumu par turpmākajām prioritātēm, lai panāktu ciešāku sadarbību Eiropā profesionālās izglītības un apmācības jomā, kurā 32 Eiropas valstu ministri, kas ir atbildīgi par profesionālo izglītību un apmācību, sociālie partneri Eiropā un Eiropas Komisija vienojās piešķirt prioritāti atvērta un pielāgojama Eiropas kvalifikāciju pamatdokumenta izstrādāšanai, kas pamatojas uz pārredzamību un savstarpēju uzticēšanos, kā arī nosaka vispārējus kritērijus, lai sekmētu kvalifikāciju atzīšanu un pārnesi gan attiecībā uz profesionālo, gan vispārējo izglītību (vidusskolas un augstāko izglītību),

| — | ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju Padomes 2004. gada 27. un 28. maija Briseles sanāksmē izdarītos secinājumus par vispārējiem Eiropas principiem neoficiālo mācību identificēšanai un atzīšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju Padomes 2004. gada 27. un 28. maija Briseles sanāksmē izdarītos secinājumus par vispārējiem Eiropas principiem neoficiālo mācību identificēšanai un atzīšanai,

| — | ņemot vērā Komisijas darba dokumentu “Sasniegtais Lisabonas stratēģijas īstenošanā izglītības un apmācības jomā — 2005. gada ziņojums” (SEC(2005)0419), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas darba dokumentu “Sasniegtais Lisabonas stratēģijas īstenošanā izglītības un apmācības jomā — 2005. gada ziņojums” (SEC(2005)0419),

| — | ņemot vērā 2005. gada 22. un 23. marta Briseles Eiropadomes prezidentūras secinājumus, kuros norādīts, cik svarīgi ir 2006. gadā pieņemt Eiropas kvalifikāciju pamatsistēmu (EKP), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 22. un 23. marta Briseles Eiropadomes prezidentūras secinājumus, kuros norādīts, cik svarīgi ir 2006. gadā pieņemt Eiropas kvalifikāciju pamatsistēmu (EKP),

| — | ņemot vērā “Eiropas kvalifikāciju pamatdokumentu — apspriešanos par konferenci, kurā paredzēts sagatavot ieteikumus”, kas notika 2006. gada 27. un 28. februārī Budapeštā, ko organizēja Komisija un Ungārijas Izglītības ministrija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā “Eiropas kvalifikāciju pamatdokumentu — apspriešanos par konferenci, kurā paredzēts sagatavot ieteikumus”, kas notika 2006. gada 27. un 28. februārī Budapeštā, ko organizēja Komisija un Ungārijas Izglītības ministrija,

| — | ņemot vērā galīgo paziņojumu par 2006. gada 17. marta apspriežu rezultātiem sakarā ar IX Eiropas Izglītības ministru konferenci “Izglītības nostiprināšana Eiropā”, kas notika 2006. gada 16. un 17. martā Vīnē un kurā ministri no jauna vienojās, ka EKP var dot nozīmīgu ieguldījumu kvalifikāciju pārredzamībā, nodošanā un atzīšanā Eiropas līmenī un var kļūt par stimulu reformām, lai atbalstītu mūžizglītību paplašinātajā Eiropas izglītības zonā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā galīgo paziņojumu par 2006. gada 17. marta apspriežu rezultātiem sakarā ar IX Eiropas Izglītības ministru konferenci “Izglītības nostiprināšana Eiropā”, kas notika 2006. gada 16. un 17. martā Vīnē un kurā ministri no jauna vienojās, ka EKP var dot nozīmīgu ieguldījumu kvalifikāciju pārredzamībā, nodošanā un atzīšanā Eiropas līmenī un var kļūt par stimulu reformām, lai atbalstītu mūžizglītību paplašinātajā Eiropas izglītības zonā,

| — | ņemot vērā 2006. gada 23. un 24. marta Briseles Eiropadomes prezidentūras secinājumus, kuros ir apstiprināts, ka izglītība un apmācība izšķiroši faktori ES ilgtermiņa konkurētspējas attīstīšanai, kā arī sociālas un teritoriālās kohēzijas sasniegšanai, un ka, lai veicinātu lielāku mobilitāti un darba tirgus efektivitāti, būtu jāpanāk progress EKP izstrādāšanā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 23. un 24. marta Briseles Eiropadomes prezidentūras secinājumus, kuros ir apstiprināts, ka izglītība un apmācība izšķiroši faktori ES ilgtermiņa konkurētspējas attīstīšanai, kā arī sociālas un teritoriālās kohēzijas sasniegšanai, un ka, lai veicinātu lielāku mobilitāti un darba tirgus efektivitāti, būtu jāpanāk progress EKP izstrādāšanā,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumu par starpvalstu līmeņa mobilitāti Kopienā ar mērķi veicināt izglītību un profesionālo apmācību — Eiropas Mobilitātes kvalitātes hartu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumu par starpvalstu līmeņa mobilitāti Kopienā ar mērķi veicināt izglītību un profesionālo apmācību — Eiropas Mobilitātes kvalitātes hartu (5),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu, Kultūras un izglītības komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A6-0248/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu, Kultūras un izglītības komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A6-0248/2006),

| A. | tā kā vienota mācību vide un vienots Eiropas darba tirgus ir būtiski faktori Lisabonas stratēģijā noteikto mērķu īstenošanai; |
| --- | --- |

A.

tā kā vienota mācību vide un vienots Eiropas darba tirgus ir būtiski faktori Lisabonas stratēģijā noteikto mērķu īstenošanai;

| B. | tā kā Eiropā ir jāievieš kvalifikāciju un kompetenču savstarpējas atzīšanas sistēma, vienlaicīgi respektējot visu Eiropu veidojošo daļu bagātības un īpatnības; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropā ir jāievieš kvalifikāciju un kompetenču savstarpējas atzīšanas sistēma, vienlaicīgi respektējot visu Eiropu veidojošo daļu bagātības un īpatnības;

| C. | tā kā EKP radīšana, kas cita starpā tiek izstrādāts, pamatojoties uz esošajām Boloņas un Kopenhāgenas procesa rezultātā izveidotajām kvalifikāciju struktūrām, būtu jāvērtē atzinīgi kā atbilstošs instruments iegūto kvalifikāciju un prasmju pārredzamības, nodošanas, atzīšanas un izmantošanas atbalstīšanai dažādu dalībvalstu starpā un dažādos līmeņos, kā arī līdzekli piekļuves sekmēšanai mūžizglītības iespējām attiecībā uz visiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā EKP radīšana, kas cita starpā tiek izstrādāts, pamatojoties uz esošajām Boloņas un Kopenhāgenas procesa rezultātā izveidotajām kvalifikāciju struktūrām, būtu jāvērtē atzinīgi kā atbilstošs instruments iegūto kvalifikāciju un prasmju pārredzamības, nodošanas, atzīšanas un izmantošanas atbalstīšanai dažādu dalībvalstu starpā un dažādos līmeņos, kā arī līdzekli piekļuves sekmēšanai mūžizglītības iespējām attiecībā uz visiem iedzīvotājiem;

| D. | tā kā kopīga atskaites sistēma (kas balstās uz kompetencēm, apmācības līmeņiem un rezultātiem) — EKP — varētu veicināt tādu instrumentu pieņemšanu, kuri ļaus noteikt vajadzību pēc attiecīgajām kompetencēm; |
| --- | --- |

D.

tā kā kopīga atskaites sistēma (kas balstās uz kompetencēm, apmācības līmeņiem un rezultātiem) — EKP — varētu veicināt tādu instrumentu pieņemšanu, kuri ļaus noteikt vajadzību pēc attiecīgajām kompetencēm;

| E. | tā kā ar terminu “kvalifikācija” jāsaprot jebkuru Eiropas Savienībā atzītu grādu, kvalifikāciju, sertifikātu un profesionālo pieredzi; |
| --- | --- |

E.

tā kā ar terminu “kvalifikācija” jāsaprot jebkuru Eiropas Savienībā atzītu grādu, kvalifikāciju, sertifikātu un profesionālo pieredzi;

| F. | tā kā, ņemot vērā jaunos uzdevumus, kas saistīti ar zināšanu sabiedrību un demogrāfiskajām izmaiņām, EKP izstrādāšanai ir izšķiroša nozīme, it īpaši gan nodarbinātības spējas un darbaspēka teritoriālās mobilitātes atbalstīšanā Eiropas Savienībā, gan arī konkurētspējas un sociālas kohēzijas veicināšanā atbilstoši Lisabonas stratēģijai; |
| --- | --- |

F.

tā kā, ņemot vērā jaunos uzdevumus, kas saistīti ar zināšanu sabiedrību un demogrāfiskajām izmaiņām, EKP izstrādāšanai ir izšķiroša nozīme, it īpaši gan nodarbinātības spējas un darbaspēka teritoriālās mobilitātes atbalstīšanā Eiropas Savienībā, gan arī konkurētspējas un sociālas kohēzijas veicināšanā atbilstoši Lisabonas stratēģijai;

| G. | tā kā pieaugošā profesionālā mobilitāte (darbinieku mobilitāte un uzņēmumu mobilitāte) Eiropas Savienībā nozīmē, ka vienā dalībvalstī iegūtajiem atestātiem jābūt tādiem, lai tos atzītu un iespējami izmantotu citā dalībvalstī attiecīgajā līmenī; |
| --- | --- |

G.

tā kā pieaugošā profesionālā mobilitāte (darbinieku mobilitāte un uzņēmumu mobilitāte) Eiropas Savienībā nozīmē, ka vienā dalībvalstī iegūtajiem atestātiem jābūt tādiem, lai tos atzītu un iespējami izmantotu citā dalībvalstī attiecīgajā līmenī;

| H. | tā kā nepārtrauktai zināšanu, kā arī personisko prasmju un profesionālās kompetences uzlabošanai, kā arī EKP būtu jādod ieguldījums izglītības un apmācības sistēmas modernizēšanā, līdz ar to uzlabojot nodarbinātības iespējas un mobilitātes izredzes Eiropas zonā, kā arī izveidojot vidi, kas rada lielāku drošību par darba vietu un kurā EKP būtu jādod ieguldījums lielākas pārredzamības nodrošināšanā attiecībā uz iegūto kvalifikāciju atzīšanu un iegūstamo kvalifikāciju līdzvērtīgumu, tādējādi paredzot stimulus vispārējās un profesionālās apmācības sistēmas uzlabošanai, kas arī var dot ieguldījumu, lai palielinātu apmācāmo izredzes atrast darbu; |
| --- | --- |

H.

tā kā nepārtrauktai zināšanu, kā arī personisko prasmju un profesionālās kompetences uzlabošanai, kā arī EKP būtu jādod ieguldījums izglītības un apmācības sistēmas modernizēšanā, līdz ar to uzlabojot nodarbinātības iespējas un mobilitātes izredzes Eiropas zonā, kā arī izveidojot vidi, kas rada lielāku drošību par darba vietu un kurā EKP būtu jādod ieguldījums lielākas pārredzamības nodrošināšanā attiecībā uz iegūto kvalifikāciju atzīšanu un iegūstamo kvalifikāciju līdzvērtīgumu, tādējādi paredzot stimulus vispārējās un profesionālās apmācības sistēmas uzlabošanai, kas arī var dot ieguldījumu, lai palielinātu apmācāmo izredzes atrast darbu;

| I. | tā kā piemērotu mehānismu trūkums, kā arī nepietiekama saziņa un sadarbība apmācības un izglītības iestāžu, kā arī valsts iestāžu starpā, esošo tiesību normu neatbilstība un daudzos gadījumos arī budžeta ierobežojumi dalībvalstīs ir šķēršļi mūžizglītības koncepcijas īstenošanai, saiknei starp akadēmisko izglītību un nodarbinātību, kā arī ātrāka modernāko zinātnes un tehnoloģiju kompetenču sniegšanai darbiniekiem, kā arī jau iegūto zināšanu un prasmju efektīvai izmantošanai; |
| --- | --- |

I.

tā kā piemērotu mehānismu trūkums, kā arī nepietiekama saziņa un sadarbība apmācības un izglītības iestāžu, kā arī valsts iestāžu starpā, esošo tiesību normu neatbilstība un daudzos gadījumos arī budžeta ierobežojumi dalībvalstīs ir šķēršļi mūžizglītības koncepcijas īstenošanai, saiknei starp akadēmisko izglītību un nodarbinātību, kā arī ātrāka modernāko zinātnes un tehnoloģiju kompetenču sniegšanai darbiniekiem, kā arī jau iegūto zināšanu un prasmju efektīvai izmantošanai;

| J. | tā kā pastāv pārredzamības trūkums attiecībā uz kvalifikācijām, un tiek atzīta neliela daļa ārvalstu kvalifikāciju; |
| --- | --- |

J.

tā kā pastāv pārredzamības trūkums attiecībā uz kvalifikācijām, un tiek atzīta neliela daļa ārvalstu kvalifikāciju;

| K. | tā kā 32 Eiropas kvalifikāciju pamatdokumenta izstrādē iesaistīto valstu kopīgais mērķis ir pasniedzējiem un studentiem norādīt galvenos veidus konkrētu kvalifikāciju iegūšanai; un tā kā ir svarīgi viņiem norādīt, kā kritēriju līmeņi izriet viens no otra, kādā apjomā ir iespējama kvalifikāciju pārnese un uz kāda pamata tiek pieņemti lēmumi par kvalifikāciju atzīšanu; |
| --- | --- |

K.

tā kā 32 Eiropas kvalifikāciju pamatdokumenta izstrādē iesaistīto valstu kopīgais mērķis ir pasniedzējiem un studentiem norādīt galvenos veidus konkrētu kvalifikāciju iegūšanai; un tā kā ir svarīgi viņiem norādīt, kā kritēriju līmeņi izriet viens no otra, kādā apjomā ir iespējama kvalifikāciju pārnese un uz kāda pamata tiek pieņemti lēmumi par kvalifikāciju atzīšanu;

| L. | tā kā EKP sākotnēji būtu jāīsteno brīvprātīgi, tajā nav iekļautas nekādas juridiskas saistības, tomēr tas kļūs par pārmaiņas veicinošu faktoru, atbalstot reformas attiecīgajos līmeņos, bet tam arī jāatbalsta pārredzamības nodrošināšana un līdzvērtīgums attiecībā uz izsniegtajiem atestātiem valsts un nozaru līmenī; |
| --- | --- |

L.

tā kā EKP sākotnēji būtu jāīsteno brīvprātīgi, tajā nav iekļautas nekādas juridiskas saistības, tomēr tas kļūs par pārmaiņas veicinošu faktoru, atbalstot reformas attiecīgajos līmeņos, bet tam arī jāatbalsta pārredzamības nodrošināšana un līdzvērtīgums attiecībā uz izsniegtajiem atestātiem valsts un nozaru līmenī;

| M. | tā kā EKP neaizstās valsts kvalifikāciju pamatdokumentus, bet papildinās tos, un tā kā EKP jākļūst par augstāka ranga pamatdokumentu, kas veicinātu dalībvalstu, sociālo partneru un citu iesaistīto pušu sadarbību starptautiskajā līmenī; |
| --- | --- |

M.

tā kā EKP neaizstās valsts kvalifikāciju pamatdokumentus, bet papildinās tos, un tā kā EKP jākļūst par augstāka ranga pamatdokumentu, kas veicinātu dalībvalstu, sociālo partneru un citu iesaistīto pušu sadarbību starptautiskajā līmenī;

| N. | tā kā ir pārliecināts, ka EKP piemērošana var būt veiksmīga tikai tad, ja sadarbība būs balstīta uz uzticēšanos un pārredzamību, valstu kvalifikācijām piešķirot attiecīgu EKP līmeni, un ja atsevišķu dalībvalstu īpatnības un vajadzības tiek pienācīgi novērtētas, kā arī ja EKP ir radīts kā instruments lietotājiem un iesaistītajām personām, lai sniegtu pārskatu par iegūtajām un iegūstamajām kvalifikācijām tiem, kas šo dokumentu piemēro, tomēr saglabājot izglītošanās pašpietiekamību un autonomiju, |
| --- | --- |

N.

tā kā ir pārliecināts, ka EKP piemērošana var būt veiksmīga tikai tad, ja sadarbība būs balstīta uz uzticēšanos un pārredzamību, valstu kvalifikācijām piešķirot attiecīgu EKP līmeni, un ja atsevišķu dalībvalstu īpatnības un vajadzības tiek pienācīgi novērtētas, kā arī ja EKP ir radīts kā instruments lietotājiem un iesaistītajām personām, lai sniegtu pārskatu par iegūtajām un iegūstamajām kvalifikācijām tiem, kas šo dokumentu piemēro, tomēr saglabājot izglītošanās pašpietiekamību un autonomiju,

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir uzņēmusies iniciatīvu Eiropas izglītības un apmācības sistēmu modernizēšanā, pastāvīgā uzlabošanā un nostiprināšanā un uzsākusi apspriešanos, lai noteiktu kopīgu atskaites sistēmu attiecībā uz sertifikācijas kārtību Eiropā; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir uzņēmusies iniciatīvu Eiropas izglītības un apmācības sistēmu modernizēšanā, pastāvīgā uzlabošanā un nostiprināšanā un uzsākusi apspriešanos, lai noteiktu kopīgu atskaites sistēmu attiecībā uz sertifikācijas kārtību Eiropā;

| 2. | atzinīgi vērtē to, ka EPK ir izveidots, balstoties uz sagaidāmajiem mācību rezultātiem, atspoguļo mūžizglītības sarežģītību un stimulē valstu un nozaru reformu procesus; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē to, ka EPK ir izveidots, balstoties uz sagaidāmajiem mācību rezultātiem, atspoguļo mūžizglītības sarežģītību un stimulē valstu un nozaru reformu procesus;

| 3. | uzskata, ka EKP ir lietderīgs instruments, ar kura palīdzību uzlabot un nostiprināt uzticību dažādām sistēmām, un pilnībā atbalsta tā mērķus, proti, Eiropas līmenī īstenot kvalifikāciju pārredzamību, profesionāļu mobilitāti un mūžizglītību; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka EKP ir lietderīgs instruments, ar kura palīdzību uzlabot un nostiprināt uzticību dažādām sistēmām, un pilnībā atbalsta tā mērķus, proti, Eiropas līmenī īstenot kvalifikāciju pārredzamību, profesionāļu mobilitāti un mūžizglītību;

| 4. | atbalsta tādas sistēmas izveidi, kuras pamatā ir kopīgi līmeņi, instrumenti un principi un kura ir elastīga un vienlaicīgi organiski saistīta ar mūžizglītības principiem, un aicina Komisiju precizēt saikni starp kvalifikācijas līmeņiem, Direktīvu 2005/36/EK un tādiem oficiālās un neoficiālās apmācības apstiprināšanas pasākumiem, kuri jau tiek īstenoti vai ir ieviešanas procesā valsts vai reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

4.

atbalsta tādas sistēmas izveidi, kuras pamatā ir kopīgi līmeņi, instrumenti un principi un kura ir elastīga un vienlaicīgi organiski saistīta ar mūžizglītības principiem, un aicina Komisiju precizēt saikni starp kvalifikācijas līmeņiem, Direktīvu 2005/36/EK un tādiem oficiālās un neoficiālās apmācības apstiprināšanas pasākumiem, kuri jau tiek īstenoti vai ir ieviešanas procesā valsts vai reģionālā līmenī;

| 5. | uzsver, ka vienam no Eiropas kvalifikāciju pamatdokumenta galvenajiem uzdevumiem ir jābūt kvalifikāciju pārneses atvieglošanai un veicināšanai dažādu izglītības un apmācības turpināšanas sistēmu starpā, lai padarītu iespējamu starpvalstu profesionālo mobilitāti, kā arī lai panāktu labāku pieprasījuma un piedāvājuma proporciju Eiropas darba tirgū; turklāt uzsver, ka Eiropas kvalifikāciju dokuments ir attiecīgs augstāka ranga dokuments, kas nodrošinātu atbilstošu pārneses un saziņas instrumentu attiecībā uz kopīgas kvalifikāciju sistēmas izveidi Eiropā; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka vienam no Eiropas kvalifikāciju pamatdokumenta galvenajiem uzdevumiem ir jābūt kvalifikāciju pārneses atvieglošanai un veicināšanai dažādu izglītības un apmācības turpināšanas sistēmu starpā, lai padarītu iespējamu starpvalstu profesionālo mobilitāti, kā arī lai panāktu labāku pieprasījuma un piedāvājuma proporciju Eiropas darba tirgū; turklāt uzsver, ka Eiropas kvalifikāciju dokuments ir attiecīgs augstāka ranga dokuments, kas nodrošinātu atbilstošu pārneses un saziņas instrumentu attiecībā uz kopīgas kvalifikāciju sistēmas izveidi Eiropā;

| 6. | pamatojoties uz šo secinājumu, konstatē, ka Komisijas priekšlikums ir pareiza un vajadzīga iniciatīva, pat neraugoties uz to, ka tas neatbilst visām pārredzamības kvalifikāciju sistēmas prasībām; aicina pārstrādāt un uzlabot Eiropas kvalifikāciju dokumenta astoņus ierosinātos kritēriju līmeņus; uzskata, ka to apraksti būtu jāformulē kodolīgāk un tiem būtu jābūt vieglāk saprotamiem, īpaša nozīme jāpiešķir iespējai atšķirt kritēriju līmeņus citu no cita, lai būtu skaidra kvalifikāciju hierarhija; |
| --- | --- |

6.

pamatojoties uz šo secinājumu, konstatē, ka Komisijas priekšlikums ir pareiza un vajadzīga iniciatīva, pat neraugoties uz to, ka tas neatbilst visām pārredzamības kvalifikāciju sistēmas prasībām; aicina pārstrādāt un uzlabot Eiropas kvalifikāciju dokumenta astoņus ierosinātos kritēriju līmeņus; uzskata, ka to apraksti būtu jāformulē kodolīgāk un tiem būtu jābūt vieglāk saprotamiem, īpaša nozīme jāpiešķir iespējai atšķirt kritēriju līmeņus citu no cita, lai būtu skaidra kvalifikāciju hierarhija;

| 7. | uzsver, ka prasmēm, kas ir ietvertas aprakstos par astoņos līmeņos sakārtoto zināšanu, prasmju un kompetenču kritērijiem, būtu jāattiecas ne tikai uz zināšanām sociālajā un ētikas jomā, bet arī kultūras jomā; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka prasmēm, kas ir ietvertas aprakstos par astoņos līmeņos sakārtoto zināšanu, prasmju un kompetenču kritērijiem, būtu jāattiecas ne tikai uz zināšanām sociālajā un ētikas jomā, bet arī kultūras jomā;

| 8. | uzskata, ka mūžizglītības organizēšana un atzīšana ir dalībvalstu kompetences jautājums, un to nevar vienkārši iekļaut EKP darbības jomā; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka mūžizglītības organizēšana un atzīšana ir dalībvalstu kompetences jautājums, un to nevar vienkārši iekļaut EKP darbības jomā;

| 9. | uzskata, ka būtu jāpārstrādā arī trīs horizontālās jomas (“zināšanas”, “prasmes” un “personiskā un profesionālā kompetence”), lai padarītu tās saprotamākas un pārskatāmākas; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka būtu jāpārstrādā arī trīs horizontālās jomas (“zināšanas”, “prasmes” un “personiskā un profesionālā kompetence”), lai padarītu tās saprotamākas un pārskatāmākas;

| 10. | uzsver arī, ka dažādie mācību rezultātu veidi, apvienojot tos, veido daļu no izglītības kopuma, kura apjomu nevar noteikt vienkārši attiecībā uz sasniegtajiem līmeņiem katrā atsevišķā jomā; |
| --- | --- |

10.

uzsver arī, ka dažādie mācību rezultātu veidi, apvienojot tos, veido daļu no izglītības kopuma, kura apjomu nevar noteikt vienkārši attiecībā uz sasniegtajiem līmeņiem katrā atsevišķā jomā;

| 11. | uzskata, ka trešā horizontālā joma “personiskā un profesionālā kompetence” ir interesants sākums, lai modernās pētniecības jaunākās atziņas par mācīšanās procesiem tiešā veidā iekļautu EKP; tomēr atbalsta, ka minētā joma būtu jāpārstrādā, lai precizētu, kā var metodiski ietvert “vienkāršās prasmes” un “personiskās prasmes”; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka trešā horizontālā joma “personiskā un profesionālā kompetence” ir interesants sākums, lai modernās pētniecības jaunākās atziņas par mācīšanās procesiem tiešā veidā iekļautu EKP; tomēr atbalsta, ka minētā joma būtu jāpārstrādā, lai precizētu, kā var metodiski ietvert “vienkāršās prasmes” un “personiskās prasmes”;

| 12. | uzsver, ka EKP galvenokārt jākalpo tam, lai klasificētu sertificēšanas procedūras, balstoties uz profesionālās izglītības rezultātiem, un tādēļ aicina izmantot vienkāršus un darboties spējīgus aprakstus un samazināt līmeņu skaitu; atzīmē, ka iepriekšējie salīdzinošie eksperimenti ir parādījuši, — jo vairāk sadrumstaloti ir līmeņi un jo vairāk ir kritēriju, jo sarežģītāka ir to sasaistīšana; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka EKP galvenokārt jākalpo tam, lai klasificētu sertificēšanas procedūras, balstoties uz profesionālās izglītības rezultātiem, un tādēļ aicina izmantot vienkāršus un darboties spējīgus aprakstus un samazināt līmeņu skaitu; atzīmē, ka iepriekšējie salīdzinošie eksperimenti ir parādījuši, — jo vairāk sadrumstaloti ir līmeņi un jo vairāk ir kritēriju, jo sarežģītāka ir to sasaistīšana;

| 13. | uzskata, ka EKP kā augstākā ranga dokuments visiem izglītības veidiem ir saistīts arī ar darba tirgu; atzinīgi vērtē, ka Lisabonas stratēģijā pastiprināta uzmanība ir pievērsta mūžizglītībai darbavietā un līdz ar to arī to kvalifikāciju atzīšanai, kuras iegūst darbavietā; katrā no astoņiem līmeņiem jāuzsver prasmes, kuras ir iespējams iegūt dažādos mācīšanās veidos un, kuras apgūstot, tiek ņemta vērā profesionālā spēja darboties un pieredze, kā arī to iespējamais novērtējums attiecībā uz profesionālo izaugsmi; tādēļ prasa, lai apraksti tiktu izmainīti, ņemot vērā un izmantojot Boloņas sanāksmes pamatnostādnes, kas ir saistītas ar akadēmisko izglītību, kā arī papildināt šos aprakstus, vairāk ņemot vērā profesionālās apmācības un tālākizglītības sistēmas; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka EKP kā augstākā ranga dokuments visiem izglītības veidiem ir saistīts arī ar darba tirgu; atzinīgi vērtē, ka Lisabonas stratēģijā pastiprināta uzmanība ir pievērsta mūžizglītībai darbavietā un līdz ar to arī to kvalifikāciju atzīšanai, kuras iegūst darbavietā; katrā no astoņiem līmeņiem jāuzsver prasmes, kuras ir iespējams iegūt dažādos mācīšanās veidos un, kuras apgūstot, tiek ņemta vērā profesionālā spēja darboties un pieredze, kā arī to iespējamais novērtējums attiecībā uz profesionālo izaugsmi; tādēļ prasa, lai apraksti tiktu izmainīti, ņemot vērā un izmantojot Boloņas sanāksmes pamatnostādnes, kas ir saistītas ar akadēmisko izglītību, kā arī papildināt šos aprakstus, vairāk ņemot vērā profesionālās apmācības un tālākizglītības sistēmas;

| 14. | uzstājīgi prasa grozīt līdzšinējo automātisko 6.,7. un 8. kritēriju automātisku pielīdzināšanu trīs akadēmiskajiem grādiem atbilstoši Boloņas sanāksmē noteiktajai kvalifikāciju pamatsistēmai (bakalaurs, maģistrs un doktors), lai cilvēka faktiski iegūto zināšanu, spēju un personisko un profesionālo iemaņu klasifikācija nebūtu atkarīga no mācību iestādes veida; |
| --- | --- |

14.

uzstājīgi prasa grozīt līdzšinējo automātisko 6.,7. un 8. kritēriju automātisku pielīdzināšanu trīs akadēmiskajiem grādiem atbilstoši Boloņas sanāksmē noteiktajai kvalifikāciju pamatsistēmai (bakalaurs, maģistrs un doktors), lai cilvēka faktiski iegūto zināšanu, spēju un personisko un profesionālo iemaņu klasifikācija nebūtu atkarīga no mācību iestādes veida;

| 15. | aicina uzlabot tabulu Nr. 2, kura ir paredzēta plašākai kritēriju līmeņa izklāstīšanai, uzskata, ka tā neatbilst pieejai, kas orientēta uz rezultātu, jo šī tabula koncentrējas uz formālo izglītību; tādēļ atzinīgi vērtē ierosināto apdomīgo pieeju attiecībā uz tabulu Nr. 2; uzskata, ka EKP kā vispārējā augstāka ranga pamatdokumentā nav jāapskata šādi precizējoši jautājumi, un tie jāatstāj dalībvalstu kompetencē; |
| --- | --- |

15.

aicina uzlabot tabulu Nr. 2, kura ir paredzēta plašākai kritēriju līmeņa izklāstīšanai, uzskata, ka tā neatbilst pieejai, kas orientēta uz rezultātu, jo šī tabula koncentrējas uz formālo izglītību; tādēļ atzinīgi vērtē ierosināto apdomīgo pieeju attiecībā uz tabulu Nr. 2; uzskata, ka EKP kā vispārējā augstāka ranga pamatdokumentā nav jāapskata šādi precizējoši jautājumi, un tie jāatstāj dalībvalstu kompetencē;

| 16. | prasa lielākā mērā atbalstīt un veicināt kopīgu Eiropas pamatprincipu ieviešanu neoficiālu un neformālu mācību procesu nodrošināšanai un novērtēšanai, jo īpaši attiecībā uz tehnoloģiju un ar zinātni saistītu prasmju un zināšanu iegūšanu, kā arī ņemot vērā dažādo profesionālo mācību priekšmetu un atšķirīgu reģionu un valstu īpatnības; uzskata, ka ir nepieciešams īpašu uzmanību pievērst metodēm un sistēmām, kas ir paredzētas to mācību rezultātu novērtēšanai, kas ir iegūtas neoficiālā un neformālā veidā, jo prasmju attīstīšana, izmantojot mūžizglītību, galvenokārt notiek ikdienas darba procesā; |
| --- | --- |

16.

prasa lielākā mērā atbalstīt un veicināt kopīgu Eiropas pamatprincipu ieviešanu neoficiālu un neformālu mācību procesu nodrošināšanai un novērtēšanai, jo īpaši attiecībā uz tehnoloģiju un ar zinātni saistītu prasmju un zināšanu iegūšanu, kā arī ņemot vērā dažādo profesionālo mācību priekšmetu un atšķirīgu reģionu un valstu īpatnības; uzskata, ka ir nepieciešams īpašu uzmanību pievērst metodēm un sistēmām, kas ir paredzētas to mācību rezultātu novērtēšanai, kas ir iegūtas neoficiālā un neformālā veidā, jo prasmju attīstīšana, izmantojot mūžizglītību, galvenokārt notiek ikdienas darba procesā;

| 17. | uzstāj, ka EKP izstrādāšana izraisīs vienotus novērtējuma kritērijus, sekmējot karjeras plānošanu apmācības procesā un nodarbinātību mūžizglītības sakarā; |
| --- | --- |

17.

uzstāj, ka EKP izstrādāšana izraisīs vienotus novērtējuma kritērijus, sekmējot karjeras plānošanu apmācības procesā un nodarbinātību mūžizglītības sakarā;

| 18. | aicina katru valsti izstrādāt savu valsts vai reģionālu kvalifikāciju pamatdokumentu, ko vajadzības gadījumā var darīt, sadarbojoties ar kompetentām iestādēm un struktūrvienībām un panākot saderību ar EKP; uzskata, ka valstīs, kurās vēl nav valsts kvalifikāciju pamatdokumenta un kurās neoficiāli un neformāli iegūtās kvalifikācijas pietiekamā mērā netiek ņemtas vērā, būtu lietderīgi ieviest EKP; |
| --- | --- |

18.

aicina katru valsti izstrādāt savu valsts vai reģionālu kvalifikāciju pamatdokumentu, ko vajadzības gadījumā var darīt, sadarbojoties ar kompetentām iestādēm un struktūrvienībām un panākot saderību ar EKP; uzskata, ka valstīs, kurās vēl nav valsts kvalifikāciju pamatdokumenta un kurās neoficiāli un neformāli iegūtās kvalifikācijas pietiekamā mērā netiek ņemtas vērā, būtu lietderīgi ieviest EKP;

| 19. | aicina Komisiju uzsākt konceptuālu pieeju un noteikumu saskaņošanas procesu; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju uzsākt konceptuālu pieeju un noteikumu saskaņošanas procesu;

| 20. | tādēļ aicina Komisiju noskaidrot saikni starp Boloņas procesā paredzēto kvalifikācijas pamatsistēmu un EKP, precizējot, vai EKP ierosinātie rādītāji ir vienīgais atskaites punkts Eiropas kopējai mūžizglītības telpai; |
| --- | --- |

20.

tādēļ aicina Komisiju noskaidrot saikni starp Boloņas procesā paredzēto kvalifikācijas pamatsistēmu un EKP, precizējot, vai EKP ierosinātie rādītāji ir vienīgais atskaites punkts Eiropas kopējai mūžizglītības telpai;

| 21. | noraida preskriptīvu kritēriju noteikšanu attiecībā uz izglītības veidiem vai izglītības un apmācības kursu ilgumu un vietu; |
| --- | --- |

21.

noraida preskriptīvu kritēriju noteikšanu attiecībā uz izglītības veidiem vai izglītības un apmācības kursu ilgumu un vietu;

| 22. | uzskata, ka būtu intensīvāk jāveicina EKP atbalsta instrumenti, lai radītu iespēju iedzīvotāju piekļuvei EKP; uzskata, ka šajā sakarā priekšplānā jābūt Kopenhāgenas un Boloņas sanāksmju rezultātiem, ar kuriem EKP būtu jāveido vienots pamats; uzskata, ka īpaša uzmanība jāpievērš tādu starptautisko organizāciju un Eiropas centru kā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija un Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs ieguldījumam mācību un kvalifikāciju apgūšanas jomā; aicina Komisiju intensīvāk attīstīt Eiropas profesionālās izglītības un apmācības kredītpunktu sistēmu (ECVET), ņemot par paraugu Europass sistēmu un paplašināt datu bāzi “Ploteus”, lai tālāk veicinātu inovatīvas pieejas neoficiālā un neformālā apmācībā; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka būtu intensīvāk jāveicina EKP atbalsta instrumenti, lai radītu iespēju iedzīvotāju piekļuvei EKP; uzskata, ka šajā sakarā priekšplānā jābūt Kopenhāgenas un Boloņas sanāksmju rezultātiem, ar kuriem EKP būtu jāveido vienots pamats; uzskata, ka īpaša uzmanība jāpievērš tādu starptautisko organizāciju un Eiropas centru kā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija un Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs ieguldījumam mācību un kvalifikāciju apgūšanas jomā; aicina Komisiju intensīvāk attīstīt Eiropas profesionālās izglītības un apmācības kredītpunktu sistēmu (ECVET), ņemot par paraugu Europass sistēmu un paplašināt datu bāzi “Ploteus”, lai tālāk veicinātu inovatīvas pieejas neoficiālā un neformālā apmācībā;

| 23. | prasa Komisijai un dalībvalstīm pastiprināt Valsts Europass centra lomu un uzlabot tā struktūru, kā arī atvieglot tā pamatuzdevumu un Eiropas Savienības noteikto mērķu īstenošanu, īpašu uzmanību pievēršot Valsts Europass centra tiešā veidā pārvaldīto instrumentu (Eiropas Curriculum Vitae un Europass mobilitāte) izplatīšanai un Europass sistēmas pakāpeniskai ieviešanai; |
| --- | --- |

23.

prasa Komisijai un dalībvalstīm pastiprināt Valsts Europass centra lomu un uzlabot tā struktūru, kā arī atvieglot tā pamatuzdevumu un Eiropas Savienības noteikto mērķu īstenošanu, īpašu uzmanību pievēršot Valsts Europass centra tiešā veidā pārvaldīto instrumentu (Eiropas Curriculum Vitae un Europass mobilitāte) izplatīšanai un Europass sistēmas pakāpeniskai ieviešanai;

| 24. | uzsver, ka, brīvprātīgi ieviešot EKP, ir vajadzīga valsts un nozaru līmeņa ieinteresēto personu atbalsts un apņemšanās ieviest EKP; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka, brīvprātīgi ieviešot EKP, ir vajadzīga valsts un nozaru līmeņa ieinteresēto personu atbalsts un apņemšanās ieviest EKP;

| 25. | atzīst, ka EKP kā dažādu kvalifikāciju sistēmu paskaidrojošam pamatdokumentam ir jābūt saskaņotam un savstarpēji uzticamam; iesaka pārredzamus un uzticamus kvalitātes garantēšanas mehānismu principus izstrādāt tā, lai būtu iespējams salīdzināt un tādējādi savstarpēji atzīt ES iedzīvotāju iegūtās kvalifikācijas; |
| --- | --- |

25.

atzīst, ka EKP kā dažādu kvalifikāciju sistēmu paskaidrojošam pamatdokumentam ir jābūt saskaņotam un savstarpēji uzticamam; iesaka pārredzamus un uzticamus kvalitātes garantēšanas mehānismu principus izstrādāt tā, lai būtu iespējams salīdzināt un tādējādi savstarpēji atzīt ES iedzīvotāju iegūtās kvalifikācijas;

| 26. | uzsver, ka EKP var dot optimālu ieguldījumu mobilitātes veicināšanā Eiropas darba tirgū, ja pārējās dalībvalstis akceptē kādas dalībvalsts lēmumu atsevišķas valsts līmeņa kvalifikācijas klasificēt atbilstoši attiecīgam EKP noteiktajam līmenim; uzskata, ka, lai nodrošinātu kvalitāti, Komisijas priekšlikums, ka dalībvalstīm ir jāievēro virkne kopīgu pamatprincipu, ir priekšnoteikums visu iesaistīto pušu veiksmīgai sadarbībai dažādos līmeņos; tomēr atzīmē, ka tas var notikt tikai tad, ja netiek dublētas esošās kvalitātes nodrošināšanas sistēmas, piemēram, Kvalitātes nodrošināšanas standartus un pamatnostādnes; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka EKP var dot optimālu ieguldījumu mobilitātes veicināšanā Eiropas darba tirgū, ja pārējās dalībvalstis akceptē kādas dalībvalsts lēmumu atsevišķas valsts līmeņa kvalifikācijas klasificēt atbilstoši attiecīgam EKP noteiktajam līmenim; uzskata, ka, lai nodrošinātu kvalitāti, Komisijas priekšlikums, ka dalībvalstīm ir jāievēro virkne kopīgu pamatprincipu, ir priekšnoteikums visu iesaistīto pušu veiksmīgai sadarbībai dažādos līmeņos; tomēr atzīmē, ka tas var notikt tikai tad, ja netiek dublētas esošās kvalitātes nodrošināšanas sistēmas, piemēram, Kvalitātes nodrošināšanas standartus un pamatnostādnes;

| 27. | uzskata, ka savstarpēja uzticēšanās jāuzskata gan par dalībvalstu ciešākas sadarbības rezultātu, kura izriet no EKP, gan arī priekšnoteikumu efektīvai EKP darbībai; turklāt uzskata, ka to var nodrošināt, nosakot atbilstošu izmēģinājuma fāzi; aicina Komisiju izstrādāt un iesniegt priekšlikumu par piemērotām metodēm un stratēģijām, lai to varētu īstenot; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka savstarpēja uzticēšanās jāuzskata gan par dalībvalstu ciešākas sadarbības rezultātu, kura izriet no EKP, gan arī priekšnoteikumu efektīvai EKP darbībai; turklāt uzskata, ka to var nodrošināt, nosakot atbilstošu izmēģinājuma fāzi; aicina Komisiju izstrādāt un iesniegt priekšlikumu par piemērotām metodēm un stratēģijām, lai to varētu īstenot;

| 28. | mudina turpmāk EKP attīstīt, ņemot vērā ieinteresēto personu pieprasītos paskaidrojumus, kas kļuvuši zināmi konsultāciju procesā; |
| --- | --- |

28.

mudina turpmāk EKP attīstīt, ņemot vērā ieinteresēto personu pieprasītos paskaidrojumus, kas kļuvuši zināmi konsultāciju procesā;

| 29. | aicina Komisiju pārskatīt priekšlikumu, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta izteiktajiem komentāriem; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju pārskatīt priekšlikumu, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta izteiktajiem komentāriem;

| 30. | norāda, cik nozīmīga ir plaša un labi strukturēta stratēģija informācijas sniegšanai un izplatīšanai, lai veicinātu izpratni un interesi par EKP ieguvumiem; |
| --- | --- |

30.

norāda, cik nozīmīga ir plaša un labi strukturēta stratēģija informācijas sniegšanai un izplatīšanai, lai veicinātu izpratni un interesi par EKP ieguvumiem;

| 31. | uzskata, ka sekmīgai EKP īstenošanai ir obligāti nepieciešams nodrošināt konkrētus ieguvumus gala patērētājiem — iedzīvotājiem, gan darbiniekiem un darba devējiem, kā arī izglītības iestādēm; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka sekmīgai EKP īstenošanai ir obligāti nepieciešams nodrošināt konkrētus ieguvumus gala patērētājiem — iedzīvotājiem, gan darbiniekiem un darba devējiem, kā arī izglītības iestādēm;

| 32. | aicina Komisiju iepazīstināt Parlamentu ar valsts līmeņa apspriežu rezultātiem un turpināt viedokļu apmaiņu, pirms tiek izstrādāts galīgais priekšlikuma variants; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju iepazīstināt Parlamentu ar valsts līmeņa apspriežu rezultātiem un turpināt viedokļu apmaiņu, pirms tiek izstrādāts galīgais priekšlikuma variants;

| 33. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

33.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 390, 31.12.2004., 6. lpp.

(2)  OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.

(3)  OV C 163, 9.7.2002., 1. lpp.

(4)  OV C 13, 18.1.2003., 2. lpp.

(5)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0369

No roņiem iegūto produktu aizliegums Eiropas Savienībā

Deklarācija par no roņiem iegūtu produktu aizliegumu Eiropas Savienībā

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Reglamenta 116. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 116. pantu,

| A. | tā kā pēdējo četru gadu laikā Ziemeļrietumu Atlantijas reģionā ir izkauti vairāk nekā pusotra miljona Grenlandes roņu mazuļu un vairums šo dzīvnieku vēl nebija sasnieguši triju mēnešu vecumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā pēdējo četru gadu laikā Ziemeļrietumu Atlantijas reģionā ir izkauti vairāk nekā pusotra miljona Grenlandes roņu mazuļu un vairums šo dzīvnieku vēl nebija sasnieguši triju mēnešu vecumu;

| B. | tā kā pēdējo reizi, kad gadā tika izkauts tikpat daudz roņu kā pašlaik — pagājušā gadsimta piecdesmitajos un sešdesmitajos gados —, par divām trešdaļām samazinājās roņu populācija; |
| --- | --- |

B.

tā kā pēdējo reizi, kad gadā tika izkauts tikpat daudz roņu kā pašlaik — pagājušā gadsimta piecdesmitajos un sešdesmitajos gados —, par divām trešdaļām samazinājās roņu populācija;

| C. | tā kā roņu medības nodrošina roņu medniekiem vidēji mazāk kā 5% no ienākumiem, kas atbilst tikai dažām darbdienām gadā; |
| --- | --- |

C.

tā kā roņu medības nodrošina roņu medniekiem vidēji mazāk kā 5% no ienākumiem, kas atbilst tikai dažām darbdienām gadā;

| D. | tā kā starptautiska veterinārārstu komanda nonāca pie slēdziena, ka 42 % no viņu apsekotajiem nokautajiem roņiem, iespējams, āda tika novilkta, vēl dzīviem esot; |
| --- | --- |

D.

tā kā starptautiska veterinārārstu komanda nonāca pie slēdziena, ka 42 % no viņu apsekotajiem nokautajiem roņiem, iespējams, āda tika novilkta, vēl dzīviem esot;

| E. | tā kā 1983. gadā Kopienā, saskaņā ar Direktīvu 83/129/EEK (1), tika aizliegts ievest balto Grenlandes roņu un zilmuguras pūšļdeguna roņu ādas un no ādām iegūtus produktus, tā kā mūsdienās roņu mednieki pāris dienas nogaida, kamēr roņu mazuļi ir nomainījuši spalvu, un tā kā Eiropas Savienībā joprojām tiek ievesti no šiem dzīvniekiem iegūti produkti; |
| --- | --- |

E.

tā kā 1983. gadā Kopienā, saskaņā ar Direktīvu 83/129/EEK (1), tika aizliegts ievest balto Grenlandes roņu un zilmuguras pūšļdeguna roņu ādas un no ādām iegūtus produktus, tā kā mūsdienās roņu mednieki pāris dienas nogaida, kamēr roņu mazuļi ir nomainījuši spalvu, un tā kā Eiropas Savienībā joprojām tiek ievesti no šiem dzīvniekiem iegūti produkti;

| F. | tā kā vairākas ES dalībvalstis (Beļģija, Luksemburga un Itālija) jau ir veikušas pasākumus, lai aizliegtu no roņiem iegūtu produktu tirdzniecību, un citas (Apvienotā Karaliste un Nīderlande) apsver rīcības iespējas; |
| --- | --- |

F.

tā kā vairākas ES dalībvalstis (Beļģija, Luksemburga un Itālija) jau ir veikušas pasākumus, lai aizliegtu no roņiem iegūtu produktu tirdzniecību, un citas (Apvienotā Karaliste un Nīderlande) apsver rīcības iespējas;

| G. | tā kā ASV, Meksikā un Horvātijā ir aizliegta no roņiem iegūtu produktu tirdzniecība; |
| --- | --- |

G.

tā kā ASV, Meksikā un Horvātijā ir aizliegta no roņiem iegūtu produktu tirdzniecība;

| H. | tā kā Eiropas Padome pašlaik gatavo priekšlikumu, kurā aicināts aizliegt roņu un no roņiem iegūtu produktu ievešanu un izmantošanu, |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas Padome pašlaik gatavo priekšlikumu, kurā aicināts aizliegt roņu un no roņiem iegūtu produktu ievešanu un izmantošanu,

| 1. | pieprasa, lai Komisija nekavējoties izstrādā regulu, ar ko tiek aizliegts jebkuru no Grenlandes un pūšļdeguna roņiem iegūtu produktu imports, eksports un tirdzniecība; |
| --- | --- |

1.

pieprasa, lai Komisija nekavējoties izstrādā regulu, ar ko tiek aizliegts jebkuru no Grenlandes un pūšļdeguna roņiem iegūtu produktu imports, eksports un tirdzniecība;

| 2. | uzskata, ka šai regulai nevajadzētu ietekmēt eskimosu tradicionālās roņu medības, uz kuru rēķina tomēr ir tikai 3% nomedīto dzīvnieku; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka šai regulai nevajadzētu ietekmēt eskimosu tradicionālās roņu medības, uz kuru rēķina tomēr ir tikai 3% nomedīto dzīvnieku;

| 3. | uzdod tā priekšsēdētājam šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem nosūtīt Padomei un Komisijai.
  Parakstīja
  Adamou, Agnoletto, Aita, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arnaoutakis, Ashworth, Aubert, Audy, Auken, Aylward, Ayuso González, Battilocchio, Bauer, Beazley, Becsey, Beer, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bielan, Blokland, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Bourlanges, Bowis, Bowles, Bozkurt, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Camre, Carlotti, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Catania, Cavada, Chatzimarkakis, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Cocilovo, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Correia, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Czarnecki M., Czarnecki R., Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Deprez, De Rossa, Descamps, Dess, Deva, De Vits, Díez González, Dillen, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ek, El Khadraoui, Elles, Estrela, Ettl, Eurlings, Evans Jillian, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Ferber, Fernandes, Ferreira A., Ferreira E., Flasarová, Flautre, Florenz, Foltyn-Kubicka, Ford, Frassoni, Gahler, Gaľa, García Pérez, Gauzès, Gawronski, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Gill, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graefe zu Baringdorf, Grässle, de Grandes Pascual, Grech, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guidoni, Gurmai, Hall, Hammerstein Mintz, Handzlik, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Henin, Hennis-Plasschaert, Herranz García, Higgins, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hughes, Hutchinson, in 't Veld, Isler Béguin, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Jeggle, Joan i Marí, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Kelam, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klich, Klinz, Koch, Koch-Mehrin, Korhola, Koterec, Krahmer, Krarup, Krasts, Krehl, Kristensen, Kristovskis, Kuc, Kułakowski, Kusstatscher, Kużmiuk, Lagendijk, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, La Russa, Lehideux, Leichtfried, Le Pen J.-M., Le Pen M., Le Rachinel, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Lucas, Ludford, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Mann E., Mann T., Mantovani, Markov, Martin D., Martin H.-P., Martinez, Masiel, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mavrommatis, Mayer, Meijer, Mikko, Mikolášik, Mitchell, Mohácsi, Moraes, Morgan, Morgantini, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musumeci, Myller, Napoletano, Nattrass, Navarro, Newton-Dunn, Nicholson, van Nistelrooij,Obiols i Germà, Occhetto, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Ouzký, Paasilinna, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Parish, Patrie, Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Ransdorf, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Ries, Rizzo, Rocard, Rogalski, Romagnoli, Romeva i Rueda, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Samuelsen, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Scheele, Schenardi, Schlyter, Schmidt, Schnellhardt, Schröder, Schroedter, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Simpson, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Staes, Staniszewska, Stauner, Stihler, Strož, Stubb, Sudre, Sumberg, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szymański, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titley, Trakatellis, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Veraldi, Vergnaud, Vincenzi, Voggenhuber, Wagenknecht, Watson, Weber M., Weisgerber, Westlund, Willmott, Wojciechowski J., Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zaleski, Zapałowski, Zappala', Zatloukal, Ždanoka, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka |
| --- | --- |

3.

uzdod tā priekšsēdētājam šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem nosūtīt Padomei un Komisijai.

Parakstīja

Adamou, Agnoletto, Aita, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arnaoutakis, Ashworth, Aubert, Audy, Auken, Aylward, Ayuso González, Battilocchio, Bauer, Beazley, Becsey, Beer, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bielan, Blokland, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Bourlanges, Bowis, Bowles, Bozkurt, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Camre, Carlotti, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Catania, Cavada, Chatzimarkakis, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Cocilovo, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Correia, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Czarnecki M., Czarnecki R., Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Deprez, De Rossa, Descamps, Dess, Deva, De Vits, Díez González, Dillen, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ek, El Khadraoui, Elles, Estrela, Ettl, Eurlings, Evans Jillian, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Ferber, Fernandes, Ferreira A., Ferreira E., Flasarová, Flautre, Florenz, Foltyn-Kubicka, Ford, Frassoni, Gahler, Gaľa, García Pérez, Gauzès, Gawronski, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Gill, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graefe zu Baringdorf, Grässle, de Grandes Pascual, Grech, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guidoni, Gurmai, Hall, Hammerstein Mintz, Handzlik, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Henin, Hennis-Plasschaert, Herranz García, Higgins, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hughes, Hutchinson, in 't Veld, Isler Béguin, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Jeggle, Joan i Marí, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Kelam, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klich, Klinz, Koch, Koch-Mehrin, Korhola, Koterec, Krahmer, Krarup, Krasts, Krehl, Kristensen, Kristovskis, Kuc, Kułakowski, Kusstatscher, Kużmiuk, Lagendijk, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, La Russa, Lehideux, Leichtfried, Le Pen J.-M., Le Pen M., Le Rachinel, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Lucas, Ludford, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Mann E., Mann T., Mantovani, Markov, Martin D., Martin H.-P., Martinez, Masiel, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mavrommatis, Mayer, Meijer, Mikko, Mikolášik, Mitchell, Mohácsi, Moraes, Morgan, Morgantini, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musumeci, Myller, Napoletano, Nattrass, Navarro, Newton-Dunn, Nicholson, van Nistelrooij,Obiols i Germà, Occhetto, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Ouzký, Paasilinna, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Parish, Patrie, Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Ransdorf, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Ries, Rizzo, Rocard, Rogalski, Romagnoli, Romeva i Rueda, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Samuelsen, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Scheele, Schenardi, Schlyter, Schmidt, Schnellhardt, Schröder, Schroedter, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Simpson, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Staes, Staniszewska, Stauner, Stihler, Strož, Stubb, Sudre, Sumberg, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szymański, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titley, Trakatellis, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Veraldi, Vergnaud, Vincenzi, Voggenhuber, Wagenknecht, Watson, Weber M., Weisgerber, Westlund, Willmott, Wojciechowski J., Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zaleski, Zapałowski, Zappala', Zatloukal, Ždanoka, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

(1)  OV L 91, 9.4.1983., 30. lpp.

---

Trešdiena, 2006. gada 27. septembris

| 15.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 306/196 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 306/196

---

PROTOKOLS

(2006/C 306 E/03)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Josep BORRELL FONTELLES

Priekšsēdētājs

1.   Sēdes atklāšana

Sēde tika atklāta plkst. 9.00.

2.   Parlamenta sastāvs

Zviedrijas kompetentās iestādes ir paziņojušas, ka Jens Holm ir iecelts par Parlamenta deputātu Jonas Sjöstedt vietā, sākot no 2006. gada 27. septembra.

Parlaments to pieņem zināšanai saskaņā ar Reglamenta 4. panta 1. punktu.

Sēdes vadītājs atgādina Reglamenta 3. panta 5. punkta noteikumus.

Priekšsēdētājs ir saņēmis oficiālu informāciju no Igaunijas pārstāvja Eiropas Savienībā, ka Toomas Hendrik Ilves sāks pildīt Igaunijas Republikas prezidenta amata pienākumus 2006. gada 9. oktobrī.

Parlaments to pieņem zināšanai un konstatē, ka, sākot ar 2006. gada 9. oktobri, saskaņā ar 7. panta 3. punktu Aktā par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās un Reglamenta 4. panta 1. punktu ir atbrīvojusies deputāta vieta.

3.   Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa — Kopējā imigrācijas politika (debates)

Mutisks jautājums (O-0086/2006), ko uzdeva Jean-Marie Cavada LIBE komitejas vārdā Padomei: Jautājums Padomei par ikgadējām debatēm attiecībā uz paveikto brīvības, drošības un tiesiskuma telpas jomā (ES Līguma 2. un 39. pants) (B6-0428/2006).

Padomes un Komisijas paziņojumi: Kopējā imigrācijas politika.

Jean-Marie Cavada izvērsa mutisko jautājumu.

Kari Rajamäki (Padomes pašreizējais priekšsēdētājs) un Franco Frattini (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks) sniedza paziņojumus.

Uzstājās: Ewa Klamt PPE-DE grupas vārdā, Martin Schulz PSE grupas vārdā, Graham Watson ALDE grupas vārdā, Monica Frassoni Verts/ALE grupas vārdā, Giusto Catania GUE/NGL grupas vārdā, Romano Maria La Russa UEN grupas vārdā, Johannes Blokland IND/DEM grupas vārdā, Jean-Marie Le Pen, pie grupām nepiederošs deputāts, Jaime Mayor Oreja, Martine Roure un Jeanine Hennis-Plasschaert.

SĒDI VADA: Ingo FRIEDRICH

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Hélène Flautre, Willy Meyer Pleite, Janusz Wojciechowski, Nigel Farage, Mario Borghezio, Carlos Coelho, Enrique Barón Crespo, Alexander Alvaro, Raül Romeva i Rueda, Ole Krarup, Guntars Krasts, Patrick Louis, Jana Bobošíková, Timothy Kirkhope, Nicola Zingaretti, Sarah Ludford, Sepp Kusstatscher, Pedro Guerreiro un Mirosław Mariusz Piotrowski.

SĒDI VADA: Edward McMILLAN-SCOTT

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Jan Tadeusz Masiel, Charlotte Cederschiöld, Louis Grech, Sophia in 't Veld, Patrick Gaubert, Stavros Lambrinidis, Lapo Pistelli, Jas Gawronski, Hannes Swoboda, Gérard Deprez, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Marie-Line Reynaud, Ignasi Guardans Cambó, Barbara Kudrycka, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Marco Cappato, Hubert Pirker, Inger Segelström, Stefano Zappalà, Genowefa Grabowska, Panayiotis Demetriou, Edith Mastenbroek, Simon Busuttil, Javier Moreno Sánchez, Jacek Protasiewicz, Lilli Gruber, Ioannis Varvitsiotis, Adeline Hazan, Christine De Veyrac, Kinga Gál, David Casa, Robert Atkins, kurš vēlējās pievērst Priekšsēdētāju konferences uzmanību tam, ka jautājumu laiks sāksies ar kavēšanos, Kari Rajamäki un Franco Frattini.

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa

Rezolūcijas priekšlikumi, kas saskaņā ar Reglamenta 108. panta 5. punktu ir iesniegti debašu noslēgumā:

Iesniegšanas termiņš ir 2006. gada 4. oktobris.

Kopējā imigrācijas politika

Rezolūcijas priekšlikumi, kas saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu ir iesniegti debašu noslēgumā:

| — | Ewa Klamt un Patrick Gaubert PPE-DE grupas vārdā par kopējo imigrācijas politiku (B6-0507/2006); |
| --- | --- |

—

Ewa Klamt un Patrick Gaubert PPE-DE grupas vārdā par kopējo imigrācijas politiku (B6-0507/2006);

| — | Giusto Catania, Willy Meyer Pleite un Marco Rizzo GUE/NGL grupas vārdā par kopējo imigrācijas politiku (B6-0508/2006); |
| --- | --- |

—

Giusto Catania, Willy Meyer Pleite un Marco Rizzo GUE/NGL grupas vārdā par kopējo imigrācijas politiku (B6-0508/2006);

| — | Martine Roure PSE grupas vārdā par Eiropas imigrācijas politiku (B6-0510/2006); |
| --- | --- |

—

Martine Roure PSE grupas vārdā par Eiropas imigrācijas politiku (B6-0510/2006);

| — | Romano Maria La Russa, Roberta Angelilli, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Zdzisław Zbigniew Podkański, Janusz Wojciechowski un Eugenijus Maldeikis UEN grupas vārdā par kopējo imigrācijas politiku (B6-0516/2006); |
| --- | --- |

—

Romano Maria La Russa, Roberta Angelilli, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Zdzisław Zbigniew Podkański, Janusz Wojciechowski un Eugenijus Maldeikis UEN grupas vārdā par kopējo imigrācijas politiku (B6-0516/2006);

| — | Hiltrud Breyer, Monica Frassoni, Sepp Kusstatscher, Jean Lambert un Raül Romeva i Rueda Verts/ALE grupas vārdā par kopējo imigrācijas politiku (B6-0518/2006); |
| --- | --- |

—

Hiltrud Breyer, Monica Frassoni, Sepp Kusstatscher, Jean Lambert un Raül Romeva i Rueda Verts/ALE grupas vārdā par kopējo imigrācijas politiku (B6-0518/2006);

| — | Jeanine Hennis-Plasschaert ALDE grupas vārdā par Eiropas Savienības kopējo imigrācijas politiku (B6-0520/2006). |
| --- | --- |

—

Jeanine Hennis-Plasschaert ALDE grupas vārdā par Eiropas Savienības kopējo imigrācijas politiku (B6-0520/2006).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 28. septembra
  protokola 7.5. punkts (Kopējā imigrācijas politika) un 2006. gada 12. oktobris (Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa).

4.   Oficiāla sveikšana

Sēdes vadītājs Parlamenta vārdā sveica Ķīnas delegāciju, kuru vadīja Ķīnas Tautas Republikas ārlietu ministra vietniece Qiu Yuanping un kura bija ieņēmusi vietu oficiālajiem viesiem paredzētajā balkonā.

*

- *

Uzstājās Philip Bushill-Matthews, kas izteica nožēlu, ka no darba kārtības ticis svītrots jautājumu laiks Padomei (sēdes vadītājs to pieņēma zināšanai).

SĒDI VADA: Alejo VIDAL-QUADRAS

Priekšsēdētāja vietnieks

5.   Balsošanas laiks

Balsošanas rezultātu sīks izklāsts (grozījumi, atsevišķa balsošana, balsošana pa daļām u. c.) pieejams protokola pielikumā “Balsošanas rezultāti”.

5.1.   Personas datu aizsardzība (policijas un tiesu iestāžu sadarbība) * (galīgais balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par personas datu, ko apstrādā, sadarbojoties policijas un tiesu iestādēm krimināllietās, aizsardzību [COM(2005)0475 — C6-0436/2005 — 2005/0202(CNS)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referente: Martine Roure (A6-0192/2006).

Debates notika 2006. gada 13. jūnijā(2006. gada 13. jūnija protokola 17. punkts).

Balsošanu par normatīvās rezolūcijas projektu atlika 2006. gada 14. jūnijā(2006. gada 14. jūnija protokola 4.3. punkts) un arī 2006. gada 6. septembrī(2006. gada 6. septembra protokola 7.3. punkts).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 1. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0370).

Par balsojumu uzstājās:

Pirms balsošanas Martine Roure (referente) aicināja Parlamentu sniegt pozitīvu balsojumu.

5.2.   Euro aizsardzība pret viltošanu — “Perikla” programma * (Reglamenta 131. pants)(balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru groza un pagarina piemērošanas periodu Lēmumam 2001/923/EK, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (“Perikla” programmu) [COM(2006)0243 — C6-0179/2006 — 2006/0078(CNS)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Agustín Díaz de Mera García Consuegra (A6-0276/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 2. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0371).

5.3.   Euro aizsardzība pret viltošanu (“Perikla” programma) — neiesaistītās dalībvalstis * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru paplašina lēmuma darbības jomu, neiesaistītās dalībvalstīs piemērojot Lēmumu 2006/.../EK, ar kuru groza un pagarina piemērošanas periodu Lēmumam 2001/923/EK, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (“Perikla” programmu) [COM(2006)0243 — C6-0180/2006 — 2006/0079(CNS)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Agustín Díaz de Mera García Consuegra (A6-0277/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 3. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0372).

5.4.   Spriedumu ievērošana dalībvalstu starpā jauna kriminālprocesa gadījumā * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par spriedumu ievērošanu Eiropas Savienības dalībvalstu starpā jauna kriminālprocesa gadījumā [COM(2005)0091 — C6-0235/2005 — 2005/0018(CNS)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Panayiotis Demetriou (A6-0268/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 4. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS, GROZĪJUMI un NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0373).

5.5.   EK un Gvinejas-Bisavas zvejniecības nolīgums * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai par Nolīguma noslēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā, ar ko no 2006. gada 16. jūnija līdz 2007. gada 15. jūnijam pagarina spēkā esības termiņu Protokolam, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums saskaņā ar Eiropas Ekonomikas kopienas un Gvinejas-Bisavas Republikas valdības Nolīgumu par zveju pie Gvinejas-Bisavas krastiem [COM(2006)0182 — C6-0167/2006 — 2006/0065(CNS)] — Zivsaimniecības komiteja.

Referents: Luis Manuel Capoulas Santos (A6-0271/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 5. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0374).

5.6.   Budžeta grozījuma Nr. 3/2006 projekts (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par Eiropas Savienības 2006. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2006 projektu — Ieņēmumu un izdevumu vispārējais stāvoklis — III iedaļa — Komisija, VIII iedaļas B. daļa — Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs [11297/2006 — C6-0239/2006 — 2006/2119(BUD)] — Budžeta komiteja.

Referenti: Gianni Pittella un Valdis Dombrovskis (A6-0283/2006).

(Vajadzīgs kvalificēts vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 6. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS UN BUDŽETA GROZĪJUMI

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0375 un P6_TA(2006)0376).

5.7.   Budžeta grozījuma Nr. 4/2006 projekts (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par Eiropas Savienības 2006. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2006 projektu, III iedaļa — Komisija [11298/2006 — C6-0247/2006 — 2006/2149(BUD)] — Budžeta komiteja.

Referents: Gianni Pittella (A6-0284/2006).

(Vajadzīgs kvalificēts vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 7. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0377).

5.8.   Programma “Progress” (nodarbinātība un sociālā solidaritāte) ***II (balsošana)

Ieteikums otrajam lasījumam: Padomes Kopējā nostāja, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko izveido Kopienas Nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmu — “Progress” [6282/3/2006 — C6-0272/2006 — 2004/0158(COD)] — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja.

Referente: Karin Jöns (A6-0300/2006).

(Vajadzīgs kvalificēts vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 8. punkts)

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA

Pasludināts par apstiprinātu (P6_TA(2006)0378).

5.9.   Kohēzijas stratēģijas pamatnostādnes *** (balsošana)

Ieteikums par priekšlikumu Padomes lēmumam par Kopienas kohēzijas stratēģijas pamatnostādnēm [11807/2006 — C6-0266/2006 — 2006/0131(AVC)] — Reģionālās attīstības komiteja.

Referente: Constanze Angela Krehl (A6-0281/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 9. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0379).

Parlaments tādējādi deva savu piekrišanu.

5.10.   Komisijas Baltā grāmata par vispārējas nozīmes pakalpojumiem (balsošana)

Ziņojums par Komisijas Balto grāmatu par vispārējas nozīmes pakalpojumiem [2006/2101(INI)] — Ekonomikas un monetārā komiteja.

Referents: Bernhard Rapkay (A6-0275/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 10. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0380).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Roberto Musacchio norādīja uz kļūdu tulkojumā 29. grozījuma franču valodas versijā; |
| --- | --- |

—

Roberto Musacchio norādīja uz kļūdu tulkojumā 29. grozījuma franču valodas versijā;

| — | Gunnar Hökmark norādīja uz kļūdu tulkojumā 29. punkta nīderlandiešu valodas versijā; šī punkta autentiskā versija ir angļu valodā; |
| --- | --- |

—

Gunnar Hökmark norādīja uz kļūdu tulkojumā 29. punkta nīderlandiešu valodas versijā; šī punkta autentiskā versija ir angļu valodā;

| — | Alain Lipietz ierosināja mutiskus grozījumus 8. un 9. grozījumam, kuri tika iekļauti (šādi grozīto 8. un 9. grozījumu vēlāk noraidīja). |
| --- | --- |

—

Alain Lipietz ierosināja mutiskus grozījumus 8. un 9. grozījumam, kuri tika iekļauti (šādi grozīto 8. un 9. grozījumu vēlāk noraidīja).

5.11.   Turcijas progress ceļā uz pievienošanos (balsošana)

Ziņojums par Turcijas progresu ceļā uz pievienošanos [2006/2118(INI)] — Ārlietu komiteja.

Referents: Camiel Eurlings (A6-0269/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 11. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0381).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Sēdes vadītājs atzina, ka nav iebildumu pret Verts/ALE grupas priekšlikumu mainīt vietām 28. un 29. punktu un tos apvienot vienā punktā; |
| --- | --- |

—

Sēdes vadītājs atzina, ka nav iebildumu pret Verts/ALE grupas priekšlikumu mainīt vietām 28. un 29. punktu un tos apvienot vienā punktā;

| — | Camiel Eurlings (referents) iebilda pret Verts/ALE grupas priekšlikumu 30. punktu novietot aiz 22. punkta sadaļā “Demokrātija un tiesiskums” (tāpēc par šo priekšlikumu balsoja, taču tas tika noraidīts); |
| --- | --- |

—

Camiel Eurlings (referents) iebilda pret Verts/ALE grupas priekšlikumu 30. punktu novietot aiz 22. punkta sadaļā “Demokrātija un tiesiskums” (tāpēc par šo priekšlikumu balsoja, taču tas tika noraidīts);

| — | Camiel Eurlings iebilda pret Verts/ALE grupas priekšlikumu novietot 33. punkta tekstu 31. punkta sākumā un tos apvienot vienā punktā (tāpēc par šo priekšlikumu balsoja, taču tas tika noraidīts); |
| --- | --- |

—

Camiel Eurlings iebilda pret Verts/ALE grupas priekšlikumu novietot 33. punkta tekstu 31. punkta sākumā un tos apvienot vienā punktā (tāpēc par šo priekšlikumu balsoja, taču tas tika noraidīts);

| — | Jan Marinus Wiersma iepazīstināja ar mutisku grozījumu 51. grozījumam, un tas tika iekļauts; |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma iepazīstināja ar mutisku grozījumu 51. grozījumam, un tas tika iekļauts;

| — | Camiel Eurlings, kurš izteicās par balsošanu pa daļām par 72. punktu; |
| --- | --- |

—

Camiel Eurlings, kurš izteicās par balsošanu pa daļām par 72. punktu;

| — | Camiel Eurlings iepazīstināja ar mutisku grozījumu 59. grozījumam, un tas tika iekļauts; |
| --- | --- |

—

Camiel Eurlings iepazīstināja ar mutisku grozījumu 59. grozījumam, un tas tika iekļauts;

| — | pirms galīgā balsojuma Camiel Eurlings aicināja Parlamentu sniegt pozitīvu balsojumu. |
| --- | --- |

—

pirms galīgā balsojuma Camiel Eurlings aicināja Parlamentu sniegt pozitīvu balsojumu.

6.   Balsojumu skaidrojumi

Rakstiski balsojumu skaidrojumi

Balsojumu skaidrojumi, kas saskaņā ar Reglamenta 163. panta 3. punktu ir iesniegti rakstiski, ir iekļauti šīs sēdes stenogrammā.

Mutiski balsojumu skaidrojumi

Martine Roure ziņojums A6-0192/2006: Andreas Mölzer,

Panayiotis Demetriou ziņojums A6-0268/2006: Bruno Gollnisch,

Luis Manuel Capoulas Santos ziņojums A6-0271/2006: Christopher Heaton-Harris,

Giovanni Pittella ziņojums A6-0284/2006: Christopher Heaton-Harris,

Bernhard Rapkay ziņojums A6-0275/2006: Jean-Louis Bourlanges un Gilles Savary,

Camiel Eurlings ziņojums A6-0269/2006: Mario Borghezio, Jean-Louis Bourlanges, Philip Claeys, Albert Deß, Koenraad Dillen, Michl Ebner, Othmar Karas, Andreas Mölzer, Renate Sommer un Jacques Toubon.

7.   Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Balsojumu labojumi un nodomi balsot ir pieejami vietnē “Séance en direct”, “Résultats des votes (appels nominaux)/Results of votes (roll-call votes)”, kā arī protokola pielikuma “Rezultāti balsošanai pēc saraksta” drukātajā versijā.

Elektronisko versiju Parlamenta vietnē Europarl regulāri atjauninās ne ilgāk kā divas nedēļas pēc balsošanas dienas.

Pēc tam sagatavos balsojumu labojumu un nodomu balsot saraksta galīgo variantu, lai to varētu iztulkot un publicēt “Oficiālajā Vēstnesī”.

Gisela Kallenbach un David Martin paziņoja, ka nepiedalījās balsošanā par Luis Manuel Capoulas Santos ziņojumu A6-0271/2006, jo nedarbojās viņu elektroniskās balsošanas iekārta.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 13.40 un atsākta plkst. 15.00.)

SĒDI VADA: Manuel António dos SANTOS

Priekšsēdētāja vietnieks

8.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

9.   Situācija Dārfūrā (debates)

Padomes un Komisijas paziņojumi: Situācija Dārfūrā

Paula Lehtomäki (Padomes pašreizējā priekšsēdētāja) un Franco Frattini (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks) sniedza paziņojumus.

Uzstājās: Michael Gahler PPE-DE grupas vārdā, Glenys Kinnock PSE grupas vārdā, Marielle De Sarnez ALDE grupas vārdā, Marie-Hélène Aubert Verts/ALE grupas vārdā, Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā, Eoin Ryan UEN grupas vārdā, Andreas Mölzer, pie grupām nepiederošs deputāts, Simon Coveney, Elena Valenciano Martínez-Orozco, Fiona Hall, Angelika Beer, Tobias Pflüger, Jana Hybášková, Ana Maria Gomes, Raül Romeva i Rueda, Filip Kaczmarek, Marie-Arlette Carlotti, Mario Mauro un Karin Scheele.

SĒDI VADA: Antonios TRAKATELLIS

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Patrick Gaubert, Panagiotis Beglitis, Józef Pinior, Paula Lehtomäki un Franco Frattini.

Rezolūcijas priekšlikumi, kas saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu ir iesniegti debašu noslēgumā:

| — | Margrete Auken un Angelika Beer Verts/ALE grupas vārdā par situāciju Dārfūrā (B6-0512/2006); |
| --- | --- |

—

Margrete Auken un Angelika Beer Verts/ALE grupas vārdā par situāciju Dārfūrā (B6-0512/2006);

| — | Michael Gahler, Patrick Gaubert, Jana Hybášková, Filip Kaczmarek, Maria Martens, Mario Mauro, Jürgen Schröder, Anders Wijkman un Simon Coveney PPE-DE grupas vārdā par Dārfūru (B6-0513/2006); |
| --- | --- |

—

Michael Gahler, Patrick Gaubert, Jana Hybášková, Filip Kaczmarek, Maria Martens, Mario Mauro, Jürgen Schröder, Anders Wijkman un Simon Coveney PPE-DE grupas vārdā par Dārfūru (B6-0513/2006);

| — | Pasqualina Napoletano, Miguel Angel Martínez Martínez, Glenys Kinnock, Ana Maria Gomes un Elena Valenciano Martínez-Orozco PSE grupas vārdā par situāciju Dārfūrā (B6-0514/2006); |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Miguel Angel Martínez Martínez, Glenys Kinnock, Ana Maria Gomes un Elena Valenciano Martínez-Orozco PSE grupas vārdā par situāciju Dārfūrā (B6-0514/2006);

| — | Marielle De Sarnez, Johan Van Hecke, Fiona Hall un Thierry Cornillet ALDE grupas vārdā par Dārfūru (B6-0515/2006); |
| --- | --- |

—

Marielle De Sarnez, Johan Van Hecke, Fiona Hall un Thierry Cornillet ALDE grupas vārdā par Dārfūru (B6-0515/2006);

| — | Luisa Morgantini un Mary Lou McDonald GUE/NGL grupas vārdā par situāciju Dārfūrā (B6-0517/2006); |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini un Mary Lou McDonald GUE/NGL grupas vārdā par situāciju Dārfūrā (B6-0517/2006);

| — | Eugenijus Maldeikis un Roberts Zīle UEN grupas vārdā par Dārfūru (B6-0519/2006). |
| --- | --- |

—

Eugenijus Maldeikis un Roberts Zīle UEN grupas vārdā par Dārfūru (B6-0519/2006).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 28. septembra protokola 7.6. punkts.

10.   ES ekonomiskās un tirdzniecības attiecības ar Indiju (debates)

Ziņojums par ES ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar Indiju [2006/2034(INI)] — Starptautiskās tirdzniecības komiteja.

Referents: Sajjad Karim (A6-0256/2006).

Sajjad Karim iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Joe Borg (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Filip Kaczmarek (DEVE komitejas atzinuma sagatavotājs), Zbigniew Zaleski PPE-DE grupas vārdā, Erika Mann PSE grupas vārdā, Margarita Starkevičiūtė ALDE grupas vārdā, Margrete Auken Verts/ALE grupas vārdā, Cristiana Muscardini UEN grupas vārdā, Bogusław Rogalski IND/DEM grupas vārdā, Alessandro Battilocchio, pie grupām nepiederošs deputāts, Georgios Papastamkos, David Martin, Bastiaan Belder, Eija-Riitta Korhola, Kader Arif, Charles Tannock, Panagiotis Beglitis, Geoffrey Van Orden, Bogdan Golik, Czesław Adam Siekierski, Libor Rouček un Joe Borg.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 28. septembra protokola 7.7. punkts.

(Plenārsēde, kuru pārtrauca plkst. 17.25 sakarā ar Priekšēdētāju konferenci, atsākās plkst. 21.00.)

SĒDI VADA: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Priekšsēdētāja vietniece

11.   Politisko grupu sastāvs

Lars Wohlin ir pievienojies PPE-DE grupai, sākot no 2006. gada 26. septembra.

12.   Sieviešu perspektīvas starptautiskajā tirdzniecībā (debates)

Ziņojums par sieviešu perspektīvām starptautiskajā tirdzniecībā [2006/2009(INI)] — Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja.

Referente: Hiltrud Breyer (A6-0254/2006).

Uzstājās Anna Záborská, kas paziņoja, ka dažādās valodās ziņojuma teksts ir atšķirīgs (sēdes vadītāja viņai atbildēja, ka jautājums tiks pārbaudīts).

Hiltrud Breyer iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Joe Borg (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Anna Záborská PPE-DE grupas vārdā, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg PSE grupas vārdā, Maria Carlshamre ALDE grupas vārdā, Eva-Britt Svensson GUE/NGL grupas vārdā, Urszula Krupa IND/DEM grupas vārdā, Irena Belohorská, pie grupām nepiederoša deputāte, Edite Estrela, Helmuth Markov, Teresa Riera Madurell, Katalin Lévai, Marianne Mikko un Joe Borg.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 28. septembra protokola 7.8. punkts.

13.   Ekonomiskās situācijas uzlabošana zvejniecības nozarē (debates)

Ziņojums par zvejniecības nozares ekonomiskās situācijas uzlabošanu [2006/2110(INI)] — Zivsaimniecības komiteja.

Referents: Pedro Guerreiro (A6-0266/2006).

Pedro Guerreiro iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Joe Borg (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Zdzisław Kazimierz Chmielewski PPE-DE grupas vārdā, Paulo Casaca PSE grupas vārdā, Arūnas Degutis ALDE grupas vārdā, Ian Hudghton Verts/ALE grupas vārdā, Jacky Henin GUE/NGL grupas vārdā, Kathy Sinnott IND/DEM grupas vārdā, James Hugh Allister, pie grupām nepiederošs deputāts, Carmen Fraga Estévez, Stavros Arnaoutakis, Vincenzo Aita, Ioannis Gklavakis, Rosa Miguélez Ramos, Duarte Freitas, Luis Manuel Capoulas Santos, Czesław Adam Siekierski un Joe Borg.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 28. septembra protokola 7.9. punkts.

14.   Zivsaimniecības, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā * (debates)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido pārvaldības plānu zivsaimniecībām, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā [COM(2005)0714 — C6-0034/2006 — 2006/0002(CNS)] — Zivsaimniecības komiteja.

Referents: Albert Jan Maat (A6-0265/2006).

Uzstājās Joe Borg (Komisijas loceklis).

Albert Jan Maat iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Neil Parish PPE-DE grupas vārdā, Marianne Mikko PSE grupas vārdā, Chris Davies ALDE grupas vārdā, Carl Schlyter Verts/ALE grupas vārdā, Derek Roland Clark IND/DEM grupas vārdā, Jim Higgins un Joe Borg.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 28. septembra protokola 7.2. punkts.

15.   Haizivju spuru atdalīšana uz kuģiem (debates)

Ziņojums par Padomes 2003. gada 26. jūnija Regulas (EK) Nr. 1185/2003 par haizivju spuru atdalīšanu uz kuģiem darbību [2006/2054(INI)] — Zivsaimniecības komiteja.

Referente: Rosa Miguélez Ramos (A6-0263/2006).

Rosa Miguélez Ramos iepazīstināja ar ziņojumu pēc tam, kad bija pieminējusi starpgadījumu, kurā viņa bija iesaistīta saistībā ar Libānas premjerministra vizīti.

SĒDI VADA: Josep BORRELL FONTELLES

Priekšsēdētājs

Sēdes vadītājs pieņēma zināšanai Rosa Miguélez Ramos izteikumus un norādīja, ka šo jautājumu nodos izskatīšanai Parlamenta Drošības dienesta vadītājam.

Uzstājās Joe Borg (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Duarte Freitas PPE-DE grupas vārdā, Catherine Stihler PSE grupas vārdā, Chris Davies ALDE grupas vārdā, David Hammerstein Mintz Verts/ALE grupas vārdā, Struan Stevenson, Marios Matsakis, Carmen Fraga Estévez, Neil Parish un Joe Borg.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 28. septembra protokola 7.10. punkts.

16.   Bioloģiskā ražošana un norādes par to uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem * (debates)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2092/91 par lauksaimniecības produktu bioloģisku ražošanu un norādēm par to uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem [COM(2005)0671 — C6-0033/2006 — 2005/0279(CNS)] — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja.

Referents: Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf (A6-0253/2006).

Uzstājās Mariann Fischer Boel (Komisijas locekle).

Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Albert Jan Maat PPE-DE grupas vārdā, María Isabel Salinas García PSE grupas vārdā, Marios Matsakis ALDE grupas vārdā, Andrzej Tomasz Zapałowski IND/DEM grupas vārdā, Agnes Schierhuber, Kathy Sinnott, Ioannis Gklavakis, Neil Parish, Czesław Adam Siekierski, Mairead McGuinness un Mariann Fischer Boel.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 28. septembra protokola 7.3. punkts.

17.   Nākamās sēdes darba kārtība

Tika noteikta nākamās dienas sēdes darba kārtība (dokuments “Darba kārtība” PE 378.364/OJJE).

18.   Sēdes slēgšana

Sēde tika slēgta plkst. 00.15.

Julian Priestley

Ģenerālsekretārs

Mario Mauro

Priekšsēdētāja vietnieks

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Correia, Costa, Cottigny, Coveney, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Holm, Hoppenstedt, Horáček, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Lipietz, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Moreno Sánchez, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Navarro, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Silva Peneda, Simpson, Sinnott, Siwiec, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vidal-Quadras, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Novērotāji:

Ali Nedzhmi, Anastase Roberta Alma, Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Cappone Maria, Christova Christina Velcheva, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dimitrov Martin, Duca Viorel, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Iacob Ridzi Monica Maria, Ilchev Stanimir, Ivanova Iglika, Kazak Tchetin, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Sârbu Daciana Octavia, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Szabó Károly Ferenc, Ţicău Silvia Adriana, Tîrle Radu, Vigenin Kristian

---

I PIELIKUMS

BALSOŠANAS REZULTĀTI

Saīsinājumu un simbolu saraksts

| + | pieņemts |
| --- | --- |
| - | noraidīts |
| ↓ | zaudējis spēku |
| A | atsaukts |
| PS (..., ..., ...) | balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas) |
| EB (..., ..., ...) | elektroniskā balsošana (par, pret, atturas) |
| bd | balsošana pa daļām |
| ats. | atsevišķa balsošana |
| groz. | grozījums |
| KG | kompromisa grozījums |
| AD | attiecīgā daļa |
| S | svītrojošs grozījums |
| = | identiski grozījumi |
| § | punkts |
| pants | pants |
| apsv. | apsvērums |
| RP | rezolūcijas priekšlikums |
| KRP | kopīgs rezolūcijas priekšlikums |
| AIZKL | aizklāta balsošana |

+

pieņemts

-

noraidīts

↓

zaudējis spēku

A

atsaukts

PS (..., ..., ...)

balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas)

EB (..., ..., ...)

elektroniskā balsošana (par, pret, atturas)

bd

balsošana pa daļām

ats.

atsevišķa balsošana

groz.

grozījums

KG

kompromisa grozījums

AD

attiecīgā daļa

S

svītrojošs grozījums

=

identiski grozījumi

§

punkts

pants

pants

apsv.

apsvērums

RP

rezolūcijas priekšlikums

KRP

kopīgs rezolūcijas priekšlikums

AIZKL

aizklāta balsošana

1.   Personas datu aizsardzība (policijas un tiesu iestāžu sadarbība) *

Ziņojums: Martine Roure (A6-0192/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Normatīvā rezolūcija

+

2.   Euro aizsardzība pret viltošanu — “Perikla” programma *

Ziņojums: Agustín DÍAZ DE MERA GARCÍA CONSUEGRA (A6-0276/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

3.   Euro aizsardzība pret viltošanu (“Perikla” programma) — neiesaistītās dalībvalstis *

Ziņojums: Agustín DÍAZ DE MERA GARCÍA CONSUEGRA (A6-0277/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | PS | + | 607, 15, 17 |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

PS

+

607, 15, 17

Pieprasījums balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

4.   Spriedumu ievērošana dalībvalstu starpā jauna kriminālprocesa gadījumā *

Ziņojums: Panayiotis DEMETRIOU (A6-0268/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | PS | + | 543, 41, 67 |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

PS

+

543, 41, 67

Grozījums Nr. 4 neattiecas uz teksta redakciju visās valodās un par to nebalsoja (Reglamenta 151. panta 1. punkta d) apakšpunkts).

Pieprasījums balsot pēc saraksta

IND/DEM: galīgais balsojums

5.   EK un Gvinejas-Bisavas zvejniecības nolīgums *

Ziņojums: Luis Manuel CAPOULAS SANTOS (A6-0271/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | PS | + | 507, 66, 71 |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

PS

+

507, 66, 71

Pieprasījums balsot pēc saraksta

IND/DEM: galīgais balsojums

PPE-DE: galīgais balsojums

6.   Budžeta grozījuma Nr. 3/2006 projekts

Ziņojums: Giovanni PITTELLA/Valdis DOMBROVSKIS (vajadzīgs kvalificēts vairākums) (A6-0283/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

7.   Budžeta grozījuma Nr. 4/2006 projekts

Ziņojums: Giovanni PITTELLA (vajadzīgs kvalificēts vairākums) (A6-0284/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

8.   Programma “Progress” (nodarbinātība un sociālā solidaritāte) ***II

Ieteikums 2. lasījumam: (vajadzīgs kvalificēts vairākums) Karin JÖNS (A6-0300/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apstiprināšana bez balsošanas | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Apstiprināšana bez balsošanas

+

9.   Kohēzijas stratēģijas pamatnostādnes ***

Ieteikums: Constanze Angela KREHL (A6-0281/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | PS | + | 575, 40, 37 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Balsojums: normatīvā rezolūcija

PS

+

575, 40, 37

Pieprasījums balsot pēc saraksta

IND/DEM: galīgais balsojums

10.   Komisijas Baltā grāmata par vispārējas nozīmes pakalpojumiem

Ziņojums: Bernhard RAPKAY (A6-0275/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. § | 27 | GUE/NGL | EB | - | 141, 367, 136 |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Aiz 1. § | 24 | GUE/NGL | bd | | |
| 1 | - | |
| 2 | - | |
| 3 | ↓ | |
| 3. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Aiz 5. § | 3 | ALDE | EB | + | 355, 284, 9 |
| 4 | ALDE | PS | - | 123, 290, 233 |
| 9. § | 11 | Verts/ALE | | - | |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Aiz 9. § | 5 | ALDE | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 19 | POIGNANT u. c. | | - | |
| 11. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 13. § | 28 | GUE/NGL | | - | |
| 15 | PSE | EB | - | 262, 370, 16 |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 14. § | 29 | GUE/NGL | bd | | |
| 1 | - | |
| 2 | ↓ | |
| 16 | PSE | | - | |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Aiz 14. § | 25 | GUE/NGL | | - | |
| 34 | GUE/NGL | | - | |
| 35 | GUE/NGL | | - | |
| 15. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 17. § | 17 | PSE | | + | |
| 20. § | 30 | GUE/NGL | | - | |
| 20 | POIGNANT u. c. | | - | |
| 21. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 22. § | 31 | GUE/NGL | | - | |
| 12 | Verts/ALE | | - | |
| 23. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Aiz 23. § | 21 | POIGNANT u. c. | | - | |
| Aiz 24. § | 18 | PSE | bd | | |
| 1 | - | |
| 2 | ↓ | |
| 26. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Aiz 26. § | 32 | GUE/NGL | | - | |
| 27. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 29. § | 13 | Verts/ALE | PS | - | 101, 412, 140 |
| 14 | PPE-DE | | + | |
| Aiz 29. § | 22 | POIGNANT u. c. | PS | - | 117, 403, 136 |
| 23 | POIGNANT u. c. | | - | |
| 7. atsauce | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| A apsv. | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| B apsv. | 26 | GUE/NGL | | - | |
| C apsv. | 1 | ALDE | | - | |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Aiz C apsv. | 6 | Verts/ALE | PS | - | 128,378,144 |
| 33 | GUE/NGL | | - | |
| H apsv. | 2 | ALDE | EB | + | 340, 296, 12 |
| K apsv. | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| L apsv. | 7/rev. | Verts/ALE | | - | |
| Aiz L apsv. | 8 | Verts/ALE | bd | | |
| 1 | - | |
| 2 | ↓ | |
| M apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| N apsv. | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Aiz O apsv. | 9 | Verts/ALE | PS | - | 107, 397, 141 |
| P apsv. | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Aiz P apsv. | 10 | Verts/ALE | PS | - | 106,419,130 |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 491, 128, 31 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

1. §

27

GUE/NGL

EB

-

141, 367, 136

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Aiz 1. §

24

GUE/NGL

bd

1

-

2

-

3

↓

3. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Aiz 5. §

3

ALDE

EB

+

355, 284, 9

4

ALDE

PS

-

123, 290, 233

9. §

11

Verts/ALE

-

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Aiz 9. §

5

ALDE

bd

1

+

2

-

19

POIGNANT u. c.

-

11. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

13. §

28

GUE/NGL

-

15

PSE

EB

-

262, 370, 16

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

14. §

29

GUE/NGL

bd

1

-

2

↓

16

PSE

-

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Aiz 14. §

25

GUE/NGL

-

34

GUE/NGL

-

35

GUE/NGL

-

15. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

17. §

17

PSE

+

20. §

30

GUE/NGL

-

20

POIGNANT u. c.

-

21. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

22. §

31

GUE/NGL

-

12

Verts/ALE

-

23. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Aiz 23. §

21

POIGNANT u. c.

-

Aiz 24. §

18

PSE

bd

1

-

2

↓

26. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

Aiz 26. §

32

GUE/NGL

-

27. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

29. §

13

Verts/ALE

PS

-

101, 412, 140

14

PPE-DE

+

Aiz 29. §

22

POIGNANT u. c.

PS

-

117, 403, 136

23

POIGNANT u. c.

-

7. atsauce

§

sākotnējais teksts

ats.

+

A apsv.

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

3

+

B apsv.

26

GUE/NGL

-

C apsv.

1

ALDE

-

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Aiz C apsv.

6

Verts/ALE

PS

-

128,378,144

33

GUE/NGL

-

H apsv.

2

ALDE

EB

+

340, 296, 12

K apsv.

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

L apsv.

7/rev.

Verts/ALE

-

Aiz L apsv.

8

Verts/ALE

bd

1

-

2

↓

M apsv.

§

sākotnējais teksts

ats.

+

N apsv.

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Aiz O apsv.

9

Verts/ALE

PS

-

107, 397, 141

P apsv.

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Aiz P apsv.

10

Verts/ALE

PS

-

106,419,130

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

491, 128, 31

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM: galīgais balsojums

Verts/ALE: groz. Nr. 4, 6, 9, 10, 13 un 22

Pieprasījumi balsot atsevišķi

ALDE: 7. atsauce, M apsv., kā arī 15. un 26. §

Pieprasījumi balsot pa daļām

ALDE

A apsv.

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “pamatojoties uz sociālas tirgus ekonomikas principiem” un “demokrātija, kur .. (VNP) finansējumu”

2. daļa:“pamatojoties uz sociālas tirgus ekonomikas principiem”

3. daļa:“demokrātija, kur .. (VNP) finansējumu” (7. ievilkums)

C apsv.

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “pamatojoties uz sociālas tirgus ekonomikas noteikumiem, un”

2. daļa: šie vārdi

K apsv.

1. daļa:“tā kā attiecībā uz iekšējā .. iekšējo tirgu”

2. daļa:“un iepriekšminēto Parlamenta .. konkurences jomā;”

P apsv.

1. daļa:“tā kā EK līgums .. vienīgi Komisija,”

22. daļa:“un tā kā saskaņā ar .. nav piemērojama;”

13. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “un Parlamenta rezolūciju par pakalpojumiem iekšējā tirgū”

2. daļa: šie vārdi

21. §

1. daļa:“norāda, cik .. valsts atbalstu”

2. daļa:“un ka atbilstīgi jāgroza tiesību akti”

23. §

1. daļa:“uzskata — ja vispārējas nozīmes .. konkursa rezultātā;”

2. daļa:“atzīmē, ka pakalpojumu .. līdzdalības iespēju;”

PPE-DE

Groz. Nr. 5

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdu “pietiekamas”

2. daļa: šis vārds

GUE/NGL

3. §

1. daļa:“uzsver, ka VNP .. piegādes nodrošinājumu;”

2. daļa:“turklāt uzsver, ka .. valsts uzņēmumiem;”

27. §

1. daļa:“lai nodrošinātu .. publiskošana un”

2. daļa:“normas ievērošanas .. rīcības kodeksu;”

Groz. Nr. 8

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “VNP” un “var būt gan pozitīva, gan .. šī politika”

2. daļa: šie vārdi

Groz. Nr. 18

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “valsts un privāto partnerību”

2. daļa: šie vārdi

Verts/ALE

N apsv.

1. daļa:“tā kā VTNP tieši .. sniegti VTNP;”

2. daļa:“tā kā šī integrācija .. koncepcijas, aizsardzībai;”

1. §

1. daļa: viss teksts, izņemot 2. ievilkumu

2. daļa: 2. ievilkums

11. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdu “Komisija”

2. daļa: šie vārdi

14. §

1. daļa:“uzsver — nav apšaubāms, ka .. piemērojami noteikumi;”

2. daļa:“atgādina, cik .. citām nozarēm;”

Groz. Nr. 24

1. daļa:“atzīmē, ka .. un energoapgādi;”

2. daļa: pārējais grozījuma teksts, izņemot vārdus “un VTNP”

3. daļa: “un VTNP”

Groz. Nr. 29

1. daļa: 1. daļa, izņemot vārdus “ar tirgus palīdzību vien nevar nodrošināt visiem pieejamus un augstas kvalitātes” un “kam”

2. daļa: šie vārdi

PSE

9. §

1. daļa:“aicina Komisiju .. darbības sfēras;”

2. daļa:“atzīmē, ka .. definēt savus VNP;”

11.   Turcijas progress ceļā uz pievienošanos

Ziņojums: Camiel EURLINGS (A6-0269/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pirms 1. § | 2 | IND/DEM | PS | - | 62, 579, 12 |
| 5 | ALDE | ats./PS | | |
| 1 | + | 571, 70, 12 |
| 2 | - | 255, 385, 12 |
| 23=
  42= | Verts/ALE,
  PSE | | ↓ | |
| 5. § | 43 | PSE | | + | |
| Aiz 9. § | 61 | PPE-DE | | + | |
| 10. § | 24 | Verts/ALE | | + | |
| Aiz 16. § | 44 | PSE | | + | |
| Aiz 18. § | 1 | IND/DEM | | - | |
| 20. § | 45 | PSE | EB | - | 241, 383, 23 |
| 23. § | 25 | Verts/ALE | | + | |
| 26. § | 26 | Verts/ALE | EB | - | 274, 367, 11 |
| 28. § un 29. § apmainīšana vietām un apvienošana | | Verts/ALE | | + | |
| 30. § novietojums pirms 22. § | | Verts/ALE | EB | - | 306, 316, 24 |
| 31. § | 80 | Verts/ALE | | - | |
| Aiz 31. § | 62 | PPE-DE | | + | |
| 31. § un 33. § apmainīšana vietām un apvienošana | § | Verts/ALE | | - | |
| 35. § | 75 | GUE/NGL | | + | |
| 41. § | 70 | GUE/NGL | | - | |
| 6=
  46= | ALDE
  PSE | | A
  - | |
| Aiz 41. § | 67 | GUE/NGL | PS | + | 409, 207, 34 |
| 63 | PPE-DE | | ↓ | |
| 43. § | 7 | ALDE | | - | |
| Aiz 43. § | 27 | Verts/ALE | EB | + | 426, 196, 23 |
| Aiz 45. § | 68 | GUE/NGL | PS | - | 150, 471, 29 |
| Aiz 47. § | 47=
  78= | PSE
  DUFF u. c. | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | - | 280, 351, 14 |
| 69 | GUE/NGL | PS | + | 372, 247, 31 |
| 48. § | 8=
  48= | ALDE
  PSE | | + | |
| Aiz 48. § | 49 | PSE | EB | - | 292, 311, 39 |
| 79/rev. | XENOGIANNAKOPOULOU u. c. | | - | |
| 49. § | 9S=
  50S= | ALDE
  PSE | PS | + | 320, 283, 40 |
| 28 | Verts/ALE | | A | |
| § | sākotnējais teksts | bd | ↓ | |
| 50. § | 51 | PSE | bd | | grozīts mutiski |
| 1 | + | |
| 2/PS | - | 301, 329, 13 |
| 10 | ALDE | | - | |
| 29 | Verts/ALE | | - | |
| § | sākotnējais teksts | | ↓ | |
| 51. § | 30S | Verts/ALE | | - | |
| 11 | ALDE | | - | |
| 54. § | 12S=
  52S= | ALDE
  PES | | - | |
| 55. § | 6S | GUE/NGL | | - | |
| 53 | PSE | | A | |
| 31 | Verts/ALE | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 13 | ALDE | | - | |
| 56. § | 14S=
  32S=
  54S= | ALDE
  Verts/ALE
  PSE | PS | - | 262, 377, 12 |
| 57. § | 15S=
  33S= | ALDE, Verts/ALE | PS | - | 91, 534, 23 |
| 58. § | 34 | Verts/ALE | | - | |
| 55 | PSE | | - | |
| 65 | GUE/NGL | | - | |
| 59. § | 56 | PSE | | + | |
| 61. § | 35 | Verts/ALE | | - | |
| Aiz 61. § | 57 | PSE | | + | |
| 62. § | 16 | ALDE | | - | |
| 65. § | 36 | Verts/ALE | | - | |
| 69. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/PS | + | 425, 191, 23 |
| Aiz 69. § | 37 | Verts/ALE | EB | - | 281, 342, 13 |
| 71. § | 58S | PSE | | - | |
| 72. § | 17 | ALDE | | - | |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/PS | + | 515, 109, 16 |
| 73. § | 18 | ALDE | | - | |
| Aiz 73. § | 77 | LAGENDIJK u. c. | | - | |
| 9. atsauce | 38 | PSE | | - | |
| B apsv. | 19 | Verts/ALE | PS | - | 233, 394, 12 |
| C apsv. | 71 | GUE/NGL | | - | |
| Aiz C apsv. | 72 | GUE/NGL | | - | |
| G apsv. | 20 | Verts/ALE | | - | |
| 59 | PPE-DE | | + | grozīts mutiski |
| Aiz G apsv. | 60 | PPE-DE | | + | |
| N apsv. | 73 | GUE/NGL | | - | |
| Aiz P apsv. | 66 | GUE/NGL | | - | |
| V apsv. | 39 | PSE | | + | |
| Aiz V apsv. | 74 | GUE/NGL | | - | |
| W apsv. | 40 | PSE | | + | |
| Aiz Y apsv. | 4 | ALDE | | - | |
| 41 | PSE | | A | |
| 21 | Verts/ALE | | - | |
| AB apsv. | 22 | Verts/ALE | | - | |
| 3 | ALDE | | - | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 429, 71, 125 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Pirms 1. §

2

IND/DEM

PS

-

62, 579, 12

5

ALDE

ats./PS

1

+

571, 70, 12

2

-

255, 385, 12

23=

42=

Verts/ALE,

PSE

↓

5. §

43

PSE

+

Aiz 9. §

61

PPE-DE

+

10. §

24

Verts/ALE

+

Aiz 16. §

44

PSE

+

Aiz 18. §

1

IND/DEM

-

20. §

45

PSE

EB

-

241, 383, 23

23. §

25

Verts/ALE

+

26. §

26

Verts/ALE

EB

-

274, 367, 11

28. § un 29. § apmainīšana vietām un apvienošana

Verts/ALE

+

30. § novietojums pirms 22. §

Verts/ALE

EB

-

306, 316, 24

31. §

80

Verts/ALE

-

Aiz 31. §

62

PPE-DE

+

31. § un 33. § apmainīšana vietām un apvienošana

§

Verts/ALE

-

35. §

75

GUE/NGL

+

41. §

70

GUE/NGL

-

6=

46=

ALDE

PSE

A

+

Aiz 41. §

67

GUE/NGL

PS

+

409, 207, 34

63

PPE-DE

↓

43. §

7

ALDE

-

Aiz 43. §

27

Verts/ALE

EB

+

426, 196, 23

Aiz 45. §

68

GUE/NGL

PS

-

150, 471, 29

Aiz 47. §

47=

78=

PSE

DUFF u. c.

bd

1

+

2/EB

-

280, 351, 14

69

GUE/NGL

PS

+

372, 247, 31

48. §

8=

48=

ALDE

PSE

+

Aiz 48. §

49

PSE

EB

-

292, 311, 39

79/rev.

XENOGIANNAKOPOULOU u. c.

-

49. §

9S=

50S=

ALDE

PSE

PS

+

320, 283, 40

28

Verts/ALE

A

§

sākotnējais teksts

bd

↓

50. §

51

PSE

bd

grozīts mutiski

1

+

2/PS

-

301, 329, 13

10

ALDE

-

29

Verts/ALE

-

§

sākotnējais teksts

↓

51. §

30S

Verts/ALE

-

11

ALDE

-

54. §

12S=

52S=

ALDE

PES

-

55. §

6S

GUE/NGL

-

53

PSE

A

31

Verts/ALE

bd

1

+

2

-

13

ALDE

-

56. §

14S=

32S=

54S=

ALDE

Verts/ALE

PSE

PS

-

262, 377, 12

57. §

15S=

33S=

ALDE, Verts/ALE

PS

-

91, 534, 23

58. §

34

Verts/ALE

-

55

PSE

-

65

GUE/NGL

-

59. §

56

PSE

+

61. §

35

Verts/ALE

-

Aiz 61. §

57

PSE

+

62. §

16

ALDE

-

65. §

36

Verts/ALE

-

69. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/PS

+

425, 191, 23

Aiz 69. §

37

Verts/ALE

EB

-

281, 342, 13

71. §

58S

PSE

-

72. §

17

ALDE

-

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/PS

+

515, 109, 16

73. §

18

ALDE

-

Aiz 73. §

77

LAGENDIJK u. c.

-

9. atsauce

38

PSE

-

B apsv.

19

Verts/ALE

PS

-

233, 394, 12

C apsv.

71

GUE/NGL

-

Aiz C apsv.

72

GUE/NGL

-

G apsv.

20

Verts/ALE

-

59

PPE-DE

+

grozīts mutiski

Aiz G apsv.

60

PPE-DE

+

N apsv.

73

GUE/NGL

-

Aiz P apsv.

66

GUE/NGL

-

V apsv.

39

PSE

+

Aiz V apsv.

74

GUE/NGL

-

W apsv.

40

PSE

+

Aiz Y apsv.

4

ALDE

-

41

PSE

A

21

Verts/ALE

-

AB apsv.

22

Verts/ALE

-

3

ALDE

-

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

429, 71, 125

Grozījumu Nr. 76 atsauca.

Pieprasījumi balsot pa daļām

IND/DEM

72. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “šajā sakarā atgādina, ka .. ar konstitucionālo procesu”

2. daļa: šie vārdi

PPE-DE

Groz. Nr. 5

1. daļa:“uzsver, ka saišu stiprināšanai .. reģionam,”

2. daļa:“un it īpaši novērtē, ka .. novēršanas politikām;”

Groz. Nr. 47/78

1. daļa:“atzinīgi vērtē .. Eiropas kultūras galvaspilsētu”

2. daļa:“jo tā ir iespēja .. ES dalībvalsti,”

Groz. Nr. 31

1. daļa:“atgādina Turcijai, ka .. uz ANO agrāko darbu,”

2. daļa:“novedot pie taisnīga .. vispārēja izlīguma;”

Groz. Nr. 51

1. daļa:“pieņem zināšanai Turcijas .. pievienošanās priekšnosacījumi;”

2. daļa:“svītrojums”

69. §

1. daļa:“uzsver, ka .. pievienošanās;”

2. daļa:“taču uzsver, ka .. abu pušu centieniem;”

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM: groz. Nr. 2 un galīgais balsojums

GUE/NGL: groz. Nr. 19, 14/32/54, 15/33, 67, 68 un 69

Verts/ALE: groz. Nr. 5, 9 un 50, kā arī galīgais balsojums

Dažādi

Verts/ALE grupa ierosināja šādus grozījumus:

| — | 28. un 29. punktu mainīt vietām un tos apvienot vienā punktā; |
| --- | --- |

—

28. un 29. punktu mainīt vietām un tos apvienot vienā punktā;

| — | 33. punkta tekstu iekļaut 31. punkta sākumā un tos apvienot vienā punktā; |
| --- | --- |

—

33. punkta tekstu iekļaut 31. punkta sākumā un tos apvienot vienā punktā;

| — | 30. punktu iekļaut pirms 22. punkta daļā “Demokrātija un tiesiska valsts”. |
| --- | --- |

—

30. punktu iekļaut pirms 22. punkta daļā “Demokrātija un tiesiska valsts”.

Jan Wiersma iepazīstināja ar mutisku grozījumu grozījumam Nr. 51:

50. pieņem zināšanai Turcijas priekšlikumu izveidot ekspertu komiteju, kas būtu ANO pārraudzībā, lai pārvarētu pagātnes traģisko pieredzi, un Armēnijas nostāju attiecībā uz šo priekšlikumu; mudina gan Turcijas, gan Armēnijas valdību turpināt samierināšanās procesu, kas novestu pie savstarpēji pieņemama priekšlikuma; atzinīgi vērtē to, ka ar nesenajām debatēm Turcijā vismaz ir uzsākta diskusija ar Armēniju par tās sāpīgo vēsturi; uzsver, ka, lai gan Armēnijas genocīda atzīšana formāli nav viens no Kopenhāgenas kritērijiem, valstij, kas ir ceļā uz dalībvalsts statusu, ir būtiski apzināties un atzīt savu vēsturi; šajā sakarā aicina Turcijas varasiestādes sekmēt šajā jautājumā strādājošo pētnieku, inteliģences un akadēmiķu darbu, nodrošinot viņiem piekļuvi vēstures arhīviem un sagādājot visus vajadzīgos dokumentus; mudina Turciju bez jebkādiem priekšnosacījumiem veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodibinātu diplomātiskas un labas kaimiņattiecības ar Armēniju un pēc iespējas drīz pārtrauktu ekonomisko blokādi un atvērtu sauszemes robežu saskaņā ar Eiropas Parlamenta rezolūcijām, ko tas pieņēmis no 1987. līdz 2005. gadam, tādējādi izpildot Pievienošanās partnerības prioritātes un sarunu pamatnostādnes par robežstrīdu miermīlīgu atrisināšanu, kas abas ir obligāti pievienošanās priekšnosacījumi;

Referents ierosināja šādu mutisku grozījumu 59. grozījumam:

G. tā kā vārda brīvības jomā sasniegtais progress vēl aizvien ne tuvu nav apmierinošs un rada jauktu kopskatu, kurā iezīmējas dažas pozitīvas tendences, tādas kā profesoru Ibrahim Kaboğlu un Baskin Oran nesenā attaisnošana, pret kuriem bija ierosināta lieta saskaņā ar Turcijas Kriminālkodeksa 216. un 301. pantu, kā arī žurnālista Murat Belge, romānu rakstnieces Elif Shafak, rakstnieces Perihan Mağden un autora Orhan Pamuk attaisnošana, turpretim daudzi cilvēktiesību aizstāvji vēl aizvien tiek apsūdzēti, turpinās tiesas procesi pret žurnālistiem un izdevējiem, un žurnālista Hrant Dink, kura lieta, neskatoties uz viņa attaisnošanu ar tiesas lēmumu, ir nodota izskatīšanai Kasācijas tiesā un kuram draud cietumsods uz laiku līdz trim gadiem arī kādā citā lietā, un citi, piemēram, cilvēktiesību aktīviste Eren Keskin, ir notiesāti;

---

II PIELIKUMS

REZULTĀTI BALSOŠANAI PĒC SARAKSTA

1.   G. Diaz De Mera ziņojums A6-0277/2006

Rezolūcija

Par: 607

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wohlin, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 15

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Giertych, Kilroy-Silk, Wojciechowski Bernard Piotr

Atturas: 17

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Allister, Baco, Kozlík, Mote

PPE-DE: Duchoň, Fajmon, Ouzký, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Masip Hidalgo

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Hans-Peter Martin

2.   P. Demetriou ziņojums A6-0268/2006

Rezolūcija

Par: 543

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Flasarová, Triantaphyllides

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 41

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Holm, Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Pflüger, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin

NI: Allister, Dillen, Giertych, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

Atturas: 67

ALDE: Riis-Jørgensen

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Louis, de Villiers, Železný

NI: Baco, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Helmer, Kozlík, Martinez, Salvini, Speroni

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Frédérique Ries, Hans-Peter Martin, Edite Estrela, Lars Wohlin, Philip Claeys

Atturas:
  Koenraad Dillen

3.   L. Capoulas Santos ziņojums A6-0271/2006

Rezolūcija

Par: 507

ALDE: Cavada, Costa, Degutis, De Sarnez, Drčar Murko, Gentvilas, Lambsdorff, Laperrouze, Ludford, Matsakis, Morillon, Ortuondo Larrea, Samuelsen, Takkula, Toia, Van Hecke, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Cohn-Bendit

Pret: 66

ALDE: Ek, Hall, Malmström

GUE/NGL: de Brún, Holm, Liotard, McDonald, Meijer, Seppänen, Svensson

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin

NI: Borghezio, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Salvini

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Hannan, Heaton-Harris, Ibrisagic

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 71

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cocilovo, Davies, Deprez, Dičkutė, Duff, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Krarup, Pafilis

IND/DEM: Belder, Blokland, Louis, de Villiers, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Kozlík, Mote, Speroni

PPE-DE: Kamall, Parish

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Pret:
  Hans-Peter Martin

Atturas:
  Frédérique Ries, Sarah Ludford

4.   C. Krehl ieteikums A6-0281/2006

Rezolūcija

Par: 575

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Markov

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Giertych, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 40

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Musacchio, Pafilis

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni

Atturas: 37

GUE/NGL: de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Louis, Sinnott, de Villiers

NI: Allister, Baco, Borghezio, Claeys, Helmer, Kozlík

PPE-DE: Kamall

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Pret:
  Hans-Peter Martin

5.   B. Rapkay ziņojums A6-0275/2006

Groz. Nr. 4

Par: 123

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Helmer, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, Maat, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Weber Henri

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella

Pret: 290

ALDE: Andria, Cavada, Cocilovo, Costa, De Sarnez, Laperrouze, Lehideux, Losco, Pistelli, Susta, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, De Michelis, Martin Hans-Peter, Rutowicz, Salvini

PPE-DE: Méndez de Vigo, Posdorf, Posselt

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 233

ALDE: Fourtou, Harkin

IND/DEM: Wohlin

NI: Allister, Baco, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Mitchell, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Ilves

UEN: Camre, Krasts, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Pret:
  Henri Weber

6.   B. Rapkay ziņojums A6-0275/2006

Groz. Nr. 13

Par: 101

ALDE: Andria, Beaupuy, Bourlanges, Cavada, Cocilovo, Costa, De Sarnez, Duff, Fourtou, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Losco, Pistelli, Susta, Toia

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Belohorská, Martin Hans-Peter, Mussolini

PPE-DE: Bonsignore

PSE: Arif, Attard-Montalto, Berès, Bono, Bourzai, Busquin, Carlotti, Carnero González, Castex, Cottigny, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Martínez Martínez, Moscovici, Patrie, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Sousa Pinto, Tarabella, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 412

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Birutis, Bowles, Busk, Cappato, Carlshamre, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Krarup, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Rizzo, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Beňová, Chiesa, Geringer de Oedenberg, Gierek, Golik, Grabowska, Kuc, Peillon, Pinior, Rosati, dos Santos, Siwiec, Xenogiannakopoulou

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Atturas: 140

ALDE: Budreikaitė, Kułakowski

GUE/NGL: Flasarová, Kohlíček, Markov, Maštálka, Ransdorf, Remek, Strož, Zimmer

NI: Battilocchio, De Michelis, Kilroy-Silk, Kozlík, Rivera

PPE-DE: McMillan-Scott, Papastamkos

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, Díez González, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Goebbels, Gottardi, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Haug, Hedh, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Tzampazi, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Vincent Peillon, Marie-Noëlle Lienemann

7.   B. Rapkay ziņojums A6-0275/2006

Groz. Nr. 22

Par: 117

ALDE: Bourlanges, Cappato, Cavada, De Sarnez, Duff, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Losco, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Flasarová, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Musacchio, Ransdorf, Remek, Strož, Triantaphyllides, Zimmer

NI: Martin Hans-Peter

PSE: Arif, Attard-Montalto, Batzeli, Berès, Bono, Bourzai, Busquin, Carlotti, Castex, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Fazakas, Ferreira Anne, Fruteau, Glante, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hutchinson, Jørgensen, Kinnock, Laignel, Le Foll, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Moscovici, Napoletano, Navarro, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Sousa Pinto, Tarabella, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 403

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Busk, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Aita, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Holm, Krarup, Liotard, McDonald, Meijer, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Rizzo, Seppänen, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Chiesa, Geringer de Oedenberg, Gierek, Golik, Grabowska, Kuc, Pinior, Rosati, dos Santos, Siwiec

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 136

ALDE: Beaupuy, Budreikaitė, Fourtou, Kułakowski

GUE/NGL: Guidoni, Wurtz

NI: Allister, Baco, Battilocchio, De Michelis, Kilroy-Silk, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Papastamkos

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Goebbels, Gottardi, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Haug, Hedh, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Hans-Peter Martin

8.   B. Rapkay ziņojums A6-0275/2006

Groz. Nr. 6

Par: 128

ALDE: Andria, Cavada, Cocilovo, Costa, De Sarnez, Griesbeck, Laperrouze, Susta, Toia

GUE/NGL: Maštálka

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Arif, Berès, Berlinguer, Bono, Bourzai, Busquin, Carlotti, Castex, Cottigny, De Keyser, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Gomes, Gottardi, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hutchinson, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lienemann, Locatelli, Martínez Martínez, Moscovici, Napoletano, Navarro, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Sacconi, Savary, Sousa Pinto, Tarabella, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Zani

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 378

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Rizzo, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers, Wohlin, Železný

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Mote, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Correia, Geringer de Oedenberg, Gierek, Golik, Grabowska, Kuc, Pinior, Rosati, Siwiec

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Atturas: 144

ALDE: Carlshamre, Pistelli

GUE/NGL: Flasarová, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Markov, Ransdorf, Remek, Strož, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Borghezio, De Michelis, Kilroy-Silk, Kozlík, Salvini

PPE-DE: Papastamkos

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Goebbels, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Haug, Hedh, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Athanasios Pafilis

9.   B. Rapkay ziņojums A6-0275/2006

Groz. Nr. 9

Par: 107

ALDE: Andria, Bourlanges, Cavada, Cocilovo, De Sarnez, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Losco, Pistelli, Susta, Toia

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Mussolini

PSE: Arif, Berès, Berlinguer, Bono, Bourzai, Busquin, Carlotti, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Gomes, Gottardi, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Lienemann, Locatelli, Martínez Martínez, Moscovici, Navarro, Panzeri, Patrie, Peillon, Pittella, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Sacconi, Savary, Sousa Pinto, Tarabella, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Zani

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 397

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bowles, Busk, Cappato, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Krarup, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Bobošíková, Borghezio, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Masiel, Mote, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Gierek, Glante, Golik, Grabowska, Kuc, Pinior, Rosati, Siwiec

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 141

ALDE: Budreikaitė, Carlshamre, Kułakowski

GUE/NGL: Flasarová, Kohlíček, Markov, Maštálka, Ransdorf, Strož, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, De Michelis, Kilroy-Silk, Kozlík, Martinez, Rivera

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Goebbels, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Haug, Hedh, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Musumeci

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Hans-Peter Martin

10.   B. Rapkay ziņojums A6-0275/2006

Groz. Nr. 10

Par: 106

ALDE: Andria, Bourlanges, Cavada, Cocilovo, Costa, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Pistelli, Susta, Toia

IND/DEM: Bonde

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Mussolini

PSE: Arif, Berès, Bono, Bourzai, Busquin, Carlotti, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Gomes, Gottardi, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hutchinson, Jöns, Laignel, Le Foll, Lienemann, Locatelli, Martínez Martínez, Moscovici, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Panzeri, Patrie, Peillon, Pittella, Poignant, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Roure, Sacconi, Savary, Sousa Pinto, Tarabella, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Zani

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 419

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Krarup, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Corbey, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Grabowska, Kuc, Pinior, Rosati, dos Santos, Siwiec

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 130

GUE/NGL: Flasarová, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Remek, Strož, Zimmer

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, De Michelis, Kilroy-Silk, Kozlík, Rivera

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Goebbels, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Haug, Hedh, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Scheele, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Tzampazi, Walter, Weiler, Westlund, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas, Smith

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Pret:
  Janelly Fourtou

11.   B. Rapkay ziņojums A6-0275/2006

Rezolūcija

Par: 491

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bowles, Busk, Cappato, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Haug, Hedh, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Pret: 128

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Giertych, Kilroy-Silk, Mote, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Arif, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Cottigny, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Lienemann, Moscovici, Navarro, Obiols i Germà, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Roure, Savary, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 31

ALDE: Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, De Sarnez, Griesbeck, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Toia

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PSE: Busquin, Chiesa, De Keyser, Fazakas, Gomes, Rocard, Sousa Pinto, Tarabella

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  John Attard-Montalto

Pret:
  Ilda Figueiredo, Pervenche Berès, Hans-Peter Martin, Monica Frassoni

12.   C. Eurlings ziņojums A6-0269/2006

Groz. Nr. 2

Par: 62

ALDE: Andria, Beaupuy, Bourlanges, Cavada, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Matsakis, Morillon, Onyszkiewicz

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Mussolini, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Brepoels, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Kasoulides

PSE: Gröner

UEN: Camre, Didžiokas, Wojciechowski Janusz

Pret: 579

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Lundgren, Pęk, Wohlin

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Helmer, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 12

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Bonde, Goudin

NI: Baco, Kilroy-Silk

PPE-DE: Kamall

PSE: Ford, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried

UEN: Maldeikis

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Pret:
  Lissy Gröner

13.   C. Eurlings ziņojums A6-0269/2006

Groz. Nr. 5, 1. daļa

Par: 571

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Louis, Lundgren, de Villiers, Wohlin

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Helmer, Masiel, Piskorski, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 70

ALDE: Juknevičienė, Ortuondo Larrea, Savi

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Dimitrakopoulos, Gklavakis, Kratsa-Tsagaropoulou, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Záborská

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Szymański

Atturas: 12

ALDE: Guardans Cambó

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Krarup

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Matsis, Ventre

PSE: Lienemann

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Lissy Gröner

14.   C. Eurlings ziņojums A6-0269/2006

Groz. Nr. 5, 2. daļa

Par: 255

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Kułakowski, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Malmström, Mohácsi, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

IND/DEM: Lundgren

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Helmer, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Cederschiöld, Fajmon, Fjellner, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Kamall, Kauppi, Ouzký, Seeberg, Škottová, Strejček, Stubb, Van Orden, Vlasák, Wijkman, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Pret: 385

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Cavada, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Griesbeck, Hennis-Plasschaert, Juknevičienė, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Ortuondo Larrea, Savi, Sterckx, Takkula, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Belohorská, Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Berger, Bösch, Bullmann, Ettl, Gebhardt, Glante, Gröner, Groote, Hänsch, Haug, Jöns, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Leichtfried, Matsouka, Piecyk, Prets, Rapkay, Roth-Behrendt, Scheele, Stockmann, Tzampazi, Walter, Xenogiannakopoulou

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Podkański, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Lipietz, Voggenhuber

Atturas: 12

ALDE: Guardans Cambó

GUE/NGL: Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PSE: Grech, Lienemann, Muscat

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Atturas:
  John Attard-Montalto

15.   C. Eurlings ziņojums A6-0269/2006

Groz. Nr. 67

Par: 409

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Assis, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Bourzai, Casaca, Glante, Goebbels, Lambrinidis, Matsouka, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Krasts, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 207

ALDE: Hennis-Plasschaert, Maaten, Manders, Mulder

IND/DEM: Belder, Blokland, Wohlin, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, De Michelis, Mote, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Buzek, Cabrnoch, Duchoň, Fajmon, Ouzký, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedh, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere

Atturas: 34

ALDE: Kułakowski

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: De Veyrac

PSE: Chiesa, Hegyi, Lienemann

Verts/ALE: van Buitenen

16.   C. Eurlings ziņojums A6-0269/2006

Groz. Nr. 68

Par: 150

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Cavada, Degutis, Deprez, Dičkutė, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Juknevičienė, Laperrouze, Lehideux, Malmström, Matsakis, Morillon, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Savi, Sterckx

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Borghezio, Claeys, Giertych, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Brepoels, Buzek, Dimitrakopoulos, Hatzidakis, Kratsa-Tsagaropoulou, Marques, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Záborská

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Casaca, Lambrinidis, Matsouka, Occhetto, Scheele, Siwiec, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Aylward, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 471

ALDE: Alvaro, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Booth, Goudin, Knapman, Lundgren, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Barón Crespo, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Didžiokas, Foglietta, La Russa, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Atturas: 29

ALDE: Geremek, Toia

IND/DEM: Clark, Farage, Louis, Titford, de Villiers

NI: Baco, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Coelho

PSE: Attard-Montalto, Berlinguer, Grech, Lienemann, Muscat

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Sarah Ludford

Pret:
  Frédérique Ries

Atturas:
  John Attard-Montalto

17.   C. Eurlings ziņojums A6-0269/2006

Groz. Nr. 69

Par: 372

ALDE: Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Ek, Fourtou, Griesbeck, Hennis-Plasschaert, Juknevičienė, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Ortuondo Larrea, Resetarits, Ries, Savi

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wohlin, Zapałowski

NI: Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Busquin, Casaca, Ferreira Anne, Hazan, Lambrinidis, Leinen, Matsouka, Occhetto, Riera Madurell, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Pret: 247

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Kułakowski, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Mohácsi, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Lundgren, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Cabrnoch, Duchoň, Fajmon, Ouzký, Škottová, Sonik, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Assis, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hedh, Hegyi, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, La Russa, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Ždanoka

Atturas: 31

IND/DEM: Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Baco, Borghezio, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Salvini, Schenardi

PPE-DE: De Veyrac, Kamall

PSE: Attard-Montalto, Lienemann

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Pret:
  John Attard-Montalto, Catherine Trautmann

18.   C. Eurlings ziņojums A6-0269/2006

Groz. Nr. 9 + 50

Par: 320

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Mohácsi, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Staniszewska, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Helmer, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ayuso González, Bauer, Braghetto, Březina, Brunetta, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coveney, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hybášková, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kauppi, Kudrycka, Lechner, Lewandowski, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stauner, Strejček, Stubb, Sturdy, Tajani, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vlasák, von Wogau, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Barón Crespo, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Cohn-Bendit, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes

Pret: 283

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Cavada, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Griesbeck, Hennis-Plasschaert, Juknevičienė, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Ortuondo Larrea, Pistelli, Ries, Savi, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Veraldi

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brepoels, Brok, Busuttil, Carollo, Caspary, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Dimitrakopoulos, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Ferber, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hieronymi, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jarzembowski, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lehne, Liese, Lombardo, Lulling, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Nassauer, Nicholson, Novak, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Spautz, Stevenson, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Záborská

PSE: Beňová, Berger, Bösch, Bono, Carlotti, Casaca, Castex, Dobolyi, Ettl, Fazakas, Ford, Gierek, Hegyi, Herczog, Leichtfried, Lévai, Lienemann, Prets, Reynaud, Rosati, Roure, Scheele, Tabajdi

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Lipietz, Onesta, Smith, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 40

ALDE: Kułakowski, Newton Dunn, Starkevičiūtė

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Knapman, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Bonsignore, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, De Veyrac, Eurlings, Goepel, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Kirkhope, Langendries, McMillan-Scott, Parish, Pinheiro, Ribeiro e Castro, Silva Peneda

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Grech, Lambrinidis, Matsouka, Muscat, Tzampazi

Verts/ALE: van Buitenen, Lichtenberger

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  John Attard-Montalto, Monica Frassoni

Pret:
  Danutė Budreikaitė, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Harlem Désir, Yiannakis Matsis, Ioannis Kasoulides, Yannick Vaugrenard, Bernadette Vergnaud, Pierre Moscovici

19.   C. Eurlings ziņojums A6-0269/2006

Groz. Nr. 51, 2. daļa

Par: 301

ALDE: Andria, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Malmström, Mohácsi, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Strož, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Lundgren, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Helmer, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Speroni

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bowis, Cabrnoch, Callanan, Dehaene, Duchoň, Fajmon, Glattfelder, Kamall, Korhola, Millán Mon, Ouzký, Parish, Rübig, Škottová, Spautz, Strejček, Szájer, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, dos Santos, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Musumeci, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Pret: 329

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Cappato, Cavada, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Griesbeck, Hennis-Plasschaert, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Ries, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Takkula, Virrankoski

GUE/NGL: Holm, Krarup, Meijer, Seppänen, Svensson

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Baco, Borghezio, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Casaca, Ford, Lambrinidis, Lehtinen, Martin David, Masip Hidalgo, Matsouka, Rosati, Sánchez Presedo, Savary, Scheele, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: Lipietz, Schlyter, Voggenhuber

Atturas: 13

ALDE: Kułakowski, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Adamou, de Brún, McDonald, Triantaphyllides

NI: Allister, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: McMillan-Scott

PSE: De Keyser, Grech

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Véronique De Keyser, John Attard-Montalto

Pret:
  Paul Rübig

20.   C. Eurlings ziņojums A6-0269/2006

Groz. Nr. 14 + 32 + 54

Par: 262

ALDE: Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Polfer, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Staniszewska, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Knapman, Titford, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Rivera

PPE-DE: Cabrnoch, Duchoň, Fajmon, Ouzký, Škottová, Spautz, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Assis, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 377

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Cavada, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Juknevičienė, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Matsakis, Morillon, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pistelli, Prodi, Ries, Savi, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Casaca, Grech, Lambrinidis, Matsouka, Muscat, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 12

ALDE: Kułakowski

IND/DEM: Louis, Sinnott, de Villiers, Železný

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Ventre

PSE: Hänsch, Lienemann

Verts/ALE: van Buitenen

21.   C. Eurlings ziņojums A6-0269/2006

Groz. Nr. 15 + 33

Par: 91

ALDE: Alvaro, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Ludford, Lynne, Malmström, Mohácsi, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

NI: Battilocchio, Bobošíková, De Michelis

PPE-DE: Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Duchoň, Fajmon, Kamall, Seeberg, Škottová, Strejček, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Berès, Lehtinen

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 534

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Cavada, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, Juknevičienė, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Savi, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Wohlin, Zapałowski

NI: Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: Evans Jill, Hudghton, Joan i Marí, Schlyter, Smith

Atturas: 23

ALDE: Kułakowski

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Knapman, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Baco, Belohorská, Helmer, Kilroy-Silk, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Jałowiecki, Kaczmarek, Siekierski, Zaleski

PSE: Lienemann, Occhetto

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Christofer Fjellner, Gunnar Hökmark

Pret:
  Pervenche Berès

22.   C. Eurlings ziņojums A6-0269/2006

69. punkta 2. daļa

Par: 425

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Catania, de Brún, Guidoni, Holm, Liotard, McDonald, Meijer, Seppänen, Svensson

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, De Michelis, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bauer, Beazley, Bonsignore, Braghetto, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Langendries, Lewandowski, Maat, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pīks, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Purvis, Queiró, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Wortmann-Kool, Zahradil, Zappalà, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Pret: 191

ALDE: Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Cavada, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Griesbeck, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Starkevičiūtė, Takkula, Toia

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Ransdorf, Remek, Strož, Triantaphyllides, Wurtz

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Brepoels, Březina, Brok, Caspary, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Duka-Zólyomi, Ebner, Ferber, Florenz, Fontaine, Gahler, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Guellec, Gyürk, Hieronymi, Itälä, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kasoulides, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, Lulling, Mann Thomas, Mathieu, Mauro, Mayer, Nassauer, Nicholson, Oomen-Ruijten, Pack, Peterle, Pieper, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Sommer, Stauner, Sudre, Surján, Toubon, Ulmer, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Berger, Bösch, Dobolyi, Ettl, Leichtfried, Paasilinna, Prets, Scheele, Tabajdi, Vaugrenard

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Voggenhuber

Atturas: 23

ALDE: Kułakowski, Matsakis

GUE/NGL: Adamou, Krarup, Pflüger, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Železný

NI: Kilroy-Silk, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Brejc, McGuinness, Pinheiro, Szájer, Zaleski

PSE: Hänsch, Hegyi, Laignel, Lienemann

Verts/ALE: van Buitenen, Jonckheer

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Tatjana Ždanoka, Gitte Seeberg

Pret:
  Luís Queiró, Lars Wohlin

Atturas:
  Erna Hennicot-Schoepges

23.   C. Eurlings ziņojums A6-0269/2006

72. punkta 2. daļa

Par: 515

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Guidoni, Kaufmann, McDonald, Triantaphyllides

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Borghezio, De Michelis, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Veneto, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 109

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, Flasarová, Henin, Holm, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, de Villiers, Wohlin

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Barsi-Pataky, Becsey, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Cederschiöld, Chichester, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dover, Doyle, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Graça Moura, Gutiérrez-Cortines, Heaton-Harris, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Kamall, Kelam, Kirkhope, Langen, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Ribeiro e Castro, Schnellhardt, Seeberg, Škottová, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vlasák, Wieland, Záborská, Zahradil, Zatloukal, Zvěřina

UEN: Angelilli, Krasts, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 16

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro

IND/DEM: Batten, Wise

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Kauppi, Sonik, Ventre

PSE: Hänsch, Lienemann

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton, Smith

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Britta Thomsen

24.   C. Eurlings ziņojums A6-0269/2006

Groz. Nr. 19

Par: 233

ALDE: Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Ludford, Lynne, Malmström, Mohácsi, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Staniszewska, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Battilocchio, Bobošíková, De Michelis, Mussolini

PPE-DE: Cabrnoch, Callanan, Duchoň, Fajmon, Kamall, Ouzký, Seeberg, Škottová, Strejček, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Assis, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hazan, Hedh, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Kuc, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 394

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Cavada, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, Juknevičienė, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pistelli, Ries, Savi, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Veraldi

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Bullmann, Gebhardt, Glante, Grech, Groote, Hänsch, Haug, Jöns, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Matsouka, Muscat, Piecyk, Roth-Behrendt, Rothe, Scheele, Tzampazi, Walter, Weiler, Xenogiannakopoulou

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Evans Jill, Hudghton, Joan i Marí, Schlyter, Smith

Atturas: 12

ALDE: Kułakowski

IND/DEM: Louis, de Villiers, Železný

NI: Baco, Belohorská, Kilroy-Silk, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Ventre

PSE: Lienemann

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Pret:
  Lissy Gröner

25.   C. Eurlings ziņojums A6-0269/2006

Rezolūcija

Par: 429

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Ek, Fourtou, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Holm, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Ransdorf, Remek, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Piskorski, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Graça Moura, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klich, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, von Wogau, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Pret: 71

ALDE: Cappato

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Tomczak, de Villiers, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Cabrnoch, Deß, Duchoň, Ebner, Fajmon, Gräßle, Konrad, Mathieu, Ouzký, Schierhuber, Seeber, Škottová, Strejček, Ventre, Vlasák, Wieland, Zahradil, Zvěřina

PSE: Berger, Bösch, Ettl, Goebbels, Laignel, Leichtfried, Öger, Prets, Rocard, Roure, Scheele

UEN: Maldeikis

Verts/ALE: Lipietz

Atturas: 125

ALDE: Attwooll, Bourlanges, Bowles, Cavada, Davies, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Karim, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Lynne, Mohácsi, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Henin, Kohlíček, Pflüger, Strož, Wagenknecht

IND/DEM: Sinnott

NI: Baco, Helmer, Kozlík, Rutowicz

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Berend, Böge, Brepoels, Callanan, Daul, Descamps, De Veyrac, Ferber, Fontaine, Gewalt, Glattfelder, Gomolka, Grossetête, Guellec, Hudacký, Hybášková, Jarzembowski, Kamall, Klaß, Koch, Lamassoure, Langen, Langendries, Liese, Mauro, Mayer, Mikolášik, Nicholson, Pieper, Posdorf, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Saïfi, Schnellhardt, Schwab, Stauner, Sudre, Surján, Toubon, Ulmer, Van Orden, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Záborská

PSE: Attard-Montalto, Berlinguer, Bono, Carlotti, Castex, Chiesa, Désir, Dobolyi, Fazakas, Fruteau, Gottardi, Grech, Gruber, Jöns, Krehl, Lavarra, Lienemann, Locatelli, Muscat, Occhetto, Panzeri, Piecyk, Pittella, Reynaud, Roth-Behrendt, Sacconi, Tabajdi, Tarabella, Vincenzi, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Podkański

Verts/ALE: Bennahmias, van Buitenen, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lichtenberger, Voggenhuber

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Karin Jöns, Lars Wohlin,

Pret:
  Anna Záborská

Atturas:
  Yannick Vaugrenard, Patrick Gaubert, Jean-Paul Gauzès, Danutė Budreikaitė

---

PIEŅEMTIE TEKSTI

P6_TA(2006)0370

Personas datu aizsardzība *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par personas datu, ko apstrādā, sadarbojoties policijas un tiesu iestādēm krimināllietās, aizsardzību (COM(2005)0475 — C6-0436/2005 — 2005/0202(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (COM(2005)0475) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (COM(2005)0475) (1),

| — | ņemot vērā ES līguma 34. panta 2. punkta b) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES līguma 34. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā ES līguma 39. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C6-0436/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES līguma 39. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C6-0436/2005),

| — | ņemot vērā Protokolu, ar ko Šengenas acquis integrē Eiropas Savienības tiesību sistēmā un saskaņā ar ko Padome ir apspriedusies ar Parlamentu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Protokolu, ar ko Šengenas acquis integrē Eiropas Savienības tiesību sistēmā un saskaņā ar ko Padome ir apspriedusies ar Parlamentu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 93. un 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 93. un 51. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0192/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0192/2006),

| 1. | apstiprina 2006. gada 14. jūnijā grozīto Komisijas priekšlikumu (2); |
| --- | --- |

1.

apstiprina 2006. gada 14. jūnijā grozīto Komisijas priekšlikumu (2);

| 2. | aicina Komisiju atbilstīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju atbilstīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | aicina Padomi vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

aicina Padomi vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0258.

P6_TA(2006)0371

Euro aizsardzība pret viltošanu (“Perikla” programma) *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru groza un pagarina piemērošanas periodu Lēmumam 2001/923/EK, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (“Perikla” programmu) (COM(2006)0243 — C6-0179/2006 — 2006/0078 (CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2006)0243) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2006)0243) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 123. panta 4. punkta trešo teikumu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0179/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 123. panta 4. punkta trešo teikumu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0179/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0276/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0276/2006),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0372

Euro aizsardzība pret viltošanu *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru paplašina lēmuma darbības jomu, neiesaistītās dalībvalstīs piemērojot Lēmumu 2006/.../EK, ar kuru groza un pagarina piemērošanas periodu Lēmumam 2001/923/EK, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (“Perikla” programmu) (COM(2006)0243 — C6-0180/2006 — 2006/0079(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2006)0243) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2006)0243) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 308. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0180/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 308. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0180/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0277/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0277/2006),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0373

Spriedumu ievērošana dalībvalstu starpā jauna kriminālprocesa gadījumā *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par spriedumu ievērošanu Eiropas Savienības dalībvalstu starpā jauna kriminālprocesa gadījumā (COM(2005)0091 — C6-0235/2005 — 2005/0018(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (COM(2005)0091) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (COM(2005)0091) (1),

| — | ņemot vērā ES līguma 34. panta 2. punkta b) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES līguma 34. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā ES līguma 39. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0235/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES līguma 39. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0235/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 93. un 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 93. un 51. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0268/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0268/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju atbilstīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju atbilstīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| 6. apsvērums |
| (6) Iespējamam ierakstam kādas dalībvalsts sodāmības reģistrā par citā valstī pasludinātu spriedumu pret tās pilsoņiem vai iedzīvotājiem jāpakļaujas tiem pašiem likumiem, kuriem tas pakļaujas nacionālā sprieduma gadījumā, un tas izraisīt nelabvēlīgāku attieksmi pret tām personām, kurām pasludināts spriedums citās dalībvalstīs, salīdzinot ar tām, kuras sodījusi nacionālā tiesa. | Svītrots. |
| Grozījums Nr. 2 |
| 7. apsvērums |
| (7) Šim
  lēmumam jāaizvieto
  nosacījumi par to spriedumu ievērošanu krimināllietās, kas iekļauti 1970. gada 28. maija Eiropas konvencijā par kriminālspriedumu starptautisko spēkā esamību. | (7) Šis
  pamatlēmums ir spēkā dalībvalstīs, neskarot nosacījumus
  par to spriedumu ievērošanu krimināllietās, kas iekļauti 1970. gada 28. maija Eiropas konvencijā par kriminālspriedumu starptautisko spēkā esamību. |
| Grozījums Nr. 3 |
| 1. panta 1. punkts |
| 1. Šī pamatlēmuma mērķis ir noteikt apstākļus, kādos dalībvalsts
  jauna kriminālprocesa gadījumā pret
  to pašu
  personu ievēro citā dalībvalstī tai pasludinātos spriedumus par citiem nodarījumiem vai
  veic to ierakstu savā sodāmības reģistrā
  . | 1. Šī pamatlēmuma mērķis ir noteikt apstākļus, saskaņā ar kuriem dalībvalsts jaunas krimināllietas gadījumā pret personu ievēro citā dalībvalstī
  pret šo pašu personu iepriekš
  pasludinātos notiesājošos spriedumus par citiem nodarījumiem. |
| Grozījums Nr. 5 |
| 2. panta a) apakšpunkts |
| a) | “spriedums” ir: jebkurš galīgs
  krimināltiesas vai administratīvas iestādes, kuras lēmums var izraisīt vēršanos kompetentā tiesā
  ,
  lēmums, galvenokārt krimināllietā,
  kas nosaka personas vainu
  kriminālpārkāpumā vai saskaņā ar
  valsts tiesību aktiem
  sodāmā aktā, kā šo tiesību aktu noteikumu pārkāpumā
  ; |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI

Grozījums Nr. 1

6. apsvērums

(6) Iespējamam ierakstam kādas dalībvalsts sodāmības reģistrā par citā valstī pasludinātu spriedumu pret tās pilsoņiem vai iedzīvotājiem jāpakļaujas tiem pašiem likumiem, kuriem tas pakļaujas nacionālā sprieduma gadījumā, un tas izraisīt nelabvēlīgāku attieksmi pret tām personām, kurām pasludināts spriedums citās dalībvalstīs, salīdzinot ar tām, kuras sodījusi nacionālā tiesa.

Svītrots.

Grozījums Nr. 2

7. apsvērums

(7) Šim
  lēmumam jāaizvieto
  nosacījumi par to spriedumu ievērošanu krimināllietās, kas iekļauti 1970. gada 28. maija Eiropas konvencijā par kriminālspriedumu starptautisko spēkā esamību.

(7) Šis
  pamatlēmums ir spēkā dalībvalstīs, neskarot nosacījumus
  par to spriedumu ievērošanu krimināllietās, kas iekļauti 1970. gada 28. maija Eiropas konvencijā par kriminālspriedumu starptautisko spēkā esamību.

Grozījums Nr. 3

1. panta 1. punkts

1. Šī pamatlēmuma mērķis ir noteikt apstākļus, kādos dalībvalsts
  jauna kriminālprocesa gadījumā pret
  to pašu
  personu ievēro citā dalībvalstī tai pasludinātos spriedumus par citiem nodarījumiem vai
  veic to ierakstu savā sodāmības reģistrā
  .

1. Šī pamatlēmuma mērķis ir noteikt apstākļus, saskaņā ar kuriem dalībvalsts jaunas krimināllietas gadījumā pret personu ievēro citā dalībvalstī
  pret šo pašu personu iepriekš
  pasludinātos notiesājošos spriedumus par citiem nodarījumiem.

Grozījums Nr. 5

2. panta a) apakšpunkts

a)

“spriedums” ir: jebkurš galīgs
  krimināltiesas vai administratīvas iestādes, kuras lēmums var izraisīt vēršanos kompetentā tiesā
  ,
  lēmums, galvenokārt krimināllietā,
  kas nosaka personas vainu
  kriminālpārkāpumā vai saskaņā ar
  valsts tiesību aktiem
  sodāmā aktā, kā šo tiesību aktu noteikumu pārkāpumā
  ;

| a) | “sodāmība” ir jebkurš galīgs
  tiesas
  lēmums, ar ko kriminālprocesā
  nosaka personas vainu par noziedzīgu nodarījumu atbilstīgi dalībvalsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

a)

“sodāmība” ir jebkurš galīgs
  tiesas
  lēmums, ar ko kriminālprocesā
  nosaka personas vainu par noziedzīgu nodarījumu atbilstīgi dalībvalsts tiesību aktiem;

Grozījums Nr. 6

2. panta b) apakšpunkts

| b) | “sodāmības reģistrs” ir: nacionālais reģistrs vai nacionālie reģistri, kuros saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir apkopoti spriedumi; |
| --- | --- |

b)

Svītrots.

Grozījums Nr. 7

3. panta 1. punkts

1. Visas dalībvalstis
  jauna
  kriminālprocesa gadījumā
  par citiem nodarījumiem
  saskaņā ar noteikumiem, kas tos nosaka,
  piešķir
  citās dalībvalstīs
  pasludinātiem
  spriedumiem
  tādu pašu
  juridisku spēku kā nacionālajiem spriedumiem.

1. Visas dalībvalstis
  pret personu uzsākta
  kriminālprocesa gadījumā
  nodrošina, lai atbildīgās iestādes, tiesas vai tribunāli ņemtu vērā
  citās dalībvalstīs
  iepriekš pasludinātus spriedumus pret to pašu personu par citiem nodarījumiem
  saskaņā ar
  dalībvalsts tiesību aktiem un piešķirtu tiem
  tādu pašu juridisku spēku kā
  iepriekšējiem dalībvalstu spriedumiem
  ar nosacījumu, ka attieksme pret šādām personām nav nelabvēlīgāka nekā tas būtu gadījumā, ja iepriekšējie spriedumi būtu attiecīgās dalībvalsts spriedumi.

Grozījums Nr. 8

3. panta 2. punkts

2. Šī panta 1. punkts tiek piemērots posmā pirms kriminālprocesa, paša kriminālprocesa laikā un sprieduma izpildes laikā, jo īpaši attiecībā uz piemērojamiem
  procedūras
  noteikumiem, tai skaitā to, kas attiecas uz iepriekšēju ieslodzījumu, pārkāpuma kvalifikāciju, piespriestā soda veidu un līmeni, vai arī noteikumiem, kas regulē lēmuma izpildi.

2. Šī panta 1. punkts tiek piemērots posmā pirms kriminālprocesa, paša kriminālprocesa laikā un sprieduma izpildes laikā, jo īpaši attiecībā uz piemērojamiem noteikumiem, tai skaitā to, kas attiecas uz iepriekšēju ieslodzījumu, pārkāpuma kvalifikāciju, piespriestā soda veidu un līmeni, vai arī noteikumiem, kas regulē lēmuma izpildi.

Grozījums Nr. 9

5. panta 1. punkts

1. Citas dalībvalsts pasludinātos spriedumus var neņemt vērā, ja nodarījumi, kas kalpojuši par sprieduma pamatu, dalībvalsts likumos netiek uzskatīti par krimināliem pārkāpumiem.

Svītrots.

Pirmā rindkopa neattiecas uz šādām pārkāpumu kategorijām:

| — | dalība kriminālā organizācijā, |
| --- | --- |

—

dalība kriminālā organizācijā,

| — | terorisms, |
| --- | --- |

—

terorisms,

| — | cilvēku tirdzniecība, |
| --- | --- |

—

cilvēku tirdzniecība,

| — | bērnu seksuāla izmantošana un bērnu pornogrāfija, |
| --- | --- |

—

bērnu seksuāla izmantošana un bērnu pornogrāfija,

| — | narkotisko un psihotropo vielu tirdzniecība, |
| --- | --- |

—

narkotisko un psihotropo vielu tirdzniecība,

| — | ieroču, munīcijas un sprāgstvielu tirdzniecība, |
| --- | --- |

—

ieroču, munīcijas un sprāgstvielu tirdzniecība,

| — | korupcija, |
| --- | --- |

—

korupcija,

| — | krāpšana, tai skaitā krāpšana, kas ietekmē Eiropas Kopienu finanšu intereses 1995. gada 26. jūlija Konvencijas par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību nozīmē, |
| --- | --- |

—

krāpšana, tai skaitā krāpšana, kas ietekmē Eiropas Kopienu finanšu intereses 1995. gada 26. jūlija Konvencijas par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību nozīmē,

| — | noziedzīgi iegūtu līdzekļu atmazgāšana, |
| --- | --- |

—

noziedzīgi iegūtu līdzekļu atmazgāšana,

| — | naudas, tai skaitā euro, viltošana, |
| --- | --- |

—

naudas, tai skaitā euro, viltošana,

| — | datornoziegumi, |
| --- | --- |

—

datornoziegumi,

| — | noziegumi pret vidi, tai skaitā apdraudētu dzīvnieku sugu tirdzniecība un apdraudētu augu sugu tirdzniecība, |
| --- | --- |

—

noziegumi pret vidi, tai skaitā apdraudētu dzīvnieku sugu tirdzniecība un apdraudētu augu sugu tirdzniecība,

| — | nelikumīgas ieceļošanas un uzturēšanās atbalsts, |
| --- | --- |

—

nelikumīgas ieceļošanas un uzturēšanās atbalsts,

| — | slepkavība ar nodomu, smagi miesas bojājumi, |
| --- | --- |

—

slepkavība ar nodomu, smagi miesas bojājumi,

| — | cilvēka orgānu un šūnu tirdzniecība, |
| --- | --- |

—

cilvēka orgānu un šūnu tirdzniecība,

| — | nolaupīšana, ieslodzījums un ķīlnieku saņemšana, |
| --- | --- |

—

nolaupīšana, ieslodzījums un ķīlnieku saņemšana,

| — | rasisms un ksenofobija, |
| --- | --- |

—

rasisms un ksenofobija,

| — | organizēta vai bruņota laupīšana, |
| --- | --- |

—

organizēta vai bruņota laupīšana,

| — | kultūras vērtību, tai skaitā antikvāru priekšmetu un mākslas darbu, tirdzniecība, |
| --- | --- |

—

kultūras vērtību, tai skaitā antikvāru priekšmetu un mākslas darbu, tirdzniecība,

| — | krāpšana, |
| --- | --- |

—

krāpšana,

| — | rekets un līdzekļu izspiešana, |
| --- | --- |

—

rekets un līdzekļu izspiešana,

| — | ražojumu viltošana un pirātisms, |
| --- | --- |

—

ražojumu viltošana un pirātisms,

| — | administratīvu dokumentu viltošana un viltojumu tirdzniecība, |
| --- | --- |

—

administratīvu dokumentu viltošana un viltojumu tirdzniecība,

| — | maksāšanas līdzekļu viltošana, |
| --- | --- |

—

maksāšanas līdzekļu viltošana,

| — | hormonpreparātu un citu augšanu veicinošu vielu tirdzniecība, |
| --- | --- |

—

hormonpreparātu un citu augšanu veicinošu vielu tirdzniecība,

| — | kodolvielu un radioaktīvu vielu tirdzniecība, |
| --- | --- |

—

kodolvielu un radioaktīvu vielu tirdzniecība,

| — | zagtu transportlīdzekļu tirdzniecība, |
| --- | --- |

—

zagtu transportlīdzekļu tirdzniecība,

| — | izvarošana, |
| --- | --- |

—

izvarošana,

| — | ļaunprātīga dedzināšana, |
| --- | --- |

—

ļaunprātīga dedzināšana,

| — | noziegumi, kas pakļauti Starptautiskajai krimināltiesai, |
| --- | --- |

—

noziegumi, kas pakļauti Starptautiskajai krimināltiesai,

| — | lidmašīnas vai kuģa nolaupīšana, |
| --- | --- |

—

lidmašīnas vai kuģa nolaupīšana,

| — | sabotāža, |
| --- | --- |

—

sabotāža,

| — | transporta vadīšana neatbilstoši normām, kas regulē ceļu satiksmi, tai skaitā transporta vadīšanas un atpūtas laika noteikumu un bīstamu kravu pārvadāšanas noteikumu pārkāpumi, |
| --- | --- |

—

transporta vadīšana neatbilstoši normām, kas regulē ceļu satiksmi, tai skaitā transporta vadīšanas un atpūtas laika noteikumu un bīstamu kravu pārvadāšanas noteikumu pārkāpumi,

| — | preču kontrabanda, |
| --- | --- |

—

preču kontrabanda,

| — | intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpšana, |
| --- | --- |

—

intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpšana,

| — | draudi un vardarbība pret personām, tai skaitā sporta pasākumu laikā, |
| --- | --- |

—

draudi un vardarbība pret personām, tai skaitā sporta pasākumu laikā,

| — | krimināls vandālisms, |
| --- | --- |

—

krimināls vandālisms,

| — | zādzība, |
| --- | --- |

—

zādzība,

| — | pārkāpumi, ko noteikusi izdevējvalsts un uz kuriem attiecas izpildes pienākumi, kas izriet no dokumentiem, kas pieņemti saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu vai Līguma par Eiropas Savienību VI daļu. |
| --- | --- |

—

pārkāpumi, ko noteikusi izdevējvalsts un uz kuriem attiecas izpildes pienākumi, kas izriet no dokumentiem, kas pieņemti saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu vai Līguma par Eiropas Savienību VI daļu.

Grozījums Nr. 10

5. panta 2. punkts

2. Nepārkāpjot 1. punkta nosacījumus, citas dalībvalsts pasludinātos spriedumus var neņemt vērā arī tad, ja nodarījums, kas bijis sprieduma objekts citā dalībvalstī, jauna kriminālprocesa gadījumā par citiem nodarījumiem rada nelabvēlīgāku attieksmi pret personu nekā tad, ja spriedumu būtu pasludinājusi nacionālā tiesa.

Svītrots.

Grozījums Nr. 11

6. panta 1. punkts

1. Ja dalībvalsts citā dalībvalstī pasludinātu spriedumu ieraksta savā sodāmības reģistrā, ierakstītajam sodam jāatbilst reāli pasludinātajam sodam, izņemot gadījumu, ja sods tiešām ticis pārskatīts, gadījumā, ja tas tiek izpildīts dalībvalstī, kurā veic ierakstu.

Svītrots.

Grozījums Nr. 12

6. panta 2. punkts

2. Ja saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem citās dalībvalstīs pasludinātie spriedumi pret pilsoņiem vai iedzīvotājiem tiek ierakstīti nacionālajā sodāmības reģistrā, noteikumu, kas regulē ierakstus, iespējamie grozījumi vai ierakstu svītrošana nekādā gadījumā nedrīkst izraisīt nelabvēlīgāku attieksmi pret personu nekā tad, ja šo spriedumu būtu pasludinājusi nacionāla tiesa.

Svītrots.

Grozījums Nr. 13

6. panta 3. punkts

3. Ja dalībvalstī, kas pasludinājusi spriedumu, grozīts vai svītrots jebkurš ieraksts, tas jāgroza vai jāizsvītro arī tajā dalībvalstī, kuras pilsonis vai iedzīvotājs ir persona, ja šajā valstī ir izdarīts ieraksts un tā bijusi informēta par ieraksta grozījumu vai svītrošanu, izņemot gadījumu, ja šīs valsts tiesību akti paredz notiesātajai personai labvēlīgākus nosacījumus.

Svītrots.

Grozījums Nr. 14

7. pants

1. Šis pamatlēmums dalībvalstu starpā aizstāj 1970. gada 28. maija Hāgas Konvencijas par kriminālspriedumu starptautisko spēkā esamību 56. panta nosacījumus, nepārkāpjot to piemērošanu attiecībās starp dalībvalstīm un trešām valstīm.

Šo pamatlēmumu piemēro dalībvalstīs,
  neskarot 1970. gada 28. maija Hāgas Konvencijas par spriedumu krimināllietās starptautisko atzīšanu 56. pantu
  attiecībā uz dalībvalstu un trešo valstu attiecībām.

Grozījums Nr. 15

8. panta 1. punkts

1. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai panāktu atbilstību šim pamatlēmumam,
  vēlākais, līdz 2006. gada 31. decembrim.

1. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai panāktu atbilstību šim pamatlēmumam
  gada laikā pēc tā pieņemšanas
  .

Grozījums Nr. 16

8. panta 3. punkts

3. Balstoties uz Padomes ģenerālsekretariāta sniegto informāciju, Komisija,
  vēlākais, 2007. gada 31. decembrī,
  iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šā pamatlēmuma piemērošanu, kam vajadzības gadījumā tiek pievienoti tiesību aktu priekšlikumi.

3. Balstoties uz Padomes ģenerālsekretariāta sniegto informāciju, Komisija
  ne vēlāk kā divus gadus pēc šā pamatlēmuma pieņemšanas
  iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šī pamatlēmuma piemērošanu, kam vajadzības gadījumā tiek pievienoti tiesību aktu priekšlikumi.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0374

EK un Gvinejas-Bisavas zvejniecības nolīgums *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Nolīguma noslēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā, ar ko no 2006. gada 16. jūnija līdz 2007. gada 15. jūnijam pagarina spēkā esības termiņu Protokolam, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums saskaņā ar Eiropas Ekonomikas kopienas un Gvinejas-Bisavas Republikas valdības Nolīgumu par zveju pie Gvinejas-Bisavas krastiem (COM(2006)0182 — C6-0167/2006 — 2006/0065(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2006)0182) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2006)0182) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 37. pantu un 300. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 37. pantu un 300. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0167/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0167/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A6-0271/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A6-0271/2006),

| 1. | apstiprina nolīguma slēgšanu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina nolīguma slēgšanu;

| 2. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Gvinejas- Bisavas Republikas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Gvinejas- Bisavas Republikas valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0375

Budžeta grozījuma Nr. 3/2006 projekts (grozījumi)

2006. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2006 projekta grozījumi, III iedaļa — Komisija, VIII iedaļas B daļa — Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (11297/2006 — C6-0239/2006 — 2006/2119(BUD))

Grozījums Nr. 1

III IEDAĻA — Komisija

02 01 04 01. postenis — Iekšējā tirgus darbība un attīstība, jo īpaši paziņošanas, sertificēšanas un nozaru tuvināšanas jomā — Administratīvās pārvaldības izdevumi

| 02 01 04 01 | 2006. g. budžets | Budžeta groz. Nr. 3/2006 projekts | Grozījums | 2006. g. budžets + grozītais budžeta grozījums Nr. 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| | 2 790 000 | 2 790 000 | - 554 545 | - 554 545 | 554 545 | 554 545 | 2 790 000 | 2 790 000 |

02 01 04 01

2006. g. budžets

Budžeta groz. Nr. 3/2006 projekts

Grozījums

2006. g. budžets + grozītais budžeta grozījums Nr. 3

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

2 790 000

2 790 000

- 554 545

- 554 545

554 545

554 545

2 790 000

2 790 000

NOMENKLATŪRA

Bez izmaiņām

PIEZĪMES

Bez izmaiņām

PAMATOJUMS

Atjaunot budžeta grozījuma provizorisko projektu.

Grozījums Nr. 2

III IEDAĻA — Komisija

06 02 03. postenis — Transporta drošība

| 06 02 03 | 2006. g. budžets | Budžeta groz. Nr. 3/2006 projekts | Grozījums | 2006. g. budžets + grozītais budžeta grozījums Nr. 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| | 18 080 000 | 17 080 000 | -2 714 000 | -2 714 000 | 2 714 000 | 2 714 000 | 18 080 000 | 17 080 000 |

06 02 03

2006. g. budžets

Budžeta groz. Nr. 3/2006 projekts

Grozījums

2006. g. budžets + grozītais budžeta grozījums Nr. 3

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

18 080 000

17 080 000

-2 714 000

-2 714 000

2 714 000

2 714 000

18 080 000

17 080 000

NOMENKLATŪRA

Bez izmaiņām

PIEZĪMES

Bez izmaiņām

PAMATOJUMS

Noraidīt samazinājumu, jo pašreizējā budžeta gada posmā ir pārāk agri ieviest būtiskus samazinājumus.

Grozījums Nr. 3

III IEDAĻA — Komisija

06 02 09 01. postenis — “Galileo” uzraudzības iestāde — Subsīdija saskaņā ar 1. un 2. sadaļu

| 06 02 09 01 | 2006. g. budžets | Budžeta groz. Nr. 3/2006 projekts | Grozījums | 2006. g. budžets + grozītais budžeta grozījums Nr. 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| | 2 231 400 | 2 231 400 | 1 600 000 | 1 600 000 | 850 000 | 850 000 | 4 681 400 | 4 681 400 |

06 02 09 01

2006. g. budžets

Budžeta groz. Nr. 3/2006 projekts

Grozījums

2006. g. budžets + grozītais budžeta grozījums Nr. 3

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

2 231 400

2 231 400

1 600 000

1 600 000

850 000

850 000

4 681 400

4 681 400

NOMENKLATŪRA

Bez izmaiņām

PIEZĪMES

Bez izmaiņām

PAMATOJUMS

Noraidīt samazinājumu, jo pašreizējā budžeta gada posmā ir pārāk agri ieviest būtiskus samazinājumus.

Grozījums Nr. 4

III IEDAĻA — Komisija

06 02 09 02. postenis — “Galileo” uzraudzības iestāde — Subsīdija saskaņā ar 3. sadaļu

| 06 02 09 02 | 2006. g. budžets | Budžeta groz. Nr. 3/2006 projekts | Grozījums | 2006. g. budžets + grozītais budžeta grozījums Nr. 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| | 2 500 000 | 2 500 000 | 0 | 0 | 600 000 | 600 000 | 3 100 000 | 3 100 000 |

06 02 09 02

2006. g. budžets

Budžeta groz. Nr. 3/2006 projekts

Grozījums

2006. g. budžets + grozītais budžeta grozījums Nr. 3

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

2 500 000

2 500 000

0

0

600 000

600 000

3 100 000

3 100 000

NOMENKLATŪRA

Bez izmaiņām

PIEZĪMES

(Attiecīgas izmaiņas izdarītas finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmē)

PAMATOJUMS

Atjaunot budžeta grozījuma provizorisko projektu.

Grozījums Nr. 5

III IEDAĻA — Komisija

18 02 03 02. postenis — Eiropas aģentūra operatīvās sadarbības pārvaldībai pie ārējām robežām — Subsīdija saskaņā ar 3. sadaļu

| 18 02 03 02 | 2006. g. budžets | Budžeta groz. Nr. 3/2006 projekts | Grozījums | 2006. g. budžets + grozītais budžeta grozījums Nr. 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| | 9 440 000 | 9 440 000 | -3 786 000 | -3 786 000 | 3 786 000 | 3 786 000 | 9 440 000 | 9 440 000 |

18 02 03 02

2006. g. budžets

Budžeta groz. Nr. 3/2006 projekts

Grozījums

2006. g. budžets + grozītais budžeta grozījums Nr. 3

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

9 440 000

9 440 000

-3 786 000

-3 786 000

3 786 000

3 786 000

9 440 000

9 440 000

NOMENKLATŪRA

Bez izmaiņām

PIEZĪMES

(Attiecīgas izmaiņas izdarītas finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmē)

PAMATOJUMS

Noraidīt samazinājumu, jo pašreizējā budžeta gada posmā ir pārāk agri ieviest būtiskus samazinājumus.

P6_TA(2006)0376

Budžeta grozījuma Nr. 3/2006 projekts

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Savienības 2006. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2006 projektu: III iedaļa — Komisija, VIII iedaļas B daļa — Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (11297/2006 — C6-0239/2006 — 2006/2119(BUD))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 272. panta 4. punkta priekšpēdējo daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 272. panta 4. punkta priekšpēdējo daļu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 177. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 177. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un it īpaši tās 37. un 38. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un it īpaši tās 37. un 38. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2006. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgā variantā pieņēma 2005. gada 15. decembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2006. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgā variantā pieņēma 2005. gada 15. decembrī (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2006. finanšu gada provizorisko budžeta grozījuma Nr. 3/2006 projektu, ko Komisija iesniedza 2006. gada 22. maijā (SEC(2006)0633), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2006. finanšu gada provizorisko budžeta grozījuma Nr. 3/2006 projektu, ko Komisija iesniedza 2006. gada 22. maijā (SEC(2006)0633),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 3/2006 projektu, ko Padome sagatavoja 2006. gada 11. jūlijā (11297/2006 — C6-0239/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 3/2006 projektu, ko Padome sagatavoja 2006. gada 11. jūlijā (11297/2006 — C6-0239/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 69. pantu un IV pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 69. pantu un IV pielikumu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0283/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0283/2006),

| A. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 3/2006 projekts ietver četras atšķirīgas daļas, t. i., Eiropas GNSS uzraudzības iestādes stiprināšana, Eiropas Aviācijas drošības aģentūras un Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie ES ārējām robežām personāla palielināšana un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam paredzēto apropriāciju palielināšana; |
| --- | --- |

A.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 3/2006 projekts ietver četras atšķirīgas daļas, t. i., Eiropas GNSS uzraudzības iestādes stiprināšana, Eiropas Aviācijas drošības aģentūras un Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie ES ārējām robežām personāla palielināšana un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam paredzēto apropriāciju palielināšana;

| B. | tā kā Komisija savā provizoriskajā budžeta grozījuma Nr. 3/2006 projektā ierosināja šīs papildu vajadzības finansēt, paredzot pašu resursu palielinājumu EUR 3 604 545 apmērā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisija savā provizoriskajā budžeta grozījuma Nr. 3/2006 projektā ierosināja šīs papildu vajadzības finansēt, paredzot pašu resursu palielinājumu EUR 3 604 545 apmērā;

| C. | tā kā Padome savā budžeta grozījuma Nr. 3/2006 projektā ir nolēmusi visus ierosinātos palielinājumus segt, izmantojot tikai līdzekļu pārcelšanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Padome savā budžeta grozījuma Nr. 3/2006 projektā ir nolēmusi visus ierosinātos palielinājumus segt, izmantojot tikai līdzekļu pārcelšanu;

| D. | tā kā Padome jo īpaši vēlas Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja papildu vajadzības finansēt, samazinot administratīviem izdevumiem paredzētās saistības un maksājumus budžeta Komisijas iedaļā, kas atbilst 2000.—2006. gada finanšu plāna 3. izdevumu kategorijai; |
| --- | --- |

D.

tā kā Padome jo īpaši vēlas Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja papildu vajadzības finansēt, samazinot administratīviem izdevumiem paredzētās saistības un maksājumus budžeta Komisijas iedaļā, kas atbilst 2000.—2006. gada finanšu plāna 3. izdevumu kategorijai;

| E. | tā kā Parlaments piekrīt Komisijas deklarācijai par budžeta grozījuma Nr. 3/2006 projektu tajā ziņā, ka tas varētu radīt bīstamu precedentu visām institūcijām, jo tā nolūks ir budžeta izpildes laikā finansēt vienas institūcijas administratīvos izdevumus, pārceļot vajadzīgās apropriācijas no citas institūcijas budžeta, |
| --- | --- |

E.

tā kā Parlaments piekrīt Komisijas deklarācijai par budžeta grozījuma Nr. 3/2006 projektu tajā ziņā, ka tas varētu radīt bīstamu precedentu visām institūcijām, jo tā nolūks ir budžeta izpildes laikā finansēt vienas institūcijas administratīvos izdevumus, pārceļot vajadzīgās apropriācijas no citas institūcijas budžeta,

| 1. | atbalsta Komisijas budžeta grozījuma Nr. 3/2006 provizoriskajā projektā ierosināto līdzekļu palielinājumu Eiropas GNSS uzraudzības iestādei, Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai, Eiropas Aģentūrai operatīvās sadarbības vadībai pie ES ārējām robežām un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam; |
| --- | --- |

1.

atbalsta Komisijas budžeta grozījuma Nr. 3/2006 provizoriskajā projektā ierosināto līdzekļu palielinājumu Eiropas GNSS uzraudzības iestādei, Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai, Eiropas Aģentūrai operatīvās sadarbības vadībai pie ES ārējām robežām un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam;

| 2. | tomēr uzskata, ka pašreizējā budžeta gada posmā ir pārāk agri minētajās pozīcijās paredzēt vajadzīgos palielinājumus, samazinot līdzekļus citās pozīcijās, kuras 2006. gadā vēl var pilnībā īstenot; |
| --- | --- |

2.

tomēr uzskata, ka pašreizējā budžeta gada posmā ir pārāk agri minētajās pozīcijās paredzēt vajadzīgos palielinājumus, samazinot līdzekļus citās pozīcijās, kuras 2006. gadā vēl var pilnībā īstenot;

| 3. | tādēļ noraida Padomes nodomu segt pieprasītās papildu apropriācijas, izmantojot līdzekļu pārcelšanu, un jo īpaši kompensēt Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja prasīto palielinājumu, samazinot budžeta Komisijas iedaļu; |
| --- | --- |

3.

tādēļ noraida Padomes nodomu segt pieprasītās papildu apropriācijas, izmantojot līdzekļu pārcelšanu, un jo īpaši kompensēt Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja prasīto palielinājumu, samazinot budžeta Komisijas iedaļu;

| 4. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(2)  OV L 78, 15.3.2006.

(3)  OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp. Nolīgumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2005/708/EK (OV L 269, 14.10.2005., 24. lpp.).

P6_TA(2006)0377

Budžeta grozījuma Nr. 4/2006 projekts

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Savienības 2006. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2006 projektu (11298/2006 — C6-0247/2006 — 2006/2149(BUD))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 272. panta 4. punkta priekšpēdējo daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 272. panta 4. punkta priekšpēdējo daļu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 177. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 177. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un jo īpaši tās 37. un 38. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un jo īpaši tās 37. un 38. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2006. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgā variantā pieņēma 2005. gada 15. decembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2006. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgā variantā pieņēma 2005. gada 15. decembrī (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2006. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2006 provizorisko projektu, ko Komisija iesniedza 2006. gada 16. jūnijā (SEC(2006)0760), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2006. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2006 provizorisko projektu, ko Komisija iesniedza 2006. gada 16. jūnijā (SEC(2006)0760),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 4/2006 projektu, ko Padome sagatavoja 2006. gada 17. jūlijā (11298/2006 — C6-0247/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 4/2006 projektu, ko Padome sagatavoja 2006. gada 17. jūlijā (11298/2006 — C6-0247/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 69. pantu un IV pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 69. pantu un IV pielikumu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0284/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0284/2006),

| A. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 4 projekts attiecas uz budžeta ieņēmumu daļu un sastāv no vairākām daļām, kuras ietekmē dalībvalstu iemaksu apjomu Kopienas pašu resursos; |
| --- | --- |

A.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 4 projekts attiecas uz budžeta ieņēmumu daļu un sastāv no vairākām daļām, kuras ietekmē dalībvalstu iemaksu apjomu Kopienas pašu resursos;

| B. | tā kā šīs daļas ir saistītas ar tradicionālo pašu resursu, PVN bāzes un NKI bāzes prognožu ikgadējo pārskatīšanu un to iemaksu tehnisku pārrēķinu, kas nepieciešamas, lai finansētu Apvienotajai Karalistei piešķirto atlaidi, kā arī ar 2005. gada atlikumu Garantiju fondā ārējiem pasākumiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā šīs daļas ir saistītas ar tradicionālo pašu resursu, PVN bāzes un NKI bāzes prognožu ikgadējo pārskatīšanu un to iemaksu tehnisku pārrēķinu, kas nepieciešamas, lai finansētu Apvienotajai Karalistei piešķirto atlaidi, kā arī ar 2005. gada atlikumu Garantiju fondā ārējiem pasākumiem;

| C. | tā kā Eiropadome 2005. gada decembra sanāksmē Briselē aicināja Komisiju veikt pilnīgu, visaptverošu pārskatīšanu, kas attiektos uz visiem ES izdevumu un ieņēmumu aspektiem, tostarp arī uz Apvienotajai Karalistei piešķirto atlaidi, lai 2008./2009. gadā sniegtu ziņojumu ar attiecīgiem priekšlikumiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropadome 2005. gada decembra sanāksmē Briselē aicināja Komisiju veikt pilnīgu, visaptverošu pārskatīšanu, kas attiektos uz visiem ES izdevumu un ieņēmumu aspektiem, tostarp arī uz Apvienotajai Karalistei piešķirto atlaidi, lai 2008./2009. gadā sniegtu ziņojumu ar attiecīgiem priekšlikumiem;

| D. | tā kā, veicot šo pārskatīšanu un izstrādājot priekšlikumus, Komisija saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumam par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (4) pievienotās Deklarācijas Nr. 3 noteikumiem ņem vērā Eiropas Parlamenta darbu un ieteikumus; |
| --- | --- |

D.

tā kā, veicot šo pārskatīšanu un izstrādājot priekšlikumus, Komisija saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumam par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (4) pievienotās Deklarācijas Nr. 3 noteikumiem ņem vērā Eiropas Parlamenta darbu un ieteikumus;

| E. | tā kā Parlaments ir uzsācis dialogu ar dalībvalstu parlamentiem, lai kopīgi dotu ieguldījumu šajā plānotajā visaptverošajā pašu resursu sistēmas pārskatīšanā, pilnībā īstenojot savas tiesības, |
| --- | --- |

E.

tā kā Parlaments ir uzsācis dialogu ar dalībvalstu parlamentiem, lai kopīgi dotu ieguldījumu šajā plānotajā visaptverošajā pašu resursu sistēmas pārskatīšanā, pilnībā īstenojot savas tiesības,

| 1. | apstiprina budžeta grozījuma Nr. 4/2006 projektu bez grozījumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina budžeta grozījuma Nr. 4/2006 projektu bez grozījumiem;

| 2. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(2)  OV L 78, 15.3.2006.

(3)  OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp. Nolīgumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2005/708/EK (OV L 269, 14.10.2005., 24. lpp.).

(4)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

P6_TA(2006)0378

“Progress” ***II

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko izveido Kopienas nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmu “Progress” (6282/3/2006 — C6-0272/2006 — 2004/0158(COD))

(Koplēmuma procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (6282/3/2006 — C6-0272/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (6282/3/2006 — C6-0272/2006),

| — | ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2004)0488) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2004)0488) (2),

| — | ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (COM(2005)0536) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (COM(2005)0536) (2),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 67. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 67. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0300/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0300/2006),

| 1. | apstiprina kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina kopējo nostāju;

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar kopējo nostāju; |
| --- | --- |

2.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar kopējo nostāju;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar EK līguma 254. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar EK līguma 254. panta 1. punktu;

| 4. | uzdod tā ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”; |
| --- | --- |

4.

uzdod tā ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”;

| 5. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 193 E, 17.8.2006., 99. lpp.

(2)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0379

Kohēzijas stratēģijas pamatnostādnes ***

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Kopienas kohēzijas stratēģijas pamatnostādnēm (11807/2006 — C6-0266/2006 — 2006/0131(AVC))

(Piekrišanas procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (11807/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (11807/2006),

| — | ņemot vērā saskaņā ar EK līguma 161. pantu Padomes izplatīto lūgumu dot piekrišanu (C6-0266/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā saskaņā ar EK līguma 161. pantu Padomes izplatīto lūgumu dot piekrišanu (C6-0266/2006),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 18. maija rezolūciju par piekrišanas procedūras sagatavošanu attiecībā uz Kopienas stratēģijas pamatnostādnēm no 2007. līdz 2013. gadam (Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā) (1), kas bija par pamatu tādam savlaicīgam dialogam starp Eiropas Komisiju un Eiropas Parlamentu, kuru jāatkārto vēl pirms Kopienas stratēģijas pamatnostādņu vidusposma pārskata, kura sagatavošana ir paredzēta 26. pantā Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulā (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 18. maija rezolūciju par piekrišanas procedūras sagatavošanu attiecībā uz Kopienas stratēģijas pamatnostādnēm no 2007. līdz 2013. gadam (Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā) (1), kas bija par pamatu tādam savlaicīgam dialogam starp Eiropas Komisiju un Eiropas Parlamentu, kuru jāatkārto vēl pirms Kopienas stratēģijas pamatnostādņu vidusposma pārskata, kura sagatavošana ir paredzēta 26. pantā Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulā (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 75. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 75. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ieteikumu (A6-0281/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ieteikumu (A6-0281/2006),

| 1. | sniedz piekrišanu par priekšlikumu Padomes lēmumam; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu par priekšlikumu Padomes lēmumam;

| 2. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0216.

(2)  OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.

P6_TA(2006)0380

Vispārējas nozīmes pakalpojumi

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Komisijas Balto grāmatu par vispārējas nozīmes pakalpojumiem (2006/2101(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Baltā grāmata par vispārējas nozīmes pakalpojumiem” (COM(2004)0374), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Baltā grāmata par vispārējas nozīmes pakalpojumiem” (COM(2004)0374),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kopienas Lisabonas programmas īstenošana: vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi Eiropas Savienībā” (COM(2006)0177), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kopienas Lisabonas programmas īstenošana: vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi Eiropas Savienībā” (COM(2006)0177),

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 28. novembra Lēmumu 2005/842/EK par EK līguma 86. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 28. novembra Lēmumu 2005/842/EK par EK līguma 86. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 36. pantu par pieeju pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 36. pantu par pieeju pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi,

| — | ņemot vērā EK līguma 2., 5., 16., 73., 86., 87., 88. un 295. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 2., 5., 16., 73., 86., 87., 88. un 295. pantu,

| — | ņemot vērā Parlamenta līdzšinējās rezolūcijas par vispārējas nozīmes pakalpojumiem, it īpaši 2001. gada 13. novembra rezolūciju par Komisijas paziņojumu “Vispārējas nozīmes pakalpojumi Eiropā” (2), 2004. gada 14. janvāra rezolūciju par Komisijas Zaļo grāmatu par vispārējas nozīmes pakalpojumiem (3) un 2005. gada 22. februāra rezolūciju par valsts atbalstu sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas veidā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta līdzšinējās rezolūcijas par vispārējas nozīmes pakalpojumiem, it īpaši 2001. gada 13. novembra rezolūciju par Komisijas paziņojumu “Vispārējas nozīmes pakalpojumi Eiropā” (2), 2004. gada 14. janvāra rezolūciju par Komisijas Zaļo grāmatu par vispārējas nozīmes pakalpojumiem (3) un 2005. gada 22. februāra rezolūciju par valsts atbalstu sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas veidā (4),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 16. februāra nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pakalpojumiem iekšējā tirgū (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 16. februāra nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pakalpojumiem iekšējā tirgū (5),

| — | ņemot vērā Eiropadomes prezidentūras 2000. gada 15. un 16. marta sanāksmē Lisabonā, 2000. gada 7., 8. un 9. decembra sanāksmē Nicā, 2001.gada 14. un 15. decembra sanāksmē Lākenē un 2002. gada 15. un 16. marta sanāksmē Barselonā pieņemtos secinājumus par vispārējas nozīmes pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes prezidentūras 2000. gada 15. un 16. marta sanāksmē Lisabonā, 2000. gada 7., 8. un 9. decembra sanāksmē Nicā, 2001.gada 14. un 15. decembra sanāksmē Lākenē un 2002. gada 15. un 16. marta sanāksmē Barselonā pieņemtos secinājumus par vispārējas nozīmes pakalpojumiem,

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas praksi vispārējas nozīmes pakalpojumu jomā, it īpaši 1993. gada 19. maija spriedumu lietā C-320/91, Corbeau
   (6)
  ,1994. gada 27. aprīļa spriedumu lietā C-393/92), Gemeente Almelo
   (7)
  ,1999. gada 18. novembra spriedumu lietā C-107/98, Teckal
   (8), 2003. gada 3. jūlija spriedumu apvienotajās lietās C-83/01 P, V-93/01 P un C-94/01 P, Chronopost
   (9), 2003. gada 24. jūlija spriedumu lietā C-280/00 Altmark
   (10), 2003. gada 27. novembra spriedumu apvienotajās lietās C-3401līdz C-38/01, Enirisorse
   (11), 2005. gada 11. janvāra spriedumu lietā C-26/03, Halles pilsēta (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas praksi vispārējas nozīmes pakalpojumu jomā, it īpaši 1993. gada 19. maija spriedumu lietā C-320/91, Corbeau
   (6)
  ,1994. gada 27. aprīļa spriedumu lietā C-393/92), Gemeente Almelo
   (7)
  ,1999. gada 18. novembra spriedumu lietā C-107/98, Teckal
   (8), 2003. gada 3. jūlija spriedumu apvienotajās lietās C-83/01 P, V-93/01 P un C-94/01 P, Chronopost
   (9), 2003. gada 24. jūlija spriedumu lietā C-280/00 Altmark
   (10), 2003. gada 27. novembra spriedumu apvienotajās lietās C-3401līdz C-38/01, Enirisorse
   (11), 2005. gada 11. janvāra spriedumu lietā C-26/03, Halles pilsēta (12),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Juridiskās komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A6-0275/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Juridiskās komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A6-0275/2006),

| A. | tā kā Līgumi paredz atvērta tirgus sociālu ekonomiku un tā kā šai kontekstā nozīmīgas atsauces vērtības ir tostarp šādi principi:






  — | solidaritāte, kas tuvina tautas, pamatojoties uz sociālas, ekonomiskas un teritoriālas kohēzijas un ilgtspējīgas attīstības mērķiem, |
| --- | --- | --- |

A.

tā kā Līgumi paredz atvērta tirgus sociālu ekonomiku un tā kā šai kontekstā nozīmīgas atsauces vērtības ir tostarp šādi principi:

—

solidaritāte, kas tuvina tautas, pamatojoties uz sociālas, ekonomiskas un teritoriālas kohēzijas un ilgtspējīgas attīstības mērķiem,

| — | sadarbība, kas ļauj īstenot Līgumos un programmās noteiktos starpvalstu un Eiropas centienus, |
| --- | --- |

—

sadarbība, kas ļauj īstenot Līgumos un programmās noteiktos starpvalstu un Eiropas centienus,

| — | atvērtas robežas un iekšējais tirgus, kurā nodrošināta personu, preču, pakalpojumu un kapitāla brīva aprite, lai integrētu tautsaimniecības un sabiedrības un vairotu Eiropas pilsoņu turību un sociālo labklājību, |
| --- | --- |

—

atvērtas robežas un iekšējais tirgus, kurā nodrošināta personu, preču, pakalpojumu un kapitāla brīva aprite, lai integrētu tautsaimniecības un sabiedrības un vairotu Eiropas pilsoņu turību un sociālo labklājību,

| — | konkurence, kas ļauj pabeigt iekšējā tirgus izveidi, pamatojoties uz sociālas tirgus ekonomikas principiem un ievērojot konkurences tiesības — būtisku demokrātiskas likumdošanas jomu —, galvenokārt, lai novērstu monopoltiesību un ekonomiskās varenības ļaunprātīgu izmantošanu un lai garantētu jauninājumus, augstu kvalitāti par pieņemamu cenu, patērētāju izvēles iespēju dažādošanu un patērētāju tiesisku aizsardzību, |
| --- | --- |

—

konkurence, kas ļauj pabeigt iekšējā tirgus izveidi, pamatojoties uz sociālas tirgus ekonomikas principiem un ievērojot konkurences tiesības — būtisku demokrātiskas likumdošanas jomu —, galvenokārt, lai novērstu monopoltiesību un ekonomiskās varenības ļaunprātīgu izmantošanu un lai garantētu jauninājumus, augstu kvalitāti par pieņemamu cenu, patērētāju izvēles iespēju dažādošanu un patērētāju tiesisku aizsardzību,

| — | subsidiaritāte saskaņā ar EK līguma 5. pantu, kura nodrošina dalībvalstu un atšķirīgu tradīciju daudzveidību Eiropas Savienībā, kā arī to, ka ES rīkojas pēc iespējas efektīvāk un tuvāk pilsoņiem gadījumos — un tikai tādos gadījumos —, kad, rīkojoties ES līmenī, tiek sasniegti labāki rezultāti, nekā rīkojoties valsts vai vietējā līmenī, |
| --- | --- |

—

subsidiaritāte saskaņā ar EK līguma 5. pantu, kura nodrošina dalībvalstu un atšķirīgu tradīciju daudzveidību Eiropas Savienībā, kā arī to, ka ES rīkojas pēc iespējas efektīvāk un tuvāk pilsoņiem gadījumos — un tikai tādos gadījumos —, kad, rīkojoties ES līmenī, tiek sasniegti labāki rezultāti, nekā rīkojoties valsts vai vietējā līmenī,

| — | proporcionalitāte, saskaņā ar kuru neviena Kopienas rīcība nedrīkst pārsniegt Līguma mērķu sasniegšanai vajadzīgo, un |
| --- | --- |

—

proporcionalitāte, saskaņā ar kuru neviena Kopienas rīcība nedrīkst pārsniegt Līguma mērķu sasniegšanai vajadzīgo, un

| — | demokrātija, kur vispārējas vēlēšanu tiesības ir leģitimitātes avots valsts un vietējās varas iestādēm, kas nosaka un organizē uzdevumus, pakalpojumu sniegšanu un vispārējas nozīmes pakalpojumu (VNP) finansējumu; |
| --- | --- |

—

demokrātija, kur vispārējas vēlēšanu tiesības ir leģitimitātes avots valsts un vietējās varas iestādēm, kas nosaka un organizē uzdevumus, pakalpojumu sniegšanu un vispārējas nozīmes pakalpojumu (VNP) finansējumu;

| B. | tā kā VNP ir ne tikai nozīmīga sociālas un ekonomiskas kohēzijas sastāvdaļa, bet arī ievērojami sekmē Eiropas ekonomikas konkurētspēju; |
| --- | --- |

B.

tā kā VNP ir ne tikai nozīmīga sociālas un ekonomiskas kohēzijas sastāvdaļa, bet arī ievērojami sekmē Eiropas ekonomikas konkurētspēju;

| C. | tā kā konkurence, kuras mērķis ir sekmēt vienotā tirgus izveidi, pamatojoties uz sociālas tirgus ekonomikas noteikumiem, un kuru regulē, piemērojot konkurences noteikumus, ir viens no demokrātisko tiesību pamatelementiem, kas ierobežo ne tikai birokrātijas varu, bet galvenokārt ekonomiskās varenības ļaunprātīgu izmantošanu un nodrošina patērētāju tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

C.

tā kā konkurence, kuras mērķis ir sekmēt vienotā tirgus izveidi, pamatojoties uz sociālas tirgus ekonomikas noteikumiem, un kuru regulē, piemērojot konkurences noteikumus, ir viens no demokrātisko tiesību pamatelementiem, kas ierobežo ne tikai birokrātijas varu, bet galvenokārt ekonomiskās varenības ļaunprātīgu izmantošanu un nodrošina patērētāju tiesību aizsardzību;

| D. | tā kā Eiropas Kopienu Tiesas un Pirmās instances tiesas prakse patlaban ir apjomīga, pastāvīgi attīstās un attiecas uz daudziem VNP aspektiem, tostarp valsts atbalstu, vienlīdzīgu attieksmi un/vai konkurenci ierobežojošām darbībām; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Kopienu Tiesas un Pirmās instances tiesas prakse patlaban ir apjomīga, pastāvīgi attīstās un attiecas uz daudziem VNP aspektiem, tostarp valsts atbalstu, vienlīdzīgu attieksmi un/vai konkurenci ierobežojošām darbībām;

| E. | ņemot vērā lietu virzību Eiropas Kopienu Tiesā, kas ierosinātas saistībā ar vispārējas nozīmes pakalpojumu savienojamību ar iekšējā tirgus noteikumiem un Eiropas konkurences noteikumiem, un ņemot vērā nepieciešamību uz to reaģēt, precizējot labvēlīgus Eiropas tiesību aktus šajā jomā; |
| --- | --- |

E.

ņemot vērā lietu virzību Eiropas Kopienu Tiesā, kas ierosinātas saistībā ar vispārējas nozīmes pakalpojumu savienojamību ar iekšējā tirgus noteikumiem un Eiropas konkurences noteikumiem, un ņemot vērā nepieciešamību uz to reaģēt, precizējot labvēlīgus Eiropas tiesību aktus šajā jomā;

| F. | tā kā tirgus evolūcija un sabiedrības iekšējās organizācijas veidi ir pakļauti dinamiskai attīstībai, kas katrā dalībvalstī ir atšķirīga, neelastīgu noteikumu un definīciju piemērošana kavētu optimālu rezultātu sasniegšanu ekonomikas un sociālajā jomā; |
| --- | --- |

F.

tā kā tirgus evolūcija un sabiedrības iekšējās organizācijas veidi ir pakļauti dinamiskai attīstībai, kas katrā dalībvalstī ir atšķirīga, neelastīgu noteikumu un definīciju piemērošana kavētu optimālu rezultātu sasniegšanu ekonomikas un sociālajā jomā;

| G. | tā kā nav iespējams vienoti definēt vispārējas nozīmes pakalpojumus tik daudzveidīgā sociālajā un ekonomikas vidē, kāda ir Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

G.

tā kā nav iespējams vienoti definēt vispārējas nozīmes pakalpojumus tik daudzveidīgā sociālajā un ekonomikas vidē, kāda ir Eiropas Savienībā;

| H. | tā kā efektīvu vispārējas nozīmes pakalpojumu pieejamība ir ikvienas dalībvalsts saimnieciskās, sabiedrības un sociālās sistēmas neatņemama sastāvdaļa; tā kā VNP pieejamība katrā dalībvalstī ievērojami atšķiras un tā kā, īstenojot iekšējā tirgus sekmīgas izveides mērķi, dalībvalstīm jāļauj ieviest efektīvus un praktiskus vispārējas nozīmes pakalpojumus, pilnībā ievērojot katra pilsoņa intereses, kurš vienlaikus ir gan pakalpojumu patērētājs, gan nodokļu maksātājs, kā arī dalībvalstu pienākumus un pārlieku neierobežojot vietējo un reģionālo varas iestāžu tiesības noteikt un īstenot pašu prioritātes šo pakalpojumu kvalitātes, biežuma, cenas un pieejamības ziņā; |
| --- | --- |

H.

tā kā efektīvu vispārējas nozīmes pakalpojumu pieejamība ir ikvienas dalībvalsts saimnieciskās, sabiedrības un sociālās sistēmas neatņemama sastāvdaļa; tā kā VNP pieejamība katrā dalībvalstī ievērojami atšķiras un tā kā, īstenojot iekšējā tirgus sekmīgas izveides mērķi, dalībvalstīm jāļauj ieviest efektīvus un praktiskus vispārējas nozīmes pakalpojumus, pilnībā ievērojot katra pilsoņa intereses, kurš vienlaikus ir gan pakalpojumu patērētājs, gan nodokļu maksātājs, kā arī dalībvalstu pienākumus un pārlieku neierobežojot vietējo un reģionālo varas iestāžu tiesības noteikt un īstenot pašu prioritātes šo pakalpojumu kvalitātes, biežuma, cenas un pieejamības ziņā;

| I. | tā kā VNP un vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi (VTNP) būtu jāsniedz vienādi visā Eiropas Savienības teritorijā; tā kā ekonomiskas un sociālas kohēzijas mērķis ir mazināt atšķirības, kas raksturīgas dažādu reģionu attīstības līmenim, un sekmēt vispārēju, harmonisku ES attīstību, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

I.

tā kā VNP un vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi (VTNP) būtu jāsniedz vienādi visā Eiropas Savienības teritorijā; tā kā ekonomiskas un sociālas kohēzijas mērķis ir mazināt atšķirības, kas raksturīgas dažādu reģionu attīstības līmenim, un sekmēt vispārēju, harmonisku ES attīstību, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs;

| J. | tā kā, ņemot vērā EK līguma 5. panta 2. punktā paredzēto subsidiaritātes principu, dalībvalstu un to reģionālo un/vai vietējo varas iestāžu uzdevums ir definēt savus VNP, lemt par to, kuri pakalpojumu veidi ir jāietver un kāda ir šo pakalpojumu organizēšanas, finansēšanas, sniegšanas, novērtēšanas un uzraudzības kārtība, un tas viss ir pienācīgi jāņem vērā, gatavojot turpmākus likumdošanas priekšlikumus; |
| --- | --- |

J.

tā kā, ņemot vērā EK līguma 5. panta 2. punktā paredzēto subsidiaritātes principu, dalībvalstu un to reģionālo un/vai vietējo varas iestāžu uzdevums ir definēt savus VNP, lemt par to, kuri pakalpojumu veidi ir jāietver un kāda ir šo pakalpojumu organizēšanas, finansēšanas, sniegšanas, novērtēšanas un uzraudzības kārtība, un tas viss ir pienācīgi jāņem vērā, gatavojot turpmākus likumdošanas priekšlikumus;

| K. | tā kā attiecībā uz iekšējā tirgus, konkurences noteikumu un vispārējas nozīmes pakalpojumu savienojamību ir jāizveido juridiskā noteiktība, lai nodrošinātu attiecīgajām valsts, reģionālajām un vietējām varas iestādēm lēmumu pieņemšanai vajadzīgo brīvību un iespējas izvairīties no konfliktiem un tiesvedības ierosināšanas, pienācīgi ņemot vērā iekšējo tirgu un iepriekšminēto Parlamenta nostāju par pakalpojumiem iekšējā tirgū, kā arī pārliecinoši īstenojot noteikumus iekšējā tirgus un konkurences jomā; |
| --- | --- |

K.

tā kā attiecībā uz iekšējā tirgus, konkurences noteikumu un vispārējas nozīmes pakalpojumu savienojamību ir jāizveido juridiskā noteiktība, lai nodrošinātu attiecīgajām valsts, reģionālajām un vietējām varas iestādēm lēmumu pieņemšanai vajadzīgo brīvību un iespējas izvairīties no konfliktiem un tiesvedības ierosināšanas, pienācīgi ņemot vērā iekšējo tirgu un iepriekšminēto Parlamenta nostāju par pakalpojumiem iekšējā tirgū, kā arī pārliecinoši īstenojot noteikumus iekšējā tirgus un konkurences jomā;

| L. | tā kā ES nozaru direktīvas par VTNP savstarpēji saistītās tautsaimniecības un citās nozarēs, kur tirgus ir atvērts vai kur uzsākta tirgus atvēršana, ir veiksmīgi nodrošinājušas labākus pakalpojumus par zemāku cenu un veido uzticamu pamatsistēmu; |
| --- | --- |

L.

tā kā ES nozaru direktīvas par VTNP savstarpēji saistītās tautsaimniecības un citās nozarēs, kur tirgus ir atvērts vai kur uzsākta tirgus atvēršana, ir veiksmīgi nodrošinājušas labākus pakalpojumus par zemāku cenu un veido uzticamu pamatsistēmu;

| M. | tā kā daudzas iniciatīvas konkrētās nozarēs saistībā ar iekšējā tirgus atvēršanu pakalpojumu jomā un Parlamenta iepriekšminētā rezolūcija par pakalpojumiem iekšējā tirgū paplašina konkurences un labākas darbības iespējas arī VTNP jomā, tādējādi uzsverot vajadzību pēc juridiskas skaidrības attiecībā uz VNP; |
| --- | --- |

M.

tā kā daudzas iniciatīvas konkrētās nozarēs saistībā ar iekšējā tirgus atvēršanu pakalpojumu jomā un Parlamenta iepriekšminētā rezolūcija par pakalpojumiem iekšējā tirgū paplašina konkurences un labākas darbības iespējas arī VTNP jomā, tādējādi uzsverot vajadzību pēc juridiskas skaidrības attiecībā uz VNP;

| N. | tā kā VTNP tieši ietekmē pakalpojumu iekšējo tirgu un tā kā ir sekmīgi modernizētas un šajos pakalpojumu tirgos integrētas vairākas nozares, kur tiek sniegti VTNP; tā kā šī integrācija tika īstenota, nodrošinot uzraudzību un papildus veicot pasākumus vispārēju interešu, jo īpaši vispārēju pakalpojumu koncepcijas, aizsardzībai; |
| --- | --- |

N.

tā kā VTNP tieši ietekmē pakalpojumu iekšējo tirgu un tā kā ir sekmīgi modernizētas un šajos pakalpojumu tirgos integrētas vairākas nozares, kur tiek sniegti VTNP; tā kā šī integrācija tika īstenota, nodrošinot uzraudzību un papildus veicot pasākumus vispārēju interešu, jo īpaši vispārēju pakalpojumu koncepcijas, aizsardzībai;

| O. | tā kā EK līguma 16. pantā ir atzīta VTNP nozīme, tā kā EK līguma 43. un 49. pantā ir sniegts juridiskais pamats Kopienas rīcības definīcijai attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas brīvību; tā kā EK līguma 86. un 87. pants un Eiropas Kopienu Tiesas prakse sniedz skaidrus norādījumus, kā piešķirams valsts atbalsts un kāda ir VTNP finansēšanas kārtība un apjoms; tā kā EK līguma 95. pants ir atbilstīgs juridiskais pamats, risinot problēmas, kas attiecas uz valsts iepirkuma procedūrām un ar tām saistītiem jautājumiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā EK līguma 16. pantā ir atzīta VTNP nozīme, tā kā EK līguma 43. un 49. pantā ir sniegts juridiskais pamats Kopienas rīcības definīcijai attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas brīvību; tā kā EK līguma 86. un 87. pants un Eiropas Kopienu Tiesas prakse sniedz skaidrus norādījumus, kā piešķirams valsts atbalsts un kāda ir VTNP finansēšanas kārtība un apjoms; tā kā EK līguma 95. pants ir atbilstīgs juridiskais pamats, risinot problēmas, kas attiecas uz valsts iepirkuma procedūrām un ar tām saistītiem jautājumiem;

| P. | tā kā EK līgums nesniedz VTNP definīciju, kaut gan šā līguma 16. pantā un 86. panta 2. punktā ir ietverta norāde uz pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi; tā kā vispārējas nozīmes pakalpojumi nav minēti EK līgumā, bet VNP jēdzienu savā paziņojumā izmantoja vienīgi Komisija, un tā kā saskaņā ar iepriekšminēto Parlamenta nostāju par pakalpojumiem iekšējā tirgū VTNP nav piemērojams ierosinātās Pakalpojumu direktīvas 16. pants un VNP šī direktīva vispār nav piemērojama; |
| --- | --- |

P.

tā kā EK līgums nesniedz VTNP definīciju, kaut gan šā līguma 16. pantā un 86. panta 2. punktā ir ietverta norāde uz pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi; tā kā vispārējas nozīmes pakalpojumi nav minēti EK līgumā, bet VNP jēdzienu savā paziņojumā izmantoja vienīgi Komisija, un tā kā saskaņā ar iepriekšminēto Parlamenta nostāju par pakalpojumiem iekšējā tirgū VTNP nav piemērojams ierosinātās Pakalpojumu direktīvas 16. pants un VNP šī direktīva vispār nav piemērojama;

| Q. | tā kā tiek sekmēti dažādi minēto pakalpojumu sniedzēju pārvaldības un partnerības veidi un tā kā tas jāveic saskaņā ar dalībvalstu pienākumiem šo pakalpojumu sniegšanas un iepirkuma jomā, lai nodrošinātu efektivitāti un augstu kvalitāti; |
| --- | --- |

Q.

tā kā tiek sekmēti dažādi minēto pakalpojumu sniedzēju pārvaldības un partnerības veidi un tā kā tas jāveic saskaņā ar dalībvalstu pienākumiem šo pakalpojumu sniegšanas un iepirkuma jomā, lai nodrošinātu efektivitāti un augstu kvalitāti;

| R. | tā kā īpaša uzmanība būtu jāpievērš Kopienas mērķim nodrošināt augstu patērētāju aizsardzības līmeni, stingri ievērojot subsidiaritātes principu; |
| --- | --- |

R.

tā kā īpaša uzmanība būtu jāpievērš Kopienas mērķim nodrošināt augstu patērētāju aizsardzības līmeni, stingri ievērojot subsidiaritātes principu;

| S. | tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzīta un ievērota pieeja pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, lai veicinātu Eiropas Savienības sociālu un teritoriālu kohēziju, |
| --- | --- |

S.

tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzīta un ievērota pieeja pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, lai veicinātu Eiropas Savienības sociālu un teritoriālu kohēziju,

| 1. | uzskata, ka Parlamenta 2001. gada 13. novembra, 2004. gada 14. janvāra un 2005. gada 22. februāra rezolūcijas par vispārējas nozīmes pakalpojumiem joprojām ir spēkā, jo īpaši ņemot vērā:






  — | subsidiaritātes principu, |
| --- | --- | --- |

1.

uzskata, ka Parlamenta 2001. gada 13. novembra, 2004. gada 14. janvāra un 2005. gada 22. februāra rezolūcijas par vispārējas nozīmes pakalpojumiem joprojām ir spēkā, jo īpaši ņemot vērā:

—

subsidiaritātes principu,

| — | ierobežojumu atcelšanu un |
| --- | --- |

—

ierobežojumu atcelšanu un

| — | iekšējā tirgus izveidi un nepieciešamību sniegt augstas kvalitātes pakalpojumus; |
| --- | --- |

—

iekšējā tirgus izveidi un nepieciešamību sniegt augstas kvalitātes pakalpojumus;

atgādina, ka nozīme ir nevis tam, kurš sniegs VNP, bet gan tam, lai tiek saglabāti kvalitātes standarti un taisnīgs sociālais līdzsvars un lai kritēriju pamatā būtu droša un nepārtraukta pakalpojumu sniegšana; atgādina, ka, saskaņā ar Parlamenta viedokli, VTNP aptver ļoti plašu nozaru spektru;

| 2. | atzīmē — lai pilnībā izmantotu iekšējā tirgus piedāvātās iespējas, ir īpaši svarīgi, ka tirgu modernizācijas noteicošie apstākļi un nosacījumi garantē taisnīgu, pārredzamu un efektīvu konkurenci, vienlaikus nodrošinot sociālu kohēziju un pieeju vispārējiem pakalpojumiem, kā arī nepieļauj dominējošā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu un jaunu monopolu veidošanos, kas kavē jaunu dalībnieku ienākšanu tirgū; |
| --- | --- |

2.

atzīmē — lai pilnībā izmantotu iekšējā tirgus piedāvātās iespējas, ir īpaši svarīgi, ka tirgu modernizācijas noteicošie apstākļi un nosacījumi garantē taisnīgu, pārredzamu un efektīvu konkurenci, vienlaikus nodrošinot sociālu kohēziju un pieeju vispārējiem pakalpojumiem, kā arī nepieļauj dominējošā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu un jaunu monopolu veidošanos, kas kavē jaunu dalībnieku ienākšanu tirgū;

| 3. | uzsver, ka VNP būtu jābūt augstas kvalitātes, visaptverošiem, tie jāsniedz par optimālu cenu, tos piedāvājot, būtu jāņem vērā sociālais līdzsvars, un šie pakalpojumi jāsniedz, pamatojoties uz garantētu piegādes nodrošinājumu; turklāt uzsver, ka lielu daļu vispārējas nozīmes pakalpojumu var sniegt taisnīgas konkurences apstākļos, saskaņā ar principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret privātiem un valsts uzņēmumiem; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka VNP būtu jābūt augstas kvalitātes, visaptverošiem, tie jāsniedz par optimālu cenu, tos piedāvājot, būtu jāņem vērā sociālais līdzsvars, un šie pakalpojumi jāsniedz, pamatojoties uz garantētu piegādes nodrošinājumu; turklāt uzsver, ka lielu daļu vispārējas nozīmes pakalpojumu var sniegt taisnīgas konkurences apstākļos, saskaņā ar principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret privātiem un valsts uzņēmumiem;

| 4. | pieprasa, lai Komisija iesniedz Parlamentam liberalizācijas līdzšinējās ietekmes vispusīgu analīzi, jo īpaši attiecībā uz patērētāju un attiecīgo nodarbināto personu stāvokli; |
| --- | --- |

4.

pieprasa, lai Komisija iesniedz Parlamentam liberalizācijas līdzšinējās ietekmes vispusīgu analīzi, jo īpaši attiecībā uz patērētāju un attiecīgo nodarbināto personu stāvokli;

| 5. | uzsver, ka vairums VTNP tiek sniegti iekšējā tirgū, un tāpēc tiem principā tiek piemēroti tiesību akti iekšējā tirgus, valsts iepirkuma, konkurences un valsts atbalsta jomā, kā arī Komisijas kontroles mehānismi pārkāpumu novēršanai, ciktāl, piemērojot šādus tiesību aktus, tiesiski vai faktiski netiek kavēta VTNP sniedzējiem uzticēto konkrēto uzdevumu izpilde, kā noteikts EK līguma 86. panta 2. punktā; uzsver, ka saskaņā ar EK līguma 16. pantu, kas attiecas uz sabiedrisko pakalpojumu nozīmi, Kopiena un dalībvalstis atbilstoši savām pilnvarām ir atbildīgas par to, lai šie pakalpojumi tiek sniegti, pamatojoties uz principiem un noteikumiem, kuri ļauj nodrošināt attiecīgo uzdevumu izpildi; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka vairums VTNP tiek sniegti iekšējā tirgū, un tāpēc tiem principā tiek piemēroti tiesību akti iekšējā tirgus, valsts iepirkuma, konkurences un valsts atbalsta jomā, kā arī Komisijas kontroles mehānismi pārkāpumu novēršanai, ciktāl, piemērojot šādus tiesību aktus, tiesiski vai faktiski netiek kavēta VTNP sniedzējiem uzticēto konkrēto uzdevumu izpilde, kā noteikts EK līguma 86. panta 2. punktā; uzsver, ka saskaņā ar EK līguma 16. pantu, kas attiecas uz sabiedrisko pakalpojumu nozīmi, Kopiena un dalībvalstis atbilstoši savām pilnvarām ir atbildīgas par to, lai šie pakalpojumi tiek sniegti, pamatojoties uz principiem un noteikumiem, kuri ļauj nodrošināt attiecīgo uzdevumu izpildi;

| 6. | uzskata, ka vispārējās nozīmes pakalpojumiem noteiktās likumīgās prasības nedrīkst izmantot par ieganstu, lai neatbilstoši slēgtu pakalpojumu tirgus starptautiskajiem pakalpojumu sniedzējiem, kas apņemas ievērot likumīgās prasības un ir spējīgi tās izpildīt; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka vispārējās nozīmes pakalpojumiem noteiktās likumīgās prasības nedrīkst izmantot par ieganstu, lai neatbilstoši slēgtu pakalpojumu tirgus starptautiskajiem pakalpojumu sniedzējiem, kas apņemas ievērot likumīgās prasības un ir spējīgi tās izpildīt;

| 7. | uzsver, ka īpaši pēc Eiropas Savienības paplašināšanās ir jānodrošina kohēzija VTNP jomā un, īstenojot struktūrpolitiku, ir jāveido dalībvalstu infrastruktūru savstarpēja saikne to VTNP vajadzībām, ko sniedz vienotā tīklā, kā arī jāveicina pārrobežu sadarbība, lai izveidotu efektīvu iekšējo tirgu un atvieglotu standartizāciju; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka īpaši pēc Eiropas Savienības paplašināšanās ir jānodrošina kohēzija VTNP jomā un, īstenojot struktūrpolitiku, ir jāveido dalībvalstu infrastruktūru savstarpēja saikne to VTNP vajadzībām, ko sniedz vienotā tīklā, kā arī jāveicina pārrobežu sadarbība, lai izveidotu efektīvu iekšējo tirgu un atvieglotu standartizāciju;

| 8. | ņem vērā šo pakalpojumu nozīmi tautsaimniecībā, kā arī citu preču ražošanas un citu pakalpojumu sniegšanas jomā; uzsver — tas, kā tiek organizēta VTNP sniegšana, var ietekmēt iekšējo tirgu, piemēram, aizliegums dibināt uzņēmumu valstī, kurā pakalpojums tiek sniegts; |
| --- | --- |

8.

ņem vērā šo pakalpojumu nozīmi tautsaimniecībā, kā arī citu preču ražošanas un citu pakalpojumu sniegšanas jomā; uzsver — tas, kā tiek organizēta VTNP sniegšana, var ietekmēt iekšējo tirgu, piemēram, aizliegums dibināt uzņēmumu valstī, kurā pakalpojums tiek sniegts;

| 9. | uzskata, ka konkurences noteikumu mērķim ir jābūt uzlabotai pakalpojumu kvalitātei, patērētāju izvēles iespējām un pieņemamām cenām, kā arī citu sabiedrības interešu mērķu, tai skaitā ilgtspējīgas attīstības, īstenošanai; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka konkurences noteikumu mērķim ir jābūt uzlabotai pakalpojumu kvalitātei, patērētāju izvēles iespējām un pieņemamām cenām, kā arī citu sabiedrības interešu mērķu, tai skaitā ilgtspējīgas attīstības, īstenošanai;

| 10. | aicina Komisiju precīzāk nošķirt VNP un VTNP, izstrādājot darbības kritērijus, ņemot vērā dalībvalstu tradīcijas, pamatojoties uz kopēju preču un valsts finansējuma jēdzienu vai izmantojot VNP solidaritātes mehānismus; uzsver, ka ir ārkārtīgi grūti nošķirt daudzu VNP saimnieciskos un ar tautsaimniecību nesaistītos aspektus šo pakalpojumu dinamiskā rakstura un straujās attīstības dēļ; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka Baltajā grāmatā par vispārējas nozīmes pakalpojumiem Eiropas Komisija norāda: “vispārēju interešu nozīmes uzdevuma izpilde pretrunu gadījumā gūst virsroku pār Līguma noteikumiem”; atzīst, ka, mēģinot definēt vispārējas nozīmes pakalpojumus, no iekšējā tirgus un konkurences noteikumu piemērošanas jomas nedrīkst svītrot VNP plašas darbības sfēras; atzīmē, ka VTNP un VNP precīza definīcija ierobežotu dalībvalstu brīvību definēt savus VNP; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju precīzāk nošķirt VNP un VTNP, izstrādājot darbības kritērijus, ņemot vērā dalībvalstu tradīcijas, pamatojoties uz kopēju preču un valsts finansējuma jēdzienu vai izmantojot VNP solidaritātes mehānismus; uzsver, ka ir ārkārtīgi grūti nošķirt daudzu VNP saimnieciskos un ar tautsaimniecību nesaistītos aspektus šo pakalpojumu dinamiskā rakstura un straujās attīstības dēļ; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka Baltajā grāmatā par vispārējas nozīmes pakalpojumiem Eiropas Komisija norāda: “vispārēju interešu nozīmes uzdevuma izpilde pretrunu gadījumā gūst virsroku pār Līguma noteikumiem”; atzīst, ka, mēģinot definēt vispārējas nozīmes pakalpojumus, no iekšējā tirgus un konkurences noteikumu piemērošanas jomas nedrīkst svītrot VNP plašas darbības sfēras; atzīmē, ka VTNP un VNP precīza definīcija ierobežotu dalībvalstu brīvību definēt savus VNP;

| 11. | uzskata, ka Līguma 86. panta 2. punktā dalībvalstīm ir noteiktas garantijas, lai vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus varētu nodrošināt saskaņā ar universālā pakalpojuma saistībām, kas noteiktas Kopienas vai dalībvalstu tiesību aktos; piekrīt Eiropas Kopienu Tiesas interpretācijai, ka saskaņā ar Līguma 49. pantu pastāv saistība starp šo novērtējumu un proporcionalitātes pārbaudi; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka Līguma 86. panta 2. punktā dalībvalstīm ir noteiktas garantijas, lai vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus varētu nodrošināt saskaņā ar universālā pakalpojuma saistībām, kas noteiktas Kopienas vai dalībvalstu tiesību aktos; piekrīt Eiropas Kopienu Tiesas interpretācijai, ka saskaņā ar Līguma 49. pantu pastāv saistība starp šo novērtējumu un proporcionalitātes pārbaudi;

| 12. | atgādina, ka šajā jomā spēkā esošos noteikumus nosaka saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas praksi un Komisijas sniegto konkrētu gadījumu interpretāciju un ka tāpēc nav sasniegta nedz vajadzīgā juridiskā noteiktība, nedz atbilstoša pārredzamība; |
| --- | --- |

12.

atgādina, ka šajā jomā spēkā esošos noteikumus nosaka saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas praksi un Komisijas sniegto konkrētu gadījumu interpretāciju un ka tāpēc nav sasniegta nedz vajadzīgā juridiskā noteiktība, nedz atbilstoša pārredzamība;

| 13. | turklāt pieprasa, lai Komisija sniedz paskaidrojumu īpaši saistībā ar diviem galvenajiem jautājumiem: sekas, ko rada uz sektorālu pieeju balstīta Eiropas Kopienu Tiesas prakse, un konkurences tiesību piemērošana VNP un VTNP, īpaši attiecībā uz šo pakalpojumu finansēšanu; |
| --- | --- |

13.

turklāt pieprasa, lai Komisija sniedz paskaidrojumu īpaši saistībā ar diviem galvenajiem jautājumiem: sekas, ko rada uz sektorālu pieeju balstīta Eiropas Kopienu Tiesas prakse, un konkurences tiesību piemērošana VNP un VTNP, īpaši attiecībā uz šo pakalpojumu finansēšanu;

| 14. | konstatē — vietējās un reģionālās varas iestādes ir apliecinājušas, ka tās ir VNP sniegšanai atbilstīgs līmenis, tuvs pilsoņiem, un ka šīs iestādes joprojām ir atbilstīgs līmenis, lai garantētu tiesības uz līdzdalību, patērētāju aizsardzību un sabiedrības labklājību saistībā ar šiem pakalpojumiem; atzīmē, ka Eiropas līmeņa pārvaldībai ir jāpalīdz nodrošināt, lai netiek apdraudēta vietējā un reģionālā pārvaldības līmeņa spēja sniegt šādus pakalpojumus; |
| --- | --- |

14.

konstatē — vietējās un reģionālās varas iestādes ir apliecinājušas, ka tās ir VNP sniegšanai atbilstīgs līmenis, tuvs pilsoņiem, un ka šīs iestādes joprojām ir atbilstīgs līmenis, lai garantētu tiesības uz līdzdalību, patērētāju aizsardzību un sabiedrības labklājību saistībā ar šiem pakalpojumiem; atzīmē, ka Eiropas līmeņa pārvaldībai ir jāpalīdz nodrošināt, lai netiek apdraudēta vietējā un reģionālā pārvaldības līmeņa spēja sniegt šādus pakalpojumus;

| 15. | tādēļ uzskata:






  — | lai vietējās, reģionālās un valsts varas iestādes vajadzības gadījumā varētu piedāvāt un garantēt atbilstīgus pakalpojumus visu pilsoņu interesēs, pienācīgi ņemot vērā iekšējo tirgu un Parlamenta rezolūciju par pakalpojumiem iekšējā tirgū, |
| --- | --- | --- |

15.

tādēļ uzskata:

—

lai vietējās, reģionālās un valsts varas iestādes vajadzības gadījumā varētu piedāvāt un garantēt atbilstīgus pakalpojumus visu pilsoņu interesēs, pienācīgi ņemot vērā iekšējo tirgu un Parlamenta rezolūciju par pakalpojumiem iekšējā tirgū,

| — | lai sabiedriskie, peļņas vai bezpeļņas uzņēmumi, kas sniedz vai piedāvā šos pakalpojumus, zinātu nosacījumus un saistības, ko tiem var noteikt attiecīgās iestādes saskaņā ar iekšējo tirgu un spēkā esošiem tiesību aktiem, ievērojot šīm iestādēm uzticētos uzdevumus vispārēju interešu nodrošināšanai, un |
| --- | --- |

—

lai sabiedriskie, peļņas vai bezpeļņas uzņēmumi, kas sniedz vai piedāvā šos pakalpojumus, zinātu nosacījumus un saistības, ko tiem var noteikt attiecīgās iestādes saskaņā ar iekšējo tirgu un spēkā esošiem tiesību aktiem, ievērojot šīm iestādēm uzticētos uzdevumus vispārēju interešu nodrošināšanai, un

| — | lai pakalpojumu saņēmēji varētu būt pārliecināti, ka dalībvalstu un to vietējo varas iestāžu atbilstoši vietējiem apstākļiem definētos un izveidotos pakalpojumus var sniegt, ievērojot attiecīgos konkurences noteikumus, ja iespējams, pieejamību, kvalitāti, pieņemamu cenu līmeni, jauninājumus, pielāgošanas spēju, nepārtrauktību, ilgnoturību, vienlīdzīgu attieksmi, ilgtermiņa plānošanu, drošību, vispārēju raksturu utt., |
| --- | --- |

—

lai pakalpojumu saņēmēji varētu būt pārliecināti, ka dalībvalstu un to vietējo varas iestāžu atbilstoši vietējiem apstākļiem definētos un izveidotos pakalpojumus var sniegt, ievērojot attiecīgos konkurences noteikumus, ja iespējams, pieejamību, kvalitāti, pieņemamu cenu līmeni, jauninājumus, pielāgošanas spēju, nepārtrauktību, ilgnoturību, vienlīdzīgu attieksmi, ilgtermiņa plānošanu, drošību, vispārēju raksturu utt.,

Komisijai būtu jāsagatavo juridisks skaidrojums, pamatnostādnes un principi saistībā ar vairākām problemātiskām tēmām, tai skaitā jo īpaši par iekšējā tirgus un konkurences noteikumu piemērošanu VNP un VTNP jomā, vienlaikus nodrošinot dalībvalstīm, reģionālajām un vietējām varas iestādēm demokrātisku pārskatatbildību par noteikumu piemērošanu VNP un VTNP; atzīmē, ka ir nepieciešams precizēt ES un dalībvalstu pienākumu sadalījumu, un uzskata, ka šai ziņā par nozīmīgu elementu jākļūst sektorālai pieejai, saskaņā ar kuru tiek ņemta vērā konkrētā situācija attiecīgajās nozarēs; šai sakarā uzsver, ka, pienācīgi izvērtējot Līgumu un Eiropas Kopienu Tiesas praksi, VNP tomēr jādefinē dalībvalstīm; turklāt atzīmē, ka priekšlikumam atsevišķiem pakalpojumiem nepiemērot attiecīgos EK līguma noteikumus nav juridiska pamata;

| 16. | uzsver — nav apšaubāms, ka ir vajadzīgi gan pašreizējie, gan turpmākie nozaru tiesību akti, kuru pamatā ir starptautiskā tirgus noteikumi un subsidiaritātes principa ievērošana, un uzsver, ka ir vajadzīgi konkrētām nozarēm piemērojami noteikumi; atgādina, cik veiksmīgi bijuši nozaru tiesību akti, un iesaka sektorālu pieeju attiecināt arī uz citām nozarēm; |
| --- | --- |

16.

uzsver — nav apšaubāms, ka ir vajadzīgi gan pašreizējie, gan turpmākie nozaru tiesību akti, kuru pamatā ir starptautiskā tirgus noteikumi un subsidiaritātes principa ievērošana, un uzsver, ka ir vajadzīgi konkrētām nozarēm piemērojami noteikumi; atgādina, cik veiksmīgi bijuši nozaru tiesību akti, un iesaka sektorālu pieeju attiecināt arī uz citām nozarēm;

| 17. | aicina Komisiju veidot lielāku tiesisko noteiktību vispārējas nozīmes sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu jomā, kā arī izstrādāt priekšlikumu Padomes un Parlamenta nozares direktīvai jomās, kur tas ir nepieciešams; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju veidot lielāku tiesisko noteiktību vispārējas nozīmes sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu jomā, kā arī izstrādāt priekšlikumu Padomes un Parlamenta nozares direktīvai jomās, kur tas ir nepieciešams;

| 18. | tāpēc mudina Padomi cik vien iespējams drīz pieņemt kopēju nostāju, lai pārskatītu 1969. gada 26. jūnija Regulu (EEK) Nr. 1191/69 par dalībvalstu darbību sakarā ar saistībām, kuras parasti uzskata par sabiedriskajiem pakalpojumiem dzelzceļa pārvadājumu, autopārvadājumu un iekšējo ūdensceļu pārvadājumu nozarē (13); |
| --- | --- |

18.

tāpēc mudina Padomi cik vien iespējams drīz pieņemt kopēju nostāju, lai pārskatītu 1969. gada 26. jūnija Regulu (EEK) Nr. 1191/69 par dalībvalstu darbību sakarā ar saistībām, kuras parasti uzskata par sabiedriskajiem pakalpojumiem dzelzceļa pārvadājumu, autopārvadājumu un iekšējo ūdensceļu pārvadājumu nozarē (13);

| 19. | ierosina — tiklīdz kompetentā iestāde ir noteikusi, ka pakalpojums ir sniedzams kā vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojums, sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības ir jāpiešķir vai nu ar tādas taisnīgas un pārredzamas piedāvājumu konkursa procedūras, kuras pamatā ir vienlīdzīgi nosacījumi visiem pretendentiem, vai ar attiecīgu tiesību aktu, kas atbilst pārredzamības kritērijiem, palīdzību; |
| --- | --- |

19.

ierosina — tiklīdz kompetentā iestāde ir noteikusi, ka pakalpojums ir sniedzams kā vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojums, sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības ir jāpiešķir vai nu ar tādas taisnīgas un pārredzamas piedāvājumu konkursa procedūras, kuras pamatā ir vienlīdzīgi nosacījumi visiem pretendentiem, vai ar attiecīgu tiesību aktu, kas atbilst pārredzamības kritērijiem, palīdzību;

| 20. | atzinīgi vērtē priekšlikumu Kopienas tiesiskajam regulējumam attiecībā uz valsts atbalstu, ko piešķir kompensācijas maksājumu veidā par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, un nodomu pārskatīt Komisijas 1980. gada 25. jūnija Direktīvu 80/723/EEK par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārskatāmību (14); |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē priekšlikumu Kopienas tiesiskajam regulējumam attiecībā uz valsts atbalstu, ko piešķir kompensācijas maksājumu veidā par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, un nodomu pārskatīt Komisijas 1980. gada 25. jūnija Direktīvu 80/723/EEK par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārskatāmību (14);

| 21. | iesaka — ja kompetentā iestāde VTNP finansēšanai ir iecerējusi izmantot citus līdzekļus, nevis vispārējā budžeta mērķdotāciju, attiecīgajai iestādei ir jāizvēlas finansēšanas veids, kas atbilst EK līguma noteikumiem, sevišķi 86. panta 2. punktam, jo īpaši, piešķirot ekskluzīvas un īpašas tiesības, piešķirot kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu vai izveidojot fondu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai; atzīmē, ka jebkurā gadījumā būs vajadzīga pārredzama tarifu sistēma, kā arī atbilstīgs un pārredzams finansējums; |
| --- | --- |

21.

iesaka — ja kompetentā iestāde VTNP finansēšanai ir iecerējusi izmantot citus līdzekļus, nevis vispārējā budžeta mērķdotāciju, attiecīgajai iestādei ir jāizvēlas finansēšanas veids, kas atbilst EK līguma noteikumiem, sevišķi 86. panta 2. punktam, jo īpaši, piešķirot ekskluzīvas un īpašas tiesības, piešķirot kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu vai izveidojot fondu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai; atzīmē, ka jebkurā gadījumā būs vajadzīga pārredzama tarifu sistēma, kā arī atbilstīgs un pārredzams finansējums;

| 22. | ierosina gadījumā, ja kompetentā iestāde ir iecerējusi piešķirt kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, lai nodrošinātu vispārējas nozīmes pakalpojuma finansēšanu, neuzskatīt šādu kompensāciju par valsts atbalstu EK līguma 87. panta nozīmē ar nosacījumu, ka:






  — | saņēmējam ir uzticēts skaidri definēts sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas uzdevums, |
| --- | --- | --- |

22.

ierosina gadījumā, ja kompetentā iestāde ir iecerējusi piešķirt kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, lai nodrošinātu vispārējas nozīmes pakalpojuma finansēšanu, neuzskatīt šādu kompensāciju par valsts atbalstu EK līguma 87. panta nozīmē ar nosacījumu, ka:

—

saņēmējam ir uzticēts skaidri definēts sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas uzdevums,

| — | iepriekš objektīvi un pārredzamā veidā ir noteikti kompensācijas maksājumu aprēķināšanas parametri, |
| --- | --- |

—

iepriekš objektīvi un pārredzamā veidā ir noteikti kompensācijas maksājumu aprēķināšanas parametri,

| — | kompensācijas apjoms nepārsniedz ar sabiedriskā pakalpojuma sniegšanu saistītās izmaksas, pieļaujot saprātīgu peļņu, |
| --- | --- |

—

kompensācijas apjoms nepārsniedz ar sabiedriskā pakalpojuma sniegšanu saistītās izmaksas, pieļaujot saprātīgu peļņu,

| — | saņēmēju izvēlas ar atklāta piedāvājumu konkursa palīdzību, vai arī kompensācija nepārsniedz labi organizēta uzņēmuma izmaksas, kuram ir sabiedriskā pakalpojuma sniegšanai atbilstīgs resursu apjoms, un |
| --- | --- |

—

saņēmēju izvēlas ar atklāta piedāvājumu konkursa palīdzību, vai arī kompensācija nepārsniedz labi organizēta uzņēmuma izmaksas, kuram ir sabiedriskā pakalpojuma sniegšanai atbilstīgs resursu apjoms, un

| — | ir publicēta pārredzama konkursa procedūra; |
| --- | --- |

—

ir publicēta pārredzama konkursa procedūra;

tomēr uzsver, ka kompensācijas apjoms nedrīkst pārsniegt pakalpojuma darbībai nepieciešamo un to nedrīkst izmantot darbību finansēšanai, kuras neietilpst konkrētā pakalpojuma darbības jomā (novirzot kompensāciju citām jomām); norāda, ka kompensācijai jābūt pieejamai visiem tirgus dalībniekiem, kuriem uzticēts sniegt vispārējas nozīmes pakalpojumus, neatkarīgi no šo dalībnieku juridiskā statusa;

| 23. | norāda, cik svarīgi ir piemērot noteikumus, ko paredz iepriekš minētais Lēmums 2005/842/EK, tomēr uzsver, ka tīras kompensācijas maksājums par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām nav jāuzskata par valsts atbalstu un ka atbilstīgi jāgroza tiesību akti; |
| --- | --- |

23.

norāda, cik svarīgi ir piemērot noteikumus, ko paredz iepriekš minētais Lēmums 2005/842/EK, tomēr uzsver, ka tīras kompensācijas maksājums par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām nav jāuzskata par valsts atbalstu un ka atbilstīgi jāgroza tiesību akti;

| 24. | uzsver, ka kompetentās iestādes ziņā ir lemt par to, vai vispārējas nozīmes pakalpojumu sniegs kāda no iestādes struktūrvienībām, vai arī šā pakalpojuma sniegšana tiks uzticēta ārējiem peļņas vai bezpeļņas pakalpojumu sniedzējiem, vienlaikus nodrošinot uzraudzību, kas līdzvērtīga pašas iestādes sniegto pakalpojumu uzraudzībai; gadījumā, ja kompetentā iestāde nolemj pieaicināt ārējos pakalpojumu sniedzējus, ir jāpublicē izsoles uzaicinājums; turklāt jāievēro vietējās un reģionālās pašpārvaldes princips, saskaņā ar kuru kompetentajām iestādēm ir tiesības izvēlēties, kā vislabāk sniegt katru pakalpojumu, ņemot vērā sabiedrības intereses; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka kompetentās iestādes ziņā ir lemt par to, vai vispārējas nozīmes pakalpojumu sniegs kāda no iestādes struktūrvienībām, vai arī šā pakalpojuma sniegšana tiks uzticēta ārējiem peļņas vai bezpeļņas pakalpojumu sniedzējiem, vienlaikus nodrošinot uzraudzību, kas līdzvērtīga pašas iestādes sniegto pakalpojumu uzraudzībai; gadījumā, ja kompetentā iestāde nolemj pieaicināt ārējos pakalpojumu sniedzējus, ir jāpublicē izsoles uzaicinājums; turklāt jāievēro vietējās un reģionālās pašpārvaldes princips, saskaņā ar kuru kompetentajām iestādēm ir tiesības izvēlēties, kā vislabāk sniegt katru pakalpojumu, ņemot vērā sabiedrības intereses;

| 25. | uzskata — ja vispārējas nozīmes pakalpojumu piedāvā nodrošināt ārējiem pakalpojumu sniedzējiem, parasti attiecīgās iestādes pienākums ir uzticēt pakalpojuma sniegšanu, pamatojoties uz pakalpojumu valsts līgumu, kas noslēgts atklāta piedāvājumu konkursa rezultātā; atzīmē, ka pakalpojumu valsts līguma piešķiršanas principam ir jānodrošina kompetentajai iestādei iespēja steidzamos gadījumos uzticēt noslēgta pakalpojumu valsts līguma izpildi citam pakalpojumu sniedzējam; aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm un Parlamentu precizēt attiecīgos kritērijus direktīvās, ko piemēro valsts iepirkumam, vai regulas veidā; šai sakarā apstiprina, ka vietējām varas iestādēm ir jānodrošina iespēja uzticēt pakalpojumu sniegšanu tieši pašvaldību kopuzņēmumiem vai līdzīgiem kopējiem veidojumiem, vai pašvaldību īpašumā vai to uzraudzībā esošiem uzņēmumiem ar nosacījumu, ka šīs organizācijas lielākoties strādā vienas vai vairāku attiecīgo uzraudzības iestāžu uzdevumā un ka šīs organizācijas nekonkurē ārējā tirgū, bet veic vienīgi vietēja mēroga darbību, un ir jārod iespēja, kas jau iesākumā kategoriski neizslēdz privātas līdzdalības iespēju; |
| --- | --- |

25.

uzskata — ja vispārējas nozīmes pakalpojumu piedāvā nodrošināt ārējiem pakalpojumu sniedzējiem, parasti attiecīgās iestādes pienākums ir uzticēt pakalpojuma sniegšanu, pamatojoties uz pakalpojumu valsts līgumu, kas noslēgts atklāta piedāvājumu konkursa rezultātā; atzīmē, ka pakalpojumu valsts līguma piešķiršanas principam ir jānodrošina kompetentajai iestādei iespēja steidzamos gadījumos uzticēt noslēgta pakalpojumu valsts līguma izpildi citam pakalpojumu sniedzējam; aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm un Parlamentu precizēt attiecīgos kritērijus direktīvās, ko piemēro valsts iepirkumam, vai regulas veidā; šai sakarā apstiprina, ka vietējām varas iestādēm ir jānodrošina iespēja uzticēt pakalpojumu sniegšanu tieši pašvaldību kopuzņēmumiem vai līdzīgiem kopējiem veidojumiem, vai pašvaldību īpašumā vai to uzraudzībā esošiem uzņēmumiem ar nosacījumu, ka šīs organizācijas lielākoties strādā vienas vai vairāku attiecīgo uzraudzības iestāžu uzdevumā un ka šīs organizācijas nekonkurē ārējā tirgū, bet veic vienīgi vietēja mēroga darbību, un ir jārod iespēja, kas jau iesākumā kategoriski neizslēdz privātas līdzdalības iespēju;

| 26. | šai sakarā un lai palielinātu efektivitāti, piesaistot jaunus pakalpojumu sniedzējus un izmantojot jaunus vispārējas nozīmes pakalpojumu sniegšanas veidus, pieprasa nekavējoties nodrošināt lielāku juridisko noteiktību attiecībā uz dažādiem iestāžu kopējiem veidojumiem (pašvaldību iestāžu sadarbība, valsts un privātā sektora partnerība, koncesiju piešķiršana), precizēt ES tiesību aktu piemērošanu konkurences, līgumu piešķiršanas un valsts atbalsta jomā, kā arī precizēt visā Eiropā piemērojamos vispārīgos kritērijus; uzsver, ka ir jāsniedz juridisks skaidrojums par kārtību, kādā sabiedrisko pakalpojumu sniegšana tiek uzticēta ārējiem pakalpojumu sniedzējiem un kas pēc būtības atšķiras no valsts pasūtījuma līgumiem; aicina Komisiju izskaidrot, ar kādiem noteikumiem šādi pakalpojumi tiek piešķirti ārējiem pakalpojumu sniedzējiem, un viennozīmīgi nošķirt šos noteikumus no noteikumiem, kuri reglamentē valsts pasūtījuma līgumus; |
| --- | --- |

26.

šai sakarā un lai palielinātu efektivitāti, piesaistot jaunus pakalpojumu sniedzējus un izmantojot jaunus vispārējas nozīmes pakalpojumu sniegšanas veidus, pieprasa nekavējoties nodrošināt lielāku juridisko noteiktību attiecībā uz dažādiem iestāžu kopējiem veidojumiem (pašvaldību iestāžu sadarbība, valsts un privātā sektora partnerība, koncesiju piešķiršana), precizēt ES tiesību aktu piemērošanu konkurences, līgumu piešķiršanas un valsts atbalsta jomā, kā arī precizēt visā Eiropā piemērojamos vispārīgos kritērijus; uzsver, ka ir jāsniedz juridisks skaidrojums par kārtību, kādā sabiedrisko pakalpojumu sniegšana tiek uzticēta ārējiem pakalpojumu sniedzējiem un kas pēc būtības atšķiras no valsts pasūtījuma līgumiem; aicina Komisiju izskaidrot, ar kādiem noteikumiem šādi pakalpojumi tiek piešķirti ārējiem pakalpojumu sniedzējiem, un viennozīmīgi nošķirt šos noteikumus no noteikumiem, kuri reglamentē valsts pasūtījuma līgumus;

| 27. | uzskata, ka kompetentajai iestādei ir jārūpējas par to, lai nozarēs, kurās tā ir noteikusi regulējumu vispārējas nozīmes sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai vai īpašus mērķus, tiek piemēroti attiecīgajai nozarei atbilstīgi regulējuma veidi un instrumenti, pamatojoties uz pārredzamiem noteikumiem; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka kompetentajai iestādei ir jārūpējas par to, lai nozarēs, kurās tā ir noteikusi regulējumu vispārējas nozīmes sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai vai īpašus mērķus, tiek piemēroti attiecīgajai nozarei atbilstīgi regulējuma veidi un instrumenti, pamatojoties uz pārredzamiem noteikumiem;

| 28. | tāpat uzskata, ka ir vajadzīgas valsts un vietēja līmeņa pamatnostādnes, lai nodrošinātu pārredzamību un patērētāju tiesību aizsardzību šādās jomās:






  — | nosakot kārtību, kādā pieejami esošie tīkli, ja šāda pieeja ir nepieciešama pakalpojuma sniegšanai, |
| --- | --- | --- |

28.

tāpat uzskata, ka ir vajadzīgas valsts un vietēja līmeņa pamatnostādnes, lai nodrošinātu pārredzamību un patērētāju tiesību aizsardzību šādās jomās:

—

nosakot kārtību, kādā pieejami esošie tīkli, ja šāda pieeja ir nepieciešama pakalpojuma sniegšanai,

| — | nosakot cenu un/vai tarifu nosacījumus pakalpojuma sniegšanai, |
| --- | --- |

—

nosakot cenu un/vai tarifu nosacījumus pakalpojuma sniegšanai,

| — | ja iespējams, nodrošinot konkurenci un iespējas jaunajiem uzņēmējiem, |
| --- | --- |

—

ja iespējams, nodrošinot konkurenci un iespējas jaunajiem uzņēmējiem,

| — | nosakot pakalpojuma sniedzēja un saņēmēja strīdu izšķiršanu ārpustiesas kārtībā, neskarot pārsūdzības iespējas, un |
| --- | --- |

—

nosakot pakalpojuma sniedzēja un saņēmēja strīdu izšķiršanu ārpustiesas kārtībā, neskarot pārsūdzības iespējas, un

| — | nosakot kārtību, kādā var konsultēties ar iestādēm, kuras atbildīgas par konkurences uzraudzību, un vajadzības gadījumā ziņot šīm iestādēm par jebkuru faktu, kas varētu liecināt par valsts noteikto vai EK līgumā paredzēto konkurences noteikumu pārkāpumu; |
| --- | --- |

—

nosakot kārtību, kādā var konsultēties ar iestādēm, kuras atbildīgas par konkurences uzraudzību, un vajadzības gadījumā ziņot šīm iestādēm par jebkuru faktu, kas varētu liecināt par valsts noteikto vai EK līgumā paredzēto konkurences noteikumu pārkāpumu;

| 29. | lai nodrošinātu augstas kvalitātes un efektīvus VNP, iesaka veicināt salīdzinošās novērtēšanas un kvalitātes noteikšanas brīvprātīgu mehānismu izveidi dalībvalstu un Eiropas līmenī; ir jāatbalsta pieredzes apmaiņa un paraugprakses veicināšana, iesaistot visas ieinteresētās personas; ierosina minētos pasākumus veikt saistībā ar šādiem aspektiem:






  — | vispusīgu novērtēšanas metožu izveide, tostarp izstrādājot saimnieciskos, sociālos un vides kritērijus, |
| --- | --- | --- |

29.

lai nodrošinātu augstas kvalitātes un efektīvus VNP, iesaka veicināt salīdzinošās novērtēšanas un kvalitātes noteikšanas brīvprātīgu mehānismu izveidi dalībvalstu un Eiropas līmenī; ir jāatbalsta pieredzes apmaiņa un paraugprakses veicināšana, iesaistot visas ieinteresētās personas; ierosina minētos pasākumus veikt saistībā ar šādiem aspektiem:

—

vispusīgu novērtēšanas metožu izveide, tostarp izstrādājot saimnieciskos, sociālos un vides kritērijus,

| — | pakalpojuma saņēmēju aizsardzība un drošība, |
| --- | --- |

—

pakalpojuma saņēmēju aizsardzība un drošība,

| — | attiecīgās normas piemērotība un atbilstība attiecībā pret pakalpojuma izmaksām, |
| --- | --- |

—

attiecīgās normas piemērotība un atbilstība attiecībā pret pakalpojuma izmaksām,

| — | attiecīgās normas pēc iespējas apjomīgāka izplatīšana un publiskošana un |
| --- | --- |

—

attiecīgās normas pēc iespējas apjomīgāka izplatīšana un publiskošana un

| — | normas ievērošanas vienkārša un efektīva kontrole, ko varētu noteikt, pamatojoties uz statūtiem vai rīcības kodeksu; |
| --- | --- |

—

normas ievērošanas vienkārša un efektīva kontrole, ko varētu noteikt, pamatojoties uz statūtiem vai rīcības kodeksu;

| 30. | uzsver, ka ir svarīgi stiprināt dalībvalstu uzraudzības potenciālu, lai nodrošinātu valsts politikas mērķu efektīvu īstenošanu, tai skaitā attiecībā uz pieejamām cenām un kvalitātes standartiem; turklāt uzsver, ka valsts kompetento iestāžu rīcībā ir jābūt atbilstīgiem instrumentiem un zināšanām, lai spētu nodrošināt konkurenci un patērētāju aizsardzību; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka ir svarīgi stiprināt dalībvalstu uzraudzības potenciālu, lai nodrošinātu valsts politikas mērķu efektīvu īstenošanu, tai skaitā attiecībā uz pieejamām cenām un kvalitātes standartiem; turklāt uzsver, ka valsts kompetento iestāžu rīcībā ir jābūt atbilstīgiem instrumentiem un zināšanām, lai spētu nodrošināt konkurenci un patērētāju aizsardzību;

| 31. | pamatojoties uz Parlamenta 2004. gada 14. janvāra rezolūciju, 2005. gada 9. marta rezolūciju Lisabonas stratēģijas termiņa vidusposma pārskatu (15) un šo rezolūciju, aicina Komisiju, kā norādīts šajā rezolūcijā, piedāvāt atbilstīgas likumdošanas iniciatīvas un atgādina, ka saskaņā ar EK Līgumu tiesības piedalīties lēmumu pieņemšanā ir pilnībā jāīsteno visiem dalībniekiem, kuri darbojas VNP un VTNP jomā; |
| --- | --- |

31.

pamatojoties uz Parlamenta 2004. gada 14. janvāra rezolūciju, 2005. gada 9. marta rezolūciju Lisabonas stratēģijas termiņa vidusposma pārskatu (15) un šo rezolūciju, aicina Komisiju, kā norādīts šajā rezolūcijā, piedāvāt atbilstīgas likumdošanas iniciatīvas un atgādina, ka saskaņā ar EK Līgumu tiesības piedalīties lēmumu pieņemšanā ir pilnībā jāīsteno visiem dalībniekiem, kuri darbojas VNP un VTNP jomā;

| 32. | norāda, ka Kopienas noslēgtiem starptautiskiem nolīgumiem un tajos paredzētiem pienākumiem jābūt saderīgiem ar Kopienas iekšpolitiku un iekšējiem noteikumiem; |
| --- | --- |

32.

norāda, ka Kopienas noslēgtiem starptautiskiem nolīgumiem un tajos paredzētiem pienākumiem jābūt saderīgiem ar Kopienas iekšpolitiku un iekšējiem noteikumiem;

| 33. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

33.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 312, 29.11.2005., 67. lpp.

(2)  OV C 140 E, 13.6.2002., 153. lpp.

(3)  OV C 92 E, 16.4.2004., 294. lpp.

(4)  OV C 304 E, 1.12.2005., 117. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0061.

(6)  ECR 1993, I-2533. lpp.

(7)  ECR 1994, I-1477. lpp.

(8)  ECR 1999, I-8121. lpp.

(9)  ECR 2003, I-6993. lpp.

(10)  ECR 2003, I-7747. lpp.

(11)  ECR 2003, I-14243. lpp.

(12)  ECR 2005, I-1. lpp.

(13)  OV L 156, 28.6.1969., 1. lpp.

(14)  OV L 195, 29.7.1980., 35. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/81/EK (OV L 312, 29.11.2005., 47. lpp.).

(15)  OV C 320 E, 15.12.2005., 164. lpp.

P6_TA(2006)0381

Turcijas progress ceļā uz pievienošanos

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Turcijas progresu ceļā uz pievienošanos (2006/2118(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada progresa ziņojumu attiecībā uz Turciju (COM(2005)0561), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada progresa ziņojumu attiecībā uz Turciju (COM(2005)0561),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 28. septembra rezolūciju par sarunu sākšanu ar Turciju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 28. septembra rezolūciju par sarunu sākšanu ar Turciju (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 16. marta rezolūciju par Komisijas 2005. gada stratēģijas dokumentu attiecībā uz paplašināšanos (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 16. marta rezolūciju par Komisijas 2005. gada stratēģijas dokumentu attiecībā uz paplašināšanos (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2004. gada 15. decembra rezolūciju par Komisijas 2004. gada kārtējo ziņojumu un ieteikumu par Turcijas progresu ceļā uz pievienošanos (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2004. gada 15. decembra rezolūciju par Komisijas 2004. gada kārtējo ziņojumu un ieteikumu par Turcijas progresu ceļā uz pievienošanos (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 6. jūlija rezolūciju par sieviešu lomu sociālajā, ekonomiskajā un politiskajā dzīvē Turcijā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 6. jūlija rezolūciju par sieviešu lomu sociālajā, ekonomiskajā un politiskajā dzīvē Turcijā (4),

| — | ņemot vērā 2005. gada 3. oktobra pamatnostādnes sarunām ar Turciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 3. oktobra pamatnostādnes sarunām ar Turciju,

| — | ņemot vērā Padomes 2006. gada 23. janvāra Lēmumu 2006/35/EK par Turcijas Pievienošanās partnerības principiem, prioritātēm un nosacījumiem (5), ar kuru nosaka īstermiņa un vidēja termiņa prioritātes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2006. gada 23. janvāra Lēmumu 2006/35/EK par Turcijas Pievienošanās partnerības principiem, prioritātēm un nosacījumiem (5), ar kuru nosaka īstermiņa un vidēja termiņa prioritātes,

| — | ņemot vērā Padomes 2006. gada 27. februāra Regulu (EK) Nr. 389/2006, ar ko izveido finansiāla atbalsta instrumentu, lai veicinātu Kipras turku kopienas ekonomisko attīstību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2006. gada 27. februāra Regulu (EK) Nr. 389/2006, ar ko izveido finansiāla atbalsta instrumentu, lai veicinātu Kipras turku kopienas ekonomisko attīstību (6),

| — | ņemot vērā Turcijas 2005. gada 29. jūlija deklarāciju par Kipru, Padomes 2005. gada 21. septembra deklarāciju un Turcijas 2006. gada 24. janvāra rīcības plānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Turcijas 2005. gada 29. jūlija deklarāciju par Kipru, Padomes 2005. gada 21. septembra deklarāciju un Turcijas 2006. gada 24. janvāra rīcības plānu,

| — | ņemot vērā 2006. gada 12. jūnijā EK un Turcijas Asociācijas padomes 45. tikšanās laikā iesniegto Eiropas Savienības memorandu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 12. jūnijā EK un Turcijas Asociācijas padomes 45. tikšanās laikā iesniegto Eiropas Savienības memorandu;

| — | ņemot vērā 2006. gada 15. un 16. jūnija Briseles Eiropadomes prezidentūras secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 15. un 16. jūnija Briseles Eiropadomes prezidentūras secinājumus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A6-0269/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A6-0269/2006),

| A. | tā kā Padome 2005. gada 3. oktobrī apstiprināja pamatnostādnes sarunām ar Turciju par tās pievienošanos ES, tādējādi nodrošinot iespēju sākt sarunas tūlīt pēc šīs sanāksmes, un tā kā Komisija ir uzsākusi oficiālu acquis izskatīšanas procesu atsevišķās politikas jomās, un viena sadaļa — “Zinātne un pētniecība” — tika atvērta un provizoriski slēgta Pievienošanās konferencē 2006. gada 12. jūnijā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Padome 2005. gada 3. oktobrī apstiprināja pamatnostādnes sarunām ar Turciju par tās pievienošanos ES, tādējādi nodrošinot iespēju sākt sarunas tūlīt pēc šīs sanāksmes, un tā kā Komisija ir uzsākusi oficiālu acquis izskatīšanas procesu atsevišķās politikas jomās, un viena sadaļa — “Zinātne un pētniecība” — tika atvērta un provizoriski slēgta Pievienošanās konferencē 2006. gada 12. jūnijā;

| B. | tā kā sarunu virzībai jābūt atkarīgai no Pievienošanās partnerībā noteikto prioritāšu īstenošanas, sarunu pamatnostādņu prasībām un asociācijas līguma (Ankaras Līguma) noteikumu pilnīgas īstenošanas, kā arī šim līgumam pievienotā papildprotokola noteikumiem, tostarp robežu strīda un Kipras jautājuma pilnīgas noregulēšanas, kas jāatbalsta abām salas pusēm; |
| --- | --- |

B.

tā kā sarunu virzībai jābūt atkarīgai no Pievienošanās partnerībā noteikto prioritāšu īstenošanas, sarunu pamatnostādņu prasībām un asociācijas līguma (Ankaras Līguma) noteikumu pilnīgas īstenošanas, kā arī šim līgumam pievienotā papildprotokola noteikumiem, tostarp robežu strīda un Kipras jautājuma pilnīgas noregulēšanas, kas jāatbalsta abām salas pusēm;

| C. | tā kā atbilstība Kopenhāgenas kritērijiem vienmēr ir bijusi pievienošanās ES priekšnoteikums un tai būtu jāpaliek par priekšnoteikumu arī turpmākajās paplašināšanās; |
| --- | --- |

C.

tā kā atbilstība Kopenhāgenas kritērijiem vienmēr ir bijusi pievienošanās ES priekšnoteikums un tai būtu jāpaliek par priekšnoteikumu arī turpmākajās paplašināšanās;

| D. | tā kā Eiropas Parlaments tā iepriekš minētajās 2004. gada 15. decembra un 2005. gada 28. septembra rezolūcijās uzsvēra, ka sarunas ir ieteicams sākt, ja tiek panākta vienošanās, ka pirmajā sarunu posmā prioritāti piešķir politisko kritēriju pilnīgai īstenošanai, ka pirms katras sarunu sesijas ministru līmenī politiskie kritēriji jānovērtē ne tikai teorētiski, bet arī praktiski, tādējādi izdarot uz Turcijas varas iestādēm efektīvu un nepārtrauktu spiedienu, lai tās turpinātu nepieciešamās reformas, un ka politisko kritēriju pilnīgai izpildei jāizstrādā visaptveroša programma ar skaidriem mērķiem, grafikiem un termiņiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Parlaments tā iepriekš minētajās 2004. gada 15. decembra un 2005. gada 28. septembra rezolūcijās uzsvēra, ka sarunas ir ieteicams sākt, ja tiek panākta vienošanās, ka pirmajā sarunu posmā prioritāti piešķir politisko kritēriju pilnīgai īstenošanai, ka pirms katras sarunu sesijas ministru līmenī politiskie kritēriji jānovērtē ne tikai teorētiski, bet arī praktiski, tādējādi izdarot uz Turcijas varas iestādēm efektīvu un nepārtrauktu spiedienu, lai tās turpinātu nepieciešamās reformas, un ka politisko kritēriju pilnīgai izpildei jāizstrādā visaptveroša programma ar skaidriem mērķiem, grafikiem un termiņiem;

| E. | tā kā ES jāturpina uzraudzīt reformu apjoms un to īstenošana, vienlaikus atzīstot, ka Turcijas valdībai un sabiedrībai jābūt veiksmīgu reformu veicinātājām, lai garantētu reformu procesa ilgtspējīgumu un neatgriezeniskumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES jāturpina uzraudzīt reformu apjoms un to īstenošana, vienlaikus atzīstot, ka Turcijas valdībai un sabiedrībai jābūt veiksmīgu reformu veicinātājām, lai garantētu reformu procesa ilgtspējīgumu un neatgriezeniskumu;

| F. | tā kā Komisija progresa ziņojumā ir secinājusi, ka pagājušajā gadā reformu gaita palēninājās, vajadzīgo pasākumu īstenošana vēl aizvien ir nevienmērīga un jāīsteno turpmāki pasākumi pamatbrīvību un cilvēktiesību, it īpaši vārda brīvības, sieviešu tiesību, reliģijas brīvības, arodbiedrību tiesību, politisko brīvību, minoritāšu tiesību, valodas un kultūras tiesību jomā, kā arī spīdzināšanas un sliktas izturēšanās pastiprinātas apkarošanas un valsts dienestu ātras un precīzas tiesas lēmumu izpildīšanas jomā; |
| --- | --- |

F.

tā kā Komisija progresa ziņojumā ir secinājusi, ka pagājušajā gadā reformu gaita palēninājās, vajadzīgo pasākumu īstenošana vēl aizvien ir nevienmērīga un jāīsteno turpmāki pasākumi pamatbrīvību un cilvēktiesību, it īpaši vārda brīvības, sieviešu tiesību, reliģijas brīvības, arodbiedrību tiesību, politisko brīvību, minoritāšu tiesību, valodas un kultūras tiesību jomā, kā arī spīdzināšanas un sliktas izturēšanās pastiprinātas apkarošanas un valsts dienestu ātras un precīzas tiesas lēmumu izpildīšanas jomā;

| G. | tā kā vārda brīvības jomā sasniegtais progress vēl aizvien ne tuvu nav apmierinošs un rada jauktu kopskatu, kurā iezīmējas dažas pozitīvas tendences, tādas kā profesoru Ibrahim Kaboğlu un Baskin Oran nesenā attaisnošana, pret kuriem bija ierosināta lieta saskaņā ar Turcijas Kriminālkodeksa 216. un 301. pantu, kā arī, žurnālista Murat Belge, romānu rakstnieces Elif Shafak, rakstnieces Perihan Mağden un autora Orhan Pamuk attaisnošana, turpretim daudzi cilvēktiesību aizstāvji vēl aizvien tiek apsūdzēti — turpinās tiesas procesi pret žurnālistiem un izdevējiem, un žurnālista Hrant Dink, kura lieta, neskatoties uz viņa attaisnošanu ar tiesas lēmumu, ir nodota izskatīšanai Kasācijas tiesā un kuram draud cietumsods uz laiku līdz trim gadiem arī kādā citā lietā
  ,
  un citi, piemēram, cilvēktiesību aktīviste Eren Keskin, ir notiesāti; |
| --- | --- |

G.

tā kā vārda brīvības jomā sasniegtais progress vēl aizvien ne tuvu nav apmierinošs un rada jauktu kopskatu, kurā iezīmējas dažas pozitīvas tendences, tādas kā profesoru Ibrahim Kaboğlu un Baskin Oran nesenā attaisnošana, pret kuriem bija ierosināta lieta saskaņā ar Turcijas Kriminālkodeksa 216. un 301. pantu, kā arī, žurnālista Murat Belge, romānu rakstnieces Elif Shafak, rakstnieces Perihan Mağden un autora Orhan Pamuk attaisnošana, turpretim daudzi cilvēktiesību aizstāvji vēl aizvien tiek apsūdzēti — turpinās tiesas procesi pret žurnālistiem un izdevējiem, un žurnālista Hrant Dink, kura lieta, neskatoties uz viņa attaisnošanu ar tiesas lēmumu, ir nodota izskatīšanai Kasācijas tiesā un kuram draud cietumsods uz laiku līdz trim gadiem arī kādā citā lietā
  ,
  un citi, piemēram, cilvēktiesību aktīviste Eren Keskin, ir notiesāti;

| H. | tā kā 2006. gada 12. jūlijā Kasācijas tiesa saskaņā ar Kriminālkodeksa 301. pantu Hrant Dink piesprieda sešu mēnešu nosacītu sodu par “turciskuma apvainojumu”; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2006. gada 12. jūlijā Kasācijas tiesa saskaņā ar Kriminālkodeksa 301. pantu Hrant Dink piesprieda sešu mēnešu nosacītu sodu par “turciskuma apvainojumu”;

| I. | tā kā Turcija joprojām nav atzinusi pret armēņu tautu veikto genocīdu, neskatoties uz vairākkārtējiem Eiropas Parlamenta un atsevišķu dalībvalstu aicinājumiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā Turcija joprojām nav atzinusi pret armēņu tautu veikto genocīdu, neskatoties uz vairākkārtējiem Eiropas Parlamenta un atsevišķu dalībvalstu aicinājumiem;

| J. | tā kā, izstrādājot jaunu pretterorisma likumdošanu, ir rūpīgi jāņem vērā starptautiskās konvencijas par terorisma novēršanu; |
| --- | --- |

J.

tā kā, izstrādājot jaunu pretterorisma likumdošanu, ir rūpīgi jāņem vērā starptautiskās konvencijas par terorisma novēršanu;

| K. | tā kā terorisma noziegumi jāsaskaņo ar starptautiskajām normām un standartiem, jo īpaši atbilstoši likumības principam, kas noteikts Starptautiskā pakta par civilajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) 15. pantā un kas ir noteikums, kurš nepieļauj atkāpes pat ārkārtējās situācijās; |
| --- | --- |

K.

tā kā terorisma noziegumi jāsaskaņo ar starptautiskajām normām un standartiem, jo īpaši atbilstoši likumības principam, kas noteikts Starptautiskā pakta par civilajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) 15. pantā un kas ir noteikums, kurš nepieļauj atkāpes pat ārkārtējās situācijās;

| L. | tā kā nesen pieņemtais Turcijas pretterorisma likums ir īpaši pretrunā ar ANO Cilvēktiesību padomes īpašā referenta par terorismu ieteikumam un grauj iepriekš īstenotās reformas pamatbrīvību un cilvēktiesību jomā, atkal ieviešot elementus, kas tika atcelti iepriekšējo reformu laikā, un tā kā šis projekts var turpmāk ierobežot minēto tiesību un brīvību īstenošanu, ieviešot plašas definīcijas jēdzieniem “terora akts” un “teroristi noziedznieki” un paplašinot to kriminālnoziegumu loku, kuriem piemēro minēto likumu; tā kā, risinot drošības jautājumus, Turcijai tāpat kā ES jācenšas nepieļaut pilsoņu brīvību ierobežošanu, par ko ir norūpējušās visas Eiropas Savienības dalībvalstis, kā tas kļūst arvien vairāk redzams kopš Tamperes 1999. gada 15. un 16. oktobra Eiropadomes un kā to pavisam nesen uzskatāmi parādīja Hāgas programma; |
| --- | --- |

L.

tā kā nesen pieņemtais Turcijas pretterorisma likums ir īpaši pretrunā ar ANO Cilvēktiesību padomes īpašā referenta par terorismu ieteikumam un grauj iepriekš īstenotās reformas pamatbrīvību un cilvēktiesību jomā, atkal ieviešot elementus, kas tika atcelti iepriekšējo reformu laikā, un tā kā šis projekts var turpmāk ierobežot minēto tiesību un brīvību īstenošanu, ieviešot plašas definīcijas jēdzieniem “terora akts” un “teroristi noziedznieki” un paplašinot to kriminālnoziegumu loku, kuriem piemēro minēto likumu; tā kā, risinot drošības jautājumus, Turcijai tāpat kā ES jācenšas nepieļaut pilsoņu brīvību ierobežošanu, par ko ir norūpējušās visas Eiropas Savienības dalībvalstis, kā tas kļūst arvien vairāk redzams kopš Tamperes 1999. gada 15. un 16. oktobra Eiropadomes un kā to pavisam nesen uzskatāmi parādīja Hāgas programma;

| M. | tā kā kopš Parlamenta iepriekšējā ziņojuma nav sasniegts nekāds progress reliģisko minoritāšu problēmu risināšanā un tā kā ar gaidāmo likumu par fondiem, kuru Turcijas parlaments vēl aizvien nav pieņēmis, šķiet, netiks novērsti visi iepriekšējā likumprojektā atklātie trūkumi saistībā ar reliģiskajiem fondiem piederošo līdzekļu atsavināšanu, juridiskas personas statusu, garīdzniecības tiesībām uz apmā- cību un iekšējo pārvaldību, tādējādi neatbilstot ES standartiem, kā arī reliģisko kopienu un daudzveidīgai un neatkarīgai pilsoniskai sabiedrībai nepieciešamo nevalstisko organizāciju vajadzībām; |
| --- | --- |

M.

tā kā kopš Parlamenta iepriekšējā ziņojuma nav sasniegts nekāds progress reliģisko minoritāšu problēmu risināšanā un tā kā ar gaidāmo likumu par fondiem, kuru Turcijas parlaments vēl aizvien nav pieņēmis, šķiet, netiks novērsti visi iepriekšējā likumprojektā atklātie trūkumi saistībā ar reliģiskajiem fondiem piederošo līdzekļu atsavināšanu, juridiskas personas statusu, garīdzniecības tiesībām uz apmā- cību un iekšējo pārvaldību, tādējādi neatbilstot ES standartiem, kā arī reliģisko kopienu un daudzveidīgai un neatkarīgai pilsoniskai sabiedrībai nepieciešamo nevalstisko organizāciju vajadzībām;

| N. | tā kā 1997. gadā starp Ģenerālštābu un Iekšlietu ministriju parakstītais protokols “Emasya” attiecīgos apstākļos ļauj veikt militāras operācijas, ja ir apdraudēta iekšējā drošība; |
| --- | --- |

N.

tā kā 1997. gadā starp Ģenerālštābu un Iekšlietu ministriju parakstītais protokols “Emasya” attiecīgos apstākļos ļauj veikt militāras operācijas, ja ir apdraudēta iekšējā drošība;

| O. | tā kā vardarbības pastiprināšanās Turcijas dienvidaustrumos un Kurdistānas Strādnieku partijas (PKK) teroristiskās darbības atdzimšana, kam sekoja apjomīgas militārās operācijas, nopietni apdraud mieru, stabilitāti un demokrātiju valstī; tā kā ir jāuzsver, ka pret terorismu jāveic pasākumi, kas ir samērīgi ar draudiem, un vienmēr ir jāņem vērā starptautiskie cilvēktiesību akti; |
| --- | --- |

O.

tā kā vardarbības pastiprināšanās Turcijas dienvidaustrumos un Kurdistānas Strādnieku partijas (PKK) teroristiskās darbības atdzimšana, kam sekoja apjomīgas militārās operācijas, nopietni apdraud mieru, stabilitāti un demokrātiju valstī; tā kā ir jāuzsver, ka pret terorismu jāveic pasākumi, kas ir samērīgi ar draudiem, un vienmēr ir jāņem vērā starptautiskie cilvēktiesību akti;

| P. | tā kā ministru prezidenta R. T. Erdogan drosmīgajiem un daudzsološajiem pagājušā gada izteikumiem kurdu problēmas sakarā vēl nav sekojušas būtiskas darbības; |
| --- | --- |

P.

tā kā ministru prezidenta R. T. Erdogan drosmīgajiem un daudzsološajiem pagājušā gada izteikumiem kurdu problēmas sakarā vēl nav sekojušas būtiskas darbības;

| Q. | tā kā Turcijas valdība nav izstrādājusi visaptverošu dienvidaustrumu reģiona stratēģiju, kuras mērķis būtu šī reģiona politiskā, ekonomikas un sociālā attīstība, un tā kā Anatolijas dienvidaustrumu reģiona projektam līdz šim bijusi ļoti niecīga ietekme Dijarbakirā un citās provincēs; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Turcijas valdība nav izstrādājusi visaptverošu dienvidaustrumu reģiona stratēģiju, kuras mērķis būtu šī reģiona politiskā, ekonomikas un sociālā attīstība, un tā kā Anatolijas dienvidaustrumu reģiona projektam līdz šim bijusi ļoti niecīga ietekme Dijarbakirā un citās provincēs;

| R. | tā kā pozitīva zīme citām Turcijas etniskajām grupām ir tas, ka apraidi kurdu valodā, lai gan ar laika un programmas ierobežojumiem, ir atļauts veikt trim raidorganizācijām; |
| --- | --- |

R.

tā kā pozitīva zīme citām Turcijas etniskajām grupām ir tas, ka apraidi kurdu valodā, lai gan ar laika un programmas ierobežojumiem, ir atļauts veikt trim raidorganizācijām;

| S. | tā kā Turcija vēl aizvien nav īstenojusi Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) spriedumus, tostarp attiecībā uz Kipru, un tā kā attiecībā uz Turciju ECT 2005. gadā sprieda 290 lietās, no kurām 270 lietās tika konstatēts vismaz viens pārkāpuma gadījums; |
| --- | --- |

S.

tā kā Turcija vēl aizvien nav īstenojusi Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) spriedumus, tostarp attiecībā uz Kipru, un tā kā attiecībā uz Turciju ECT 2005. gadā sprieda 290 lietās, no kurām 270 lietās tika konstatēts vismaz viens pārkāpuma gadījums;

| T. | tā kā Turcijas valdība ir viena no ECT izveidojušās Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas līgumslēdzējām pusēm un tā kā kritika, ko Turcijas valdība vērsusi pret ECT nolēmumiem atsevišķās lietās, var negatīvi ietekmēt tiesiskuma pieņemšanu Turcijas sabiedrībā; |
| --- | --- |

T.

tā kā Turcijas valdība ir viena no ECT izveidojušās Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas līgumslēdzējām pusēm un tā kā kritika, ko Turcijas valdība vērsusi pret ECT nolēmumiem atsevišķās lietās, var negatīvi ietekmēt tiesiskuma pieņemšanu Turcijas sabiedrībā;

| U. | tā kā 2005. gadā ES dalībvalstis pieņēma vairāk nekā 2000 patvēruma pieprasījumus no Turcijas pilsoņiem; |
| --- | --- |

U.

tā kā 2005. gadā ES dalībvalstis pieņēma vairāk nekā 2000 patvēruma pieprasījumus no Turcijas pilsoņiem;

| V. | tā kā Komisija progresa ziņojumā secinājusi, ka korupcija vēl aizvien ir nopietna problēma Turcijā, un tā kā saskaņā ar organizācijas “Transparency International” 2005. gadam aprēķināto korupcijas uztveres indeksu Turcijai bija 3,5 punkti (skalā no 0 — “augsts korupcijas līmenis” līdz 10 — “korupcijas nav”); |
| --- | --- |

V.

tā kā Komisija progresa ziņojumā secinājusi, ka korupcija vēl aizvien ir nopietna problēma Turcijā, un tā kā saskaņā ar organizācijas “Transparency International” 2005. gadam aprēķināto korupcijas uztveres indeksu Turcijai bija 3,5 punkti (skalā no 0 — “augsts korupcijas līmenis” līdz 10 — “korupcijas nav”);

| W. | tā kā Turcijas ekonomika ir atzīta par funkcionējošu brīvā tirgus ekonomiku un 2005. gadā tai bija raksturīga strauja izaugsme (aptuveni 7,6%) un pieaugošs ārējo tiešo ieguldījumu apjoms; tā kā tomēr vēl aizvien saglabājas bažas par pašreizējo norēķinu konta deficītu, kas turpina palielināties, un augsto bezdarba līmeni (aptuveni 10,9% 2006. gada martā); |
| --- | --- |

W.

tā kā Turcijas ekonomika ir atzīta par funkcionējošu brīvā tirgus ekonomiku un 2005. gadā tai bija raksturīga strauja izaugsme (aptuveni 7,6%) un pieaugošs ārējo tiešo ieguldījumu apjoms; tā kā tomēr vēl aizvien saglabājas bažas par pašreizējo norēķinu konta deficītu, kas turpina palielināties, un augsto bezdarba līmeni (aptuveni 10,9% 2006. gada martā);

| X. | tā kā Turcijas ģeogrāfiski stratēģiskais stāvoklis reģionā kopā ar vairākiem starptautiska mēroga jautājumiem (piemēram, enerģija, ūdens resursi, transports, robežu pārvaldība, cīņa pret terorismu), tās ekonomikas dinamisms un cilvēkresursi nodrošina šai valstij būtisku lomu šī reģiona dažādo sarežģīto problēmu risināšanā un ES kopējās ārpolitikas un drošības politikas turpmākajā attīstībā; |
| --- | --- |

X.

tā kā Turcijas ģeogrāfiski stratēģiskais stāvoklis reģionā kopā ar vairākiem starptautiska mēroga jautājumiem (piemēram, enerģija, ūdens resursi, transports, robežu pārvaldība, cīņa pret terorismu), tās ekonomikas dinamisms un cilvēkresursi nodrošina šai valstij būtisku lomu šī reģiona dažādo sarežģīto problēmu risināšanā un ES kopējās ārpolitikas un drošības politikas turpmākajā attīstībā;

| Y. | tā kā Turcijas vēsture un kultūra šo valsti nostāda tādā pozīcijā, ka tā var kalpot par tiltu starp Eiropu un islāma pasauli; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Turcijas vēsture un kultūra šo valsti nostāda tādā pozīcijā, ka tā var kalpot par tiltu starp Eiropu un islāma pasauli;

| Z. | tā kā Turcijas ģeogrāfiski stratēģiskā situācija, līdzdalība NATO un attiecības ar islāma pasauli var dot labumu Eiropas drošības politikai; |
| --- | --- |

Z.

tā kā Turcijas ģeogrāfiski stratēģiskā situācija, līdzdalība NATO un attiecības ar islāma pasauli var dot labumu Eiropas drošības politikai;

| AA. | tā kā Turcija ir parakstījusi, bet nav ne ratificējusi, ne īstenojusi papildprotokolu, ar ko paplašina Ankaras Līguma spēkā esamību uz jaunajām dalībvalstīm, un tā kā tādēļ, cita starpā, turpinās embargo pret kuģiem ar Kipras karogu, kā arī kuģiem, kas tuvojas no Kipras Republikas ostām, liedzot tiem piekļuvi Turcijas ostām, un embargo pret Kipras lidmašīnām, liedzot tām tiesības šķērsot Turcijas gaisa telpu un nolaisties Turcijas lidostās; |
| --- | --- |

AA.

tā kā Turcija ir parakstījusi, bet nav ne ratificējusi, ne īstenojusi papildprotokolu, ar ko paplašina Ankaras Līguma spēkā esamību uz jaunajām dalībvalstīm, un tā kā tādēļ, cita starpā, turpinās embargo pret kuģiem ar Kipras karogu, kā arī kuģiem, kas tuvojas no Kipras Republikas ostām, liedzot tiem piekļuvi Turcijas ostām, un embargo pret Kipras lidmašīnām, liedzot tām tiesības šķērsot Turcijas gaisa telpu un nolaisties Turcijas lidostās;

| AB. | tā kā saskaņā ar iepriekš minēto Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu 2005. gada 21. septembra deklarāciju un 2006. gada 15. un 16. jūnija Briseles Eiropadomes prezidentūras secinājumiem ES stingri uzraudzīs un novērtēs to, kā Turcija pilnībā īsteno 2006. gadā Ankaras Līgumu un tā Papildprotokolu, un tā kā Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis ir paziņojušas, ka Turcijas neizdošanās pilnībā īstenot līgumsaistības negatīvi ietekmēs sarunas; |
| --- | --- |

AB.

tā kā saskaņā ar iepriekš minēto Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu 2005. gada 21. septembra deklarāciju un 2006. gada 15. un 16. jūnija Briseles Eiropadomes prezidentūras secinājumiem ES stingri uzraudzīs un novērtēs to, kā Turcija pilnībā īsteno 2006. gadā Ankaras Līgumu un tā Papildprotokolu, un tā kā Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis ir paziņojušas, ka Turcijas neizdošanās pilnībā īstenot līgumsaistības negatīvi ietekmēs sarunas;

| AC. | tā kā Turcija turpina neattaisnojamo Armēnijas blokādi; tā kā šī blokāde apdraud reģionālo stabilitāti, kavē uz labām kaimiņattiecībām balstītu reģionālo attīstību un pārkāpj pārskatītās Pievienošanās partnerības prioritātes un sarunu pamatnostādņu prasības, |
| --- | --- |

AC.

tā kā Turcija turpina neattaisnojamo Armēnijas blokādi; tā kā šī blokāde apdraud reģionālo stabilitāti, kavē uz labām kaimiņattiecībām balstītu reģionālo attīstību un pārkāpj pārskatītās Pievienošanās partnerības prioritātes un sarunu pamatnostādņu prasības,

Demokrātija un tiesiskums

| 1. | uzsver, ka saišu stiprināšanai starp Turciju un ES ir milzīga nozīme Eiropas Savienībai, Turcijai un plašākam reģionam; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka saišu stiprināšanai starp Turciju un ES ir milzīga nozīme Eiropas Savienībai, Turcijai un plašākam reģionam;

| 2. | atzinīgi vērtē faktu, ka Turcijas un Eiropas Savienības pievienošanās sarunu aktīvais posms sākās ar “Zinātnes un pētniecības” nodaļas atvēršanu un provizorisku slēgšanu; tomēr pauž nožēlu par reformu gaitas palēnināšanos pēdējā gada laikā, par ko liecina pastāvīgie trūkumi un nepietiekamais progress, it īpaši vārda un reliģijas brīvības, mazākumtautību tiesību, civilās un militārās sabiedrības savstarpējo attiecību, tiesiskās kārtības nodrošināšanas, sieviešu tiesību, arodbiedrību tiesību, kultūras tiesību jomās un valsts dienestu ātras un atbilstīgas tiesas lēmumu izpildīšanas jomā; mudina Turciju aktivizēt reformu procesu; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē faktu, ka Turcijas un Eiropas Savienības pievienošanās sarunu aktīvais posms sākās ar “Zinātnes un pētniecības” nodaļas atvēršanu un provizorisku slēgšanu; tomēr pauž nožēlu par reformu gaitas palēnināšanos pēdējā gada laikā, par ko liecina pastāvīgie trūkumi un nepietiekamais progress, it īpaši vārda un reliģijas brīvības, mazākumtautību tiesību, civilās un militārās sabiedrības savstarpējo attiecību, tiesiskās kārtības nodrošināšanas, sieviešu tiesību, arodbiedrību tiesību, kultūras tiesību jomās un valsts dienestu ātras un atbilstīgas tiesas lēmumu izpildīšanas jomā; mudina Turciju aktivizēt reformu procesu;

| 3. | atzinīgi vērtē Turcijas valdības iniciatīvu atsākt tiesību aktu pielāgošanu, iesniedzot Turcijas parlamentam tiesību aktu reformas devīto paketi, kas, cita starpā, ietver likumu par ombudu, likumu par Revīzijas palātu, kas atļaus veikt militāro izdevumu revīziju, likumu par fondiem, un pasākumus tiesu iestāžu darbības stiprināšanai, tādus kā likumu par administratīvajām procedūrām, korupcijas apkarošanas pasākumus, mazākumtautību skolu darbības atvieglošanas pasākumus un politisko partiju finansēšanas labākas pārredzamības pasākumus; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē Turcijas valdības iniciatīvu atsākt tiesību aktu pielāgošanu, iesniedzot Turcijas parlamentam tiesību aktu reformas devīto paketi, kas, cita starpā, ietver likumu par ombudu, likumu par Revīzijas palātu, kas atļaus veikt militāro izdevumu revīziju, likumu par fondiem, un pasākumus tiesu iestāžu darbības stiprināšanai, tādus kā likumu par administratīvajām procedūrām, korupcijas apkarošanas pasākumus, mazākumtautību skolu darbības atvieglošanas pasākumus un politisko partiju finansēšanas labākas pārredzamības pasākumus;

| 4. | uzsver, ka demokrātiskā valstī tiesību aktu projekti par pamattiesību un pamatbrīvību jautājumiem jāapspriež atklāti un pārredzami un ka visos šo debašu posmos pilnībā jāiesaista pilsoniskā sabiedrība; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka demokrātiskā valstī tiesību aktu projekti par pamattiesību un pamatbrīvību jautājumiem jāapspriež atklāti un pārredzami un ka visos šo debašu posmos pilnībā jāiesaista pilsoniskā sabiedrība;

| 5. | sagaida, ka Turcijas parlaments grozīs un pēc tam pieņems tiesību aktu reformu devīto paketi, lai tā varētu dot patiesi jaunu impulsu reformu procesam, it īpaši paturot prātā šādus aspektus:






  — | tiesu iestāžu darbību stiprinās ar atbilstīgiem pasākumiem, kuri jāparedz strīdu izšķiršanas likumā, administratīvo procedūru likumā un administratīvi juridisko procedūru likumā; |
| --- | --- | --- |

5.

sagaida, ka Turcijas parlaments grozīs un pēc tam pieņems tiesību aktu reformu devīto paketi, lai tā varētu dot patiesi jaunu impulsu reformu procesam, it īpaši paturot prātā šādus aspektus:

—

tiesu iestāžu darbību stiprinās ar atbilstīgiem pasākumiem, kuri jāparedz strīdu izšķiršanas likumā, administratīvo procedūru likumā un administratīvi juridisko procedūru likumā;

| — | likums par fondiem likvidēs visus ierobežojumus, ar kuriem attiecībā uz juridiskas personas statusu, garīdznieku apmācību, darba atļaujām, skolām un iekšējo pārvaldību nākas saskarties reliģiskajām minoritātēm, un pienācīgi risinās atsavināto īpašumu jautājumus un uzsākto tiesvedību par zaudējumu atlīdzības noteikšanu valstij sakarā ar neīstenotajiem tiesas lēmumiem, kā arī ļaus pilnīgu biedrošanās brīvību, tādējādi veicinot plurālistisku, neatkarīgu un pašpaļāvīgu pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

—

likums par fondiem likvidēs visus ierobežojumus, ar kuriem attiecībā uz juridiskas personas statusu, garīdznieku apmācību, darba atļaujām, skolām un iekšējo pārvaldību nākas saskarties reliģiskajām minoritātēm, un pienācīgi risinās atsavināto īpašumu jautājumus un uzsākto tiesvedību par zaudējumu atlīdzības noteikšanu valstij sakarā ar neīstenotajiem tiesas lēmumiem, kā arī ļaus pilnīgu biedrošanās brīvību, tādējādi veicinot plurālistisku, neatkarīgu un pašpaļāvīgu pilsonisko sabiedrību;

| — | politisko partiju finansēšanas likums patiesi uzlabos pārredzamību un izskaudīs korupciju; |
| --- | --- |

—

politisko partiju finansēšanas likums patiesi uzlabos pārredzamību un izskaudīs korupciju;

| — | tiks atcelta jebkāda militāro tiesu kompetence tiesāt civiliedzīvotājus; |
| --- | --- |

—

tiks atcelta jebkāda militāro tiesu kompetence tiesāt civiliedzīvotājus;

| — | tiks parakstīti un ratificēti starptautiskie nolīgumi — Eiropas Padomes Mazākumtautību aizsardzības pamatkonvencija, Eiropas Reģionālo un mazākumtautību valodu harta, Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūti un Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencija; |
| --- | --- |

—

tiks parakstīti un ratificēti starptautiskie nolīgumi — Eiropas Padomes Mazākumtautību aizsardzības pamatkonvencija, Eiropas Reģionālo un mazākumtautību valodu harta, Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūti un Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencija;

| — | likumdošanas procesu kopumā un it īpaši devītās paketes īstenošanu vislabāk var veikt ar pastāvīgu un strukturētu NVO iesaistīšanu; |
| --- | --- |

—

likumdošanas procesu kopumā un it īpaši devītās paketes īstenošanu vislabāk var veikt ar pastāvīgu un strukturētu NVO iesaistīšanu;

| 6. | atzīmē 2006. gada 30. jūnijā pieņemto jauno Pretterorisma likumu, kas tika pieņemts, ņemot vērā, ka atjaunojas un turpinās Kurdistānas Strādnieku partijas īstenotā iebiedēšanas, vardarbības un terora kampaņa; aicina Turcijas iestādes nodrošināt, lai tas neierobežotu pamattiesības un brīvības vēl vairāk un lai līdzsvarotu drošības vajadzības un cilvēktiesību garantijas; it īpaši uzsver, ka svarīga ir precīza un ierobežota terora akta definīcija, pilnīga vārda un plašsaziņas līdzekļu brīvība, tostarp brīvība demokrātiskiem līdzekļiem aizstāvēt savus mērķus, samērīgi spriedumi par terorisma noziegumiem, pilnīgas tiesības aizstāvēties atbilstoši Eiropas standartiem, pilnīga atbildība par bruņoto spēku vai izlūkošanas amatpersonu veiktajiem noziegumiem un ārkārtīga piesardzība, atļaujot tiesībaizsardzības iestāžu darbiniekiem izmantot šaujamieročus; |
| --- | --- |

6.

atzīmē 2006. gada 30. jūnijā pieņemto jauno Pretterorisma likumu, kas tika pieņemts, ņemot vērā, ka atjaunojas un turpinās Kurdistānas Strādnieku partijas īstenotā iebiedēšanas, vardarbības un terora kampaņa; aicina Turcijas iestādes nodrošināt, lai tas neierobežotu pamattiesības un brīvības vēl vairāk un lai līdzsvarotu drošības vajadzības un cilvēktiesību garantijas; it īpaši uzsver, ka svarīga ir precīza un ierobežota terora akta definīcija, pilnīga vārda un plašsaziņas līdzekļu brīvība, tostarp brīvība demokrātiskiem līdzekļiem aizstāvēt savus mērķus, samērīgi spriedumi par terorisma noziegumiem, pilnīgas tiesības aizstāvēties atbilstoši Eiropas standartiem, pilnīga atbildība par bruņoto spēku vai izlūkošanas amatpersonu veiktajiem noziegumiem un ārkārtīga piesardzība, atļaujot tiesībaizsardzības iestāžu darbiniekiem izmantot šaujamieročus;

| 7. | atzīmē, ka gadījumā, ja ir ilgstoša vajadzība atsevišķas ar terorisma noziegumiem saistītas organizācijas klasificēt kā teroristiskas organizācijas, kā rezultātā rodas nelabvēlīgas tiesiskas sekas, šī procedūra jāveic pārredzami un objektīvi, un attiecīgajām organizācijām jābūt iespējai iesniegt apelāciju neatkarīgā tiesu iestādē; |
| --- | --- |

7.

atzīmē, ka gadījumā, ja ir ilgstoša vajadzība atsevišķas ar terorisma noziegumiem saistītas organizācijas klasificēt kā teroristiskas organizācijas, kā rezultātā rodas nelabvēlīgas tiesiskas sekas, šī procedūra jāveic pārredzami un objektīvi, un attiecīgajām organizācijām jābūt iespējai iesniegt apelāciju neatkarīgā tiesu iestādē;

| 8. | atzīst, ka likums par kompensāciju terorisma upuriem, kas attiecas uz terora akta upuriem, kā arī valsts terorisma apkarošanas operāciju upuriem, ir nozīmīgs; izsaka nožēlu, ka šis likums tomēr nesniedz gaidīto pilnā apjomā, jo zaudējumu novērtēšanas komisijām saskaņā ar šo likumu ir nepietiekamas iespējas pienācīgi veikt savus pienākumus; |
| --- | --- |

8.

atzīst, ka likums par kompensāciju terorisma upuriem, kas attiecas uz terora akta upuriem, kā arī valsts terorisma apkarošanas operāciju upuriem, ir nozīmīgs; izsaka nožēlu, ka šis likums tomēr nesniedz gaidīto pilnā apjomā, jo zaudējumu novērtēšanas komisijām saskaņā ar šo likumu ir nepietiekamas iespējas pienācīgi veikt savus pienākumus;

| 9. | aicina Turciju nodrošināt vienlīdzību likuma priekšā visiem Turcijas pilsoņiem visa juridiskā procesa, tostarp izmeklēšanas, tiesas prāvas, sprieduma piespriešanas un ieslodzījuma laikā, nepiemērojot izņēmumus valdības ierēdņiem, militārpersonām un drošības spēku darbiniekiem; uzsver, ka cīņā pret nesodāmību un lai panāktu sabiedrības uzticību tiesību aizsardzībai, ir svarīgi, lai noziegumos apsūdzētās amatpersonas tiek aizturētas un apcietinātas pēc tiem pašiem kritērijiem kā citi aizdomās turētie; |
| --- | --- |

9.

aicina Turciju nodrošināt vienlīdzību likuma priekšā visiem Turcijas pilsoņiem visa juridiskā procesa, tostarp izmeklēšanas, tiesas prāvas, sprieduma piespriešanas un ieslodzījuma laikā, nepiemērojot izņēmumus valdības ierēdņiem, militārpersonām un drošības spēku darbiniekiem; uzsver, ka cīņā pret nesodāmību un lai panāktu sabiedrības uzticību tiesību aizsardzībai, ir svarīgi, lai noziegumos apsūdzētās amatpersonas tiek aizturētas un apcietinātas pēc tiem pašiem kritērijiem kā citi aizdomās turētie;

| 10. | aicina Turciju nekavējoties atcelt vai grozīt tos Kriminālkodeksa noteikumus (piemēram, 216., 277., 285., 288., 301., 305. un 318. pantu), kas tiesnešiem un prokuroriem dod iespēju patvaļīgai interpretācijai, tādējādi pasludinot spriedumus, kas ir pretrunā ar vārda un preses brīvību un līdz ar to apdraud cilvēktiesību un brīvību ievērošanu un negatīvi ietekmē demokrātijas attīstību; |
| --- | --- |

10.

aicina Turciju nekavējoties atcelt vai grozīt tos Kriminālkodeksa noteikumus (piemēram, 216., 277., 285., 288., 301., 305. un 318. pantu), kas tiesnešiem un prokuroriem dod iespēju patvaļīgai interpretācijai, tādējādi pasludinot spriedumus, kas ir pretrunā ar vārda un preses brīvību un līdz ar to apdraud cilvēktiesību un brīvību ievērošanu un negatīvi ietekmē demokrātijas attīstību;

| 11. | pauž nožēlu, ka saskaņā ar Turcijas Kriminālkodeksa 301. pantu Kasācijas tiesa 2006. gada 12. jūlijā notiesāja Hrant Dink; atzīmē, ka nav izdevies ieviest pozitīvu tiesu praksi, interpretējot Kriminālkodeksa pantus atbilstoši ES standartiem; |
| --- | --- |

11.

pauž nožēlu, ka saskaņā ar Turcijas Kriminālkodeksa 301. pantu Kasācijas tiesa 2006. gada 12. jūlijā notiesāja Hrant Dink; atzīmē, ka nav izdevies ieviest pozitīvu tiesu praksi, interpretējot Kriminālkodeksa pantus atbilstoši ES standartiem;

| 12. | atzīst uzlabojumus likumdošanas procesā, ko Turcijas valdība panākusi kopš 2002. gada attiecībā uz neiecietību pret spīdzināšanu, tādējādi izpildot Eiropas Parlamenta ieteikumus; atzīst arī to, ka samazinās tiesībsargājošo iestāžu darbinieku dienesta stāvokļa ļaunprātīga izmantošana, kas aprakstīta Eiropas Komitejas spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai soda novēršanai 2006. gada ziņojumā par Turciju; uzsver, ka nepieciešami efektīvāki īstenošanas pasākumi, par ko liecina tiesībsargājošo iestāžu darbinieku veiktu spīdzināšanu un sliktas izturēšanās gadījumu lielais skaits, it īpaši valsts dienvidaustrumos, un tas, ka šie darbinieki bieži paliek nesodīti, kā aprakstīts, cita starpā, “Amnesty International” 2006. gada ziņojumā; mudina Turciju ratificēt Konvencijas pret spīdzināšanu fakultatīvo protokolu; pauž bažas par tiesiskās kārtības nodrošināšanas kvalitāti, kas neatbilst ES standartiem; |
| --- | --- |

12.

atzīst uzlabojumus likumdošanas procesā, ko Turcijas valdība panākusi kopš 2002. gada attiecībā uz neiecietību pret spīdzināšanu, tādējādi izpildot Eiropas Parlamenta ieteikumus; atzīst arī to, ka samazinās tiesībsargājošo iestāžu darbinieku dienesta stāvokļa ļaunprātīga izmantošana, kas aprakstīta Eiropas Komitejas spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai soda novēršanai 2006. gada ziņojumā par Turciju; uzsver, ka nepieciešami efektīvāki īstenošanas pasākumi, par ko liecina tiesībsargājošo iestāžu darbinieku veiktu spīdzināšanu un sliktas izturēšanās gadījumu lielais skaits, it īpaši valsts dienvidaustrumos, un tas, ka šie darbinieki bieži paliek nesodīti, kā aprakstīts, cita starpā, “Amnesty International” 2006. gada ziņojumā; mudina Turciju ratificēt Konvencijas pret spīdzināšanu fakultatīvo protokolu; pauž bažas par tiesiskās kārtības nodrošināšanas kvalitāti, kas neatbilst ES standartiem;

| 13. | lai apkarotu jebkuras nesodāmības paliekas un stiprinātu starptautisko cilvēktiesību aizsardzību, uzsver, ka Turcijai ir svarīgi ratificēt Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus; |
| --- | --- |

13.

lai apkarotu jebkuras nesodāmības paliekas un stiprinātu starptautisko cilvēktiesību aizsardzību, uzsver, ka Turcijai ir svarīgi ratificēt Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus;

| 14. | atzīst uzlabojumus likumdošanā, ko Turcijas valdība īstenojusi kopš 2002. gada nolūkā apkarot korupciju; aicina Turcijas varasiestādes enerģiski turpināt cīņu pret korupciju; atgādina valstu grupas pret korupciju 2006. gada martā sniegtos ieteikumus un mudina Turciju tos īstenot; |
| --- | --- |

14.

atzīst uzlabojumus likumdošanā, ko Turcijas valdība īstenojusi kopš 2002. gada nolūkā apkarot korupciju; aicina Turcijas varasiestādes enerģiski turpināt cīņu pret korupciju; atgādina valstu grupas pret korupciju 2006. gada martā sniegtos ieteikumus un mudina Turciju tos īstenot;

| 15. | pauž nožēlu, ka līdz šim brīdim valstī nav izveidota funkcionējoša neatkarīgu cilvēktiesību iestāžu uzraudzības sistēma ieslodzījuma vietām; |
| --- | --- |

15.

pauž nožēlu, ka līdz šim brīdim valstī nav izveidota funkcionējoša neatkarīgu cilvēktiesību iestāžu uzraudzības sistēma ieslodzījuma vietām;

| 16. | atzīmē, ka, stājoties spēkā jaunajam Kriminālkodeksam, ir gūti zināmi panākumi sieviešu tiesību jomā; tomēr uzsver, ka sieviešu tiesību neievērošana Turcijā vēl aizvien rada nopietnas bažas un uzsver, ka jāturpina izskaust sieviešu diskriminācija un vardarbība pret sievietēm, un jāpiešķir atbilstīgs finansējums, lai sadarbībā ar pilsoniskās sabiedrības sieviešu organizācijām nodrošinātu vairāk patversmju apdraudētām sievietēm; aicina Turciju aktīvāk nodrošināt sievietēm tiesību uz izglītību pilnīgu īstenošanu un darba iespējas; norāda uz nelielu progresu cīņā pret noziegumiem, kas saistīti ar goda aizskaršanu, jo sods ir palielināts līdz mūža ieslodzījumam, taču pauž bažas par iespējamām sieviešu pašnāvībām Turcijas dienvidaustrumos; šajā sakarā atzinīgi vērtē NVO un preses organizētās informēšanas kampaņas Turcijā; |
| --- | --- |

16.

atzīmē, ka, stājoties spēkā jaunajam Kriminālkodeksam, ir gūti zināmi panākumi sieviešu tiesību jomā; tomēr uzsver, ka sieviešu tiesību neievērošana Turcijā vēl aizvien rada nopietnas bažas un uzsver, ka jāturpina izskaust sieviešu diskriminācija un vardarbība pret sievietēm, un jāpiešķir atbilstīgs finansējums, lai sadarbībā ar pilsoniskās sabiedrības sieviešu organizācijām nodrošinātu vairāk patversmju apdraudētām sievietēm; aicina Turciju aktīvāk nodrošināt sievietēm tiesību uz izglītību pilnīgu īstenošanu un darba iespējas; norāda uz nelielu progresu cīņā pret noziegumiem, kas saistīti ar goda aizskaršanu, jo sods ir palielināts līdz mūža ieslodzījumam, taču pauž bažas par iespējamām sieviešu pašnāvībām Turcijas dienvidaustrumos; šajā sakarā atzinīgi vērtē NVO un preses organizētās informēšanas kampaņas Turcijā;

| 17. | aicina Turcijas varasiestādes uzsākt pastāvīgu dialogu ar Eiropas Parlamentu par sieviešu tiesībām Turcijā un šajā sakarā ņemt vērā otro rezolūciju par sieviešu lomu Turcijas sociālajā, ekonomiskajā un politiskajā dzīvē, ko Eiropas Parlamentā apspriedīs 2006. gadā; |
| --- | --- |

17.

aicina Turcijas varasiestādes uzsākt pastāvīgu dialogu ar Eiropas Parlamentu par sieviešu tiesībām Turcijā un šajā sakarā ņemt vērā otro rezolūciju par sieviešu lomu Turcijas sociālajā, ekonomiskajā un politiskajā dzīvē, ko Eiropas Parlamentā apspriedīs 2006. gadā;

| 18. | norāda, ka Turcijā 50 % no visu universitāšu absolventiem un 40 % no profesionālo kursu beidzējiem, tostarp juristiem un ārstiem ir sievietes; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka Turcijā 50 % no visu universitāšu absolventiem un 40 % no profesionālo kursu beidzējiem, tostarp juristiem un ārstiem ir sievietes;

| 19. | atzinīgi vērtē neseno Turcijas valdības sociālās integrācijas iniciatīvu, kas ar finansiālu stimulu sistēmas palīdzību 49 ekonomiski mazattīstītos apgabalos veicina darbavietu skaita pieaugumu; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē neseno Turcijas valdības sociālās integrācijas iniciatīvu, kas ar finansiālu stimulu sistēmas palīdzību 49 ekonomiski mazattīstītos apgabalos veicina darbavietu skaita pieaugumu;

| 20. | pauž dziļas bažas par Turcijas parlamenta izmeklēto Şemdinli lietu, kas bija saistīta ar grāmatveikalā ievietotas bumbas sprāgšanu, kurā, domājams, bija iesaistīti Turcijas drošības spēki, un tai sekojošo prokurora Ferhat Sarikaya atlaišanu; pauž nopietnas bažas par Turcijas armijas ilgstošo, lai neteiktu atdzimstošo, lomu sabiedrībā; uzsver, ka objektīva un taisnīga izmeklēšana ir obligāts priekšnoteikums, lai atjaunotu sabiedrības uzticēšanos un ticību tiesu iestādēm; tādēļ aicina Turcijas Lielo Nacionālo asambleju publicēt ziņojumu par izmeklēšanu; |
| --- | --- |

20.

pauž dziļas bažas par Turcijas parlamenta izmeklēto Şemdinli lietu, kas bija saistīta ar grāmatveikalā ievietotas bumbas sprāgšanu, kurā, domājams, bija iesaistīti Turcijas drošības spēki, un tai sekojošo prokurora Ferhat Sarikaya atlaišanu; pauž nopietnas bažas par Turcijas armijas ilgstošo, lai neteiktu atdzimstošo, lomu sabiedrībā; uzsver, ka objektīva un taisnīga izmeklēšana ir obligāts priekšnoteikums, lai atjaunotu sabiedrības uzticēšanos un ticību tiesu iestādēm; tādēļ aicina Turcijas Lielo Nacionālo asambleju publicēt ziņojumu par izmeklēšanu;

| 21. | apgalvo, ka skaidri noteikta civilās, militāri politiskās, un institucionālās lomas konstitucionālā atdalīšana Turcijā ir nosacījums, kas jāizpilda, lai notiktu nopietnas sarunas par Turcijas pievienošanos ES; |
| --- | --- |

21.

apgalvo, ka skaidri noteikta civilās, militāri politiskās, un institucionālās lomas konstitucionālā atdalīšana Turcijā ir nosacījums, kas jāizpilda, lai notiktu nopietnas sarunas par Turcijas pievienošanos ES;

| 22. | atkārtoti aicina reformēt vēlēšanu sistēmu, samazinot 10% slieksni un tādējādi nodrošinot politisko partiju un minoritāšu plašāku pārstāvību Lielajā Nacionālajā asamblejā; šajā sakarā atzinīgi vērtē pašreizējās debates par vēlēšanu sistēmas reformu; |
| --- | --- |

22.

atkārtoti aicina reformēt vēlēšanu sistēmu, samazinot 10% slieksni un tādējādi nodrošinot politisko partiju un minoritāšu plašāku pārstāvību Lielajā Nacionālajā asamblejā; šajā sakarā atzinīgi vērtē pašreizējās debates par vēlēšanu sistēmas reformu;

| 23. | atgādina, ka uzskata jaunas konstitūcijas izstrādi par turpmāku un iespējami nepieciešamu to pārmaiņu būtības atspoguļojumu, kuras prasa dalība ES, un atzīmē, ka mūsdienīga konstitūcija var būt pamats Turcijas valsts modernizācijai; |
| --- | --- |

23.

atgādina, ka uzskata jaunas konstitūcijas izstrādi par turpmāku un iespējami nepieciešamu to pārmaiņu būtības atspoguļojumu, kuras prasa dalība ES, un atzīmē, ka mūsdienīga konstitūcija var būt pamats Turcijas valsts modernizācijai;

| 24. | stingri nosoda Turcijas Augstākās tiesas tiesneša nogalināšanu; pauž bažas par policijas sniegto zemo drošības līmeni tiesnešiem pret kuriem ir skaidri un publiski draudi; aicina Turcijas valdību labot šo situāciju; |
| --- | --- |

24.

stingri nosoda Turcijas Augstākās tiesas tiesneša nogalināšanu; pauž bažas par policijas sniegto zemo drošības līmeni tiesnešiem pret kuriem ir skaidri un publiski draudi; aicina Turcijas valdību labot šo situāciju;

| 25. | nosoda nesenās spridzināšanas dažādās Turcijas pilsētās; pauž līdzjūtību šo un iepriekšējo uzbrukumu upuriem; |
| --- | --- |

25.

nosoda nesenās spridzināšanas dažādās Turcijas pilsētās; pauž līdzjūtību šo un iepriekšējo uzbrukumu upuriem;

| 26. | aicina Turcijas valdību piemērot ES vides standartus projektiem, kuru rezultātā, iespējams, tiks nodarīts kaitējums videi, tādiem kā ierosinātajām zelta raktuvēm Bergamā un citiem līdzīgiem kalnrūpniecības projektiem, un Jortanli dambim, kas šobrīd tiek būvēts, Ilisu dambim, kas varētu iznīcināt vēsturiski nozīmīgas ainavas, piemēram, Hasankeifu (kas applūstu Ilisu dambja dēļ) un Allionoju (kas applūstu Allini dambja dēļ), un citiem plānotajiem dambju projektiem Munzuras ielejā un Jusufeli Artvinas provincē; |
| --- | --- |

26.

aicina Turcijas valdību piemērot ES vides standartus projektiem, kuru rezultātā, iespējams, tiks nodarīts kaitējums videi, tādiem kā ierosinātajām zelta raktuvēm Bergamā un citiem līdzīgiem kalnrūpniecības projektiem, un Jortanli dambim, kas šobrīd tiek būvēts, Ilisu dambim, kas varētu iznīcināt vēsturiski nozīmīgas ainavas, piemēram, Hasankeifu (kas applūstu Ilisu dambja dēļ) un Allionoju (kas applūstu Allini dambja dēļ), un citiem plānotajiem dambju projektiem Munzuras ielejā un Jusufeli Artvinas provincē;

Cilvēktiesības un minoritāšu aizsardzība

| 27. | pauž nožēlu par niecīgo progresu, kas pēdējo gadu laikā konstatēts pamattiesību un brīvību jomā; nosoda cilvēktiesību un brīvību pārkāpumus un ierobežojumus attiecībā uz šo tiesību un brīvību īstenošanu; |
| --- | --- |

27.

pauž nožēlu par niecīgo progresu, kas pēdējo gadu laikā konstatēts pamattiesību un brīvību jomā; nosoda cilvēktiesību un brīvību pārkāpumus un ierobežojumus attiecībā uz šo tiesību un brīvību īstenošanu;

| 28. | vēlreiz atkārto, ka Turcijai ir jāievēro Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencija, tostarp jānodrošina pilnīga un savlaicīga visu Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumu izpilde; |
| --- | --- |

28.

vēlreiz atkārto, ka Turcijai ir jāievēro Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencija, tostarp jānodrošina pilnīga un savlaicīga visu Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumu izpilde;

| 29. | pauž bažas par Turcijas patvēruma meklētāju skaitu industrializētajās valstīs 2005. gadā; tas norāda uz Turcijas neapmierinošo darbību vai nu robežu uzturēšanā, vai tieslietu, tolerances un cilvēktiesību nodrošināšanas jomā; vienlaikus atzīst no 2001. līdz 2005. gadam sasniegto progresu, par 65 % samazinot Turcijas patvēruma meklētāju skaitu, kas 2005. gadā tikai nedaudz pārsniedza 10 000 personas; |
| --- | --- |

29.

pauž bažas par Turcijas patvēruma meklētāju skaitu industrializētajās valstīs 2005. gadā; tas norāda uz Turcijas neapmierinošo darbību vai nu robežu uzturēšanā, vai tieslietu, tolerances un cilvēktiesību nodrošināšanas jomā; vienlaikus atzīst no 2001. līdz 2005. gadam sasniegto progresu, par 65 % samazinot Turcijas patvēruma meklētāju skaitu, kas 2005. gadā tikai nedaudz pārsniedza 10 000 personas;

| 30. | atgādina Turcijai savus ieteikumus attiecībā uz pašreizējo cilvēktiesību pārbaudes dienestu pārveidošanu, uzticot to pienākumus neatkarīgiem pārbaudes dienestiem, kuriem tiktu piešķirti pietiekami līdzekļi efektīvai darbībai visos Turcijas reģionos un pilnvaras jebkurā laikā pārbaudīt jebkuru policijas aizturēšanas vietu, vienlaikus cieši sadarbojoties ar neatkarīgām Turcijas cilvēktiesību NVO; uzsver neatliekamo vajadzību apvienot un stiprināt to institūciju administratīvās spējas, kuras veicina cilvēktiesības un cīnās par tām; atzinīgi vērtē Turcijas sadarbību ar ANO Cilvēktiesību Padomes (UNHRC) īpašo referentu par spīdzināšanu un aicina Turciju saglabāt pastāvīgu uzaicinājumu uz visām ANO Cilvēktiesību Padomes īpašajām procedūrām; |
| --- | --- |

30.

atgādina Turcijai savus ieteikumus attiecībā uz pašreizējo cilvēktiesību pārbaudes dienestu pārveidošanu, uzticot to pienākumus neatkarīgiem pārbaudes dienestiem, kuriem tiktu piešķirti pietiekami līdzekļi efektīvai darbībai visos Turcijas reģionos un pilnvaras jebkurā laikā pārbaudīt jebkuru policijas aizturēšanas vietu, vienlaikus cieši sadarbojoties ar neatkarīgām Turcijas cilvēktiesību NVO; uzsver neatliekamo vajadzību apvienot un stiprināt to institūciju administratīvās spējas, kuras veicina cilvēktiesības un cīnās par tām; atzinīgi vērtē Turcijas sadarbību ar ANO Cilvēktiesību Padomes (UNHRC) īpašo referentu par spīdzināšanu un aicina Turciju saglabāt pastāvīgu uzaicinājumu uz visām ANO Cilvēktiesību Padomes īpašajām procedūrām;

| 31. | respektē valsts jutīgumu, jo vairums iedzīvotāju ir sunnītu musulmaņi, taču atgādina Turcijai par svarīgu kultūras un vēsturisko mantojumu, ko tai saudzīgai glabāšanai atstājusi multikulturālā, multietniskā un multireliģiskā Osmaņu impērija; pauž nožēlu par progresa trūkumu kopš Parlamenta iepriekšminētās 2005. gada 28. septembra rezolūcijas reliģiskās pārliecības brīvības jomā; uzsver, ka jāpaplašina pilsoņu brīvība praktizēt jebkuru reliģiju un izvēlēties jebkuru konfesiju, nodrošinot viņiem vienlīdzīgas juridiskās un administratīvās iespējas praktizēt savu reliģiju, organizēt kopienas, iegūt īpašumā un administrēt kopienas līdzekļus un apmācīt garīdzniecību; |
| --- | --- |

31.

respektē valsts jutīgumu, jo vairums iedzīvotāju ir sunnītu musulmaņi, taču atgādina Turcijai par svarīgu kultūras un vēsturisko mantojumu, ko tai saudzīgai glabāšanai atstājusi multikulturālā, multietniskā un multireliģiskā Osmaņu impērija; pauž nožēlu par progresa trūkumu kopš Parlamenta iepriekšminētās 2005. gada 28. septembra rezolūcijas reliģiskās pārliecības brīvības jomā; uzsver, ka jāpaplašina pilsoņu brīvība praktizēt jebkuru reliģiju un izvēlēties jebkuru konfesiju, nodrošinot viņiem vienlīdzīgas juridiskās un administratīvās iespējas praktizēt savu reliģiju, organizēt kopienas, iegūt īpašumā un administrēt kopienas līdzekļus un apmācīt garīdzniecību;

| 32. | stingri nosoda itāliešu priestera un misionāra, tēva Andrea Santoro slepkavību; |
| --- | --- |

32.

stingri nosoda itāliešu priestera un misionāra, tēva Andrea Santoro slepkavību;

| 33. | atkārto iepriekšējās rezolūcijās pausto aicinājumu Turcijas varasiestādēm pildīt saistības attiecībā uz reliģiskās pārliecības brīvību un veikt konkrētus pasākumus, lai reliģiskajām minoritātēm novērstu šķēršļus, it īpaši attiecībā uz juridisko statusu, garīdzniecības apmācīšanu un īpašumtiesībām (piemēram, ekumeniskajam patriarhātam pēdējā laikā atsavināti 30 īpašumi); aicina nekavējoties pilnībā izbeigt reliģisko kopienu īpašuma atsavināšanu un izpārdošanu, ko īsteno Turcijas varasiestādes; aicina nekavējoties no jauna atvērt grieķu pareizticīgo garīgo semināru Halki un atļaut publiski izmantot ekumeniskā patriarha garīdzniecības titulu; aicina atzīt un aizsargāt alevītus, tostarp atzīt Cem ēkas kā reliģiskus centrus; pieprasa aizsargāt un atzīt jezīdus un izveidot jezīdu lūgšanu vietas, un kā brīvprātīgu noteikt jebkāda veida reliģisko izglītību, turklāt neaprobežojoties tikai ar sunnītu reliģiju, un tiem, kas nevēlas piedalīties reliģiskā apmācībā, izveidot alternatīvu mācību priekšmetu, kurā tiek apspriestas vērtības, standarti un ētikas jautājumi; aicina aizsargāt visu Turcijas kristiešu minoritāšu un kopienu (piemēram, Stambulas, Imvrosas un Tenedosas grieķu) pamattiesības; |
| --- | --- |

33.

atkārto iepriekšējās rezolūcijās pausto aicinājumu Turcijas varasiestādēm pildīt saistības attiecībā uz reliģiskās pārliecības brīvību un veikt konkrētus pasākumus, lai reliģiskajām minoritātēm novērstu šķēršļus, it īpaši attiecībā uz juridisko statusu, garīdzniecības apmācīšanu un īpašumtiesībām (piemēram, ekumeniskajam patriarhātam pēdējā laikā atsavināti 30 īpašumi); aicina nekavējoties pilnībā izbeigt reliģisko kopienu īpašuma atsavināšanu un izpārdošanu, ko īsteno Turcijas varasiestādes; aicina nekavējoties no jauna atvērt grieķu pareizticīgo garīgo semināru Halki un atļaut publiski izmantot ekumeniskā patriarha garīdzniecības titulu; aicina atzīt un aizsargāt alevītus, tostarp atzīt Cem ēkas kā reliģiskus centrus; pieprasa aizsargāt un atzīt jezīdus un izveidot jezīdu lūgšanu vietas, un kā brīvprātīgu noteikt jebkāda veida reliģisko izglītību, turklāt neaprobežojoties tikai ar sunnītu reliģiju, un tiem, kas nevēlas piedalīties reliģiskā apmācībā, izveidot alternatīvu mācību priekšmetu, kurā tiek apspriestas vērtības, standarti un ētikas jautājumi; aicina aizsargāt visu Turcijas kristiešu minoritāšu un kopienu (piemēram, Stambulas, Imvrosas un Tenedosas grieķu) pamattiesības;

| 34. | cer, ka Pāvesta Benedikta XVI viesošanās Turcijā stiprinās starpreliģiju un starpkultūru dialogu starp kristiešiem un musulmaņiem; |
| --- | --- |

34.

cer, ka Pāvesta Benedikta XVI viesošanās Turcijā stiprinās starpreliģiju un starpkultūru dialogu starp kristiešiem un musulmaņiem;

| 35. | aicina Turcijas varasiestādes pilnībā ievērot Starptautiskās Tiesas praksi un īstenot visus tās spriedumus; |
| --- | --- |

35.

aicina Turcijas varasiestādes pilnībā ievērot Starptautiskās Tiesas praksi un īstenot visus tās spriedumus;

| 36. | uzstāj uz Turcijas pienākumu pilnībā nodrošināt visu reliģisko kopienu pamattiesību aizsardzību; prasa, lai pārskatītajā likumprojektā par fondiem būtu atspoguļoti Eiropas Parlamenta un Komisijas ieteikumi un lai tas atbilstu Eiropas standartiem, vienlaikus apmierinot Turcijas multireliģiskās sabiedrības cerības; |
| --- | --- |

36.

uzstāj uz Turcijas pienākumu pilnībā nodrošināt visu reliģisko kopienu pamattiesību aizsardzību; prasa, lai pārskatītajā likumprojektā par fondiem būtu atspoguļoti Eiropas Parlamenta un Komisijas ieteikumi un lai tas atbilstu Eiropas standartiem, vienlaikus apmierinot Turcijas multireliģiskās sabiedrības cerības;

| 37. | norāda, ka Turcijas sabiedrībā risinās svarīga diskusija par galvas lakatiem; norāda, ka šajā jautājumā Eiropa neizvirza nekādus noteikumus, taču izsaka cerību, ka Turcijā tiks atrasts kompromiss par galvas lakatu valkāšanu studentēm universitātēs; |
| --- | --- |

37.

norāda, ka Turcijas sabiedrībā risinās svarīga diskusija par galvas lakatiem; norāda, ka šajā jautājumā Eiropa neizvirza nekādus noteikumus, taču izsaka cerību, ka Turcijā tiks atrasts kompromiss par galvas lakatu valkāšanu studentēm universitātēs;

| 38. | atkārtoti aicina Turcijas varasiestādes piemērot Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) standartus attiecībā uz arodbiedrību tiesībām, atturēties no politiskas iejaukšanās arodbiedrību darbībā, ņemt vērā arodbiedrību viedokli politikas veidošanas procesā un īpašu uzmanību pievērst sieviešu līdzdalībai darba tirgū, un, lai gan atzinīgi vērtē nesenos panākumus, piemēram, Adanas projektu pret bērnu darbu, aicina turpināt ieviest tiesību aktus, kas aizliedz bērnu nodarbināšanu; atzinīgi vērtē neseno SDO novērtējumu, kurā Turcija parādīta kā veiksmīgs piemērs cīņā pret bērnu darbu, un tādēļ atzinīgi vērtē Turcijas valdības ilgtermiņa mērķi līdz 2012. gadam izskaust nelabvēlīgākos bērnu darba veidus; |
| --- | --- |

38.

atkārtoti aicina Turcijas varasiestādes piemērot Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) standartus attiecībā uz arodbiedrību tiesībām, atturēties no politiskas iejaukšanās arodbiedrību darbībā, ņemt vērā arodbiedrību viedokli politikas veidošanas procesā un īpašu uzmanību pievērst sieviešu līdzdalībai darba tirgū, un, lai gan atzinīgi vērtē nesenos panākumus, piemēram, Adanas projektu pret bērnu darbu, aicina turpināt ieviest tiesību aktus, kas aizliedz bērnu nodarbināšanu; atzinīgi vērtē neseno SDO novērtējumu, kurā Turcija parādīta kā veiksmīgs piemērs cīņā pret bērnu darbu, un tādēļ atzinīgi vērtē Turcijas valdības ilgtermiņa mērķi līdz 2012. gadam izskaust nelabvēlīgākos bērnu darba veidus;

| 39. | atzinīgi vērtē apraides sākšanu kurdu valodā, ko var uzskatīt par būtisku soli ar nosacījumu, ka tai seko turpmāka laika un citu ierobežojumu atcelšana, tostarp īpašas programmas, ko veido kurdu kopienas un kas paredzētas kurdu kopienām, un kas ļauj kurdiem brīvi īstenot savas kultūras un izglītības tiesības; |
| --- | --- |

39.

atzinīgi vērtē apraides sākšanu kurdu valodā, ko var uzskatīt par būtisku soli ar nosacījumu, ka tai seko turpmāka laika un citu ierobežojumu atcelšana, tostarp īpašas programmas, ko veido kurdu kopienas un kas paredzētas kurdu kopienām, un kas ļauj kurdiem brīvi īstenot savas kultūras un izglītības tiesības;

| 40. | atgādina, ka Eiropas Cilvēktiesību tiesa Turcijai ieteica sagatavot jaunu tiesisko regulējumu cilvēkiem, kas atsakās dienēt idejiskas pārliecības dēļ, un atgādina, ka uz idejiskas pārliecības balstīta atteikšanās dienēt ir atzīta ES Pamattiesību hartā; tādēļ atzinīgi vērtē Tieslietu ministrijas iniciatīvu legalizēt atteikšanos dienēt idejiskas pārliecības dēļ un ierosināt alternatīva dienesta izveidi Turcijā; pauž bažas par to, ka Turcijas militārās tiesas nesenā spriedumā cilvēkam, kas atteicās dienēt idejiskas pārliecības dēļ, tika piespriests cietumsods un ka militārā tiesa atklāti atteicās ievērot Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumu; nosoda to žurnālistu un rakstnieku vajāšanu, kas pauduši atbalstu tiesībām atteikties pildīt karadienestu idejiskas pārliecības dēļ; |
| --- | --- |

40.

atgādina, ka Eiropas Cilvēktiesību tiesa Turcijai ieteica sagatavot jaunu tiesisko regulējumu cilvēkiem, kas atsakās dienēt idejiskas pārliecības dēļ, un atgādina, ka uz idejiskas pārliecības balstīta atteikšanās dienēt ir atzīta ES Pamattiesību hartā; tādēļ atzinīgi vērtē Tieslietu ministrijas iniciatīvu legalizēt atteikšanos dienēt idejiskas pārliecības dēļ un ierosināt alternatīva dienesta izveidi Turcijā; pauž bažas par to, ka Turcijas militārās tiesas nesenā spriedumā cilvēkam, kas atteicās dienēt idejiskas pārliecības dēļ, tika piespriests cietumsods un ka militārā tiesa atklāti atteicās ievērot Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumu; nosoda to žurnālistu un rakstnieku vajāšanu, kas pauduši atbalstu tiesībām atteikties pildīt karadienestu idejiskas pārliecības dēļ;

| 41. | noteikti atbalsta Turcijas demokrātiskās pilsoniskās sabiedrības darbības, visupirms tās, ko veic Turcijas Cilvēktiesību asociācija un Turcijas Cilvēktiesību fonds; atzīst, ka šādas demokrātiskas organizācijas veic nenovērtējamu darbu, it īpaši saistībā ar cilvēktiesību stāvokļa uzraudzību; |
| --- | --- |

41.

noteikti atbalsta Turcijas demokrātiskās pilsoniskās sabiedrības darbības, visupirms tās, ko veic Turcijas Cilvēktiesību asociācija un Turcijas Cilvēktiesību fonds; atzīst, ka šādas demokrātiskas organizācijas veic nenovērtējamu darbu, it īpaši saistībā ar cilvēktiesību stāvokļa uzraudzību;

| 42. | aicina Komisiju nodrošināt vispusīgu un mērķtiecīgu, it īpaši finansiālu atbalstu iepriekš minēto Turcijas pilsonisko sabiedrību pārstāvošo demokrātisko organizāciju pasākumiem; |
| --- | --- |

42.

aicina Komisiju nodrošināt vispusīgu un mērķtiecīgu, it īpaši finansiālu atbalstu iepriekš minēto Turcijas pilsonisko sabiedrību pārstāvošo demokrātisko organizāciju pasākumiem;

| 43. | stingri nosoda ksenofobisko un rasistisko ekstrēmu labējo organizāciju vadīto Talaat Pacha komiteju par nopietnu Eiropas principu pārkāpšanu un šo organizāciju rīkotajām Armēnijas genocīda noliedzēju demonstrācijām Lionā un Berlīnē; aicina Turciju aizliegt šo komiteju un pārtraukt tās darbību; |
| --- | --- |

43.

stingri nosoda ksenofobisko un rasistisko ekstrēmu labējo organizāciju vadīto Talaat Pacha komiteju par nopietnu Eiropas principu pārkāpšanu un šo organizāciju rīkotajām Armēnijas genocīda noliedzēju demonstrācijām Lionā un Berlīnē; aicina Turciju aizliegt šo komiteju un pārtraukt tās darbību;

Dienvidaustrumi

| 44. | stingri nosoda Kurdistānas Strādnieku partijas teroristu vardarbības atdzimšanu; uzsver, ka nekādā gadījumā nav attaisnojama nevienas konfliktā iesaistītās puses vardarbība pret Turcijas pilsoņiem dažādās valsts daļās; pauž solidaritāti ar Turciju tās cīņā pret terorismu
  ,
  tādēļ aicina Kurdistānas Strādnieku partiju nekavējoties pasludināt pamieru; |
| --- | --- |

44.

stingri nosoda Kurdistānas Strādnieku partijas teroristu vardarbības atdzimšanu; uzsver, ka nekādā gadījumā nav attaisnojama nevienas konfliktā iesaistītās puses vardarbība pret Turcijas pilsoņiem dažādās valsts daļās; pauž solidaritāti ar Turciju tās cīņā pret terorismu
  ,
  tādēļ aicina Kurdistānas Strādnieku partiju nekavējoties pasludināt pamieru;

| 45. | atzinīgi vērtē Demokrātiskās sabiedrības partijas neseno aicinājumu uz pamieru un politiskām sarunām saistībā ar konfliktu dienvidaustrumos, un aicina Kurdistānas Strādnieku partiju atsaukties uz šo aicinājumu; |
| --- | --- |

45.

atzinīgi vērtē Demokrātiskās sabiedrības partijas neseno aicinājumu uz pamieru un politiskām sarunām saistībā ar konfliktu dienvidaustrumos, un aicina Kurdistānas Strādnieku partiju atsaukties uz šo aicinājumu;

| 46. | norāda, ka šobrīd joprojām ļoti daudzi pilsoniskās sabiedrības pārstāvji tiek tiesāti un ik dienas pakļauti iebiedēšanai; viens no upuriem ir Mehdi Zana, Eiropas Parlamenta Saharova balvas ieguvējas Leyla Zana dzīvesbiedrs; aicina Turcijas valdību atcelt ierobežojumus, kas vēl joprojām tiek piemēroti Turcijas demokrātiskās pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem; |
| --- | --- |

46.

norāda, ka šobrīd joprojām ļoti daudzi pilsoniskās sabiedrības pārstāvji tiek tiesāti un ik dienas pakļauti iebiedēšanai; viens no upuriem ir Mehdi Zana, Eiropas Parlamenta Saharova balvas ieguvējas Leyla Zana dzīvesbiedrs; aicina Turcijas valdību atcelt ierobežojumus, kas vēl joprojām tiek piemēroti Turcijas demokrātiskās pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem;

| 47. | pauž bažas par saspīlējumu valsts dienvidaustrumos, kas nopietni apdraud mieru, stabilitāti un demokrātiju šajā reģionā; uzsver turpmāka progresa nozīmi saspīlējuma mazināšanā Turcijas austrumos un dienvidaustrumos, kas jāpanāk, lai nodrošinātu visu reformu ilgtspējību un uzticamību; aicina visas konfliktā iesaistītās puses atturēties no jebkāda veida vardarbības; uzskata par svarīgu nepaplašināt terorisma juridisko jēdzienu tiktāl, ka Turcijas pretterorisma likuma darbības jomā tiek iekļauti pārāk daudzi noziegumi; šajā likumā terorisms definēts, balstoties uz tā nodomiem vai mērķiem, nevis pēc atbilsmes īpašām kriminālām darbībām, kas ir formulētas neskaidri un pārāk plaši, tādējādi apdraudot pamatbrīvības; |
| --- | --- |

47.

pauž bažas par saspīlējumu valsts dienvidaustrumos, kas nopietni apdraud mieru, stabilitāti un demokrātiju šajā reģionā; uzsver turpmāka progresa nozīmi saspīlējuma mazināšanā Turcijas austrumos un dienvidaustrumos, kas jāpanāk, lai nodrošinātu visu reformu ilgtspējību un uzticamību; aicina visas konfliktā iesaistītās puses atturēties no jebkāda veida vardarbības; uzskata par svarīgu nepaplašināt terorisma juridisko jēdzienu tiktāl, ka Turcijas pretterorisma likuma darbības jomā tiek iekļauti pārāk daudzi noziegumi; šajā likumā terorisms definēts, balstoties uz tā nodomiem vai mērķiem, nevis pēc atbilsmes īpašām kriminālām darbībām, kas ir formulētas neskaidri un pārāk plaši, tādējādi apdraudot pamatbrīvības;

| 48. | tic, ka Demokrātiskās sabiedrības partijas aicinājums ārpus likuma esošajai Kurdistānas Strādnieku partijai pasludināt vienpusēju pamieru vairo cerību, ka dienvidaustrumu Turcijā un visā valstī tiks izbeigta pastāvīgā vardarbība; |
| --- | --- |

48.

tic, ka Demokrātiskās sabiedrības partijas aicinājums ārpus likuma esošajai Kurdistānas Strādnieku partijai pasludināt vienpusēju pamieru vairo cerību, ka dienvidaustrumu Turcijā un visā valstī tiks izbeigta pastāvīgā vardarbība;

| 49. | aicina Turcijas varasiestādes piemērot Eiropas standartus attiecībā uz aizdomās turamo personu arestēšanu un aizturēšanu; aicina Turcijas varasiestādes nāves gadījumos ieslodzījuma vietās vai drošības spēku iespējamas vardarbības dēļ dot neatkarīgiem patologiem brīvu piekļuvi; pauž bažas par vardarbību pret bērniem, kuras dēļ 2006. gada marta nemieru laikā Dijarbakirā bija cietušie; atzīmē, ka jaunajā Bērnu aizsardzības likumā, kuru pieņēma 2005. gada jūlijā, nav panākta pilnīga atbilstība starptautiskajiem standartiem attiecībā uz noteikumiem par mazgadīgajiem noziedzniekiem; |
| --- | --- |

49.

aicina Turcijas varasiestādes piemērot Eiropas standartus attiecībā uz aizdomās turamo personu arestēšanu un aizturēšanu; aicina Turcijas varasiestādes nāves gadījumos ieslodzījuma vietās vai drošības spēku iespējamas vardarbības dēļ dot neatkarīgiem patologiem brīvu piekļuvi; pauž bažas par vardarbību pret bērniem, kuras dēļ 2006. gada marta nemieru laikā Dijarbakirā bija cietušie; atzīmē, ka jaunajā Bērnu aizsardzības likumā, kuru pieņēma 2005. gada jūlijā, nav panākta pilnīga atbilstība starptautiskajiem standartiem attiecībā uz noteikumiem par mazgadīgajiem noziedzniekiem;

| 50. | aicina Turcijas varasiestādes saskaņā ar ministru prezidenta R.T. Erdogan pēdējo gadu iedvesmojošajiem paziņojumiem rast demokrātisku risinājumu kurdu jautājumam; uzskata par būtisku līdzsvarot vajadzību kontrolēt situāciju drošības jomā, izvairoties no civiliedzīvotāju un militārpersonu sadursmēm, un efektīvu politiskā dialoga un valsts dienvidaustrumu reģiona ekonomikas un sociālās attīstības veicināšanu ar visaptverošas stratēģijas palīdzību, atbalstot to ar pienācīgiem līdzekļiem; aicina Turcijas valdību ieguldīt līdzekļus dienvidaustrumu reģiona sociālajā un ekonomikas attīstībā, novērst atšķirības starp vidējiem valsts rādītājiem un rādītājiem austrumos un dienvidaustrumos, cita starpā, attiecībā uz nodarbinātību, piekļuvi izglītībai, mājokļiem un veselības aprūpi un iesaistīties konstruktīvā dialogā ar mierīgajiem partneriem; aicina ievēlētos kurdu kopienas pārstāvjus pozitīvi atbildēt uz jebkuru šādu dialogu ar Turcijas valdību, stingri atbalstot nevardarbības principu; šajā sakarā atgādina, ka svarīgi ir ļaut ievēlētajiem kurdu pārstāvjiem pilnībā piedalīties demokrātiskajā procesā, izmantojot atbilstošus līdzekļus, piemēram, vēlēšanās samazinot vēlēšanu barjeru; uzsver vajadzību ieviest efektīvu decentralizētu administrāciju; |
| --- | --- |

50.

aicina Turcijas varasiestādes saskaņā ar ministru prezidenta R.T. Erdogan pēdējo gadu iedvesmojošajiem paziņojumiem rast demokrātisku risinājumu kurdu jautājumam; uzskata par būtisku līdzsvarot vajadzību kontrolēt situāciju drošības jomā, izvairoties no civiliedzīvotāju un militārpersonu sadursmēm, un efektīvu politiskā dialoga un valsts dienvidaustrumu reģiona ekonomikas un sociālās attīstības veicināšanu ar visaptverošas stratēģijas palīdzību, atbalstot to ar pienācīgiem līdzekļiem; aicina Turcijas valdību ieguldīt līdzekļus dienvidaustrumu reģiona sociālajā un ekonomikas attīstībā, novērst atšķirības starp vidējiem valsts rādītājiem un rādītājiem austrumos un dienvidaustrumos, cita starpā, attiecībā uz nodarbinātību, piekļuvi izglītībai, mājokļiem un veselības aprūpi un iesaistīties konstruktīvā dialogā ar mierīgajiem partneriem; aicina ievēlētos kurdu kopienas pārstāvjus pozitīvi atbildēt uz jebkuru šādu dialogu ar Turcijas valdību, stingri atbalstot nevardarbības principu; šajā sakarā atgādina, ka svarīgi ir ļaut ievēlētajiem kurdu pārstāvjiem pilnībā piedalīties demokrātiskajā procesā, izmantojot atbilstošus līdzekļus, piemēram, vēlēšanās samazinot vēlēšanu barjeru; uzsver vajadzību ieviest efektīvu decentralizētu administrāciju;

| 51. | pauž uzskatu, ka Turcija viena pati nevar dot dienvidaustrumiem vajadzīgos finanšu līdzekļus šādai ieguldījumu un attīstības programmai, un tādēļ šis jautājums jārisina plašākā starptautiskā līmenī; aicina Turcijas valdību un Eiropas Komisiju izvērtēt, cik lielā mērā šajā sakarā var izmantot ES pirmsiestāšanās palīdzību; |
| --- | --- |

51.

pauž uzskatu, ka Turcija viena pati nevar dot dienvidaustrumiem vajadzīgos finanšu līdzekļus šādai ieguldījumu un attīstības programmai, un tādēļ šis jautājums jārisina plašākā starptautiskā līmenī; aicina Turcijas valdību un Eiropas Komisiju izvērtēt, cik lielā mērā šajā sakarā var izmantot ES pirmsiestāšanās palīdzību;

| 52. | atzinīgi vērtē Iekšēji pārvietoto personu likuma pieņemšanu, kas, ja to pareizi piemēros, būs svarīgs kompensēšanas instruments; tomēr atzīmē, ka pastāvīgā ciemu apsardzes klātbūtne un atdzimstošā vardarbība kavē atgriešanās tiesību īstenošanu; tāpēc mudina Turcijas varasiestādes atbruņot ciemu apsardzi un anulēt ciemu apsardzes sistēmas likumību; |
| --- | --- |

52.

atzinīgi vērtē Iekšēji pārvietoto personu likuma pieņemšanu, kas, ja to pareizi piemēros, būs svarīgs kompensēšanas instruments; tomēr atzīmē, ka pastāvīgā ciemu apsardzes klātbūtne un atdzimstošā vardarbība kavē atgriešanās tiesību īstenošanu; tāpēc mudina Turcijas varasiestādes atbruņot ciemu apsardzi un anulēt ciemu apsardzes sistēmas likumību;

| 53. | aicina Turcijas valdību parādīt tās apņemšanos rast kurdu jautājumam politisku risinājumu, tiekoties un sākot sarunas ar likumīgo un kurdus atbalstošo Demokrātiskās sabiedrības partiju, kas aicinājusi uz pamieru un politisku dialogu; |
| --- | --- |

53.

aicina Turcijas valdību parādīt tās apņemšanos rast kurdu jautājumam politisku risinājumu, tiekoties un sākot sarunas ar likumīgo un kurdus atbalstošo Demokrātiskās sabiedrības partiju, kas aicinājusi uz pamieru un politisku dialogu;

Reģionālie jautājumi un ārējās attiecības

| 54. | atzinīgi vērtē Stambulas izvirzīšanu par 2010. gada Eiropas kultūras galvaspilsētu; |
| --- | --- |

54.

atzinīgi vērtē Stambulas izvirzīšanu par 2010. gada Eiropas kultūras galvaspilsētu;

| 55. | atkārtoti pauž savu uzskatu, ka modernai, demokrātiskai un laicīgai Turcijai, vienlaikus pielāgojoties ES dalībvalstu politikām, varētu būt konstruktīva un stabilizējoša ietekme sapratnes veicināšanā starp civilizācijām un starp Eiropas Savienību un ap Turciju esošo reģionu, it īpaši Tuvajos un Vidējos Austrumos; šajā sakarā atzinīgi vērtē Turcijas valdības un parlamenta lēmumu piedalīties ANO miera spēku sastāvā Libānā; |
| --- | --- |

55.

atkārtoti pauž savu uzskatu, ka modernai, demokrātiskai un laicīgai Turcijai, vienlaikus pielāgojoties ES dalībvalstu politikām, varētu būt konstruktīva un stabilizējoša ietekme sapratnes veicināšanā starp civilizācijām un starp Eiropas Savienību un ap Turciju esošo reģionu, it īpaši Tuvajos un Vidējos Austrumos; šajā sakarā atzinīgi vērtē Turcijas valdības un parlamenta lēmumu piedalīties ANO miera spēku sastāvā Libānā;

| 56. | pieņem zināšanai Turcijas priekšlikumu izveidot ekspertu komiteju, kas būtu ANO pārraudzībā lai pārvarētu pagātnes traģisko pieredzi, un Armēnijas nostāju attiecībā uz šo priekšlikumu; mudina gan Turcijas, gan Armēnijas valdību turpināt samierināšanās procesu, kas novestu pie savstarpēji pieņemama priekšlikuma; atzinīgi vērtē to, ka ar nesenajām debatēm Turcijā vismaz ir uzsākta diskusija ar Armēniju par tās sāpīgo vēsturi; uzsver, ka, lai gan Armēnijas genocīda atzīšana formāli nav viens no Kopenhāgenas kritērijiem, valstij, kas ir ceļā uz dalībvalsts statusu, ir būtiski apzināties un atzīt savu vēsturi; šajā sakarā aicina Turcijas varasiestādes sekmēt šajā jautājumā strādājošo pētnieku, inteliģences un akadēmiķu darbu, nodrošinot viņiem piekļuvi vēstures arhīviem un sagādājot visus vajadzīgos dokumentus; mudina Turciju bez jebkādiem priekšnosacījumiem veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodibinātu diplomātiskas un labas kaimiņattiecības ar Armēniju un pēc iespējas drīz pārtrauktu ekonomisko blokādi un atvērtu sauszemes robežu saskaņā ar Eiropas Parlamenta rezolūcijām, ko tas pieņēmis no 1987. līdz 2005. gadam, tādējādi izpildot Pievienošanās partnerības prioritātes un sarunu pamatnostādnes par robežstrīdu miermīlīgu atrisināšanu, kas abas ir obligāti pievienošanās priekšnosacījumi; |
| --- | --- |

56.

pieņem zināšanai Turcijas priekšlikumu izveidot ekspertu komiteju, kas būtu ANO pārraudzībā lai pārvarētu pagātnes traģisko pieredzi, un Armēnijas nostāju attiecībā uz šo priekšlikumu; mudina gan Turcijas, gan Armēnijas valdību turpināt samierināšanās procesu, kas novestu pie savstarpēji pieņemama priekšlikuma; atzinīgi vērtē to, ka ar nesenajām debatēm Turcijā vismaz ir uzsākta diskusija ar Armēniju par tās sāpīgo vēsturi; uzsver, ka, lai gan Armēnijas genocīda atzīšana formāli nav viens no Kopenhāgenas kritērijiem, valstij, kas ir ceļā uz dalībvalsts statusu, ir būtiski apzināties un atzīt savu vēsturi; šajā sakarā aicina Turcijas varasiestādes sekmēt šajā jautājumā strādājošo pētnieku, inteliģences un akadēmiķu darbu, nodrošinot viņiem piekļuvi vēstures arhīviem un sagādājot visus vajadzīgos dokumentus; mudina Turciju bez jebkādiem priekšnosacījumiem veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodibinātu diplomātiskas un labas kaimiņattiecības ar Armēniju un pēc iespējas drīz pārtrauktu ekonomisko blokādi un atvērtu sauszemes robežu saskaņā ar Eiropas Parlamenta rezolūcijām, ko tas pieņēmis no 1987. līdz 2005. gadam, tādējādi izpildot Pievienošanās partnerības prioritātes un sarunu pamatnostādnes par robežstrīdu miermīlīgu atrisināšanu, kas abas ir obligāti pievienošanās priekšnosacījumi;

| 57. | aicina Turciju attīstīt labas kaimiņattiecības; šajā sakarā atgādina Turcijai, ka tai jāatturas no draudēšanas kaimiņvalstīm (piemēram, casus belli draudi Grieķijai par tās tiesībām noteikt teritoriālo ūdeņu robežas), kā arī jāatturas no saspīlējumu radošām militārām aktivitātēm (piemēram, nepārtrauktiem Atēnu lidojumu informācijas reģiona noteikumu pārkāpumiem), kas apdraud arī lidojumu navigācijas drošību, bojā kaimiņattiecības un varētu negatīvi ietekmēt pievienošanās procesu; aicina Turciju iesaistīties nopietnā un intensīvā darbībā, lai saskaņā ar Apvienoto Nāciju hartu un citiem atbilstīgajiem nolīgumiem atrisinātu visus nopietnos strīdus ar kaimiņvalstīm; tic, ka, kā norādīts 1999. gada 10 un 11. decembra Helsinku Eiropadomes prezidentūras secinājumos un Pievienošanās partnerības īstermiņa prioritātēs — domstarpību neatrisināšanas gadījumā ar neatrisinātiem robežu jautājumiem (piemēram, Egejas jūras kontinentālā šelfa norobežošanu) ir jāvēršas Starptautiskajā tiesā, lai rastu galīgo un saistošu risinājumu; |
| --- | --- |

57.

aicina Turciju attīstīt labas kaimiņattiecības; šajā sakarā atgādina Turcijai, ka tai jāatturas no draudēšanas kaimiņvalstīm (piemēram, casus belli draudi Grieķijai par tās tiesībām noteikt teritoriālo ūdeņu robežas), kā arī jāatturas no saspīlējumu radošām militārām aktivitātēm (piemēram, nepārtrauktiem Atēnu lidojumu informācijas reģiona noteikumu pārkāpumiem), kas apdraud arī lidojumu navigācijas drošību, bojā kaimiņattiecības un varētu negatīvi ietekmēt pievienošanās procesu; aicina Turciju iesaistīties nopietnā un intensīvā darbībā, lai saskaņā ar Apvienoto Nāciju hartu un citiem atbilstīgajiem nolīgumiem atrisinātu visus nopietnos strīdus ar kaimiņvalstīm; tic, ka, kā norādīts 1999. gada 10 un 11. decembra Helsinku Eiropadomes prezidentūras secinājumos un Pievienošanās partnerības īstermiņa prioritātēs — domstarpību neatrisināšanas gadījumā ar neatrisinātiem robežu jautājumiem (piemēram, Egejas jūras kontinentālā šelfa norobežošanu) ir jāvēršas Starptautiskajā tiesā, lai rastu galīgo un saistošu risinājumu;

| 58. | pauž vilšanos par to, ka, neskatoties uz līgumsaistībām, Turcija turpina saglabāt ierobežojumus kuģiem, kas peld ar Kipras karogu, kā arī kuģiem, kas tuvojas no Kipras Republikas ostām, liedzot tiem piekļuvi Turcijas ostām, un pret Kipras lidmašīnām, liedzot tām lidošanas tiesības pār Turciju un nolaišanās tiesības Turcijas lidostās; atgādina Turcijai, ka šī prakse ir pretrunā ar Ankaras līgumu, ar to saistīto muitas nolīgumu un papildprotokolu, jo šie ierobežojumi pārkāpj preču brīvas aprites principu; mēģina strādāt ar Turcijas varasiestādēm, lai tās šajā sakarā varētu pilnībā ievērot visus noteikumus bez politiskās spriedzes radīšanas valstī, kas ir pretrunā ar ilgtermiņa Kipras izlīguma interesēm; pauž nožēlu, ka Turcija uztur spēkā veto pret Kipras Republikas dalību starptautiskajās organizācijās un daudzpusējos līgumos; |
| --- | --- |

58.

pauž vilšanos par to, ka, neskatoties uz līgumsaistībām, Turcija turpina saglabāt ierobežojumus kuģiem, kas peld ar Kipras karogu, kā arī kuģiem, kas tuvojas no Kipras Republikas ostām, liedzot tiem piekļuvi Turcijas ostām, un pret Kipras lidmašīnām, liedzot tām lidošanas tiesības pār Turciju un nolaišanās tiesības Turcijas lidostās; atgādina Turcijai, ka šī prakse ir pretrunā ar Ankaras līgumu, ar to saistīto muitas nolīgumu un papildprotokolu, jo šie ierobežojumi pārkāpj preču brīvas aprites principu; mēģina strādāt ar Turcijas varasiestādēm, lai tās šajā sakarā varētu pilnībā ievērot visus noteikumus bez politiskās spriedzes radīšanas valstī, kas ir pretrunā ar ilgtermiņa Kipras izlīguma interesēm; pauž nožēlu, ka Turcija uztur spēkā veto pret Kipras Republikas dalību starptautiskajās organizācijās un daudzpusējos līgumos;

| 59. | mudina Turciju veikt konkrētus pasākumus, lai pēc iespējas drīzāk normalizētu Turcijas un visu ES dalībvalstu, tostarp Kipras divpusējās attiecības, šajā sakarā atgādina iepriekš minēto Padomes 2005. gada 21. septembra deklarāciju; |
| --- | --- |

59.

mudina Turciju veikt konkrētus pasākumus, lai pēc iespējas drīzāk normalizētu Turcijas un visu ES dalībvalstu, tostarp Kipras divpusējās attiecības, šajā sakarā atgādina iepriekš minēto Padomes 2005. gada 21. septembra deklarāciju;

| 60. | atzīmē pašreizējās ES un NATO sadarbības grūtības un aicina Turciju pārskatīt savu nostāju attiecībā uz visu ES dalībvalstu iekļaušanu; |
| --- | --- |

60.

atzīmē pašreizējās ES un NATO sadarbības grūtības un aicina Turciju pārskatīt savu nostāju attiecībā uz visu ES dalībvalstu iekļaušanu;

| 61. | atgādina Turcijai, ka visu dalībvalstu, tai skaitā Kipras Republikas atzīšana ir pievienošanās procesa nepieciešama sastāvdaļa; aicina Turciju, cik ātri vien iespējams, veikt konkrētus pasākumus, lai normalizētu divpusējās attiecības ar Kipras Republiku; mudina Turciju pilnībā īstenot noteikumus, kas izriet no Ankaras līguma un tam pievienotā papildprotokola, kā arī prioritātes, kas noteiktas Pievienošanās partnerībā; aicina Turcijas varasiestādes saglabāt konstruktīvu pieeju Kipras jautājuma vispārējā noregulēšanā ANO, kas būtu pieņemami gan Kipras grieķiem, gan turkiem un
  pamatotos uz ANO agrāko darbu,
  novedot pie taisnīga risinājuma, pamatojoties uz ES principiem un acquis, un saskaņā ar ANO rezolūcijām īstenot bruņoto spēku drīzu izvešanu atbilstīgi konkrētam grafikam; atzinīgi vērtē T. Papadopoulos un M. Talat tikšanos 2006. gada 3. jūlijā, kā rezultātā tika panākta vienošanās 2006. gada 8. jūlijā; mudina turpināt dialogu, kam būtu jānoved pie vispārēja izlīguma; |
| --- | --- |

61.

atgādina Turcijai, ka visu dalībvalstu, tai skaitā Kipras Republikas atzīšana ir pievienošanās procesa nepieciešama sastāvdaļa; aicina Turciju, cik ātri vien iespējams, veikt konkrētus pasākumus, lai normalizētu divpusējās attiecības ar Kipras Republiku; mudina Turciju pilnībā īstenot noteikumus, kas izriet no Ankaras līguma un tam pievienotā papildprotokola, kā arī prioritātes, kas noteiktas Pievienošanās partnerībā; aicina Turcijas varasiestādes saglabāt konstruktīvu pieeju Kipras jautājuma vispārējā noregulēšanā ANO, kas būtu pieņemami gan Kipras grieķiem, gan turkiem un
  pamatotos uz ANO agrāko darbu,
  novedot pie taisnīga risinājuma, pamatojoties uz ES principiem un acquis, un saskaņā ar ANO rezolūcijām īstenot bruņoto spēku drīzu izvešanu atbilstīgi konkrētam grafikam; atzinīgi vērtē T. Papadopoulos un M. Talat tikšanos 2006. gada 3. jūlijā, kā rezultātā tika panākta vienošanās 2006. gada 8. jūlijā; mudina turpināt dialogu, kam būtu jānoved pie vispārēja izlīguma;

| 62. | aicina abas puses pieņemt konstruktīvu pieeju, lai rastu vispārēju uz ES principiem balstītu Kipras jautājuma risinājumu ANO; |
| --- | --- |

62.

aicina abas puses pieņemt konstruktīvu pieeju, lai rastu vispārēju uz ES principiem balstītu Kipras jautājuma risinājumu ANO;

| 63. | norāda, ka Turcijas kareivju izvešana varētu veicināt svarīgu sarunu atsākšanu, un saskaņā ar atbilstīgajām ANO rezolūcijām aicina Turcijas valdību veikt Turcijas bruņoto spēku drīzu izvešanu saskaņā ar konkrētu grafiku; |
| --- | --- |

63.

norāda, ka Turcijas kareivju izvešana varētu veicināt svarīgu sarunu atsākšanu, un saskaņā ar atbilstīgajām ANO rezolūcijām aicina Turcijas valdību veikt Turcijas bruņoto spēku drīzu izvešanu saskaņā ar konkrētu grafiku;

| 64. | atzinīgi vērtē finansiāla atbalsta instrumenta izveidi Kipras turku kopienas ekonomikas attīstības veicināšanaipēc 2006. gada 27. februāra Vispārējo lietu padomes; atbalsta Komisijas centienus šo līdzekļu atvēlēšanai; aicina Padomi atkārtoti censties bez nepamatotas kavēšanās panākt vienošanos par tirdzniecības atvieglošanas noteikumiem attiecībā uz Kipras ziemeļu daļu, tostarp vēl arvien pievēršot uzmanību iespējamai Famagustas ostas kopīgai ES un ANO kontrolei saskaņā ar Vispārējo lietu padomes 2006. gada 27. februāra lēmumu, ņemot vērā Padomes 2004. gada 26. aprīļa secinājumus, kā arī Luksemburgas prezidentūras konsultācijas un Kipras Republikas un pārējo deviņu valstu Pievienošanās akta 10. protokolu, un aicina Kipras un Turcijas valdības pieņemt jaunas iniciatīvas, lai stiprinātu saikni starp abām kopienām, tādējādi veidojot savstarpēju uzticību; |
| --- | --- |

64.

atzinīgi vērtē finansiāla atbalsta instrumenta izveidi Kipras turku kopienas ekonomikas attīstības veicināšanaipēc 2006. gada 27. februāra Vispārējo lietu padomes; atbalsta Komisijas centienus šo līdzekļu atvēlēšanai; aicina Padomi atkārtoti censties bez nepamatotas kavēšanās panākt vienošanos par tirdzniecības atvieglošanas noteikumiem attiecībā uz Kipras ziemeļu daļu, tostarp vēl arvien pievēršot uzmanību iespējamai Famagustas ostas kopīgai ES un ANO kontrolei saskaņā ar Vispārējo lietu padomes 2006. gada 27. februāra lēmumu, ņemot vērā Padomes 2004. gada 26. aprīļa secinājumus, kā arī Luksemburgas prezidentūras konsultācijas un Kipras Republikas un pārējo deviņu valstu Pievienošanās akta 10. protokolu, un aicina Kipras un Turcijas valdības pieņemt jaunas iniciatīvas, lai stiprinātu saikni starp abām kopienām, tādējādi veidojot savstarpēju uzticību;

| 65. | atzinīgi vērtē Turcijas ekonomikas, kas atzīta par pilnībā funkcionējošu tirgus ekonomiku
  ,
  pozitīvo attīstību, reģistrējot augstu izaugsmes līmeni (aptuveni 7,6% 2005. gadā) un nozīmīgu un pieaugošu ārējo tiešo investīciju apjomu; taču turpina paust bažas par pašreizējo tekošā konta deficītu, kas turpina palielināties, un augsto bezdarba līmeni (aptuveni 10,9 % 2006. gada martā); aicina Turcijas valdību censties turpināt pozitīvo dinamiku un sasniegt ilgstošu izaugsmi un makroekonomisku stabilitāti, vienlaikus mēģinot samazināt ievērojamās reģionālās atšķirības sociāli ekonomiskajā attīstībā ienākumu, veselības aprūpes, piekļuves izglītībai, darba tirgus un citu dzīves apstākļu ziņā (ienākums uz vienu iedzīvotāju Stambulas reģionā ir par 43 % augstāks nekā valstī vidējais un četras reizes augstāks nekā nabadzīgākajos reģionos); |
| --- | --- |

65.

atzinīgi vērtē Turcijas ekonomikas, kas atzīta par pilnībā funkcionējošu tirgus ekonomiku
  ,
  pozitīvo attīstību, reģistrējot augstu izaugsmes līmeni (aptuveni 7,6% 2005. gadā) un nozīmīgu un pieaugošu ārējo tiešo investīciju apjomu; taču turpina paust bažas par pašreizējo tekošā konta deficītu, kas turpina palielināties, un augsto bezdarba līmeni (aptuveni 10,9 % 2006. gada martā); aicina Turcijas valdību censties turpināt pozitīvo dinamiku un sasniegt ilgstošu izaugsmi un makroekonomisku stabilitāti, vienlaikus mēģinot samazināt ievērojamās reģionālās atšķirības sociāli ekonomiskajā attīstībā ienākumu, veselības aprūpes, piekļuves izglītībai, darba tirgus un citu dzīves apstākļu ziņā (ienākums uz vienu iedzīvotāju Stambulas reģionā ir par 43 % augstāks nekā valstī vidējais un četras reizes augstāks nekā nabadzīgākajos reģionos);

| 66. | atzīmē, ka, neskatoties uz muitas savienības vispārējiem panākumiem, Turcijai ir vairākas nenokārtotas saistības, it īpaši attiecībā uz tehniskajiem tirdzniecības šķēršļiem, piemēram, liellopu gaļas importa aizliegums, saskaņošanas trūkums valsts atbalsta jomā un nopietni trūkumi intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā; mudina Turciju panākt tūlītēju progresu šajā jomā un atgādina tai par vajadzību ievērot saistības saskaņā ar muitas savienības nolīgumu; |
| --- | --- |

66.

atzīmē, ka, neskatoties uz muitas savienības vispārējiem panākumiem, Turcijai ir vairākas nenokārtotas saistības, it īpaši attiecībā uz tehniskajiem tirdzniecības šķēršļiem, piemēram, liellopu gaļas importa aizliegums, saskaņošanas trūkums valsts atbalsta jomā un nopietni trūkumi intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā; mudina Turciju panākt tūlītēju progresu šajā jomā un atgādina tai par vajadzību ievērot saistības saskaņā ar muitas savienības nolīgumu;

Sarunas

| 67. | atgādina Turcijai, ka saskaņā ar atbilstīgo Padomes lēmumu Komisijai 2006. gadā ir jāziņo par to, vai Turcija ir pilnībā īstenojusi Papildprotokolu, un ka progresa trūkums šajā jomā nopietni ietekmēs sarunu procesu un var pat apstādināt to; |
| --- | --- |

67.

atgādina Turcijai, ka saskaņā ar atbilstīgo Padomes lēmumu Komisijai 2006. gadā ir jāziņo par to, vai Turcija ir pilnībā īstenojusi Papildprotokolu, un ka progresa trūkums šajā jomā nopietni ietekmēs sarunu procesu un var pat apstādināt to;

| 68. | uzsver vajadzību nodrošināt precīzu strukturētu un pilnīgu pētniecību un statistikas datus kā pamatu Turcijas politikas veidošanai un ES politikas veidošanai attiecībā pret Turciju; |
| --- | --- |

68.

uzsver vajadzību nodrošināt precīzu strukturētu un pilnīgu pētniecību un statistikas datus kā pamatu Turcijas politikas veidošanai un ES politikas veidošanai attiecībā pret Turciju;

| 69. | izsaka nožēlu, ka Turcija turpina pretoties Kipras līdzdalībai starptautiskās organizācijās un mehānismos, tādos kā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO), Raķešu tehnoloģijas kontroles režīms, Melnās jūras sadarbība un Vasenāras vienošanās; aicina Turciju mainīt šo politiku attiecībā uz Kipras Republiku pēc iespējas ātrāk; |
| --- | --- |

69.

izsaka nožēlu, ka Turcija turpina pretoties Kipras līdzdalībai starptautiskās organizācijās un mehānismos, tādos kā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO), Raķešu tehnoloģijas kontroles režīms, Melnās jūras sadarbība un Vasenāras vienošanās; aicina Turciju mainīt šo politiku attiecībā uz Kipras Republiku pēc iespējas ātrāk;

| 70. | uzsver, ka ir jāpastiprina ES un Turcijas dialogs par enerģētikas drošību, jo enerģijas piegādes sistēmu dažādošanā ir ieinteresētas abas puses; |
| --- | --- |

70.

uzsver, ka ir jāpastiprina ES un Turcijas dialogs par enerģētikas drošību, jo enerģijas piegādes sistēmu dažādošanā ir ieinteresētas abas puses;

| 71. | sagaida, ka saskaņā ar Parlamenta iepriekšējām rezolūcijām un Padomes un Komisijas nostāju Pievienošanās partnerībā noteiktās īstermiņa prioritātes tiks īstenotas līdz 2007. gada beigām un vidēja termiņa prioritātes — līdz 2009. gada beigām; uzsver, ka pirmajā sarunu posmā prioritāte jāpiešķir politisko kritēriju pilnīgai īstenošanai un ka šo skaidri noteikto mērķu sasniegšana ir viens no nosacījumiem sarunu procesa turpināšanai; |
| --- | --- |

71.

sagaida, ka saskaņā ar Parlamenta iepriekšējām rezolūcijām un Padomes un Komisijas nostāju Pievienošanās partnerībā noteiktās īstermiņa prioritātes tiks īstenotas līdz 2007. gada beigām un vidēja termiņa prioritātes — līdz 2009. gada beigām; uzsver, ka pirmajā sarunu posmā prioritāte jāpiešķir politisko kritēriju pilnīgai īstenošanai un ka šo skaidri noteikto mērķu sasniegšana ir viens no nosacījumiem sarunu procesa turpināšanai;

| 72. | atzinīgi vērtē ES prezidentūras priekšlikumu politiskos kritērijus izskatīt sarunu procesā, sākot ar izglītības un kultūras sadaļu; pauž patiesu nožēlu, ka par šo priekšlikumu netika panākta vienošanās un ka līdz ar to politiskos kritērijus skatīs tikai sarunās par atsevišķām politikas jomām; uzsver, ka tāpēc ir vēl svarīgāk ievērot noteikumus, par kuriem panākta vienošanās attiecībā uz Pievienošanās partnerībā noteikto īstermiņa un vidēja termiņa prioritāšu sasniegšanu (attiecīgi līdz 2007. un 2009. gada beigām), lai nodrošinātu nepieciešamo politisko reformu īstenošanu un ticamību pievienošanās procesam; |
| --- | --- |

72.

atzinīgi vērtē ES prezidentūras priekšlikumu politiskos kritērijus izskatīt sarunu procesā, sākot ar izglītības un kultūras sadaļu; pauž patiesu nožēlu, ka par šo priekšlikumu netika panākta vienošanās un ka līdz ar to politiskos kritērijus skatīs tikai sarunās par atsevišķām politikas jomām; uzsver, ka tāpēc ir vēl svarīgāk ievērot noteikumus, par kuriem panākta vienošanās attiecībā uz Pievienošanās partnerībā noteikto īstermiņa un vidēja termiņa prioritāšu sasniegšanu (attiecīgi līdz 2007. un 2009. gada beigām), lai nodrošinātu nepieciešamo politisko reformu īstenošanu un ticamību pievienošanās procesam;

| 73. | uzsver, ka Turcijas interesēs un nolūkā saglabāt uzticību reformu procesa neatgriezeniskumam ir svarīgi, lai gan civilās, gan militārās valsts varasiestādes, kā arī pilsoniskā sabiedrība dotu vajadzīgo impulsu reformām un tās nebūtu tikai ārēja spiediena rezultāts; |
| --- | --- |

73.

uzsver, ka Turcijas interesēs un nolūkā saglabāt uzticību reformu procesa neatgriezeniskumam ir svarīgi, lai gan civilās, gan militārās valsts varasiestādes, kā arī pilsoniskā sabiedrība dotu vajadzīgo impulsu reformām un tās nebūtu tikai ārēja spiediena rezultāts;

| 74. | uzskata, ka Turcijas valdībai vienlīdz svarīgi ir palielināt centienus izskaidrot sabiedrībai, ka Turcijas pievienošanās Eiropas Savienībai process nozīmē nepārtrauktu iekšzemes reformu procesu, kura izdošanās kritērijs ir nevis dažu atsevišķu pasākumu īstenošana, bet Eiropas standartu sasniegšana attiecībā uz demokratizāciju un politisko liberalizāciju, lai izmainītu ne tikai atsevišķas darbības, bet sabiedrisko domu un oficiālo nostāju; |
| --- | --- |

74.

uzskata, ka Turcijas valdībai vienlīdz svarīgi ir palielināt centienus izskaidrot sabiedrībai, ka Turcijas pievienošanās Eiropas Savienībai process nozīmē nepārtrauktu iekšzemes reformu procesu, kura izdošanās kritērijs ir nevis dažu atsevišķu pasākumu īstenošana, bet Eiropas standartu sasniegšana attiecībā uz demokratizāciju un politisko liberalizāciju, lai izmainītu ne tikai atsevišķas darbības, bet sabiedrisko domu un oficiālo nostāju;

| 75. | ņem vērā Turcijas valdības nolūku uzsākt atomreaktoru celtniecību, lai ražotu atomenerģiju civilām vajadzībām; mudina Turcijas valdību uzņemties saistības pilnībā ievērot Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras nosacījumus un noteikumus un cieši sadarboties ar to reaktora drošības, kā arī vides aizsardzības nolūkā; šajā sakarā aicina Eiropas Komisiju rūpīgi novērot acquis communautaire īstenošanu pievienošanās sarunu laikā; |
| --- | --- |

75.

ņem vērā Turcijas valdības nolūku uzsākt atomreaktoru celtniecību, lai ražotu atomenerģiju civilām vajadzībām; mudina Turcijas valdību uzņemties saistības pilnībā ievērot Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras nosacījumus un noteikumus un cieši sadarboties ar to reaktora drošības, kā arī vides aizsardzības nolūkā; šajā sakarā aicina Eiropas Komisiju rūpīgi novērot acquis communautaire īstenošanu pievienošanās sarunu laikā;

| 76. | uzsver, ka sarunu uzsākšana ir sākumpunkts ilgstošam procesam, kas pēc savas būtības ir beztermiņa process, kas a priori un automātiski nenoved pie pievienošanās; taču uzsver, ka šo sarunu mērķis ir Turcijas līdzdalība ES un ka tā īstenošana būs atkarīga no abu pušu centieniem; |
| --- | --- |

76.

uzsver, ka sarunu uzsākšana ir sākumpunkts ilgstošam procesam, kas pēc savas būtības ir beztermiņa process, kas a priori un automātiski nenoved pie pievienošanās; taču uzsver, ka šo sarunu mērķis ir Turcijas līdzdalība ES un ka tā īstenošana būs atkarīga no abu pušu centieniem;

| 77. | atkārto, ka nopietna un pastāvīga demokrātijas principu, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas, kā arī likuma varas un starptautisko tiesību aktu pārkāpumu gadījumā Komisija var ierosināt sarunu atlikšanu Padomei, kas lēmumu pieņem ar kvalificētu balsu vairākumu; |
| --- | --- |

77.

atkārto, ka nopietna un pastāvīga demokrātijas principu, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas, kā arī likuma varas un starptautisko tiesību aktu pārkāpumu gadījumā Komisija var ierosināt sarunu atlikšanu Padomei, kas lēmumu pieņem ar kvalificētu balsu vairākumu;

| 78. | uzskata, ka neatkarīgi no sarunu iznākuma attiecībām starp ES un Turciju jānodrošina Turcijas ciešā saikne ar Eiropas struktūrām; |
| --- | --- |

78.

uzskata, ka neatkarīgi no sarunu iznākuma attiecībām starp ES un Turciju jānodrošina Turcijas ciešā saikne ar Eiropas struktūrām;

| 79. | atgādina, ka ES spēja uzņemt Turciju, vienlaicīgi saglabājot integrācijas impulsu, ir svarīgs apsvērums gan ES, gan Turcijas vispārējās interesēs; pauž nožēlu, ka Komisija 2005. gadā nav spējusi sniegt ziņojumu par paveikto darbu attiecībā uz ietekmes izpēti; prasa sniegt atbilstīgo ziņojumu par ietekmes izpēti 2006. gadā; uzskata, ka ir svarīgi, lai Eiropas Savienība pirms Turcijas pievienošanās savlaicīgi noteiktu finansiālos un institucionālos priekšnosacījumus; šajā sakarā atgādina, ka Nicas Līgums nav pienācīgs pamats turpmāko lēmumu pieņemšanai par jebkuru jaunu dalībvalstu turpmāku pievienošanos, un tādēļ uzstāj, lai nepieciešamās reformas tiktu īstenotas saskaņā ar konstitucionālo procesu; atgādina, ka Turcijas pievienošanās ietekmi uz budžetu var novērtēt vienīgi to finanšu plānu kontekstā, kas paredzēti no 2014. gada; šajā sakarā līdz 2006. gada decembra Eiropadomei gaida Eiropas Komisijas ziņojumu par Eiropas Savienības uzņemšanas spēju; |
| --- | --- |

79.

atgādina, ka ES spēja uzņemt Turciju, vienlaicīgi saglabājot integrācijas impulsu, ir svarīgs apsvērums gan ES, gan Turcijas vispārējās interesēs; pauž nožēlu, ka Komisija 2005. gadā nav spējusi sniegt ziņojumu par paveikto darbu attiecībā uz ietekmes izpēti; prasa sniegt atbilstīgo ziņojumu par ietekmes izpēti 2006. gadā; uzskata, ka ir svarīgi, lai Eiropas Savienība pirms Turcijas pievienošanās savlaicīgi noteiktu finansiālos un institucionālos priekšnosacījumus; šajā sakarā atgādina, ka Nicas Līgums nav pienācīgs pamats turpmāko lēmumu pieņemšanai par jebkuru jaunu dalībvalstu turpmāku pievienošanos, un tādēļ uzstāj, lai nepieciešamās reformas tiktu īstenotas saskaņā ar konstitucionālo procesu; atgādina, ka Turcijas pievienošanās ietekmi uz budžetu var novērtēt vienīgi to finanšu plānu kontekstā, kas paredzēti no 2014. gada; šajā sakarā līdz 2006. gada decembra Eiropadomei gaida Eiropas Komisijas ziņojumu par Eiropas Savienības uzņemšanas spēju;

| 80. | uzsver, ka atšķirībā no agrāk veiktajām sarunām Turcijas gadījumā būs nepārtraukti un intensīvi jāinformē Eiropas sabiedrība par pašu sarunu procesu, kā arī par Turcijas progresu ceļā uz pievienošanos; |
| --- | --- |

80.

uzsver, ka atšķirībā no agrāk veiktajām sarunām Turcijas gadījumā būs nepārtraukti un intensīvi jāinformē Eiropas sabiedrība par pašu sarunu procesu, kā arī par Turcijas progresu ceļā uz pievienošanos;

*

- *

| 81. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Padomes ģenerālsekretāram, Eiropas Cilvēktiesību tiesas priekšsēdētājam un Turcijas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

81.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Padomes ģenerālsekretāram, Eiropas Cilvēktiesību tiesas priekšsēdētājam un Turcijas valdībai un parlamentam.

---

(1)  OV C 227 E, 21.9.2006., 163. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0096.

(3)  OV C 226 E, 15.9.2005., 189. lpp.

(4)  OV C 157 E, 6.7.2006., 385. lpp.

(5)  OV L 22, 26.1.2006., 34. lpp.

(6)  OV L 65, 7.3.2006., 5. lpp.

---

Ceturtdiena, 2006. gada 28. septembris

| 15.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 306/297 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 306/297

---

PROTOKOLS

(2006/C 306 E/04)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Jacek SARYUSZ-WOLSKI

Priekšsēdētāja vietnieks

1.   Sēdes atklāšana

Sēde tika atklāta plkst.10.05.

2.   Dokumentu iesniegšana

Tika iesniegti turpmāk minētie dokumenti.

Padome un Komisija

| — | Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 92/84/EEK par spirta un alkoholisko dzērienu akcīzes nodokļa likmju saskaņošanu (COM(2006)0486 — C6-0319/2006 — 2006/0165(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: ECON |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: AGRI, ENVI |

—

Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 92/84/EEK par spirta un alkoholisko dzērienu akcīzes nodokļa likmju saskaņošanu (COM(2006)0486 — C6-0319/2006 — 2006/0165(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: ECON

atzinums: AGRI, ENVI

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (Kodificēta versija) (COM(2006)0543 — C6-0315/2006 — 2006/0170(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (Kodificēta versija) (COM(2006)0543 — C6-0315/2006 — 2006/0170(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: JURI

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Paragvajas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (COM(2006)0266 — C6-0308/2006 — 2006/0094(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Paragvajas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (COM(2006)0266 — C6-0308/2006 — 2006/0094(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: TRAN

| — | Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 37/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)1062 — C6-0306/2006 — 2006/2241(GBD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 37/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)1062 — C6-0306/2006 — 2006/2241(GBD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: BUDG

| — | Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2201/2003 attiecībā uz jurisdikciju laulības lietās un ievieš noteikumus par šajās lietās piemērojamām tiesībām (COM(2006)0399 — C6-0305/2006 — 2006/0135(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: FEMM, JURI |

—

Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2201/2003 attiecībā uz jurisdikciju laulības lietās un ievieš noteikumus par šajās lietās piemērojamām tiesībām (COM(2006)0399 — C6-0305/2006 — 2006/0135(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: LIBE

atzinums: FEMM, JURI

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam, ar ko pielāgo noteikumus par Eiropas Kopienu Tiesu jomās, uz kurām attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līguma trešās daļas IV sadaļa (COM(2006)0346 — C6-0304/2006 — 2006/0808(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: JURI |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: LIBE |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam, ar ko pielāgo noteikumus par Eiropas Kopienu Tiesu jomās, uz kurām attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līguma trešās daļas IV sadaļa (COM(2006)0346 — C6-0304/2006 — 2006/0808(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: JURI

atzinums: LIBE

| — | Priekšlikums Padomes regulai par zvejniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Gabonas Republiku (COM(2006)0454 — C6-0303/2006 — 2006/0156(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: PECH |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: DEVE, BUDG |

—

Priekšlikums Padomes regulai par zvejniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Gabonas Republiku (COM(2006)0454 — C6-0303/2006 — 2006/0156(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: PECH

atzinums: DEVE, BUDG

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir Kopienas garantiju zaudējumiem attiecībā uz aizdevumiem projektiem ārpus Kopienas (Centrāleiropā un Austrumeiropā, Vidusjūras valstīs, Latīņamerikā un Āzijā un Dienvidāfrikas Republikā) (Kodificēta versija) (COM(2006)0419 — C6-0302/2006 — 2006/0139(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir Kopienas garantiju zaudējumiem attiecībā uz aizdevumiem projektiem ārpus Kopienas (Centrāleiropā un Austrumeiropā, Vidusjūras valstīs, Latīņamerikā un Āzijā un Dienvidāfrikas Republikā) (Kodificēta versija) (COM(2006)0419 — C6-0302/2006 — 2006/0139(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: JURI

3.   Apropriāciju pārvietojumi

Budžeta komiteja izskatīja Eiropas Komisijas priekšlikumu (C6-0292/2006 — SEC(2006)0715) par apropriāciju pārvietojumu DEC 22/2006.

Iepazinusies ar Padomes atzinumu, saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas 24. panta 3. punktu tā atļāva veikt pārvietojumu pilnā apmērā.

*

- *

Budžeta komiteja izskatīja Eiropas Komisijas priekšlikumu (C6-0279/2006 — SEC(2006)1060) par apropriāciju pārvietojumu DEC 35/2006.

Iepazinusies ar Padomes atzinumu, saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas 24. panta 3. punktu tā atļāva veikt pārvietojumu pilnā apmērā.

*

- *

Budžeta komiteja izskatīja Eiropas Komisijas priekšlikumu (C6-0293/2006 — SEC(2006)1061) par apropriāciju pārvietojumu DEC 36/2006.

Iepazinusies ar Padomes atzinumu, saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas 24. panta 3. punktu tā atļāva veikt pārvietojumu pilnā apmērā.

4.   Nanozinātnes un nanotehnoloģijas (2005.—2009. g.) (debates)

Ziņojums par nanozinātnēm un nanotehnoloģijām: rīcības plāns Eiropai 2005.—2009. gadam [2006/2004(INI)] — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referents: Miloslav Ransdorf (A6-0216/2006).

Miloslav Ransdorf iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Janez Potočnik (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Piia-Noora Kauppi (JURI komitejas atzinuma sagatavotāja), Giles Chichester PPE-DE grupas vārdā, Adam Gierek PSE grupas vārdā, Jorgo Chatzimarkakis ALDE grupas vārdā, David Hammerstein Mintz Verts/ALE grupas vārdā, Vladimír Remek GUE/NGL grupas vārdā, Nils Lundgren IND/DEM grupas vārdā, Luca Romagnoli, pie grupām nepiederošs deputāts, Nikolaos Vakalis, Teresa Riera Madurell, Vittorio Prodi, Hiltrud Breyer, Bastiaan Belder, Leopold Józef Rutowicz, Jan Březina, Carl Schlyter, Kathy Sinnott, Paul Rübig un Ján Hudacký.

SĒDI VADA: Pierre MOSCOVICI

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Romana Jordan Cizelj, Lambert van Nistelrooij un Janez Potočnik.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 28. septembra protokola 7.11. punkts.

5.   Par ES atbalsta palielināšanu un uzlabošanu: pasākumi 2006. gadā efektīvas palīdzības īstenošanai (debates)

Ziņojums par ciešāku un efektīvāku sadarbību: 2006. gada atbalsta efektivitātes pakete [2006/2208(INI)] — Attīstības komiteja.

Referents: Alain Hutchinson (A6-0270/2006).

Alain Hutchinson iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Charlie McCreevy (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Margrietus van den Berg (INTA komitejas atzinuma sagatavotājs), Tokia Saïfi PPE-DE grupas vārdā, Miguel Angel Martínez Martínez PSE grupas vārdā, Gabriele Zimmer GUE/NGL grupas vārdā, Ryszard Czarnecki, pie grupām nepiederošs deputāts, Karin Scheele un Justas Vincas Paleckis.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 28. septembra protokola 7.1. punkts.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 11.55 pirms balsošanas laika un atsākta plkst. 12.05.)

SĒDI VADA: Gérard ONESTA

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Emine Bozkurt, kas darīja zināmu, ka Lívia Járóka ir saņēmusi rasistiska satura elektroniskā pasta vēstules, Doris Pack, kas izteica atbalstu šim paziņojumam, un Charles Tannock par Libānas premjerministra Fouad Siniora runu vakar notikušajā Priekšsēdētāju konferencē, viņš arī izteica vēlēšanos, lai uz nākamo sēdi tiktu uzaicināts Izraēlas valsts pārstāvis (sēdes vadītājs apsolīja šos trīs paziņojumus nodot atbildīgajām struktūrvienībām).

6.   Padomes kopējo nostāju paziņošana

Saskaņā ar Reglamenta 57. panta 1. punktu sēdes vadītājs paziņoja, ka ir saņemtas šādas Padomes kopējās nostājas kopā ar pamatojumiem par to pieņemšanu, kā arī Komisijas nostāja:

| — | Kopējā nostāja, ko Padome 2006. gada 25. septembrī pieņēmusi nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (12032/2/2006 — C6-0318/2006 — 2005/0043(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: ITRE |
| --- | --- | --- |

—

Kopējā nostāja, ko Padome 2006. gada 25. septembrī pieņēmusi nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (12032/2/2006 — C6-0318/2006 — 2005/0043(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: ITRE

| — | Padomes Kopējā nostāja, ko Padome pieņēmusi 2006. gada 25. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par tiesību aktiem, ko piemēro ārpuslīgumiskajām saistībām (“Roma II”) (09751/7/2006 — C6-0317/2006 — 2003/0168(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Padomes Kopējā nostāja, ko Padome pieņēmusi 2006. gada 25. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par tiesību aktiem, ko piemēro ārpuslīgumiskajām saistībām (“Roma II”) (09751/7/2006 — C6-0317/2006 — 2003/0168(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: JURI

| — | Kopējā nostāja, ko Padome pieņēmusi 2006. gada 25. septembrī nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido programmu “Eiropa pilsoņiem”, lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsonību (09575/1/2006 — C6-0316/2006 — 2005/0041(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: CULT |
| --- | --- | --- |

—

Kopējā nostāja, ko Padome pieņēmusi 2006. gada 25. septembrī nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido programmu “Eiropa pilsoņiem”, lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsonību (09575/1/2006 — C6-0316/2006 — 2005/0041(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: CULT

| — | Padomes Kopējā nostāja, ko Padome 2006. gada 18. septembrī pieņēmusi nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu (10351/1/2006 — C6-0314/2006 — 2005/0017(COD)),






  nodots | atbildīgajai komitejai: FEMM |
| --- | --- | --- |

—

Padomes Kopējā nostāja, ko Padome 2006. gada 18. septembrī pieņēmusi nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu (10351/1/2006 — C6-0314/2006 — 2005/0017(COD)),

nodots

atbildīgajai komitejai: FEMM

| — | Kopējā nostāja, ko Padome 2006. gada 18. septembrī pieņēmusi nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumu par nepilngadīgo personu un cilvēka cieņas aizsardzību un par tiesībām uz atbildi saistībā ar Eiropas audiovizuālo un tiešsaistes informācijas pakalpojumu nozares konkurētspēju (09577/1/2006 — C6-0313/2006 — 2004/0117(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: CULT |
| --- | --- | --- |

—

Kopējā nostāja, ko Padome 2006. gada 18. septembrī pieņēmusi nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumu par nepilngadīgo personu un cilvēka cieņas aizsardzību un par tiesībām uz atbildi saistībā ar Eiropas audiovizuālo un tiešsaistes informācijas pakalpojumu nozares konkurētspēju (09577/1/2006 — C6-0313/2006 — 2004/0117(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: CULT

| — | Kopējā nostāja, ko Padome 2006. gada 18. septembrī pieņēmusi nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par vadītāju apliecībām (Pārstrādāts variants) (09010/1/2006 — C6-0312/2006 — 2003/0252(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Kopējā nostāja, ko Padome 2006. gada 18. septembrī pieņēmusi nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par vadītāju apliecībām (Pārstrādāts variants) (09010/1/2006 — C6-0312/2006 — 2003/0252(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: TRAN

| — | Padomes Kopējā nostāja, ko Padome 2006. gada 24. jūlijā pieņēmusi nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par starptautisku dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem (05892/1/2006 — C6-0311/2006 — 2004/0049(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Padomes Kopējā nostāja, ko Padome 2006. gada 24. jūlijā pieņēmusi nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par starptautisku dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem (05892/1/2006 — C6-0311/2006 — 2004/0049(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: TRAN

| — | Kopējā nostāja, ko Padome 2006. gada 14. septembrī pieņēmusi nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par to vilcienu vadītāju sertifikāciju, kuri vada lokomotīves un vilcienus Kopienas dzelzceļu sistēmā (05893/5/2006 — C6-0310/2006 — 2004/0048(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Kopējā nostāja, ko Padome 2006. gada 14. septembrī pieņēmusi nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par to vilcienu vadītāju sertifikāciju, kuri vada lokomotīves un vilcienus Kopienas dzelzceļu sistēmā (05893/5/2006 — C6-0310/2006 — 2004/0048(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: TRAN

| — | Kopējā nostāja, ko Padome 2006. gada 24. jūlijā pieņēmusi nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļa attīstību un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras lietošanu (05895/2/2006 — C6-0309/2006 — 2004/0047(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Kopējā nostāja, ko Padome 2006. gada 24. jūlijā pieņēmusi nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļa attīstību un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras lietošanu (05895/2/2006 — C6-0309/2006 — 2004/0047(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: TRAN

Trīs mēnešu termiņš, lai Parlaments pieņemtu savu nostāju, sākas rītdien, 2006. gada 29. septembrī.

7.   Balsošanas laiks

Balsošanas rezultātu sīks izklāsts (grozījumi, atsevišķa balsošana, balsošana pa daļām u. c.) pieejams protokola pielikumā “Balsošanas rezultāti”.

7.1.   Par ES atbalsta palielināšanu un uzlabošanu: pasākumi 2006. gadā efektīvas palīdzības īstenošanai (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par ciešāku un efektīvāku sadarbību: 2006. gada atbalsta efektivitātes pakete [2006/2208(INI)] — Attīstības komiteja.

Referents: Alain Hutchinson (A6-0270/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 1. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0382).

7.2.   Zivsaimniecības, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā * (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido pārvaldības plānu zivsaimniecībām, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā [COM(2005)0714 — C6-0034/2006 — 2006/0002(CNS)] — Zivsaimniecības komiteja.

Referents: Albert Jan Maat (A6-0265/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 2. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0383).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0383).

7.3.   Bioloģiskā ražošana un norādes par to uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem * (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2092/91 par lauksaimniecības produktu bioloģisku ražošanu un norādēm par to uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem [COM(2005)0671 — C6-0033/2006 — 2005/0279(CNS)] — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja.

Referents: Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf (A6-0253/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 3. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0384).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0384).

7.4.   “Galileo”(balsošana)

Rezolūcijas priekšlikums B6-0511/2006.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 4. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0385).

7.5.   Kopējā imigrācijas politika (balsošana)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0507/2006, B6-0508/2006, B6-0510/2006, B6-0516/2006, B6-0518/2006 un B6-0520/2006.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 5. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS B6-0507/2006.

Noraidīts.

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0508/2006

(aizstāj B6-0508/2006, B6-0510/2006, B6-0518/2006 un B6-0520/2006)

Iesnieguši šādi deputāti:

| — | Martine Roure PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Martine Roure PSE grupas vārdā,

| — | Jeanine Hennis-Plasschaert ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Jeanine Hennis-Plasschaert ALDE grupas vārdā,

| — | Jean Lambert, Raül Romeva i Rueda un Sepp Kusstatscher Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Jean Lambert, Raül Romeva i Rueda un Sepp Kusstatscher Verts/ALE grupas vārdā,

| — | Giusto Catania, Willy Meyer Pleite un Marco Rizzo GUE/NGL grupas vārdā. |
| --- | --- |

—

Giusto Catania, Willy Meyer Pleite un Marco Rizzo GUE/NGL grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2006)0386).

(Rezolūcijas priekšlikums B6-0516/2006 vairs nav spēkā.)

7.6.   Situācija Dārfūrā (balsošana)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0512/2006, B6-0513/2006, B6-0514/2006, B6-0515/2006, B6-0517/2006 unB6-0519/2006.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 6. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0512/2006

(aizstāj B6-0512/2006, B6-0513/2006, B6-0514/2006, B6-0515/2006, B6-0517/2006 un B6-0519/2006)

Iesnieguši šādi deputāti:

| — | Michael Gahler, Simon Coveney, Patrick Gaubert, Jana Hybášková, Filip Kaczmarek, Maria Martens, Mario Mauro, Jürgen Schröder un Anders Wijkman PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Michael Gahler, Simon Coveney, Patrick Gaubert, Jana Hybášková, Filip Kaczmarek, Maria Martens, Mario Mauro, Jürgen Schröder un Anders Wijkman PPE-DE grupas vārdā,

| — | Pasqualina Napoletano, Miguel Angel Martínez Martínez, Glenys Kinnock, Ana Maria Gomes un Elena Valenciano Martínez-Orozco PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Miguel Angel Martínez Martínez, Glenys Kinnock, Ana Maria Gomes un Elena Valenciano Martínez-Orozco PSE grupas vārdā,

| — | Marielle De Sarnez, Fiona Hall, Johan Van Hecke un Thierry Cornillet ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Marielle De Sarnez, Fiona Hall, Johan Van Hecke un Thierry Cornillet ALDE grupas vārdā,

| — | Marie-Hélène Aubert, Frithjof Schmidt, Angelika Beer un Margrete Auken Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Marie-Hélène Aubert, Frithjof Schmidt, Angelika Beer un Margrete Auken Verts/ALE grupas vārdā,

| — | Luisa Morgantini GUE/NGL grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini GUE/NGL grupas vārdā,

| — | Eoin Ryan UEN grupas vārdā. |
| --- | --- |

—

Eoin Ryan UEN grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2006)0387).

7.7.   ES ekonomiskās un tirdzniecības attiecības ar Indiju (balsošana)

Ziņojums par ES ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar Indiju [2006/2034(INI)] — Starptautiskās tirdzniecības komiteja.

Referents: Sajjad Karim (A6-0256/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 7. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0388).

Par balsojumu uzstājās:

Sajjad Karim (referents) 4. grozījumam ierosināja mutisku grozījumu, kas tika iekļauts.

7.8.   Sieviešu perspektīvas starptautiskajā tirdzniecībā (balsošana)

Ziņojums par sieviešu perspektīvām starptautiskajā tirdzniecībā [2006/2009(INI)] — Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja.

Referente: Hiltrud Breyer (A6-0254/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 8. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0389).

7.9.   Ekonomiskās situācijas uzlabošana zvejniecības nozarē (balsošana)

Ziņojums par zvejniecības nozares ekonomiskās situācijas uzlabošanu [2006/2110(INI)] — Zivsaimniecības komiteja.

Referents: Pedro Guerreiro (A6-0266/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 9. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0390).

7.10.   Haizivju spuru atdalīšana uz kuģiem (balsošana)

Ziņojums par Padomes 2003. gada 26. jūnija Regulas (EK) Nr. 1185/2003 par haizivju spuru atdalīšanu uz kuģiem darbību [2006/2054(INI)] — Zivsaimniecības komiteja.

Referente: Rosa Miguélez Ramos (A6-0263/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 10. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0391).

7.11.   Nanozinātnes un nanotehnoloģijas (2005.—2009. g.) (balsošana)

Ziņojums par nanozinātnēm un nanotehnoloģijām: rīcības plāns Eiropai 2005.—2009. gadam [2006/2004(INI)] — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referents: Miloslav Ransdorf (A6-0216/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 11. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0392).

8.   Balsojumu skaidrojumi

Rakstiski balsojumu skaidrojumi

Balsojumu skaidrojumi, kas saskaņā ar Reglamenta 163. panta 3. punktu ir iesniegti rakstiski, ir iekļauti šīs sēdes stenogrammā.

Mutiski balsojumu skaidrojumi

Kopējā imigrācijas politika RC-B6-0508/2006

| — | Koenraad Dillen |
| --- | --- |

—

Koenraad Dillen

Hiltrud Breyer ziņojums A6-0254/2006

| — | Hynek Fajmon |
| --- | --- |

—

Hynek Fajmon

9.   Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Balsojumu labojumi un nodomi balsot ir pieejami vietnē “Séance en direct”, “Résultats des votes (appels nominaux)/Results of votes (roll-call votes)”, kā arī protokola pielikuma “Rezultāti balsošanai pēc saraksta” drukātajā versijā.

Elektronisko versiju Parlamenta vietnē Europarl regulāri atjauninās ne ilgāk kā divas nedēļas pēc balsošanas dienas.

Pēc tam sagatavos balsojumu labojumu un nodomu balsot saraksta galīgo variantu, lai to varētu iztulkot un publicēt “Oficiālajā Vēstnesī”.

*

- *

Šie deputāti norādīja, ka viņu balsošanas iekārtas nedarbojās balsošanā par šiem punktiem:

Kopējā imigrācijas politika — B6-0507/2006

| — | 4. punkts: Ruth Hieronymi, Ole Christensen |
| --- | --- |

—

4. punkts: Ruth Hieronymi, Ole Christensen

Kopējā imigrācijas politika — RC-B6-0508/2006

| — | 17. punkts: Antonio Masip Hidalgo, Giusto Catania |
| --- | --- |

—

17. punkts: Antonio Masip Hidalgo, Giusto Catania

(Sēde tika pārtraukta plkst. 12.50 un atsākta plkst. 15.00.)

SĒDI VADA: Mario MAURO

Priekšsēdētāja vietnieks

10.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

11.   Nākamās sesijas darba kārtība

Priekšsēdētāju konference 2006. gada 28. septembra sanāksmē nolēma ierosināt šādus grozījumus 2006. gada 11. un 12. oktobra plenārsēžu darba kārtībā:

| — | svītrot no darba kārtības Geoffrey Van Orden un Pierre Moscovici ziņojumus par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos un pārcelt tos uz novembra pirmo sesiju, |
| --- | --- |

—

svītrot no darba kārtības Geoffrey Van Orden un Pierre Moscovici ziņojumus par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos un pārcelt tos uz novembra pirmo sesiju,

| — | šo ziņojumu vietā iekļaut darba kārtībā Padomes un Komisijas paziņojumus par Piedņestru un Dienvidosetiju. |
| --- | --- |

—

šo ziņojumu vietā iekļaut darba kārtībā Padomes un Komisijas paziņojumus par Piedņestru un Dienvidosetiju.

Tika noteikti šādi iesniegšanas termiņi:

| — | rezolūcijas priekšlikumi: trešdien, 2006. gada 18. oktobrī plkst.18.00, |
| --- | --- |

—

rezolūcijas priekšlikumi: trešdien, 2006. gada 18. oktobrī plkst.18.00,

| — | grozījumi un kopīgas rezolūcijas priekšlikumi: pirmdien, 2006. gada 23. oktobrī plkst.19.00, |
| --- | --- |

—

grozījumi un kopīgas rezolūcijas priekšlikumi: pirmdien, 2006. gada 23. oktobrī plkst.19.00,

| — | balsošana: trešdien, 2006. gada 25. oktobrī. |
| --- | --- |

—

balsošana: trešdien, 2006. gada 25. oktobrī.

Var sākt iesniegt grozījumus Daniel Varela Suanzes-Carpegna ziņojumam par ES ekonomikas un tirdzniecības attiecībām ar Mercosur valstīm saistībā ar iespējamu starpreģionāla asociācijas līguma noslēgšanu (A6-0302/2006).

Iesniegšanas termiņš: trešdien, 2006. gada 4. oktobrī plkst.12.00.

Balsošana par rezolūcijas priekšlikumu, kuru iesniegs LIBE komiteja pēc debatēm par brīvības, drošības un tiesiskuma telpu (2006. gada 27. oktobra protokola 3. punkts), ir iekļauta oktobra otrās sesijas darba kārtībā.

Iesniegšanas termiņi tika pagarināti šādi:

| — | rezolūcijas priekšlikums: pirmdien, 2006. gada 9. oktobrī plkst.12.00, |
| --- | --- |

—

rezolūcijas priekšlikums: pirmdien, 2006. gada 9. oktobrī plkst.12.00,

| — | grozījumi: trešdien, 2006. gada 18. oktobrī plkst.18.00. |
| --- | --- |

—

grozījumi: trešdien, 2006. gada 18. oktobrī plkst.18.00.

Parlaments šīm izmaiņām piekrita.

Tādējādi tika grozīta darba kārtība.

12.   ASEM samits (2006. gada 10.—11. septembrī Helsinkos) (debates)

Komisijas paziņojums: ASEM samits (2006. gada 10.—11. septembrī Helsinkos).

Charlie McCreevy (Komisijas loceklis) sniedza paziņojumu.

Uzstājās: Panagiotis Beglitis PSE grupas vārdā un Jules Maaten ALDE grupas vārdā.

Debates tika slēgtas.

13.   Turpmākās darbības patentu jomā (debates)

Komisijas paziņojums: Turpmākās darbības patentu jomā.

Charlie McCreevy (Komisijas loceklis) sniedza paziņojumu.

Uzstājās: Klaus-Heiner Lehne PPE-DE grupas vārdā, Michel Rocard PSE grupas vārdā, Sharon Bowles ALDE grupas vārdā, Raül Romeva i Rueda Verts/ALE grupas vārdā, Thomas Wise IND/DEM grupas vārdā, Barbara Kudrycka, Manuel Medina Ortega, Toine Manders un Charlie McCreevy.

Rezolūcijas priekšlikumi, kas saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu ir iesniegti debašu noslēgumā (2006. gada 11. oktobra protokola 12. punkts):

Iesniegšanas termiņš ir pirmdien, 2006. gada 9. oktobrī plkst.12.00.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 12. oktobra protokola 7.24. punkts.

*

- *

Uzstājās Bernd Posselt, kas protestēja pret to, ka šīs pēcpusdienas darba kārtībā netika iekļautas debates par cilvēktiesību pārkāpumiem (sēdes vadītājs viņam atbildēja, ka šīs piezīmes tiks nodotas Priekšsēdētāju konferencei).

14.   Lēmumi par atsevišķiem dokumentiem

Atļauja sagatavot patstāvīgus ziņojumus (Reglamenta 45. pants)

PECH komiteja

| — | ES rīcības plāna īstenošana attiecībā uz nelikumīgu, nedeklarētu un neregulētu zveju (2006/2225(INI))
  (atzinums: DEVE, ENVI, INTA) |
| --- | --- |

—

ES rīcības plāna īstenošana attiecībā uz nelikumīgu, nedeklarētu un neregulētu zveju (2006/2225(INI))

(atzinums: DEVE, ENVI, INTA)

AFCO komiteja

| — | Institucionālie aspekti saistībā ar Eiropas Savienības spēju integrēt jaunas dalībvalstis (2006/2226(INI))
  (atzinums: AFET, BUDG) |
| --- | --- |

—

Institucionālie aspekti saistībā ar Eiropas Savienības spēju integrēt jaunas dalībvalstis (2006/2226(INI))

(atzinums: AFET, BUDG)

TRAN komiteja

| — | Kravu pārvadājumu loģistika Eiropā — ilgtspējīgas mobilitātes izšķirošais faktors (2006/2228(INI))
  (atzinums: ENVI, ITRE) |
| --- | --- |

—

Kravu pārvadājumu loģistika Eiropā — ilgtspējīgas mobilitātes izšķirošais faktors (2006/2228(INI))

(atzinums: ENVI, ITRE)

ENVI komiteja

| — | Veselīga uztura un fiziskās aktivitātes veicināšana — liekā svara, aptaukošanās un hronisko slimību profilakse Eiropas mērogā (2006/2231(INI))
  (atzinums: EMPL, IMCO) |
| --- | --- |

—

Veselīga uztura un fiziskās aktivitātes veicināšana — liekā svara, aptaukošanās un hronisko slimību profilakse Eiropas mērogā (2006/2231(INI))

(atzinums: EMPL, IMCO)

ENVI komiteja

| — | Kā apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos līdz 2010. gadam (2006/2233(INI))
  (atzinums: DEVE, PECH, AGRI, ITRE) |
| --- | --- |

—

Kā apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos līdz 2010. gadam (2006/2233(INI))

(atzinums: DEVE, PECH, AGRI, ITRE)

INTA komiteja

| — | ES atbalsts tirdzniecībai (2006/2236(INI))
  (atzinums: DEVE) |
| --- | --- |

—

ES atbalsts tirdzniecībai (2006/2236(INI))

(atzinums: DEVE)

INTA komiteja

| — | ES ekonomikas un tirdzniecības attiecības ar Krieviju (2006/2237(INI))
  (atzinums: AFET, ECON) |
| --- | --- |

—

ES ekonomikas un tirdzniecības attiecības ar Krieviju (2006/2237(INI))

(atzinums: AFET, ECON)

EMPL komiteja

| — | Veicināt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību visiem (2006/2240(INI))
  (atzinums: FEMM, DEVE, AFET, INTA) |
| --- | --- |

—

Veicināt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību visiem (2006/2240(INI))

(atzinums: FEMM, DEVE, AFET, INTA)

ECON komiteja

| — | 2006. gada pārskats par eurozonu (2006/2239(INI)) |
| --- | --- |

—

2006. gada pārskats par eurozonu (2006/2239(INI))

DEVE komiteja

| — | Pašvaldības un sadarbība attīstības jomā (2006/2235(INI)) |
| --- | --- |

—

Pašvaldības un sadarbība attīstības jomā (2006/2235(INI))

CONT komiteja

| — | Revīzijas palātas īpašais ziņojums Nr. 6/2005 par Eiropas transporta tīklu (TEN-T) (2006/2238(INI))
  (atzinums: TRAN) |
| --- | --- |

—

Revīzijas palātas īpašais ziņojums Nr. 6/2005 par Eiropas transporta tīklu (TEN-T) (2006/2238(INI))

(atzinums: TRAN)

DEVE komiteja

| — | Eiropas Savienības un Dienvidāfrikas stratēģiskā partnerība (2006/2234(INI))
  (atzinums: AFET, INTA) |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības un Dienvidāfrikas stratēģiskā partnerība (2006/2234(INI))

(atzinums: AFET, INTA)

ENVI komiteja

| — | HIV/AIDS apkarošana Eiropas Savienībā un kaimiņvalstīs laikposmā no 2006. līdz 2009. gadam (2006/2232(INI))
  (atzinums: FEMM, AFET, ITRE, LIBE) |
| --- | --- |

—

HIV/AIDS apkarošana Eiropas Savienībā un kaimiņvalstīs laikposmā no 2006. līdz 2009. gadam (2006/2232(INI))

(atzinums: FEMM, AFET, ITRE, LIBE)

ITRE komiteja

| — | Assessing Euratom — 50 years of European nuclear energy policy (2006/2230(INI)) (1) |
| --- | --- |

—

Assessing Euratom — 50 years of European nuclear energy policy (2006/2230(INI)) (1)

TRAN komiteja

| — | Eiropas dinamisma saglabāšana — ilgtspējīga attīstība mūsu kontinentā (2006/2227(INI))
  (atzinums: ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, ECON) |
| --- | --- |

—

Eiropas dinamisma saglabāšana — ilgtspējīga attīstība mūsu kontinentā (2006/2227(INI))

(atzinums: ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, ECON)

PECH komiteja

| — | Ilgtspējības īstenošana ES zivsaimniecības nozarē, izmantojot maksimāli iespējamo ilgtspējīgo daudzumu (2006/2224(INI))
  (atzinums: ENVI) |
| --- | --- |

—

Ilgtspējības īstenošana ES zivsaimniecības nozarē, izmantojot maksimāli iespējamo ilgtspējīgo daudzumu (2006/2224(INI))

(atzinums: ENVI)

Atļauja sagatavot patstāvīgus ziņojumus (Reglamenta 112. pants)

AFET komiteja

| — | 2005. gada ziņojums par KĀDP (2006/2217(INI))
  (atzinums: BUDG) |
| --- | --- |

—

2005. gada ziņojums par KĀDP (2006/2217(INI))

(atzinums: BUDG)

Atļauja sagatavot patstāvīgus ziņojumus (Reglamenta 114. pants)

AFET komiteja

| — | Par sarunu pilnvarām attiecībā uz asociācijas nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vidusamerikas valstīm, no otras puses (2006/2222(INI))
  (atzinums: DEVE, INTA) |
| --- | --- |

—

Par sarunu pilnvarām attiecībā uz asociācijas nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vidusamerikas valstīm, no otras puses (2006/2222(INI))

(atzinums: DEVE, INTA)

AFET komiteja

| — | Par sarunu pilnvarām attiecībā uz asociācijas nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Andu Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (2006/2221(INI))
  (atzinums: DEVE, INTA) |
| --- | --- |

—

Par sarunu pilnvarām attiecībā uz asociācijas nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Andu Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (2006/2221(INI))

(atzinums: DEVE, INTA)

Nodošana komitejām

DEVE komiteja

| — | Jauna vispārēja partnerība ar Grenlandi kopīgas deklarācijas un saskaņā ar EK līguma 187. pantu pieņemta Padomes lēmuma formā (2006/2182(INI))






  nodots | atbildīgajai komitejai: PECH |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: DEVE, AFET, BUDG, INTA |

—

Jauna vispārēja partnerība ar Grenlandi kopīgas deklarācijas un saskaņā ar EK līguma 187. pantu pieņemta Padomes lēmuma formā (2006/2182(INI))

nodots

atbildīgajai komitejai: PECH

atzinums: DEVE, AFET, BUDG, INTA

JURI komiteja

| — | Ziņojums par noteikumiem, ko deputātiem piemēro saistībā ar maternitāti vai paternitāti (2006/2025(REG))






  nodots | atbildīgajai komitejai: AFCO |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: JURI |

—

Ziņojums par noteikumiem, ko deputātiem piemēro saistībā ar maternitāti vai paternitāti (2006/2025(REG))

nodots

atbildīgajai komitejai: AFCO

atzinums: JURI

Komiteju ciešāka sadarbība

IMCO komiteja

| — | Pārskatīšana saistībā ar valsts līgumu piešķiršanu (COM(2006)0195 — C6-0141/2006 — 2006/0066(COD))
  (atzinums: EMPL, ITRE, ECON) |
| --- | --- |

—

Pārskatīšana saistībā ar valsts līgumu piešķiršanu (COM(2006)0195 — C6-0141/2006 — 2006/0066(COD))

(atzinums: EMPL, ITRE, ECON)

Komiteju ciešāka sadarbība IMCO, JURI

(Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 21. septembra lēmumu)

IMCO komiteja

| — | Kopienas muitas kodekss (COM(2005)0608 — C6-0419/2005 — 2005/0246(COD))
  (atzinums: BUDG, ITRE, CONT, LIBE) |
| --- | --- |

—

Kopienas muitas kodekss (COM(2005)0608 — C6-0419/2005 — 2005/0246(COD))

(atzinums: BUDG, ITRE, CONT, LIBE)

Komiteju ciešāka sadarbība IMCO, INTA

(Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 7. septembra lēmumu)

15.   Rakstiskas deklarācijas, kas ir iekļautas reģistrā (Reglamenta 116. pants)

Parakstu skaits par rakstiskām deklarācijām, kas ir iekļautas reģistrā (Reglamenta 116. panta 3. punkts):

| Dokumenta numurs | Autors | Paraksti |
| --- | --- | --- |
| 42/2006 | Georgios Karatzaferis | 31 |
| 43/2006 | Adriana Poli Bortone | 21 |
| 44/2006 | Mario Borghezio | 6 |
| 45/2006 | Mario Borghezio | 37 |
| 46/2006 | Jamila Madeira, Ana Maria Gomes, Anna Záborská, Luisa Morgantini un Miguel Angel Martínez Martínez | 54 |
| 47/2006 | Caroline Lucas un Angelika Beer | 45 |
| 48/2006 | Bogusław Rogalski | 16 |
| 49/2006 | Alessandra Mussolini | 28 |
| 50/2006 | Sylwester Chruszcz | 14 |
| 51/2006 | Daniel Strož un Jaromír Kohlíček | 9 |
| 52/2006 | Maciej Marian Giertych | 25 |
| 53/2006 | Thierry Cornillet | 58 |
| 54/2006 | Mario Borghezio | 12 |
| 55/2006 | Maciej Marian Giertych | 12 |
| 56/2006 | Daniel Strož | 4 |
| 57/2006 | Roberta Angelilli, Cristiana Muscardini, Adriana Poli Bortone, Wojciech Roszkowski un Mieczysław Edmund Janowski | 72 |
| 58/2006 | Luís Queiró, Jacek Saryusz-Wolski, Vasco Graça Moura, Roberts Zīle un Ewa Hedkvist Petersen | 41 |
| 59/2006 | Alessandra Mussolini | 20 |
| 60/2006 | Alessandra Mussolini | 4 |
| 61/2006 | Amalia Sartori, John Bowis, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines un Thomas Ulmer | 129 |
| 62/2006 | Robert Evans, Eva Lichtenberger, Jeanine Hennis-Plasschaert un Emanuel Jardim Fernandes | 26 |
| 63/2006 | Bogusław Rogalski | 14 |
| 64/2006 | Robert Evans, Paulo Casaca, David Martin, Sajjad Karim un Carl Schlyter | 25 |
| 65/2006 | Renato Brunetta | 35 |
| 66/2006 | Oldřich Vlasák | 14 |
| 67/2006 | Mary Honeyball, John Bowis un Caroline Lucas | 26 |
| 68/2006 | Manolis Mavrommatis, Vasco Graça Moura un José Albino Silva Peneda | 76 |

Dokumenta numurs

Autors

Paraksti

42/2006

Georgios Karatzaferis

31

43/2006

Adriana Poli Bortone

21

44/2006

Mario Borghezio

6

45/2006

Mario Borghezio

37

46/2006

Jamila Madeira, Ana Maria Gomes, Anna Záborská, Luisa Morgantini un Miguel Angel Martínez Martínez

54

47/2006

Caroline Lucas un Angelika Beer

45

48/2006

Bogusław Rogalski

16

49/2006

Alessandra Mussolini

28

50/2006

Sylwester Chruszcz

14

51/2006

Daniel Strož un Jaromír Kohlíček

9

52/2006

Maciej Marian Giertych

25

53/2006

Thierry Cornillet

58

54/2006

Mario Borghezio

12

55/2006

Maciej Marian Giertych

12

56/2006

Daniel Strož

4

57/2006

Roberta Angelilli, Cristiana Muscardini, Adriana Poli Bortone, Wojciech Roszkowski un Mieczysław Edmund Janowski

72

58/2006

Luís Queiró, Jacek Saryusz-Wolski, Vasco Graça Moura, Roberts Zīle un Ewa Hedkvist Petersen

41

59/2006

Alessandra Mussolini

20

60/2006

Alessandra Mussolini

4

61/2006

Amalia Sartori, John Bowis, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines un Thomas Ulmer

129

62/2006

Robert Evans, Eva Lichtenberger, Jeanine Hennis-Plasschaert un Emanuel Jardim Fernandes

26

63/2006

Bogusław Rogalski

14

64/2006

Robert Evans, Paulo Casaca, David Martin, Sajjad Karim un Carl Schlyter

25

65/2006

Renato Brunetta

35

66/2006

Oldřich Vlasák

14

67/2006

Mary Honeyball, John Bowis un Caroline Lucas

26

68/2006

Manolis Mavrommatis, Vasco Graça Moura un José Albino Silva Peneda

76

16.   Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 116. pants)

Saskaņā ar Reglamenta 116. panta 5. punktu rakstiskas deklarācijas Nr. 39, 40, 41/2006 nav spēkā, jo tās neieguva vajadzīgo parakstu skaitu.

17.   Sēdē pieņemto tekstu nosūtīšana

Saskaņā ar Reglamenta 172. panta 2. punktu šīs sēdes protokolu iesniegs Parlamentam apstiprināšanai nākamās sēdes sākumā.

Parlaments ir piekritis, ka pieņemtos tekstus nosūtīs tajos minētajām struktūrām.

18.   Nākamo sēžu datumi

Nākamās sēdes notiks 2006. gada 11. oktobrī un 12. oktobrī.

19.   Sesijas pārtraukšana

Eiropas Parlamenta sesija tika pārtraukta.

Sēde tika slēgta plkst.16.00.

Julian Priestley

Ģenerālsekretārs

Josep Borrell Fontelles

Priekšsēdētājs

---

(1)  Šī dokumenta nosaukums pašlaik visās valodās nav pieejams.

1

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Agnoletto, Aita, Albertini, Allister, Alvaro, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Badia I Cutchet, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Bennahmias, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Birutis, Blokland, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Correia, Costa, Cottigny, Coveney, Crowley, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Fatuzzo, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Florenz, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herranz García, Higgins, Hökmark, Holm, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Koterec, Krahmer, Krasts, Krehl, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lienemann, Liotard, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McDonald, Madeira, Maldeikis, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mohácsi, Moreno Sánchez, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Navarro, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Őry, Oviir, Pack, Pahor, Paleckis, Panzeri, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Polfer, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Silva Peneda, Simpson, Sinnott, Siwiec, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarand, Thomsen, Thyssen, Titley, Toia, Tomczak, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vidal-Quadras, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Wieland, Wiersma, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Novērotāji:

Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Christova Christina Velcheva, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dimitrov Martin, Duca Viorel, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Ilchev Stanimir, Ivanova Iglika, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Sârbu Daciana Octavia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Szabó Károly Ferenc, Vigenin Kristian

---

I PIELIKUMS

BALSOŠANAS REZULTĀTI

Saīsinājumu un simbolu saraksts

| + | pieņemts |
| --- | --- |
| - | noraidīts |
| ↓ | zaudējis spēku |
| A | atsaukts |
| PS (..., ..., ...) | balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas) |
| EB (..., ..., ...) | elektroniskā balsošana (par, pret, atturas) |
| bd | balsošana pa daļām |
| ats. | atsevišķa balsošana |
| groz. | grozījums |
| KG | kompromisa grozījums |
| AD | attiecīgā daļa |
| S | svītrojošs grozījums |
| = | identiski grozījumi |
| § | punkts |
| pants | pants |
| apsv. | apsvērums |
| RP | rezolūcijas priekšlikums |
| KRP | kopīgs rezolūcijas priekšlikums |
| AIZKL | aizklāta balsošana |

+

pieņemts

-

noraidīts

↓

zaudējis spēku

A

atsaukts

PS (..., ..., ...)

balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas)

EB (..., ..., ...)

elektroniskā balsošana (par, pret, atturas)

bd

balsošana pa daļām

ats.

atsevišķa balsošana

groz.

grozījums

KG

kompromisa grozījums

AD

attiecīgā daļa

S

svītrojošs grozījums

=

identiski grozījumi

§

punkts

pants

pants

apsv.

apsvērums

RP

rezolūcijas priekšlikums

KRP

kopīgs rezolūcijas priekšlikums

AIZKL

aizklāta balsošana

1.   Par ciešāku un efektīvāku sadarbību: 2006. gada atbalsta efektivitātes pakete

Ziņojums: Alain HUTCHINSON (A6-0270/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | PS | + | 521, 20, 28 |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

PS

+

521, 20, 28

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

2.   Zivsaimniecības, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā *

Ziņojums: Albert Jan MAAT (A6-0265/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 3
  5
  12-13 | komiteja | | + | |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi | 1 | komiteja | ats. | + | |
| 4 | komiteja | ats. | + | |
| 7 | komiteja | ats. | + | |
| 8 | komiteja | ats. | + | |
| 9 | komiteja | ats. | + | |
| 11 | komiteja | ats. | + | |
| 14 | komiteja | ats. | + | |
| 15 | komiteja | ats. | + | |
| 16-17 | komiteja | ats. | + | |
| 18 | komiteja | ats. | + | |
| 20 | komiteja | ats. | + | |
| 4. pants | 24 | PPE-DE | EB | + | 281, 258, 18 |
| 10 | komiteja | | ↓ | |
| Aiz 13. panta | 23 | PPE-DE, ALDE, UEN | | + | |
| 19 | komiteja | | ↓ | |
| Aiz 6. apsv. | 21 | PPE-DE, ALDE, UEN | | + | |
| 2 | komiteja | | ↓ | |
| Aiz 10. apsv. | 22 | PPE-DE, ALDE, UEN | | + | |
| 6 | komiteja | | ↓ | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | PS | + | 554, 12, 6 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

3

5

12-13

komiteja

+

Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi

1

komiteja

ats.

+

4

komiteja

ats.

+

7

komiteja

ats.

+

8

komiteja

ats.

+

9

komiteja

ats.

+

11

komiteja

ats.

+

14

komiteja

ats.

+

15

komiteja

ats.

+

16-17

komiteja

ats.

+

18

komiteja

ats.

+

20

komiteja

ats.

+

4. pants

24

PPE-DE

EB

+

281, 258, 18

10

komiteja

↓

Aiz 13. panta

23

PPE-DE, ALDE, UEN

+

19

komiteja

↓

Aiz 6. apsv.

21

PPE-DE, ALDE, UEN

+

2

komiteja

↓

Aiz 10. apsv.

22

PPE-DE, ALDE, UEN

+

6

komiteja

↓

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

PS

+

554, 12, 6

Grozījumus Nr. 25 līdz 27 atcēla.

Grozījumus Nr. 16 un 17 apvienoja.

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM: galīgais balsojums

Pieprasījumi balsot atsevišķi

Verts/ALE: groz. Nr. 7, 8, 14, 15, 16 + 17 un 20

PSE: groz. Nr. 1, 4, 7, 9, 11, 15, 16 + 17, 18 un 20

3.   Bioloģiskā ražošana un norādes par to uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem *

Ziņojums: Friedrich-Wilhelm GRAEFE ZU BARINGDORF (A6-0253/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1
  3-4
  6-7
  9-18
  20 | komiteja | | + | |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi | 2 | komiteja | ats. | - | |
| 5 | komiteja | bd | + | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 428, 116, 8 |
| 8 | komiteja | ats. | + | |
| 19 | komiteja | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 279, 271, 4 |
| 5. pants | 26 | Verts/ALE | EB | + | 315, 235, 12 |
| I pielikums | 27 | Verts/ALE | | - | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1

3-4

6-7

9-18

20

komiteja

+

Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi

2

komiteja

ats.

-

5

komiteja

bd

+

1

+

2/EB

+

428, 116, 8

8

komiteja

ats.

+

19

komiteja

bd

1

+

2/EB

+

279, 271, 4

5. pants

26

Verts/ALE

EB

+

315, 235, 12

I pielikums

27

Verts/ALE

-

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Grozījumus Nr. 21 līdz 25 ieskaitot atcēla.

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PPE-DE: groz. Nr. 8

Verts/ALE: groz. Nr. 2

Pieprasījumi balsot pa daļām

Verts/ALE

Groz. Nr. 5

1. daļa:“d) ražojumam ir .. importa shēma.”

2. daļa:“Sertifikātu izsniedz .. uz ko tas attiecas.”

Groz. Nr. 19

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes koordinētu”

2. daļa: šie vārdi

4.   “Galileo”

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0511/2006

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rezolūcijas priekšlikums B6-0511/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| Aiz 1. § | 1 | GUE/NGL | | - | |
| Aiz 6. § | 2 | GUE/NGL | | - | |
| Aiz 7. § | 3 | GUE/NGL | | - | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Rezolūcijas priekšlikums B6-0511/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

Aiz 1. §

1

GUE/NGL

-

Aiz 6. §

2

GUE/NGL

-

Aiz 7. §

3

GUE/NGL

-

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

5.   Kopējā imigrācijas politika

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0507/2006, B6-0508/2006, B6-0510/2006, B6-0516/2006, B6-0518/2006, B6-0520/2006

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rezolūcijas priekšlikums B6-0507/2006 (PPE-DE) |
| 2. § | 2 | PPE-DE | EB | + | 278, 273, 19 |
| 3. § | § | sākotnējais teksts | PS | - | 262, 279, 6 |
| 4. § | § | sākotnējais teksts | PS | - | 256, 286, 21 |
| Aiz 5. § | 3 | PPE-DE | | - | |
| 4 | PPE-DE | | - | |
| Aiz 10. § | 5 | PPE-DE | | - | |
| 11. § | 6 | PPE-DE | PS | - | 229, 335, 9 |
| Aiz B apsv. | 1 | PPE-DE | | - | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | - | 234, 316, 26 |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0508/2006




  (PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| 3. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 8. § | 5 | UEN | EB | + | 300, 267, 10 |
| Aiz 9. § | 1 | PPE-DE | EB | + | 295, 240, 12 |
| 6 | UEN | PS | - | 257, 291, 19 |
| Aiz 14. § | 11 | Verts/ALE | | + | |
| 16. § | 2 | PPE-DE | PS | - | 238, 324, 11 |
| 17. § | § | sākotnējais teksts | PS | + | 269, 262, 22 |
| 18. § | § | sākotnējais teksts | PS | - | 249, 302, 3 |
| 19. § | 3 | PPE-DE | EB | - | 234, 328, 14 |
| § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 21. § | 4 | PPE-DE | EB | - | 255, 310, 13 |
| Aiz 24. § | 10 | Verts/ALE | EB | - | 269, 287, 12 |
| Aiz D apsv. | 7 | GUE/NGL | PS | - | 100, 442, 18 |
| Aiz E apsv. | 8 | Verts/ALE | | - | |
| Aiz F apsv. | 9 | Verts/ALE | | - | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 295, 271, 14 |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0508/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0510/2006 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0516/2006 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0518/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0520/2006 | | ALDE | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Rezolūcijas priekšlikums B6-0507/2006 (PPE-DE)

2. §

2

PPE-DE

EB

+

278, 273, 19

3. §

§

sākotnējais teksts

PS

-

262, 279, 6

4. §

§

sākotnējais teksts

PS

-

256, 286, 21

Aiz 5. §

3

PPE-DE

-

4

PPE-DE

-

Aiz 10. §

5

PPE-DE

-

11. §

6

PPE-DE

PS

-

229, 335, 9

Aiz B apsv.

1

PPE-DE

-

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

-

234, 316, 26

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0508/2006

(PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL)

3. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

8. §

5

UEN

EB

+

300, 267, 10

Aiz 9. §

1

PPE-DE

EB

+

295, 240, 12

6

UEN

PS

-

257, 291, 19

Aiz 14. §

11

Verts/ALE

+

16. §

2

PPE-DE

PS

-

238, 324, 11

17. §

§

sākotnējais teksts

PS

+

269, 262, 22

18. §

§

sākotnējais teksts

PS

-

249, 302, 3

19. §

3

PPE-DE

EB

-

234, 328, 14

§

sākotnējais teksts

ats.

+

21. §

4

PPE-DE

EB

-

255, 310, 13

Aiz 24. §

10

Verts/ALE

EB

-

269, 287, 12

Aiz D apsv.

7

GUE/NGL

PS

-

100, 442, 18

Aiz E apsv.

8

Verts/ALE

-

Aiz F apsv.

9

Verts/ALE

-

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

295, 271, 14

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0508/2006

GUE/NGL

↓

B6-0510/2006

PSE

↓

B6-0516/2006

UEN

↓

B6-0518/2006

Verts/ALE

↓

B6-0520/2006

ALDE

↓

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

UEN: groz. Nr. 6 [RC-B6-0508/2006]

IND/DEM: galīgais balsojums [RC-B6-0508/2006]

PPE-DE: 3. un 4. §, groz. Nr. 6 un galīgais balsojums [B6-0507/2006] + groz. Nr. 2 [RC-B6-0508/2006]

GUE/NGL: 17. un 18. § + groz. Nr. 7 [RC-B6-0508/2006]

Pieprasījumi balsot atsevišķi

GUE/NGL: 19. § [RC-B6-0508/2006]

Pieprasījumi balsot pa daļām

GUE/NGL

3. § [RC-B6-0508/2006]

1. daļa:“apzinās dramatisko .. migrācijas plūsmu;”

2. daļa:“jo īpaši atzīmē .. pēdējā laikā ir ieradušies;”

Dažādi

UEN grupas iesniegto rezolūciju (B6-0516/2006) ir parakstījusi arī Hanna Foltyn-Kubicka.

6.   Situācija Dārfūrā

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0512/2006, B6-0513/2006, B6-0514/2006, B6-0515/2006, B6-0517/2006, B6-0519/2006

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0512/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0512/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0513/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0514/2006 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0515/2006 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0517/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0519/2006 | | UEN | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0512/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0512/2006

Verts/ALE

↓

B6-0513/2006

PPE-DE

↓

B6-0514/2006

PSE

↓

B6-0515/2006

ALDE

↓

B6-0517/2006

GUE/NGL

↓

B6-0519/2006

UEN

↓

Dažādi

GUE/NGL grupas vārdā iesniegto kopīgās rezolūcijas priekšlikumu ir parakstījusi arī Mary Lou McDonald.

7.   ES ekonomiskās un tirdzniecības attiecības ar Indiju

Ziņojums: Sajjad KARIM (A6-0256/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. § | 11 | PSE | | A | |
| 14 | GUE/NGL | | - | |
| 2. § | 2 | ALDE | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3. § | 12 | PSE | | - | |
| 5. § | 15 | GUE/NGL | | - | |
| 13 | PSE | | A | |
| 10. § | 16 | GUE/NGL | | - | |
| 12. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 16. § | 17 | GUE/NGL | | - | |
| 17. § | 18S | GUE/NGL | | - | |
| 20. § | 3 | ALDE | | + | |
| Aiz 20. § | 4 | ALDE | | + | grozīts mutiski |
| 21. § | 5 | ALDE | | + | |
| 24. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 32. § | 6 | ALDE | | + | |
| Aiz 32. § | 7 | ALDE | | + | |
| 34. § | 19 | GUE/NGL | | + | |
| 45. § | 8 | ALDE | | + | |
| 56. § | 9 | ALDE | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| L apsv. | 10 | PSE | EB | - | 225, 336, 5 |
| Q apsv. | 1 | ALDE | | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

1. §

11

PSE

A

14

GUE/NGL

-

2. §

2

ALDE

bd

1

+

2

+

3. §

12

PSE

-

5. §

15

GUE/NGL

-

13

PSE

A

10. §

16

GUE/NGL

-

12. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

16. §

17

GUE/NGL

-

17. §

18S

GUE/NGL

-

20. §

3

ALDE

+

Aiz 20. §

4

ALDE

+

grozīts mutiski

21. §

5

ALDE

+

24. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

32. §

6

ALDE

+

Aiz 32. §

7

ALDE

+

34. §

19

GUE/NGL

+

45. §

8

ALDE

+

56. §

9

ALDE

bd

1

+

2

+

L apsv.

10

PSE

EB

-

225, 336, 5

Q apsv.

1

ALDE

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Pieprasījumi balsot atsevišķi

Verts/ALE: 12., 24. §

Pieprasījumi balsot pa daļām

Verts/ALE

Groz. Nr. 2

1. daļa:“atzīmē, ka, lai gan .. dažas Indijas preces;”

2. daļa:“uzsver to, ka .. NAMA un pakalpojumiem;”

PSE

Groz. Nr. 9

1. daļa:“atzīmē, ka tirdzniecības .. līdzekļu trūkuma dēļ;”

2. daļa:“atzīmē, ka, lai gan .. produkcijas pārstrādes nozarēs;”

Dažādi

Referents ierosināja šādu mutisku grozījumu 4. grozījumam:

20.a atzīmē, ka 2006. gada augustā SAARC Ministru padome vienprātīgi vienojās, ka Indijas un Pakistānas tirdzniecības strīdu SAFTA ietvaros izskatīs SAARC Tirdzniecības ministru sanāksmē vēl līdz 2007. gada 3.—4. aprīlī Indijā paredzētajai 14. SAARC augstākā līmeņa sanāksmei; atzīmē arī, ka ES bija pieteikusies uz novērotājas statusu SAARC, ir to saņēmusi un piedalīsies šajā samitā; atzīmē, ka galvenais iemesls SAFTA īstenošanas lēnajai gaitai ir arguments par to, ka tirdzniecība jāsaista ar progresu centienos rast risinājumu ieilgušajiem strīdiem starp Indiju un Pakistānu; aicina abas puses turpināt politisko dialogu, vienlaicīgi turpinot arī tirdzniecības sarunas; atzīmē, ka pašlaik SAFTA Padome izskata pozitīvo un negatīvo jautājumu saraksta punktus; aicina ES piedāvāt visu nepieciešamo palīdzību šī procesa veicināšanai un nodrošināt, lai 14. SAARC samitā tiktu panākts reāls progress;

8.   Sieviešu perspektīvas starptautiskajā tirdzniecībā

Ziņojums: Hiltrud BREYER (A6-0254/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 2. § | 4 | PPE-DE | EB | + | 277, 244, 7 |
| § | sākotnējais teksts | ats. | ↓ | |
| 3. § | § | sākotnējais teksts | ats. | - | |
| 5. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 6. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3/EB | + | 278, 246, 10 |
| 7. § | § | sākotnējais teksts | ats./EB | + | 294, 245, 4 |
| 8. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 9. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 10. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 11. § | 5/rev. | PPE-DE | | A | |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 14. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 15. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | - | |
| 2 | + | |
| 16. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 17. § | § | sākotnējais teksts | ats./EB | + | 307, 233, 8 |
| 19. § | § | sākotnējais teksts | ats. | - | |
| 20. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 25. § | 1 | PSE | EB | - | 196, 346, 3 |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1/EB | + | 279, 250, 5 |
| 2 | - | |
| 26. § | § | sākotnējais teksts | ats. | - | |
| 27. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| 28. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 30. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| A apsv. | 2 | PPE-DE | | + | |
| § | sākotnējais teksts | | ↓ | |
| B apsv. | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| E apsv. | 3 | PPE-DE | | + | |
| § | sākotnējais teksts | | ↓ | |
| F apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| G apsv. | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| I apsv. | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

1. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

2. §

4

PPE-DE

EB

+

277, 244, 7

§

sākotnējais teksts

ats.

↓

3. §

§

sākotnējais teksts

ats.

-

5. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

-

6. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

3/EB

+

278, 246, 10

7. §

§

sākotnējais teksts

ats./EB

+

294, 245, 4

8. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

9. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

10. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

-

11. §

5/rev.

PPE-DE

A

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

14. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

-

15. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

-

2

+

16. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

17. §

§

sākotnējais teksts

ats./EB

+

307, 233, 8

19. §

§

sākotnējais teksts

ats.

-

20. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

25. §

1

PSE

EB

-

196, 346, 3

§

sākotnējais teksts

bd

1/EB

+

279, 250, 5

2

-

26. §

§

sākotnējais teksts

ats.

-

27. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

3

+

28. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

30. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

-

A apsv.

2

PPE-DE

+

§

sākotnējais teksts

↓

B apsv.

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

-

E apsv.

3

PPE-DE

+

§

sākotnējais teksts

↓

F apsv.

§

sākotnējais teksts

ats.

+

G apsv.

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

I apsv.

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

-

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Pieprasījumi balsot atsevišķi

IND/DEM: 25. §

ALDE: 2., 3., 16., 19., 26. §

PPE-DE: F apsv., 3., 7., 8., 9., 17., 25., 26., 28., 30. §

Pieprasījumi balsot pa daļām

ALDE, PPE-DE

6. §

1. daļa:“uzsver, ka ir jāveic .. par šo jautājumu;”, izņemot “to, kādā veidā sievietes varētu gūt labumu no tirdzniecības liberalizācijas, kā arī sistemātiski jāvāc”

2. daļa:“to, kādā veidā sievietes varētu gūt labumu no tirdzniecības liberalizācijas, kā arī sistemātiski jāvāc”

3. daļa:“atgādina, ka ar piederību .. veic Komisija;”

15. §

1. daļa:“pieprasa ieviest .. ILO konvencijām;”

2. daļa:“atzīmē, ka darbavietām, .. attīstības mērķos;”

ALDE

I apsv.

1. daļa:“tā kā nepietiekama .. darba apstākļus”

2. daļa:“un migrantu uzņēmējvalsts nodrošinātu aizsardzību”

25. §

1. daļa:“atzinīgi vērtē Norvēģijas .. sabiedrību valdēs;”

2. daļa:“aicina visas ES dalībvalstis .. Norvēģijas piemēram;”

30. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “tirdzniecības ministrijās .. pieņemtu darbā sievietes, tādējādi nodrošinot, ka”

2. daļa: šie vārdi

PPE-DE

B apsv.

1. daļa:“tā kā 70 % no .. politiskām lēmējinstancēm,”

2. daļa:“turklāt sieviešu iespējas .. un mājsaimniecību;”

G apsv.

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdu “stipri”

2. daļa: šis vārds

1. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “uzsver, ka līdzdalība .. sociālo kohēziju”

2. daļa: šis teikums

10. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdu “Eiropas”

2. daļa: šis vārds

11. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “tāpēc aicina Komisiju .. neformālās nodarbinātības apjomu;”

2. daļa: šis teikums

14. §

1. daļa:“aicina Padomi, Komisiju .. jebkura veida diskrimināciju;”

2. daļa:“pieprasa nodrošināt .. struktūrfondiem 35. pantā;”

20. §

1. daļa:“pieprasa izveidot .. attīstības politiku;”

2. daļa:“pieprasa nodrošināt .. tirgus liberalizāciju;”

27. §

1. daļa:“pieprasa, lai .. uzsāktu tirdzniecību,” izņemot “nodrošinot tām papildu finansējumu”

2. daļa:“nodrošinot tām papildu finansējumu”

3. daļa:“un ka šo atbalstu nedrīkst pakārtot .. rūpniecības vai pakalpojumu tirgus liberalizācijas politikai;”

PSE

5. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “divreiz gadā”

2. daļa: šie vārdi

9.   Ekonomiskās situācijas uzlabošana zivsaimniecības nozarē

Ziņojums: Pedro GUERREIRO (A6-0266/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 6. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 8. § | § | sākotnējais teksts | PS | + | 382, 151, 8 |
| 9. § | § | sākotnējais teksts | ats./EB | - | 258, 291, 11 |
| 10. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 13. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 14. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Aiz 16. § | 1 | Verts/ALE | bd | | |
| 1/EB | + | 306, 239, 5 |
| 2 | - | |
| 17. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 18. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 20. § | § | sākotnējais teksts | PS | + | 514, 50, 3 |
| 33. § | § | sākotnējais teksts | ats./PS | | |
| 1 | + | 485, 50, 5 |
| 2 | + | 247, 238, 3 |
| 41. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 42. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Aiz 46. § | 4 | GUE/NGL | | + | |
| 50. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| C apsv. | 2 | GUE/NGL | | - | |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| O apsv. | 3 | GUE/NGL | | - | |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| T apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| V apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 497, 55, 10 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

2. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

6. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

8. §

§

sākotnējais teksts

PS

+

382, 151, 8

9. §

§

sākotnējais teksts

ats./EB

-

258, 291, 11

10. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

13. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

14. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

Aiz 16. §

1

Verts/ALE

bd

1/EB

+

306, 239, 5

2

-

17. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

18. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

20. §

§

sākotnējais teksts

PS

+

514, 50, 3

33. §

§

sākotnējais teksts

ats./PS

1

+

485, 50, 5

2

+

247, 238, 3

41. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

42. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

Aiz 46. §

4

GUE/NGL

+

50. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

C apsv.

2

GUE/NGL

-

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

O apsv.

3

GUE/NGL

-

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

T apsv.

§

sākotnējais teksts

ats.

+

V apsv.

§

sākotnējais teksts

ats.

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

497, 55, 10

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM: 8., 20., 33. §

GUE/NGL: galīgais balsojums

Pieprasījumi balsot atsevišķi

Verts/ALE: T un V apsv. un 2., 6., 8., 9., 10., 13., 14., 17., 18., 41., 42., 50. §

PPE-DE: 9. §

Pieprasījumi balsot pa daļām

GUE/NGL

Groz. Nr. 1

1. daļa:“uzskata, ka Komisijai .. fosilā kurināmā;”

2. daļa:“ierosina, ka .. patērē mazāk enerģijas;”

C apsv.

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “ir jāievēro”

2. daļa: šie vārdi

O apsv.

1. daļa:“tā kā beidzamo desmit .. par 28 %,”

2. daļa:“neskatoties uz .. vērst pretējā virzienā;”

PPE-DE

33. §

1. daļa:“pauž bažas .. Eiropas Zivsaimniecības fondam,”

2. daļa:“un uzskata, ka .. pastāvošo krīzi;”

10.   Haizivju spuru atdalīšana uz kuģiem

Ziņojums: Rosa MIGUÉLEZ RAMOS (A6-0263/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aiz 4. § | 1 | ALDE | | + | |
| 5. § | 2=
  3= | PARISH u. c.
  Verts/ALE | PS | + | 360, 182, 17 |
| § | sākotnējais teksts | ats. | ↓ | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā)\ | PS | + | 483, 58, 21 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Aiz 4. §

1

ALDE

+

5. §

2=

3=

PARISH u. c.

Verts/ALE

PS

+

360, 182, 17

§

sākotnējais teksts

ats.

↓

Balsojums: rezolūcija (kopumā)\

PS

+

483, 58, 21

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM: galīgais balsojums

Verts/ALE: groz. Nr. 3

Pieprasījumi balsot atsevišķi

Verts/ALE: 5. §

11.   Nanozinātnes un nanotehnoloģijas

Ziņojums: Miloslav RANSDORF (A6-0216/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. § | 1 | Verts/ALE | PS | - | 89, 434, 15 |
| Aiz 4. § | 2 | Verts/ALE | PS | - | 73, 457, 16 |
| Aiz 5. § | 3 | Verts/ALE | PS | - | 72, 468, 9 |
| 12. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1/PS | + | 476, 69, 15 |
| 2 | + | |
| 14. § | § | sākotnējais teksts | PS | + | 460, 68, 14 |
| 15. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Aiz 17. § | 4 | Verts/ALE | | - | |
| 5 | Verts/ALE | PS | - | 69, 471, 8 |
| 19. § | § | sākotnējais teksts | PS | + | 300, 244, 6 |
| Aiz 19. § | 6 | Verts/ALE | PS | - | 73, 461, 8 |
| 20. § | § | sākotnējais teksts | PS | + | 309, 231, 4 |
| 26. § | 7 | Verts/ALE | PS | - | 152, 388, 9 |
| 27. § | § | sākotnējais teksts | PS | + | 497, 17, 39 |
| 28. § | § | sākotnējais teksts | PS | + | 318, 226, 4 |
| Aiz 28. § | 8 | Verts/ALE | | - | |
| 29. § | § | sākotnējais teksts | PS | - | 251, 282, 13 |
| Aiz 29. § | 9 | Verts/ALE | | - | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

2. §

1

Verts/ALE

PS

-

89, 434, 15

Aiz 4. §

2

Verts/ALE

PS

-

73, 457, 16

Aiz 5. §

3

Verts/ALE

PS

-

72, 468, 9

12. §

§

sākotnējais teksts

bd

1/PS

+

476, 69, 15

2

+

14. §

§

sākotnējais teksts

PS

+

460, 68, 14

15. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

Aiz 17. §

4

Verts/ALE

-

5

Verts/ALE

PS

-

69, 471, 8

19. §

§

sākotnējais teksts

PS

+

300, 244, 6

Aiz 19. §

6

Verts/ALE

PS

-

73, 461, 8

20. §

§

sākotnējais teksts

PS

+

309, 231, 4

26. §

7

Verts/ALE

PS

-

152, 388, 9

27. §

§

sākotnējais teksts

PS

+

497, 17, 39

28. §

§

sākotnējais teksts

PS

+

318, 226, 4

Aiz 28. §

8

Verts/ALE

-

29. §

§

sākotnējais teksts

PS

-

251, 282, 13

Aiz 29. §

9

Verts/ALE

-

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: 27. §

Verts/ALE: groz. Nr. 1, 2, 3, 5, 6, 7, un 14., 19., 20., 28., 29. §

Pieprasījumi balsot pa daļām

Verts/ALE

12. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “uzskata, ka standarti .. un reglamentējošiem pasākumiem”

2. daļa: šie vārdi

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PPE-DE: 19., 20., 28., 29. §

Verts/ALE: 15. §

IND/DEM: 15. §

---

II PIELIKUMS

REZULTĀTI BALSOŠANAI PĒC SARAKSTA

1.   A. Hutchinson ziņojums A6-0270/2006

Rezolūcija

Par: 521

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 20

IND/DEM: Batten, Clark, Goudin, Lundgren, Wise

NI: Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

Atturas: 8

GUE/NGL: Manolakou

IND/DEM: Louis, de Villiers, Železný

NI: Allister, Borghezio

PPE-DE: Wohlin

Verts/ALE: van Buitenen

2.   A. Maat ziņojums A6-265/2006

Rezolūcija

Par: 554

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 12

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Goudin, Louis, Lundgren, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Mote, Salvini

PPE-DE: Wohlin

Atturas: 6

GUE/NGL: Manolakou

IND/DEM: Železný

NI: Borghezio, Dillen

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

3.   B6-0507/2006 — Imigrācija

3. punkts

Par: 262

ALDE: Andria

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Masiel, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Carnero González, Corbett, Skinner

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Trüpel

Pret: 279

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Battilocchio, De Michelis

PPE-DE: Cederschiöld, Ibrisagic, Karas

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 6

GUE/NGL: Henin

NI: Bobošíková, Mote

PPE-DE: Busuttil, Casa

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Malcolm Harbour, Othmar Karas

Pret:
  Carlos Carnero González, Richard Corbett

4.   B6-0507/2006 — Imigrācija

4. punkts

Par: 256

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Ries

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Hassi

Pret: 286

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Busuttil, Cederschiöld, Fjellner, Ibrisagic, Nicholson

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 21

ALDE: Cavada

GUE/NGL: Musacchio

IND/DEM: Batten, Clark, Louis, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Casa

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  James Nicholson

Pret:
  Roberto Musacchio

5.   B6-0507/2006 — Imigrācija

Groz. Nr. 6

Par: 229

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Davies, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Ries

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Descamps, Deß, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Grech, Muscat

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere

Pret: 335

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Galeote, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Kamall, Kirkhope, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 9

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Louis, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Mote

Verts/ALE: van Buitenen

6.   B6-0507/2006 — Imigrācija

Rezolūcija

Par: 234

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Grech, Muscat

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Pret: 316

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bowles, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Clark, Goudin, Lundgren, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Březina, Cabrnoch, Callanan, Deß, Duchoň, Fajmon, Heaton-Harris, Koch, Konrad, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre, Krasts

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 26

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cavada, Costa, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Prodi, Ries

IND/DEM: Bonde, Louis, de Villiers

PPE-DE: Cederschiöld, Descamps, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Kamall, Kelam

UEN: Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen

7.   RC B6-0508/2006 — Imigrācija

Groz. Nr. 6

Par: 257

ALDE: Takkula

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wohlin, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Muscat

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Pret: 291

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

NI: Battilocchio, De Michelis, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Cederschiöld, Esteves, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 19

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Whittaker, Wise

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Grech, Kindermann

Verts/ALE: van Buitenen

8.   RC B6-0508/2006 — Imigrācija

Groz. Nr. 2

Par: 238

ALDE: Bourlanges, Deprez, Lehideux, Ries

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

UEN: Angelilli, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Muscardini, Pirilli, Podkański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Pret: 324

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Clark, Goudin, Louis, Lundgren, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Fajmon, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 11

ALDE: Cavada, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Morillon

IND/DEM: Bonde

NI: Mote

PPE-DE: Busuttil, Casa, De Veyrac

Verts/ALE: van Buitenen

9.   RC B6-0508/2006 — Imigrācija

17. punkts

Par: 269

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bowles, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Davies, De Sarnez, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Oviir, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Rutowicz

PPE-DE: Brepoels, Busuttil, Casa, De Veyrac, Fjellner, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Járóka, Korhola, Ventre, Wohlin

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 262

ALDE: Drčar Murko, Duff, Onyszkiewicz, Pistelli

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Clark, Louis, Sinnott, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Masiel, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

Atturas: 22

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Mote

PPE-DE: Cederschiöld, Galeote

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Gill, Hughes, Kinnock, McAvan, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Willmott

Verts/ALE: Bennahmias, van Buitenen, Flautre, de Groen-Kouwenhoven

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Charlotte Cederschiöld, Claude Turmes

Pret:
  Giusto Catania, Carl Schlyter, Lars Wohlin

10.   RC B6-0508/2006 — Imigrācija

18. punkts

Par: 249

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, De Michelis, Rutowicz

PPE-DE: Brepoels, Busuttil, Casa, De Veyrac, Galeote, Hybášková

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Ždanoka

Pret: 302

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Masiel, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Cashman, Evans Robert, Fruteau, Gill, Glante, Hedh, Hughes, Kinnock, Koterec, McAvan, Simpson, Stihler, Willmott

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Lipietz, Schlyter, Staes

Atturas: 3

NI: Mote

PPE-DE: Wohlin

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Jean-Luc Dehaene, Piia-Noora Kauppi, Eija-Riitta Korhola, Alain Lamassoure, Bart Staes, Alexander Stubb, Marianne Thyssen, Claude Turmes, Ville Itälä

Pret:
  Lars Wohlin

11.   RC B6-0508/2006 — Imigrācija

Groz. Nr. 7

Par: 100

ALDE: Carlshamre, Jäätteenmäki

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Bobošíková, Chruszcz, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Audy, Berend, Wohlin

PSE: Jørgensen, Savary

UEN: Angelilli, Berlato, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Muscardini, Pirilli, Podkański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 442

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Louis, de Villiers, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Helmer, Le Pen Marine, Masiel, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Krasts, Kristovskis, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere

Atturas: 18

NI: Borghezio, Salvini, Speroni

PPE-DE: Cabrnoch, De Veyrac, Duchoň, Fajmon, Galeote, Gaubert, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Grech, Muscat

Verts/ALE: van Buitenen

12.   RC B6-0508/2006 — Imigrācija

Rezolūcija

Par: 295

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Costa, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Zimmer

NI: De Michelis, Martin Hans-Peter, Rutowicz

PPE-DE: Busuttil, Casa, Cederschiöld, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Mauro

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 271

ALDE: Chatzimarkakis, Davies

GUE/NGL: Holm, Manolakou, Pflüger, Seppänen, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Clark, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Masiel, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Krasts, Kristovskis, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Bennahmias, Flautre

Atturas: 14

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, Guerreiro, McDonald, Rizzo

IND/DEM: Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

Verts/ALE: van Buitenen, Kusstatscher

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Jorgo Chatzimarkakis, Marielle De Sarnez, itVille Itälä

Pret:
  Gary Titley

13.   P. Guerreiro ziņojums A6-0266/2006

8. punkts

Par: 382

ALDE: Morillon, Virrankoski

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Masiel, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Kusstatscher, Voggenhuber

Pret: 151

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Veraldi, Wallis

GUE/NGL: Holm, Kaufmann, Liotard, Markov, Meijer, Pflüger, Seppänen, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Cabrnoch, Duchoň, Fjellner, Ibrisagic, Korhola, Maat, Pomés Ruiz, Salafranca Sánchez-Neyra, Seeberg, Škottová, Strejček, Vlasák, Wohlin, Zahradil, Zvěřina

PSE: van den Berg, Cashman, Chiesa, Christensen, Corbett, Evans Robert, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Jørgensen, Kinnock, Rasmussen, Segelström, Simpson, Thomsen, Titley, Westlund, Willmott

UEN: Kuźmiuk, Libicki

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Atturas: 8

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Allister, Mote

PPE-DE: Ventre

Verts/ALE: van Buitenen

14.   P. Guerreiro ziņojums A6-0266/2006

20. punkts

Par: 514

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland, Louis, Sinnott, de Villiers

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 50

ALDE: Malmström

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Bobošíková, Masiel

PPE-DE: Cabrnoch, Cederschiöld, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Queiró, Seeberg, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: van den Berg, Cashman, Christensen, Corbett, Gill, Hedh, Howitt, Hughes, Jørgensen, Kinnock, Rasmussen, Segelström, Simpson, Skinner, Thomsen, Westlund, Willmott

Atturas: 3

ALDE: Samuelsen

PPE-DE: Weber Manfred

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Luís Queiró

Pret:
  Jens Holm, Eva-Britt Svensson, Lars Wohlin

15.   P. Guerreiro ziņojums A6-0266/2006

33. punkta 1. daļa

Par: 485

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, in 't Veld, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mote, Mussolini, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Descamps, Deß, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 50

ALDE: Malmström

GUE/NGL: Holm, Kaufmann, Liotard, Markov, Meijer, Pflüger, Seppänen, Svensson

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Goudin, Lundgren, Whittaker, Wise, Železný

NI: Masiel

PPE-DE: Cabrnoch, Cederschiöld, Deva, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Gräßle, Hybášková, Ibrisagic, Kamall, Seeberg, Škottová, Strejček, Sturdy, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: van den Berg, Cashman, Christensen, Corbett, Evans Robert, Gill, Hedh, Hughes, Jørgensen, Kinnock, Rasmussen, Segelström, Weiler, Westlund, Willmott

Atturas: 5

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Wagenknecht

PSE: Bösch

Verts/ALE: van Buitenen, Hassi

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Pret:
  Lars Wohlin

16.   P. Guerreiro ziņojums A6-0266/2006

33. punkta 2. daļa

Par: 247

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, De Sarnez, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Veraldi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, McDonald, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Giertych, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Bowis, Brepoels, Callanan, Fatuzzo, Freitas, Pomés Ruiz, Saïfi

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Correia, Cottigny, De Keyser, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Tabajdi, Tarand, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 238

ALDE: Maaten, Malmström, Takkula

GUE/NGL: Holm, Kaufmann, Liotard, Markov, Meijer, Pflüger, Seppänen, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Goudin, Lundgren, Sinnott, Whittaker, Wise, Železný

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Masiel

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: van den Berg, Cashman, Christensen, Corbett, Evans Robert, Gill, Hazan, Hedh, Howitt, Hughes, Kinnock, Segelström, Simpson, Skinner, Titley, Westlund, Willmott

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Atturas: 3

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Wagenknecht

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Kathy Sinnott

17.   P. Guerreiro ziņojums A6-0266/2006

Rezolūcija

Par: 497

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož

IND/DEM: Belder, Blokland, Louis, Sinnott, de Villiers

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Gomes, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Siwiec, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 55

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Holm, Liotard, Meijer, Svensson

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

PPE-DE: Cabrnoch, Cederschiöld, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Pomés Ruiz, Seeberg, Škottová, Strejček, Vlasák, Wohlin, Zahradil, Zvěřina

PSE: van den Berg, Cashman, Christensen, Corbett, Evans Robert, Gill, Grabowska, Hedh, Howitt, Hughes, Jørgensen, Kinnock, Segelström, Simpson, Skinner, Thomsen, Titley, Westlund, Willmott

Atturas: 10

ALDE: Malmström

GUE/NGL: Kaufmann, Pflüger, Seppänen, Wagenknecht

NI: Bobošíková, Mote

PPE-DE: Kamall

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

18.   R. Miguélez Ramos ziņojums A6-0263/2006

Groz. Nr. 2 + 3

Par: 360

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Holm, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Musacchio, Pflüger, Portas, Seppänen, Svensson

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Giertych, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Ashworth, Audy, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Dehaene, Deß, Deva, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Florenz, Fontaine, Friedrich, Gahler, Gál, Gaubert, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Reul, Roithová, Rübig, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: van den Berg, Berman, Bösch, Bozkurt, Casaca, Cashman, Christensen, Corbett, Corbey, Désir, Ettl, Evans Robert, Gill, Hedh, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kinnock, Lavarra, Le Foll, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Moscovici, Myller, Napoletano, Rasmussen, Reynaud, Roth-Behrendt, Savary, Scheele, Segelström, Simpson, Skinner, Szejna, Thomsen, Titley, Westlund, Wiersma, Willmott

UEN: Angelilli, Berlato, Krasts, Kristovskis, Maldeikis, Muscardini, Pirilli, Podkański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 182

GUE/NGL: Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Remek, Strož

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Mote, Rutowicz, Salvini

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Braghetto, Brok, Castiglione, Coelho, Descamps, De Veyrac, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Iturgaiz Angulo, Korhola, López-Istúriz White, Marques, Mato Adrover, Mauro, Mayor Oreja, Millán Mon, Nassauer, Queiró, Radwan, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Silva Peneda, Sudre, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Weber Manfred

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Bono, Bourzai, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Ilves, Jöns, Kindermann, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Tabajdi, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Atturas: 17

GUE/NGL: Ransdorf, Rizzo, Wagenknecht

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Dillen, Le Rachinel

PPE-DE: Schierhuber, Tajani, Ventre

PSE: Grech, Lienemann

UEN: Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Alexander Radwan

19.   R. Miguélez Ramos ziņojums A6-0263/2006

Rezolūcija

Par: 483

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland, Pęk, Sinnott, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Gahler, Gál, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Vatanen, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, Désir, Dobolyi, Estrela, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 58

GUE/NGL: de Brún, Flasarová, Holm, Liotard, McDonald, Meijer, Seppänen, Svensson

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren, Tomczak

NI: Mote, Salvini

PPE-DE: Ayuso González, Coelho, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Iturgaiz Angulo, López-Istúriz White, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayor Oreja, Millán Mon, Queiró, Salafranca Sánchez-Neyra, Seeberg, Silva Peneda, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Berman, Bösch, Calabuig Rull, Carnero González, Cercas, Christensen, Díez González, Douay, Ettl, Golik, Miguélez Ramos, Myller, Obiols i Germà, Rasmussen, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Thomsen

Atturas: 21

ALDE: Carlshamre, Malmström

IND/DEM: Batten, Clark, Grabowski, Krupa, Louis, Piotrowski, Rogalski, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio

PPE-DE: Koch, Konrad, Tajani, Ventre

PSE: Cottigny

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Thijs Berman, Cecilia Malmström, Gitte Seeberg

Pret:
  Françoise Grossetête, Margie Sudre

20.   M. Ransdorf ziņojums A6-0216/2006

Groz. Nr. 1

Par: 89

ALDE: Szent-Iványi, Takkula

GUE/NGL: Aita, Catania, Figueiredo, Flasarová, Holm, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Meijer, Musacchio, Pflüger, Portas, Seppänen, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Martin Hans-Peter, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Siekierski

PSE: Attard-Montalto, Bullmann, Carnero González, Cottigny, Díez González, Gebhardt, Piecyk, Rosati, Siwiec, Trautmann, Vincenzi

Verts/ALE: Aubert, Auken, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 434

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Henin, Ransdorf

IND/DEM: Lundgren, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, De Michelis, Helmer, Masiel, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, De Keyser, De Rossa, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Segelström, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Atturas: 15

ALDE: Prodi, Samuelsen

GUE/NGL: Maštálka, Meyer Pleite

IND/DEM: Goudin

NI: Claeys, Dillen, Lang, Le Rachinel, Mote, Schenardi, Vanhecke

PSE: Bösch, Scheele

Verts/ALE: van Buitenen

21.   M. Ransdorf ziņojums A6-0216/2006

Groz. Nr. 2

Par: 73

ALDE: Prodi

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Holm, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Meijer, Musacchio, Pflüger, Portas, Seppänen, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Goudin, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Mussolini, Romagnoli, Wojciechowski Bernard Piotr

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 457

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Flasarová, Henin, Kohlíček, Maštálka, Ransdorf, Remek, Strož

IND/DEM: Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Atturas: 16

ALDE: Samuelsen, Toia

GUE/NGL: Meyer Pleite

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Claeys, Dillen, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mote, Schenardi, Vanhecke

PSE: Scheele

Verts/ALE: van Buitenen, Jonckheer

22.   M. Ransdorf ziņojums A6-0216/2006

Groz. Nr. 3

Par: 72

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Holm, Kaufmann, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Meijer, Musacchio, Pflüger, Portas, Seppänen, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Clark, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Mussolini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Trautmann

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 468

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Catania, Flasarová, Henin, Kohlíček, Ransdorf, Remek, Strož

IND/DEM: Bonde, Goudin, Louis, Lundgren, de Villiers, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Atturas: 9

GUE/NGL: Maštálka, Meyer Pleite

NI: Mote, Romagnoli

PSE: Attard-Montalto, Grech, Muscat, Scheele

Verts/ALE: van Buitenen

23.   M. Ransdorf ziņojums A6-0216/2006

12. punkta 1. daļa

Par: 476

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Flasarová, Henin, Kohlíček, Maštálka, Meyer Pleite, Ransdorf, Remek, Strož

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Krupa, Lundgren, Pęk, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, De Michelis, Helmer, Mussolini, Piskorski, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Harms, Lagendijk

Pret: 69

ALDE: Samuelsen, Toia

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Holm, Kaufmann, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Meijer, Musacchio, Pflüger, Portas, Seppänen, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Clark, Louis, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Oomen-Ruijten

PSE: Dobolyi, Falbr, Fernandes

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 15

IND/DEM: Bonde, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen, Jonckheer

24.   M. Ransdorf ziņojums A6-0216/2006

14. punkts

Par: 460

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Aita, Flasarová, Henin, Kohlíček, Maštálka, Pflüger, Ransdorf, Remek, Strož

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Helmer, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Pret: 68

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Holm, Kaufmann, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Meijer, Musacchio, Portas, Seppänen, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Clark, Krupa, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Chruszcz, Giertych, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Mauro

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 14

GUE/NGL: Meyer Pleite

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Allister, Claeys, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen, Smith

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Pret:
  Tobias Pflüger, Alyn Smith

25.   M. Ransdorf ziņojums A6-0216/2006

Groz. Nr. 5

Par: 69

ALDE: Mulder

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Holm, Kaufmann, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Meijer, Pflüger, Portas, Seppänen, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Krupa, Lundgren, Pęk, Sinnott, Tomczak

NI: Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Goepel, Pomés Ruiz

PSE: Öger, Tabajdi

UEN: Angelilli

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 471

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Henin, Kohlíček, Ransdorf, Remek, Strož

IND/DEM: Batten, Clark, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Masiel, Mote, Mussolini, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Rühle

Atturas: 8

ALDE: Toia

GUE/NGL: Flasarová, Maštálka, Meyer Pleite

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Romagnoli

Verts/ALE: van Buitenen

26.   M. Ransdorf ziņojums A6-0216/2006

19. punkts

Par: 300

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Portas, Ransdorf, Remek, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Krupa, Lundgren, Pęk, Sinnott, Tomczak

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, De Michelis, Dillen, Giertych, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Pomés Ruiz

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, Díez González, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 244

ALDE: Alvaro, Jäätteenmäki, Takkula

GUE/NGL: Kohlíček, Seppänen, Strož

IND/DEM: Batten, Clark, Whittaker, Wise, Železný

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Masiel, Mussolini, Piskorski, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Chiesa, De Rossa, Dobolyi, Douay, Goebbels, Hamon, Madeira, Mann Erika, Obiols i Germà, Öger, Panzeri, Rouček, Vincenzi, Walter

UEN: Wojciechowski Janusz

Atturas: 6

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Claeys, Mote

Verts/ALE: van Buitenen, Jonckheer

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Tobias Pflüger

27.   M. Ransdorf ziņojums A6-0216/2006

Groz. Nr. 6

Par: 73

ALDE: Beaupuy, Busk, Carlshamre, Samuelsen

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, McDonald, Manolakou, Meijer, Musacchio, Pflüger, Portas, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland, Krupa, Pęk, Sinnott, Tomczak

NI: Borghezio, Chruszcz, Claeys, Giertych, Mussolini, Romagnoli, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Pomés Ruiz

PSE: Chiesa, De Keyser, Díez González, Hasse Ferreira, Lehtinen, Vincenzi

UEN: Kristovskis

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 461

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Goudin, Lundgren, Whittaker, Wise, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, Désir, Dobolyi, Douay, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Atturas: 8

GUE/NGL: Flasarová, Maštálka, Meyer Pleite

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Allister, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Tobias Pflüger

28.   M. Ransdorf ziņojums A6-0216/2006

20. punkts

Par: 309

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Krupa, Lundgren, Pęk, Sinnott, Tomczak

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 231

ALDE: Takkula

IND/DEM: Batten, Clark, Whittaker, Wise, Železný

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Masiel, Piskorski

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Goebbels, Guy-Quint, Lavarra, Mann Erika, Napoletano, Pinior, Rapkay, Rasmussen, Rouček, Vincenzi

UEN: Angelilli, Berlato

Atturas: 4

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Mote

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Tobias Pflüger

29.   M. Ransdorf ziņojums A6-0216/2006

Groz. Nr. 7

Par: 152

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Krupa, Lundgren, Pęk, Sinnott, Tomczak, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Speroni

PSE: Golik, Vincenzi, Walter, Weiler

UEN: Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 388

ALDE: Takkula

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Vaidere

Atturas: 9

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Chruszcz, Giertych, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

Verts/ALE: van Buitenen, Trüpel

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Claude Turmes

30.   M. Ransdorf ziņojums A6-0216/2006

27. punkts

Par: 497

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Krupa, Lundgren, Pęk, Tomczak, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Jonckheer, Smith, Staes

Pret: 17

IND/DEM: Batten, Clark, Whittaker, Wise

PPE-DE: Elles, Eurlings, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Kirkhope, Kudrycka, Mauro, Pomés Ruiz, Rack, Radwan, Šťastný, Tajani

PSE: Mann Erika

Atturas: 39

IND/DEM: Louis, Sinnott, de Villiers

NI: Martin Hans-Peter, Mote, Romagnoli

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Alexander Radwan

Atturas:
  Claude Turmes

31.   M. Ransdorf ziņojums A6-0216/2006

28. punkts

Par: 318

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland, Krupa, Lundgren, Pęk, Sinnott, Tomczak, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: de Grandes Pascual

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 226

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Goudin, Louis, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Masiel, Piskorski

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Goebbels, Gomes, Liberadzki, Mann Erika, Rapkay

Atturas: 4

GUE/NGL: Musacchio

NI: Claeys, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Claude Turmes

32.   M. Ransdorf ziņojums A6-0216/2006

29. punkts

Par: 251

ALDE: Costa

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Krupa, Lundgren, Pęk, Sinnott, Tomczak, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Martin Hans-Peter, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Hökmark

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 282

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Clark, Whittaker, Wise

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Masiel, Piskorski

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Evans Robert, Goebbels, Mann Erika, Mikko

Atturas: 13

ALDE: Toia

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Allister, Claeys, Dillen, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mote, Schenardi, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Robert Evans

---

PIEŅEMTIE TEKSTI

P6_TA(2006)0382

Par ES atbalsta palielināšanu un uzlabošanu: pasākumi 2006. gadā efektīvas palīdzības īstenošanai

Eiropas Parlamenta rezolūcija par ciešāku un efektīvāku sadarbību: 2006. gada atbalsta efektivitātes pakete (2006/2208(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “ES palīdzība: sniegt palīdzību, kas būtu nozīmīgāka, efektīvāka un savlaicīgāka” (COM(2006)0087), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “ES palīdzība: sniegt palīdzību, kas būtu nozīmīgāka, efektīvāka un savlaicīgāka” (COM(2006)0087),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Nostiprināt Eiropas ietekmi: valsts stratēģijas dokumentu un kopējās daudzgadu programmas izstrādes vienota sistēma” (COM(2006)0088), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Nostiprināt Eiropas ietekmi: valsts stratēģijas dokumentu un kopējās daudzgadu programmas izstrādes vienota sistēma” (COM(2006)0088),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Attīstības finansēšana un atbalsta efektivitāte — uzdevumi ES atbalsta palielināšanai 2006.—2010. gadā” (COM(2006)0085), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Attīstības finansēšana un atbalsta efektivitāte — uzdevumi ES atbalsta palielināšanai 2006.—2010. gadā” (COM(2006)0085),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Attīstības paātrināšana attiecībā uz Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu — attīstības finansēšana un atbalsta efektivitāte” (COM(2005)0133), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Attīstības paātrināšana attiecībā uz Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu — attīstības finansēšana un atbalsta efektivitāte” (COM(2005)0133),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Attīstības politiku saskaņotība — kāpināt progresu, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus” (COM(2005)0134), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Attīstības politiku saskaņotība — kāpināt progresu, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus” (COM(2005)0134),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Kāpināt progresu ceļā uz Tūkstošgades attīstības mērķiem — Eiropas Savienības ieguldījums” (COM(2005)0132), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Kāpināt progresu ceļā uz Tūkstošgades attīstības mērķiem — Eiropas Savienības ieguldījums” (COM(2005)0132),

| — | ņemot vērā 2006. gada 10. un 11. aprīlī Vispārējo jautājumu un ārlietu padomē pieņemtos secinājumus par attīstības atbalsta finansējumu un Eiropas atbalsta efektivitāti: nodrošināt svarīgāku, efektīvāku un ātrāku palīdzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 10. un 11. aprīlī Vispārējo jautājumu un ārlietu padomē pieņemtos secinājumus par attīstības atbalsta finansējumu un Eiropas atbalsta efektivitāti: nodrošināt svarīgāku, efektīvāku un ātrāku palīdzību,

| — | ņemot vērā 2003. gada 25. februārī pieņemto Romas deklarāciju par saskaņošanu un Parīzes deklarāciju par attīstības atbalsta efektivitāti (še turpmāk — “Parīzes deklarācija”), ko 2005. gada 2. martā pieņēma augsta līmeņa foruma par saskaņošanu un atbalsta efektivitāti noslēgumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2003. gada 25. februārī pieņemto Romas deklarāciju par saskaņošanu un Parīzes deklarāciju par attīstības atbalsta efektivitāti (še turpmāk — “Parīzes deklarācija”), ko 2005. gada 2. martā pieņēma augsta līmeņa foruma par saskaņošanu un atbalsta efektivitāti noslēgumā,

| — | ņemot vērā tā 2006. gada 16. februāra rezolūciju par jauniem finansēšanas instrumentiem saistībā ar Tūkstošgades attīstības mērķiem (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2006. gada 16. februāra rezolūciju par jauniem finansēšanas instrumentiem saistībā ar Tūkstošgades attīstības mērķiem (1),

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju A/RES/55/2 par Tūkstošgades deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju A/RES/55/2 par Tūkstošgades deklarāciju,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra padomnieka Jeffrey Sachs ziņojumu “Ieguldījums attīstībā: praktisks plāns Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra padomnieka Jeffrey Sachs ziņojumu “Ieguldījums attīstībā: praktisks plāns Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai”,

| — | ņemot vērā 2002. gada 22. marta Monterejas vienošanos par finansējumu attīstībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2002. gada 22. marta Monterejas vienošanos par finansējumu attīstībai,

| — | ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kuri tiekas Padomē, Eiropas Parlamentā un Komisijā, kopīgo deklarāciju par Eiropas Savienības attīstības politiku “Eiropas konsenss” (2) (še turpmāk — “Eiropas konsenss attīstības jomā”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kuri tiekas Padomē, Eiropas Parlamentā un Komisijā, kopīgo deklarāciju par Eiropas Savienības attīstības politiku “Eiropas konsenss” (2) (še turpmāk — “Eiropas konsenss attīstības jomā”),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “ES Āfrikas stratēģija: Eiropas — Āfrikas nolīguma noslēgšana, lai paātrinātu Āfrikas attīstību” (COM(2005)0489), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “ES Āfrikas stratēģija: Eiropas — Āfrikas nolīguma noslēgšana, lai paātrinātu Āfrikas attīstību” (COM(2005)0489),

| — | ņemot vērā tā 2005. gada 17. novembra rezolūciju par Āfrikas attīstības stratēģiju (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2005. gada 17. novembra rezolūciju par Āfrikas attīstības stratēģiju (3),

| — | ņemot vērā 2005. gada 14. septembrī pieņemto Ņujorkas deklarāciju, kas pieņemta sanāksmes par Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) īstenošanu 2005. gada 14.—16. septembrī laikā, par jauniem attīstības finansējuma avotiem, kurā jau 79 valstis ir paudušas atbalstu pirmā izmēģinājuma mehānisma īstenošanai, ar ko nosaka solidaritātes nodokli lidmašīnu biļetēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 14. septembrī pieņemto Ņujorkas deklarāciju, kas pieņemta sanāksmes par Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) īstenošanu 2005. gada 14.—16. septembrī laikā, par jauniem attīstības finansējuma avotiem, kurā jau 79 valstis ir paudušas atbalstu pirmā izmēģinājuma mehānisma īstenošanai, ar ko nosaka solidaritātes nodokli lidmašīnu biļetēm,

| — | ņemot vērā J.-P. Landau ziņojumu par jauniem finansēšanas avotiem attīstības jomā, kura izstrādi vadīja četrpusēja grupa un kuru publicēja 2004. gadā, kā arī A. B. Atkinson ziņojumu “Jauni attīstības finansēšanas avoti: Tūkstošgades attīstības mērķu finansējums”, kuru 2004. gadā publicēja ANO Universitāte (UNU-Wider), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā J.-P. Landau ziņojumu par jauniem finansēšanas avotiem attīstības jomā, kura izstrādi vadīja četrpusēja grupa un kuru publicēja 2004. gadā, kā arī A. B. Atkinson ziņojumu “Jauni attīstības finansēšanas avoti: Tūkstošgades attīstības mērķu finansējums”, kuru 2004. gadā publicēja ANO Universitāte (UNU-Wider),

| — | ņemot vērā 2006. gada 18. maija nostāju attiecībā uz priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par attīstības sadarbības un ekonomiskās sadarbības finansēšanas instrumenta izveidi (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 18. maija nostāju attiecībā uz priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par attīstības sadarbības un ekonomiskās sadarbības finansēšanas instrumenta izveidi (4),

| — | ņemot vērā 2006. gada 6. aprīļa rezolūciju par palīdzības efektivitāti un korupciju jaunattīstības valstīs (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 6. aprīļa rezolūciju par palīdzības efektivitāti un korupciju jaunattīstības valstīs (5),

| — | ņemot vērā 2005. gada 12. aprīļa rezolūciju par Eiropas Savienības lomu TAM sasniegšanā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 12. aprīļa rezolūciju par Eiropas Savienības lomu TAM sasniegšanā (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 14. marta rezolūciju par Starptautiskā Valūtas fonda stratēģijas pārskatīšanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 14. marta rezolūciju par Starptautiskā Valūtas fonda stratēģijas pārskatīšanu (7),

| — | ņemot vērā 2006. gada 7. jūnija paziņojumu, kuru iesniedza Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Lauksaimniecības komitejas Āfrikas grupa un kurš attiecas uz noteikumiem, kas regulē sarunas par lauksaimniecības produkciju (06-0000) (TN/AG/GEN/18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 7. jūnija paziņojumu, kuru iesniedza Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Lauksaimniecības komitejas Āfrikas grupa un kurš attiecas uz noteikumiem, kas regulē sarunas par lauksaimniecības produkciju (06-0000) (TN/AG/GEN/18),

| — | ņemot vērā 2006. gada marta ziņojumu “Novērtējums par bankas atbalstu tirdzniecībā; 1987.—2004. gads”, ko publicējusi Pasaules Bankas neatkarīgā novērtēšanas grupa (IEG), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada marta ziņojumu “Novērtējums par bankas atbalstu tirdzniecībā; 1987.—2004. gads”, ko publicējusi Pasaules Bankas neatkarīgā novērtēšanas grupa (IEG),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A6-0270/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A6-0270/2006),

| A. | tā kā Eiropas Savienība sniedz vairāk nekā pusi no visas pasaules valsts atbalsta, tā ir pasaulē nozīmīgākā atbalsta sniedzēja, tomēr tas nenozīmē, ka Eiropas Savienība faktiski pārvalda šo jomu un spēj to ietekmēt starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība sniedz vairāk nekā pusi no visas pasaules valsts atbalsta, tā ir pasaulē nozīmīgākā atbalsta sniedzēja, tomēr tas nenozīmē, ka Eiropas Savienība faktiski pārvalda šo jomu un spēj to ietekmēt starptautiskā līmenī;

| B. | tā kā ar Eiropas konsensu attīstības jomā tiek likti pamati plānam par kopēju Eiropas Savienības attīstības politiku saistībā ar Eiropas Savienības dalībvalstīm, Padomei, Parlamentam un Komisijai kopīgām vērtībām, principiem, mērķiem un instrumentiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā ar Eiropas konsensu attīstības jomā tiek likti pamati plānam par kopēju Eiropas Savienības attīstības politiku saistībā ar Eiropas Savienības dalībvalstīm, Padomei, Parlamentam un Komisijai kopīgām vērtībām, principiem, mērķiem un instrumentiem;

| C. | tā kā nozīmīgākais šīs politikas mērķis, sadarbojoties attīstības jomā, ir nabadzības izskaušana saistībā ar noturīgu attīstību, tostarp TAM sasniegšanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā nozīmīgākais šīs politikas mērķis, sadarbojoties attīstības jomā, ir nabadzības izskaušana saistībā ar noturīgu attīstību, tostarp TAM sasniegšanu;

| D. | tā kā pirmo reizi kopš Eiropas attīstības konsensa pieņemšanas Komisija paredz stratēģiski plānot ne tikai tās sniegto un/vai pārvaldīto atbalstu, bet arī dalībvalstu sniegto divpusējo atbalstu, īstenojot Parīzes deklarācijā pieņemtās saistības (pielāgošana, koriģēšana, saskaņošana un pārvaldība, pamatojoties uz rezultātiem un savstarpējo atbildību); |
| --- | --- |

D.

tā kā pirmo reizi kopš Eiropas attīstības konsensa pieņemšanas Komisija paredz stratēģiski plānot ne tikai tās sniegto un/vai pārvaldīto atbalstu, bet arī dalībvalstu sniegto divpusējo atbalstu, īstenojot Parīzes deklarācijā pieņemtās saistības (pielāgošana, koriģēšana, saskaņošana un pārvaldība, pamatojoties uz rezultātiem un savstarpējo atbildību);

| E. | tā kā dažādu Eiropas Savienības politikas virzienu saskaņotības trūkums traucē efektīvai atbalsta sniegšanai un turklāt ir pretrunā ar Līguma 178. pantu; |
| --- | --- |

E.

tā kā dažādu Eiropas Savienības politikas virzienu saskaņotības trūkums traucē efektīvai atbalsta sniegšanai un turklāt ir pretrunā ar Līguma 178. pantu;

| F. | tā kā vairākos pētījumos ir pierādīts, ka atbalsta atsaisti (neparedzēt nosacījumus par izcelsmi vai noteikumus par šā atbalsta piešķiršanu) ir būtiska nozīme atbalsta efektivitātes uzlabošanā, jo īpaši attiecībā uz pārtikas atbalstu; |
| --- | --- |

F.

tā kā vairākos pētījumos ir pierādīts, ka atbalsta atsaisti (neparedzēt nosacījumus par izcelsmi vai noteikumus par šā atbalsta piešķiršanu) ir būtiska nozīme atbalsta efektivitātes uzlabošanā, jo īpaši attiecībā uz pārtikas atbalstu;

| G. | tā kā viens no Eiropas attīstības konsensa un Parīzes deklarācijas pamatprincipiem ir tas, ka partnervalstis pielāgo attīstības stratēģijas un programmas; |
| --- | --- |

G.

tā kā viens no Eiropas attīstības konsensa un Parīzes deklarācijas pamatprincipiem ir tas, ka partnervalstis pielāgo attīstības stratēģijas un programmas;

| H. | tā kā saskaņā ar iepriekš minēto ziņojumu, kuru ANO uzdevumā izstrādājis Jeffrey Sachs, TAM sasniegšanai līdz 2015. gadam ir nepieciešami vismaz papildu 50 miljardi ASV dolāru; |
| --- | --- |

H.

tā kā saskaņā ar iepriekš minēto ziņojumu, kuru ANO uzdevumā izstrādājis Jeffrey Sachs, TAM sasniegšanai līdz 2015. gadam ir nepieciešami vismaz papildu 50 miljardi ASV dolāru;

| I. | tā kā Eiropas Savienība ir apņēmusies piešķirt EUR 2 miljardus gadā — 1 miljardu nodrošina dalībvalstis un 1 miljardu piešķir Komisija —, lai veicinātu jaunattīstības valstu tirdzniecības spējas; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas Savienība ir apņēmusies piešķirt EUR 2 miljardus gadā — 1 miljardu nodrošina dalībvalstis un 1 miljardu piešķir Komisija —, lai veicinātu jaunattīstības valstu tirdzniecības spējas;

| J. | tā kā Eiropas Savienība iepriekš minētajos Eiropadomes sanāksmes secinājumos ir apstiprinājusi 2005. gada 24. maijā pieņemtās saistības attiecībā uz atbalsta apjoma palielināšanu, proti, ka tā vismaz par 50 % palielinās valsts atbalstu Āfrikas attīstībai un būs vienīgā atbalsta sniedzēja, kas uzņēmusies būtiskas, noteiktas un prognozējamas saistības atbalsta palielināšanai, lai tas līdz 2015. gadam sasniegtu vairāk nekā EUR 84 miljardus; |
| --- | --- |

J.

tā kā Eiropas Savienība iepriekš minētajos Eiropadomes sanāksmes secinājumos ir apstiprinājusi 2005. gada 24. maijā pieņemtās saistības attiecībā uz atbalsta apjoma palielināšanu, proti, ka tā vismaz par 50 % palielinās valsts atbalstu Āfrikas attīstībai un būs vienīgā atbalsta sniedzēja, kas uzņēmusies būtiskas, noteiktas un prognozējamas saistības atbalsta palielināšanai, lai tas līdz 2015. gadam sasniegtu vairāk nekā EUR 84 miljardus;

| K. | tā kā, ņemot vērā 2007.—2013. gada finanšu plāna noteiktos ierobežojumus (2005. gada 15. un 16. decembra Briseles Eiropadomes prezidentūras secinājumi) Eiropas Savienības budžetam, lielākajai daļai atbalsta palielinājuma (80 %—90 %) ir jānāk no dalībvalstīm; |
| --- | --- |

K.

tā kā, ņemot vērā 2007.—2013. gada finanšu plāna noteiktos ierobežojumus (2005. gada 15. un 16. decembra Briseles Eiropadomes prezidentūras secinājumi) Eiropas Savienības budžetam, lielākajai daļai atbalsta palielinājuma (80 %—90 %) ir jānāk no dalībvalstīm;

| L. | tā kā, lai arī saskaņā ar ESAO publicētajiem datiem par 2005. gadu Eiropas Savienība šķietami ir uz pareizā ceļa, lai sasniegtu 2006. gadam noteiktos mērķus, joprojām ir četras dalībvalstis, kuru sniegtais atbalsts ir zemāks par minimālo robežu, kuru atjaunoja pēc Barselonas kompromisa — 0,33 % no NKP; |
| --- | --- |

L.

tā kā, lai arī saskaņā ar ESAO publicētajiem datiem par 2005. gadu Eiropas Savienība šķietami ir uz pareizā ceļa, lai sasniegtu 2006. gadam noteiktos mērķus, joprojām ir četras dalībvalstis, kuru sniegtais atbalsts ir zemāks par minimālo robežu, kuru atjaunoja pēc Barselonas kompromisa — 0,33 % no NKP;

| M. | tā kā pēc Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Attīstības atbalsta komitejas (AAK) jaunākajiem datiem Eiropas Savienība attiecībā uz 2005. gadā sniegto attīstības atbalstu ir jo īpaši paredzējusi parādu atvieglojumus (galvenokārt Irākai un Nigērijai) EUR 9 miljardu apjomā, lai arī Monterejas konsensā īpaši tika noteikts, ka finansējumu parādu atvieglojumu veidā nedrīkst piešķirt no attīstības atbalsta līdzekļiem, kuri parasti ir tieši paredzēti jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

M.

tā kā pēc Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Attīstības atbalsta komitejas (AAK) jaunākajiem datiem Eiropas Savienība attiecībā uz 2005. gadā sniegto attīstības atbalstu ir jo īpaši paredzējusi parādu atvieglojumus (galvenokārt Irākai un Nigērijai) EUR 9 miljardu apjomā, lai arī Monterejas konsensā īpaši tika noteikts, ka finansējumu parādu atvieglojumu veidā nedrīkst piešķirt no attīstības atbalsta līdzekļiem, kuri parasti ir tieši paredzēti jaunattīstības valstīm;

| N. | tā kā valsts attīstības atbalsta mākslīgas palielināšanas un neefektīvas pārvaldības dēļ būtiska daļa no Eiropas Savienības dalībvalstu sniegtā atbalsta tieši nesasniedz Dienvidu valstu iedzīvotājus, kuriem tas ir paredzēts; |
| --- | --- |

N.

tā kā valsts attīstības atbalsta mākslīgas palielināšanas un neefektīvas pārvaldības dēļ būtiska daļa no Eiropas Savienības dalībvalstu sniegtā atbalsta tieši nesasniedz Dienvidu valstu iedzīvotājus, kuriem tas ir paredzēts;

| O. | tā kā Glenīglā G8 valstīm noteikto saistību īstenošana (palielināt attīstības atbalstu par 50 miljardiem ASV dolāru gadā pēc 2010. gada) joprojām lielā mērā paliek solījumu līmenī, ņemot vērā to, ka reāli nodrošinātais atbalsts (kas abstrahējas no visnabadzīgāko valstu parādu samazināšanas sekām) ir pieaudzis tikai par 5 miljardiem ASV dolāru 2005. gadā; |
| --- | --- |

O.

tā kā Glenīglā G8 valstīm noteikto saistību īstenošana (palielināt attīstības atbalstu par 50 miljardiem ASV dolāru gadā pēc 2010. gada) joprojām lielā mērā paliek solījumu līmenī, ņemot vērā to, ka reāli nodrošinātais atbalsts (kas abstrahējas no visnabadzīgāko valstu parādu samazināšanas sekām) ir pieaudzis tikai par 5 miljardiem ASV dolāru 2005. gadā;

| P. | tā kā nolūkā izpildīt šīs saistības starptautiskā sabiedrība kopš 2005. gada septembra ir tikusies jau divas reizes, lai diskusijās apspriestu jaunus attīstības finansēšanas avotus; |
| --- | --- |

P.

tā kā nolūkā izpildīt šīs saistības starptautiskā sabiedrība kopš 2005. gada septembra ir tikusies jau divas reizes, lai diskusijās apspriestu jaunus attīstības finansēšanas avotus;

| Q. | tā kā jauno finansēšanas mehānismu ieviešana ļautu ne vien atklāt jaunus resursus, bet arī uzlabot attīstības finansējuma plūsmu kvalitāti, jo īpaši resursu stabilitātes un paredzamības ziņā, kas ilgtermiņā ir svarīgi nacionālo stratēģiju atbalstam; |
| --- | --- |

Q.

tā kā jauno finansēšanas mehānismu ieviešana ļautu ne vien atklāt jaunus resursus, bet arī uzlabot attīstības finansējuma plūsmu kvalitāti, jo īpaši resursu stabilitātes un paredzamības ziņā, kas ilgtermiņā ir svarīgi nacionālo stratēģiju atbalstam;

| R. | tā kā ES sadarbības politikas attīstības jomā efektivitātes uzlabošana paredz izstrādāt konkrētus sasniedzamos mērķus un rādītājus, kas ļauj novērtēt sasniegto progresu; |
| --- | --- |

R.

tā kā ES sadarbības politikas attīstības jomā efektivitātes uzlabošana paredz izstrādāt konkrētus sasniedzamos mērķus un rādītājus, kas ļauj novērtēt sasniegto progresu;

| S. | tā kā 2005. gada marta Parīzes Deklarācijā līdzekļu piešķīrēji ir uzņēmušies saistības noteikt plānotos mērķus 2010. gadam, kuri atbilst šajā deklarācijā noteiktajiem 12 rādītājiem, kā arī to, ka katra puse atbilstīgi šiem mērķiem ievieš efektīvu kontroles sistēmu; |
| --- | --- |

S.

tā kā 2005. gada marta Parīzes Deklarācijā līdzekļu piešķīrēji ir uzņēmušies saistības noteikt plānotos mērķus 2010. gadam, kuri atbilst šajā deklarācijā noteiktajiem 12 rādītājiem, kā arī to, ka katra puse atbilstīgi šiem mērķiem ievieš efektīvu kontroles sistēmu;

| T. | tā kā steidzami ir jārod ilgtspējīgs risinājums parāda problēmai, kas ir galvenais šķērslis TAM īstenošanai; |
| --- | --- |

T.

tā kā steidzami ir jārod ilgtspējīgs risinājums parāda problēmai, kas ir galvenais šķērslis TAM īstenošanai;

| U. | tā kā ir pieņemts starptautisks konsenss, lai atvieglojumu pieeju aizstātu ar nabadzīgo valstu parāda dzēšanas pieeju, kā tas noteikts Tūkstošgades deklarācijā un lēmumā par parādu dzēšanu, kuru 2005. gadā pieņēma G8 valstis, |
| --- | --- |

U.

tā kā ir pieņemts starptautisks konsenss, lai atvieglojumu pieeju aizstātu ar nabadzīgo valstu parāda dzēšanas pieeju, kā tas noteikts Tūkstošgades deklarācijā un lēmumā par parādu dzēšanu, kuru 2005. gadā pieņēma G8 valstis,

| 1. | uzsver faktisko progresu efektivitātes palielināšanā, ko paredz Eiropas Komisijas trīs jaunākajos paziņojumos izteiktajos priekšlikumos, un pieņem zināšanai Padomes iepriekš minētos secinājumus, kuri daļēji atkārto šos priekšlikumus; |
| --- | --- |

1.

uzsver faktisko progresu efektivitātes palielināšanā, ko paredz Eiropas Komisijas trīs jaunākajos paziņojumos izteiktajos priekšlikumos, un pieņem zināšanai Padomes iepriekš minētos secinājumus, kuri daļēji atkārto šos priekšlikumus;

| 2. | aicina dalībvalstis un Komisiju strādāt tā, lai nodrošinātu atbalsta efektivitāti plašākā to vērtību sistēmā, kuras iekļautas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un ANO konvencijās, piemēram, Starptautiskajā paktā par ekonomiskajām, sociālām un kultūras tiesībām; |
| --- | --- |

2.

aicina dalībvalstis un Komisiju strādāt tā, lai nodrošinātu atbalsta efektivitāti plašākā to vērtību sistēmā, kuras iekļautas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un ANO konvencijās, piemēram, Starptautiskajā paktā par ekonomiskajām, sociālām un kultūras tiesībām;

| 3. | uzskata, ka turpmāk interesanti būtu centieni, kas saistīti ar “galveno līdzekļu devēju” izvēli īpašās nozaru jomās valsts līmenī; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka turpmāk interesanti būtu centieni, kas saistīti ar “galveno līdzekļu devēju” izvēli īpašās nozaru jomās valsts līmenī;

| 4. | prasa dalībvalstīm un Eiropas Komisijai apvienot centienus, lai panāktu, ka Eiropas Savienībā pastāv vienprātība un lai tādējādi varētu iegūt un saglabāt vadošo lomu ne tikai sadarbībai attīstības jomā piešķirto līdzekļu, bet arī palielinātas atbalsta efektivitātes ziņā; |
| --- | --- |

4.

prasa dalībvalstīm un Eiropas Komisijai apvienot centienus, lai panāktu, ka Eiropas Savienībā pastāv vienprātība un lai tādējādi varētu iegūt un saglabāt vadošo lomu ne tikai sadarbībai attīstības jomā piešķirto līdzekļu, bet arī palielinātas atbalsta efektivitātes ziņā;

| 5. | uzskata, ka, lai efektīvi apkarotu nabadzību, daudz lielāka daļa no valsts atbalsta attīstības jomā (VAA), ko sniedz starptautiskie līdzekļu devēji, ir pirmām kārtām jānovirza nabadzīgāko valstu un iedzīvotāju vajadzībām, un izsaka nožēlu par Eiropas Savienības konkrēta plānotā mērķa trūkumu šajā jautājumā; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka, lai efektīvi apkarotu nabadzību, daudz lielāka daļa no valsts atbalsta attīstības jomā (VAA), ko sniedz starptautiskie līdzekļu devēji, ir pirmām kārtām jānovirza nabadzīgāko valstu un iedzīvotāju vajadzībām, un izsaka nožēlu par Eiropas Savienības konkrēta plānotā mērķa trūkumu šajā jautājumā;

| 6. | uzskata, ka ar jaunattīstības valstīm noslēgtajos zivsaimniecības nolīgumos jāietver mērķis uzlabot šo valstu spēju pienācīgi pārvaldīt zivsaimniecību savos ūdeņos, tostarp kontrolēt un uzraudzīt zveju, kā arī veikt zinātniskos pētījumus, nevis tikai piemērot maksājumu par tiesībām zvejot zivis; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka ar jaunattīstības valstīm noslēgtajos zivsaimniecības nolīgumos jāietver mērķis uzlabot šo valstu spēju pienācīgi pārvaldīt zivsaimniecību savos ūdeņos, tostarp kontrolēt un uzraudzīt zveju, kā arī veikt zinātniskos pētījumus, nevis tikai piemērot maksājumu par tiesībām zvejot zivis;

| 7. | uzskata, ka efektīva Eiropas Savienības atbalsta nolūkā ir jānodrošina pietiekams politikas nodrošinājums jaunattīstības valstīm un atbalsta efektivitāte jāvērtē pēc konkrētas panāktās virzības uz priekšu saistībā ar TAM sasniegšanu; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka efektīva Eiropas Savienības atbalsta nolūkā ir jānodrošina pietiekams politikas nodrošinājums jaunattīstības valstīm un atbalsta efektivitāte jāvērtē pēc konkrētas panāktās virzības uz priekšu saistībā ar TAM sasniegšanu;

| 8. | prasa, lai Komisija un visas Eiropas Savienības dalībvalstis strikti ievērotu ar Eiropas konsensu attīstības jomā pieņemtos mērķus un principus, jo īpaši galveno mērķi — nabadzības apkarošanu; |
| --- | --- |

8.

prasa, lai Komisija un visas Eiropas Savienības dalībvalstis strikti ievērotu ar Eiropas konsensu attīstības jomā pieņemtos mērķus un principus, jo īpaši galveno mērķi — nabadzības apkarošanu;

| 9. | prasa, lai Eiropas Savienība atbalstītu un veicinātu šo attīstības politiku, kas ievēro cilvēktiesības un saņēmējvalstu tiesības izstrādāt savu politiku, visās daudzpusējās instancēs, kur tā ir pārstāvēta, kā arī divpusējās attiecībās; |
| --- | --- |

9.

prasa, lai Eiropas Savienība atbalstītu un veicinātu šo attīstības politiku, kas ievēro cilvēktiesības un saņēmējvalstu tiesības izstrādāt savu politiku, visās daudzpusējās instancēs, kur tā ir pārstāvēta, kā arī divpusējās attiecībās;

| 10. | aicina Eiropas Savienību savā attīstības politikā iestrādāt ANO Tūkstošgades ekosistēmu novērtējuma ziņojuma ieteikumus, kuros paziņots, ka pasaules ekosistēmu iznīcināšana būs šķērslis TAM sasniegšanā, kā arī īstenot pasākumus, lai novērstu plaša mēroga degradāciju; |
| --- | --- |

10.

aicina Eiropas Savienību savā attīstības politikā iestrādāt ANO Tūkstošgades ekosistēmu novērtējuma ziņojuma ieteikumus, kuros paziņots, ka pasaules ekosistēmu iznīcināšana būs šķērslis TAM sasniegšanā, kā arī īstenot pasākumus, lai novērstu plaša mēroga degradāciju;

| 11. | prasa dalībvalstīm un Komisijai kopīgi, kā arī kopā ar citiem AAK līdzekļu piešķīrējiem izmantot visus savus centienus, lai uz to pamata īstenotu Parīzes Deklarāciju par atbalsta efektivitāti; |
| --- | --- |

11.

prasa dalībvalstīm un Komisijai kopīgi, kā arī kopā ar citiem AAK līdzekļu piešķīrējiem izmantot visus savus centienus, lai uz to pamata īstenotu Parīzes Deklarāciju par atbalsta efektivitāti;

| 12. | mudina dalībvalstis un Komisiju nekavējoties īstenot ieteikumus, kurus ierosinājusi Komisija un daļēji atkārtojusi Padome, kas nozīmētu arī pielikt nozīmīgas pūles, lai grozītu, vajadzības gadījumā radikāli, savu atbalsta sistēmu un/vai procedūras šā atbalsta sniegšanai, lai ar labāku programmu koordināciju, savstarpēji papildinošiem pasākumiem un politikas virzienu saskaņotību ievērojami palielinātu atbalsta efektivitāti; |
| --- | --- |

12.

mudina dalībvalstis un Komisiju nekavējoties īstenot ieteikumus, kurus ierosinājusi Komisija un daļēji atkārtojusi Padome, kas nozīmētu arī pielikt nozīmīgas pūles, lai grozītu, vajadzības gadījumā radikāli, savu atbalsta sistēmu un/vai procedūras šā atbalsta sniegšanai, lai ar labāku programmu koordināciju, savstarpēji papildinošiem pasākumiem un politikas virzienu saskaņotību ievērojami palielinātu atbalsta efektivitāti;

| 13. | uzsver, ka atbalsta efektivitāte jānodrošina, izmantojot divpusēju pieeju, t. i., pievēršot uzmanību ne vien procedūras jautājumiem, piemēram, koordinācijai, papildināmība, saskaņošanai un koriģēšanai, bet arī saturam un būtībai; uzsver, ka šajā kontekstā galvenās jomas ir tādi jautājumi kā korupcijas apkarošana, resursu palielināšana, kas saistīta ar nopietniem centieniem izvairīties no intelektuālā darbaspēka emigrēšanas, kā arī katastrofu apdraudējuma samazināšana; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka atbalsta efektivitāte jānodrošina, izmantojot divpusēju pieeju, t. i., pievēršot uzmanību ne vien procedūras jautājumiem, piemēram, koordinācijai, papildināmība, saskaņošanai un koriģēšanai, bet arī saturam un būtībai; uzsver, ka šajā kontekstā galvenās jomas ir tādi jautājumi kā korupcijas apkarošana, resursu palielināšana, kas saistīta ar nopietniem centieniem izvairīties no intelektuālā darbaspēka emigrēšanas, kā arī katastrofu apdraudējuma samazināšana;

| 14. | uzsver, ka efektīvākai koordinācijai jānotiek kopā ar savstarpēji papildinošiem pasākumiem, kas izriet no labāka darbu sadalījuma dalībvalstu starpā, kā arī starp dalībvalstīm un Komisiju, uzmanību pievēršot valsts līmenim, kā arī kopā ar vadošajām partnervalstīm, lai varētu atklāt valstis un jomas, kurām netiek sniegts atbalsts, un šajā sakarā uzsver līdzekļu devēju atlanta piemērotību; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka efektīvākai koordinācijai jānotiek kopā ar savstarpēji papildinošiem pasākumiem, kas izriet no labāka darbu sadalījuma dalībvalstu starpā, kā arī starp dalībvalstīm un Komisiju, uzmanību pievēršot valsts līmenim, kā arī kopā ar vadošajām partnervalstīm, lai varētu atklāt valstis un jomas, kurām netiek sniegts atbalsts, un šajā sakarā uzsver līdzekļu devēju atlanta piemērotību;

| 15. | uzsver, ka līdzekļu devēju koordinācijā un darba sadalījumā jāievēro partnervalsts paraugs, ar mērķi piemēroties partnervalsts prioritātēm un procedūrām; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka līdzekļu devēju koordinācijā un darba sadalījumā jāievēro partnervalsts paraugs, ar mērķi piemēroties partnervalsts prioritātēm un procedūrām;

| 16. | atzīst, ka darba koordināciju un dalīšanu nevar veikt atsevišķi vienu no otra; tādējādi Eiropas Savienība nedrīkst koncentrēt uzmanību tikai uz iekšējo darba sadalījumu, bet tai vienmēr jāraugās no līdzekļu devēju perspektīvas; |
| --- | --- |

16.

atzīst, ka darba koordināciju un dalīšanu nevar veikt atsevišķi vienu no otra; tādējādi Eiropas Savienība nedrīkst koncentrēt uzmanību tikai uz iekšējo darba sadalījumu, bet tai vienmēr jāraugās no līdzekļu devēju perspektīvas;

| 17. | prasa, lai attiecīgās dalībvalstis nenovilcinātu līdzekļu palielināšanu to saistību izpildei, kuras tās ir uzņēmušās, lai bez papildu pasākumiem VAA minimālais apjoms sasniegtu 0,56 % no NKP 2010. gadā un 0,7% no NKP 2015. gadā un tādējādi tiktu iegūti papildu līdzekļi efektīvam un lielākam atbalstam attīstības jomā, un uzsver šo valstu nozīmīgo lomu šajā jautājumā; |
| --- | --- |

17.

prasa, lai attiecīgās dalībvalstis nenovilcinātu līdzekļu palielināšanu to saistību izpildei, kuras tās ir uzņēmušās, lai bez papildu pasākumiem VAA minimālais apjoms sasniegtu 0,56 % no NKP 2010. gadā un 0,7% no NKP 2015. gadā un tādējādi tiktu iegūti papildu līdzekļi efektīvam un lielākam atbalstam attīstības jomā, un uzsver šo valstu nozīmīgo lomu šajā jautājumā;

| 18. | prasa, lai Eiropas Savienība ņemtu vērā to, ka VAA līdzekļu apjoma palielināšanai nebūs jēgas, ja netiks ievērojami palielināta arī efektivitāte, piemēram, atbalsta sniegšanas kvalitāte, un sekmētu to, lai šāda atbalsta uzlabošana kā dalībvalstīm, tā attiecīgajām Eiropas Savienības iestādēm kļūtu par absolūtu sadarbības politikas prioritāti attīstības jomā; |
| --- | --- |

18.

prasa, lai Eiropas Savienība ņemtu vērā to, ka VAA līdzekļu apjoma palielināšanai nebūs jēgas, ja netiks ievērojami palielināta arī efektivitāte, piemēram, atbalsta sniegšanas kvalitāte, un sekmētu to, lai šāda atbalsta uzlabošana kā dalībvalstīm, tā attiecīgajām Eiropas Savienības iestādēm kļūtu par absolūtu sadarbības politikas prioritāti attīstības jomā;

| 19. | prasa, lai katra dalībvalsts ik gadu pilnīgi pārredzamā veidā izveidotu precīzu sarakstu, kurā skaidri nodalītu līdzekļus, kas piešķirti attīstības atbalstam, un līdzekļus citām iniciatīvām, kas tieši neattiecas uz attīstību, piemēram, parāda samazināšanai, un šo sarakstu izstrādātu, pamatojoties uz Komisijas sagatavotu kopēju atsauces dokumentu; uzstāj, ka šī summa jo īpaši ir jāizslēdz no kopējo attīstības atbalsta izdevumu aprēķiniem; |
| --- | --- |

19.

prasa, lai katra dalībvalsts ik gadu pilnīgi pārredzamā veidā izveidotu precīzu sarakstu, kurā skaidri nodalītu līdzekļus, kas piešķirti attīstības atbalstam, un līdzekļus citām iniciatīvām, kas tieši neattiecas uz attīstību, piemēram, parāda samazināšanai, un šo sarakstu izstrādātu, pamatojoties uz Komisijas sagatavotu kopēju atsauces dokumentu; uzstāj, ka šī summa jo īpaši ir jāizslēdz no kopējo attīstības atbalsta izdevumu aprēķiniem;

| 20. | pieņem zināšanai, ka nolūkā nonākt pie augstākā līmeņa sanāksmes, kas notiks 2008. gada sākumā Ganā, 2007. gadā ESAO AAK notiks debates par to, kuras iniciatīvas būtu vai nebūtu attiecināmas uz attīstības atbalstu, un uzsver apņemšanos šajās debatēs aktīvi piedalīties; |
| --- | --- |

20.

pieņem zināšanai, ka nolūkā nonākt pie augstākā līmeņa sanāksmes, kas notiks 2008. gada sākumā Ganā, 2007. gadā ESAO AAK notiks debates par to, kuras iniciatīvas būtu vai nebūtu attiecināmas uz attīstības atbalstu, un uzsver apņemšanos šajās debatēs aktīvi piedalīties;

| 21. | prasa, lai Komisija informētu par noteikumiem attiecībā uz to pilnvaru piešķiršanu, kuras tā īsteno ESAO AAK, par tur aizstāvētā viedokļa saturu un par šīs komitejas organizācijas un darbības noteikumiem; |
| --- | --- |

21.

prasa, lai Komisija informētu par noteikumiem attiecībā uz to pilnvaru piešķiršanu, kuras tā īsteno ESAO AAK, par tur aizstāvētā viedokļa saturu un par šīs komitejas organizācijas un darbības noteikumiem;

| 22. | uzstāj, lai ESAO AAK locekļi nosaka plānotos mērķus 2010. gadam, kuri atbilst Parīzē noteiktajiem 12 rādītājiem — jo īpaši attiecībā uz nosacītības, savstarpējās atbildības un paredzamības mērķiem, kā arī lai šie locekļi ievieš efektīvu uzraudzības mehānismu; |
| --- | --- |

22.

uzstāj, lai ESAO AAK locekļi nosaka plānotos mērķus 2010. gadam, kuri atbilst Parīzē noteiktajiem 12 rādītājiem — jo īpaši attiecībā uz nosacītības, savstarpējās atbildības un paredzamības mērķiem, kā arī lai šie locekļi ievieš efektīvu uzraudzības mehānismu;

| 23. | atbalsta Komisijas ierosināto un Padomes atkārtoto iniciatīvu par kopējas programmas izstrādi, kas paredzēta pirmajām 11 Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīm (ĀKK), kā arī Vjetnamai un Nikaragvai, un uzskata, ka pašreiz gatavotā programma ĀKK valstīm varētu būt labs sākums; tomēr uzsver, ka ir svarīgi pārliecināties, ka pirmās izmēģinājuma iniciatīvas nav pretrunā ar patlaban partnervalstīs īstenotajiem kopīgajiem pasākumiem (piemēram, Kopīgajām palīdzības stratēģijām), bet gan pastiprina esošos procesus; |
| --- | --- |

23.

atbalsta Komisijas ierosināto un Padomes atkārtoto iniciatīvu par kopējas programmas izstrādi, kas paredzēta pirmajām 11 Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīm (ĀKK), kā arī Vjetnamai un Nikaragvai, un uzskata, ka pašreiz gatavotā programma ĀKK valstīm varētu būt labs sākums; tomēr uzsver, ka ir svarīgi pārliecināties, ka pirmās izmēģinājuma iniciatīvas nav pretrunā ar patlaban partnervalstīs īstenotajiem kopīgajiem pasākumiem (piemēram, Kopīgajām palīdzības stratēģijām), bet gan pastiprina esošos procesus;

| 24. | atzīmē un novērtē to darbu, ko Komisija paveikusi attiecībā uz savas darbības īstenošanas rādītāju izstrādi, tomēr atzīmē arī to, ka lielākā daļa rādītāju noteikti pēc iekšēja novērtējuma un budžeta atbalsta un nozaru programmu novērtējumā nav izmantoti šie rādītāji, kā arī to, ka joprojām nav izstrādāti ietekmes un ilgtspējības rādītāji, kurus var izmantot projektu novērtējumā pēc to pabeigšanas; |
| --- | --- |

24.

atzīmē un novērtē to darbu, ko Komisija paveikusi attiecībā uz savas darbības īstenošanas rādītāju izstrādi, tomēr atzīmē arī to, ka lielākā daļa rādītāju noteikti pēc iekšēja novērtējuma un budžeta atbalsta un nozaru programmu novērtējumā nav izmantoti šie rādītāji, kā arī to, ka joprojām nav izstrādāti ietekmes un ilgtspējības rādītāji, kurus var izmantot projektu novērtējumā pēc to pabeigšanas;

| 25. | prasa Komisijai un dalībvalstīm noteikt visus rezultātu rādītājus, lai varētu novērtēt šo pušu ieguldījumu TAM īstenošanā, jo īpaši attiecībā uz budžeta atbalstu, lai tādējādi valstu parlamenti, vietējā pilsoniskā sabiedrība, kā arī Eiropas Parlaments var noskaidrot Eiropas Savienības ieguldījuma izmantošanas rezultātus; |
| --- | --- |

25.

prasa Komisijai un dalībvalstīm noteikt visus rezultātu rādītājus, lai varētu novērtēt šo pušu ieguldījumu TAM īstenošanā, jo īpaši attiecībā uz budžeta atbalstu, lai tādējādi valstu parlamenti, vietējā pilsoniskā sabiedrība, kā arī Eiropas Parlaments var noskaidrot Eiropas Savienības ieguldījuma izmantošanas rezultātus;

| 26. | uzsver, ka ar kopēju programmu ir jāveicina partnerība, kas balstās uz valstu pielāgojumiem un savstarpēju atbildību; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka ar kopēju programmu ir jāveicina partnerība, kas balstās uz valstu pielāgojumiem un savstarpēju atbildību;

| 27. | uzsver, ka gan atbalsta, gan tirdzniecības pasākumiem jābūt svarīgai lomai TAM sasniegšanā; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka gan atbalsta, gan tirdzniecības pasākumiem jābūt svarīgai lomai TAM sasniegšanā;

| 28. | aicina Komisiju veikt pētījumu, lai pārbaudītu, kā taisnīga konkurence varētu attīstīties atbilstīgi ilgtspējīgas tirdzniecības politikas modelim, kurš spētu sekmēt līdzsvarotu ziemeļu—dienvidu tirdzniecību, kā arī noteikt tos šķēršļus tirdzniecībā, kuri visvairāk ietekmē pasaules nabadzīgākās valstis; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju veikt pētījumu, lai pārbaudītu, kā taisnīga konkurence varētu attīstīties atbilstīgi ilgtspējīgas tirdzniecības politikas modelim, kurš spētu sekmēt līdzsvarotu ziemeļu—dienvidu tirdzniecību, kā arī noteikt tos šķēršļus tirdzniecībā, kuri visvairāk ietekmē pasaules nabadzīgākās valstis;

| 29. | atzīst to, cik jaunattīstības valstīm ir nozīmīga preču cenu stabilizēšana, un aicina Komisiju ierosināt atbilstīgus pasākumus; |
| --- | --- |

29.

atzīst to, cik jaunattīstības valstīm ir nozīmīga preču cenu stabilizēšana, un aicina Komisiju ierosināt atbilstīgus pasākumus;

| 30. | prasa, lai Komisija izskaidro, cik lielā mērā saņēmējvalstis un pilsoniskā sabiedrība pilnībā kontrolē savu attīstības politiku ar nepieciešamo politikas nodrošinājumu saistībā ar novērtējuma un rīcības izstrādi un kopēju stratēģisko politiku, lai veicinātu saņēmējvalstu reakciju; |
| --- | --- |

30.

prasa, lai Komisija izskaidro, cik lielā mērā saņēmējvalstis un pilsoniskā sabiedrība pilnībā kontrolē savu attīstības politiku ar nepieciešamo politikas nodrošinājumu saistībā ar novērtējuma un rīcības izstrādi un kopēju stratēģisko politiku, lai veicinātu saņēmējvalstu reakciju;

| 31. | uzskata, ka nacionālā un reģionālā attīstības politika demokrātiski jānosaka pašām saņēmējvalstīm un ka demokrātiski ievēlētiem parlamentiem stingrāk jākontrolē programmas īstenošana; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka nacionālā un reģionālā attīstības politika demokrātiski jānosaka pašām saņēmējvalstīm un ka demokrātiski ievēlētiem parlamentiem stingrāk jākontrolē programmas īstenošana;

| 32. | uzsver pārredzamības un korupcijas apkarošanas nozīmi atbalsta efektivitātes palielināšanā; šajā saistībā atgādina savā iepriekš minētajā rezolūcijā par palīdzības efektivitāti un korupciju jaunattīstības valstīs izteiktos ieteikumus un atkārtoti apstiprina savu atbalstu kampaņai “Publicē to, ko tu samaksā”, kas aicina starpvalstu uzņēmumus atklāt informāciju par maksājumiem valstu valdībām; |
| --- | --- |

32.

uzsver pārredzamības un korupcijas apkarošanas nozīmi atbalsta efektivitātes palielināšanā; šajā saistībā atgādina savā iepriekš minētajā rezolūcijā par palīdzības efektivitāti un korupciju jaunattīstības valstīs izteiktos ieteikumus un atkārtoti apstiprina savu atbalstu kampaņai “Publicē to, ko tu samaksā”, kas aicina starpvalstu uzņēmumus atklāt informāciju par maksājumiem valstu valdībām;

| 33. | atkārto savus ieteikumus par atbalsta efektivitāti un korupciju jaunattīstības valstīs un aicina Komisiju un Padomi no budžeta atbalsta rezervēt atbilstīgu procentuālu daļu pilsoniskās sabiedrības “sargsuņiem”, izveidot starptautisku melnā saraksta sistēmu, lai novērstu to, ka bankas aizdod naudu korumpētiem režīmiem, aizliegt iepirkuma līgumu slēgšanu ar tādiem uzņēmumiem, kuri jaunattīstības valstī ir bijuši iesaistīti korupcijā, kā arī steidzina dalībvalstis ratificēt Apvienoto Nāciju Organizācijas 2003. gada Pretkorupcijas konvenciju; |
| --- | --- |

33.

atkārto savus ieteikumus par atbalsta efektivitāti un korupciju jaunattīstības valstīs un aicina Komisiju un Padomi no budžeta atbalsta rezervēt atbilstīgu procentuālu daļu pilsoniskās sabiedrības “sargsuņiem”, izveidot starptautisku melnā saraksta sistēmu, lai novērstu to, ka bankas aizdod naudu korumpētiem režīmiem, aizliegt iepirkuma līgumu slēgšanu ar tādiem uzņēmumiem, kuri jaunattīstības valstī ir bijuši iesaistīti korupcijā, kā arī steidzina dalībvalstis ratificēt Apvienoto Nāciju Organizācijas 2003. gada Pretkorupcijas konvenciju;

| 34. | turklāt uzsver nozīmi, kāda ir pareizai pārvaldībai, stabilam tiesiskumam, pārredzamām un paredzamām reglamentējošām, tiesiskām un institucionālām struktūrām, kas ir nepieciešamie priekšnoteikumi, lai radītu ekonomikas attīstībai labvēlīgus apstākļus; |
| --- | --- |

34.

turklāt uzsver nozīmi, kāda ir pareizai pārvaldībai, stabilam tiesiskumam, pārredzamām un paredzamām reglamentējošām, tiesiskām un institucionālām struktūrām, kas ir nepieciešamie priekšnoteikumi, lai radītu ekonomikas attīstībai labvēlīgus apstākļus;

| 35. | prasa Komisijai un dalībvalstīm padziļināt decentralizētu sadarbību, tieši sazinoties ar jaunattīstības valstu vietējām iestādēm; |
| --- | --- |

35.

prasa Komisijai un dalībvalstīm padziļināt decentralizētu sadarbību, tieši sazinoties ar jaunattīstības valstu vietējām iestādēm;

| 36. | uzskata, ka līdzfinansējumam varētu būt katalizatora loma attiecībā uz ES līdzekļiem un tādējādi tas varētu veicināt patiešām eiropeiskas sadarbības politikas izstrādi attīstības jomā; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka līdzfinansējumam varētu būt katalizatora loma attiecībā uz ES līdzekļiem un tādējādi tas varētu veicināt patiešām eiropeiskas sadarbības politikas izstrādi attīstības jomā;

| 37. | iepazinās ar Komisijas priekšlikumu veicināt elastīga un ilgtspējīga instrumenta ieviešanu TAM īstenošanai un pieprasa vairāk precizējumu attiecībā uz šāda instrumenta pārvaldības darbību un noteikumiem; |
| --- | --- |

37.

iepazinās ar Komisijas priekšlikumu veicināt elastīga un ilgtspējīga instrumenta ieviešanu TAM īstenošanai un pieprasa vairāk precizējumu attiecībā uz šāda instrumenta pārvaldības darbību un noteikumiem;

| 38. | izsaka nožēlu, ka atšķirībā no Komisijas atsevišķu dalībvalstu sasniegtais progress saistību īstenošanā, lai pakāpeniski atsaistītu atbalstu attīstības jomā, nav apmierinošs, lai arī to ļoti gaida vietējie ražotāji un Dienvidu valstu iedzīvotāji, kas to varētu izmantot, un prasa, lai dalībvalstis no šā brīža atsaistītu (8) pārtikas atbalstu un tā piešķiršanu vismazāk attīstītām valstīm, kā to ieteikusi ESAO; |
| --- | --- |

38.

izsaka nožēlu, ka atšķirībā no Komisijas atsevišķu dalībvalstu sasniegtais progress saistību īstenošanā, lai pakāpeniski atsaistītu atbalstu attīstības jomā, nav apmierinošs, lai arī to ļoti gaida vietējie ražotāji un Dienvidu valstu iedzīvotāji, kas to varētu izmantot, un prasa, lai dalībvalstis no šā brīža atsaistītu (8) pārtikas atbalstu un tā piešķiršanu vismazāk attīstītām valstīm, kā to ieteikusi ESAO;

| 39. | pauž bažas par to, ka uz Eiropas Savienības budžeta atbalsta politiku jaunattīstības valstīm aizvien vairāk attiecas starptautisko finanšu iestāžu nosacījumi, kas liek šīm valstīm pildīt Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) nosacījumus, lai nodrošinātu Eiropas Savienības attīstības atbalstu; uzskata, ka šie centralizētie nosacījumi ir pretrunā saņēmējvalstu politikai apropriāciju jomā; |
| --- | --- |

39.

pauž bažas par to, ka uz Eiropas Savienības budžeta atbalsta politiku jaunattīstības valstīm aizvien vairāk attiecas starptautisko finanšu iestāžu nosacījumi, kas liek šīm valstīm pildīt Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) nosacījumus, lai nodrošinātu Eiropas Savienības attīstības atbalstu; uzskata, ka šie centralizētie nosacījumi ir pretrunā saņēmējvalstu politikai apropriāciju jomā;

| 40. | prasa Komisijai un dalībvalstīm nodrošināt, lai ieinteresētās puses saņēmējvalstīs, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizācijas, būtu pietiekami informētas, un tādējādi veicināt viņu piekļuvi pieejamām programmām; |
| --- | --- |

40.

prasa Komisijai un dalībvalstīm nodrošināt, lai ieinteresētās puses saņēmējvalstīs, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizācijas, būtu pietiekami informētas, un tādējādi veicināt viņu piekļuvi pieejamām programmām;

| 41. | prasa Komisijai un dalībvalstīm veicināt līdzattīstības iniciatīvas, šo pēdējo terminu saprotot kā tā potenciāla vērtības palielināšanu, kurš ir migrantu kopienām attīstītajās valstīs, lai sekmētu attīstību šo migrantu izcelsmes valstīs; |
| --- | --- |

41.

prasa Komisijai un dalībvalstīm veicināt līdzattīstības iniciatīvas, šo pēdējo terminu saprotot kā tā potenciāla vērtības palielināšanu, kurš ir migrantu kopienām attīstītajās valstīs, lai sekmētu attīstību šo migrantu izcelsmes valstīs;

| 42. | prasa Komisijai un dalībvalstīm attīstības programmās iesaistīt kvalificētas personas no diasporām, kas vēlas sniegt konkrētu palīdzību un strādāt savā izcelsmes valstī, lai ar savu kvalifikāciju sniegtu ieguldījumu valsts attīstībā; |
| --- | --- |

42.

prasa Komisijai un dalībvalstīm attīstības programmās iesaistīt kvalificētas personas no diasporām, kas vēlas sniegt konkrētu palīdzību un strādāt savā izcelsmes valstī, lai ar savu kvalifikāciju sniegtu ieguldījumu valsts attīstībā;

| 43. | uzsver, ka nolūkā uzlabot atbalsta efektivitāti, kura izpaužas konkrētā darbībā šajā jomā, noteikti ir nepieciešami jauni finanšu instrumenti un papildu resursi un tie nevar aizstāt jau noteiktās VAA saistības; |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka nolūkā uzlabot atbalsta efektivitāti, kura izpaužas konkrētā darbībā šajā jomā, noteikti ir nepieciešami jauni finanšu instrumenti un papildu resursi un tie nevar aizstāt jau noteiktās VAA saistības;

| 44. | atzinīgi vērtē Eiropas Savienības stingro apņemšanos izveidot novatoriskas sistēmas attīstības finansēšanai, kuras būtu izstrādātas tā, lai nodrošinātu stabilu, efektīvu un paredzamu atbalstu; |
| --- | --- |

44.

atzinīgi vērtē Eiropas Savienības stingro apņemšanos izveidot novatoriskas sistēmas attīstības finansēšanai, kuras būtu izstrādātas tā, lai nodrošinātu stabilu, efektīvu un paredzamu atbalstu;

| 45. | uzsver, ka Komisiju nedrīkst uzskatīt par 26. Eiropas Savienības līdzekļu devēju; tā vietā ir jānosaka Kopienas atbalsta salīdzināmās priekšrocības; atgādina par to jomu nozīmīgumu, kuras noteiktas Eiropas attīstības konsensā, piemēram, Eiropas Savienības globālā klātbūtne, tā sadarbības attīstības budžeta apjoms, politikas saskaņotības stiprināšana, attīstības paraugprakses veicināšana, koordinācijas un saskaņošanas sekmēšana, kā arī demokrātijas un cilvēktiesību veicināšana utt.; prasa Eiropas Savienībai skaidri paust savu nostāju šajā jautājumā; |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka Komisiju nedrīkst uzskatīt par 26. Eiropas Savienības līdzekļu devēju; tā vietā ir jānosaka Kopienas atbalsta salīdzināmās priekšrocības; atgādina par to jomu nozīmīgumu, kuras noteiktas Eiropas attīstības konsensā, piemēram, Eiropas Savienības globālā klātbūtne, tā sadarbības attīstības budžeta apjoms, politikas saskaņotības stiprināšana, attīstības paraugprakses veicināšana, koordinācijas un saskaņošanas sekmēšana, kā arī demokrātijas un cilvēktiesību veicināšana utt.; prasa Eiropas Savienībai skaidri paust savu nostāju šajā jautājumā;

| 46. | prasa dalībvalstu parlamentiem stingri kontrolēt piešķirtos līdzekļus un divpusējās sadarbības programmu īstenošanu; |
| --- | --- |

46.

prasa dalībvalstu parlamentiem stingri kontrolēt piešķirtos līdzekļus un divpusējās sadarbības programmu īstenošanu;

| 47. | pauž nožēlu, ka iniciatīva par vismazāk attīstītajām valstīm nesniedz ilgtspējīgu risinājumu parāda problēmai un lielākā daļa attiecīgo valstu neredz sava parāda situācijas uzlabošanos, kā to parāda Pasaules Bankas neatkarīgās novērtēšanas grupas 2006. gada marta ziņojums; |
| --- | --- |

47.

pauž nožēlu, ka iniciatīva par vismazāk attīstītajām valstīm nesniedz ilgtspējīgu risinājumu parāda problēmai un lielākā daļa attiecīgo valstu neredz sava parāda situācijas uzlabošanos, kā to parāda Pasaules Bankas neatkarīgās novērtēšanas grupas 2006. gada marta ziņojums;

| 48. | atzinīgi vērtē Norvēģijas pieņemto iniciatīvu veikt Pasaules Bankas un ANO līmeņa pētījumu par parādu nelikumības galveno jautājumu un mudina Eiropas Savienību un dalībvalstis veicināt šo iniciatīvu starptautiskos forumos, lai šo jautājumu atzītu starptautiskā līmenī un lai veiktu “šausmīgo parādu” revīziju attiecībā uz atsevišķiem divpusējiem dalībvalstu parādiem nolūkā dzēst šos parādus; |
| --- | --- |

48.

atzinīgi vērtē Norvēģijas pieņemto iniciatīvu veikt Pasaules Bankas un ANO līmeņa pētījumu par parādu nelikumības galveno jautājumu un mudina Eiropas Savienību un dalībvalstis veicināt šo iniciatīvu starptautiskos forumos, lai šo jautājumu atzītu starptautiskā līmenī un lai veiktu “šausmīgo parādu” revīziju attiecībā uz atsevišķiem divpusējiem dalībvalstu parādiem nolūkā dzēst šos parādus;

| 49. | pauž nožēlu, ka Padome nav gatava 2007.—2013. gada finanšu shēmā nodrošināt jaunus līdzekļus atbalstam un tirdzniecības pasākumiem; uzskata, ka šādu pasākumu finansēšana nedrīkst notikt uz citu darbību rēķina, kuras paredzētas TAM sasniegšanai; uzskata, ka tas būtu neatbilstīgi un nepieņemami laikā, kad jauniem finansēšanas instrumentiem un jauniem līdzekļiem ir būtiska nozīme; |
| --- | --- |

49.

pauž nožēlu, ka Padome nav gatava 2007.—2013. gada finanšu shēmā nodrošināt jaunus līdzekļus atbalstam un tirdzniecības pasākumiem; uzskata, ka šādu pasākumu finansēšana nedrīkst notikt uz citu darbību rēķina, kuras paredzētas TAM sasniegšanai; uzskata, ka tas būtu neatbilstīgi un nepieņemami laikā, kad jauniem finansēšanas instrumentiem un jauniem līdzekļiem ir būtiska nozīme;

| 50. | uzsver nozīmi, kāda ir PTO iniciatīvai “Atbalsts tirdzniecībai”, kuru izstrādāja nolūkā palīdzēt jaunattīstības valstīm palielināt savus tirdzniecības resursus un īstenot PTO nolīgumus, lai izmantotu šādu nolīgumu sniegtās priekšrocības un paplašinātu savu tirdzniecību, atvieglojot tām līdzdalību starptautiskajā tirdzniecībā; tāpēc atkārtoti pauž atbalstu jaunajai budžeta pozīcijai “Atbalsts tirdzniecībai”, kas vienlaicīgi palielina pārredzamību un demokrātisku kontroli; |
| --- | --- |

50.

uzsver nozīmi, kāda ir PTO iniciatīvai “Atbalsts tirdzniecībai”, kuru izstrādāja nolūkā palīdzēt jaunattīstības valstīm palielināt savus tirdzniecības resursus un īstenot PTO nolīgumus, lai izmantotu šādu nolīgumu sniegtās priekšrocības un paplašinātu savu tirdzniecību, atvieglojot tām līdzdalību starptautiskajā tirdzniecībā; tāpēc atkārtoti pauž atbalstu jaunajai budžeta pozīcijai “Atbalsts tirdzniecībai”, kas vienlaicīgi palielina pārredzamību un demokrātisku kontroli;

| 51. | atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu pastiprināt koordināciju jomā, kas saistītā ar sadarbību tirdzniecības attīstībai; šajā kontekstā uzsver nepieciešamību uzlabot koordinācijas pasākumus palīdzības sniedzēju līmenī kopumā un jo īpaši nozares līmenī; uzsver, ka Eiropas Savienībai savi centieni saistībā ar atbalstu attīstībai jāapvieno ar citu starptautisku palīdzības sniedzēju centieniem; |
| --- | --- |

51.

atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu pastiprināt koordināciju jomā, kas saistītā ar sadarbību tirdzniecības attīstībai; šajā kontekstā uzsver nepieciešamību uzlabot koordinācijas pasākumus palīdzības sniedzēju līmenī kopumā un jo īpaši nozares līmenī; uzsver, ka Eiropas Savienībai savi centieni saistībā ar atbalstu attīstībai jāapvieno ar citu starptautisku palīdzības sniedzēju centieniem;

| 52. | uzskata, ka ir nepieciešams Eiropas Savienības atbalsts ĀKK valstu cukura nozarei, lai šīs valstis spētu pielāgoties jaunajiem ierobežojumiem, ko paredz Eiropas cukura nozares reforma; no otras puses, uzskata, ka pārstrukturēšanas atbalstam nedrīkst piešķirt līdzekļus uz to pasākumu rēķina, kurus īsteno saistībā ar Eiropas Savienības attīstības politiku, jo īpaši attiecībā uz izdevumiem TAM sasniegšanai; |
| --- | --- |

52.

uzskata, ka ir nepieciešams Eiropas Savienības atbalsts ĀKK valstu cukura nozarei, lai šīs valstis spētu pielāgoties jaunajiem ierobežojumiem, ko paredz Eiropas cukura nozares reforma; no otras puses, uzskata, ka pārstrukturēšanas atbalstam nedrīkst piešķirt līdzekļus uz to pasākumu rēķina, kurus īsteno saistībā ar Eiropas Savienības attīstības politiku, jo īpaši attiecībā uz izdevumiem TAM sasniegšanai;

| 53. | atgādina Komisijai tās solījumu piešķirt jaunattīstības valstīm “bezmaksas kārtu” (“Round for Free”) PTO; aicina Padomi un Komisiju darīt visu iespējamo, lai novērstu to, ka vismazāk attīstītās valstis kļūst par stipru tirdzniecības bloku interešu upuriem; |
| --- | --- |

53.

atgādina Komisijai tās solījumu piešķirt jaunattīstības valstīm “bezmaksas kārtu” (“Round for Free”) PTO; aicina Padomi un Komisiju darīt visu iespējamo, lai novērstu to, ka vismazāk attīstītās valstis kļūst par stipru tirdzniecības bloku interešu upuriem;

| 54. | atzīst, ka Komisija un ĀKK valstis vēlās sasniegt lielāku efektivitāti, ar ekonomikas partnerības nolīgumu palīdzību pastiprinot reģionālo sadarbību; tāpēc aicina izstrādāt nepieciešamos aizsardzības pasākumus un reālu grafiku pakāpeniskai un asimetriskai tirdzniecības atvēršanai, lai nodrošinātu, ka ekonomikas partnerības nolīgumi efektīvā veidā veicina ĀKK valstu ekonomikas izaugsmi; |
| --- | --- |

54.

atzīst, ka Komisija un ĀKK valstis vēlās sasniegt lielāku efektivitāti, ar ekonomikas partnerības nolīgumu palīdzību pastiprinot reģionālo sadarbību; tāpēc aicina izstrādāt nepieciešamos aizsardzības pasākumus un reālu grafiku pakāpeniskai un asimetriskai tirdzniecības atvēršanai, lai nodrošinātu, ka ekonomikas partnerības nolīgumi efektīvā veidā veicina ĀKK valstu ekonomikas izaugsmi;

| 55. | aicina visas attīstītās valstis un augstāku attīstības līmeni sasniegušās jaunattīstības valstis sekot Eiropas Savienības iniciatīvas “Viss, izņemot ieročus”, piemēram, nodrošinot, ka vismazāk attīstīto valstu piekļuve tirgum ir pilnībā brīva no nodokļiem un kvotām; |
| --- | --- |

55.

aicina visas attīstītās valstis un augstāku attīstības līmeni sasniegušās jaunattīstības valstis sekot Eiropas Savienības iniciatīvas “Viss, izņemot ieročus”, piemēram, nodrošinot, ka vismazāk attīstīto valstu piekļuve tirgum ir pilnībā brīva no nodokļiem un kvotām;

| 56. | atsaucas uz Komisijas ziņojumu, kurā norādīts, ka vismazāko ieguvumu no Eiropas Savienības preferenču sistēmas saņem vismazāk attīstītās valstis; aicina Komisiju īstenot jaunus pasākumus, lai visnabadzīgākās valstis varētu gūt vislielāko iespējamo labumu no ES tirdzniecības preferencēm; |
| --- | --- |

56.

atsaucas uz Komisijas ziņojumu, kurā norādīts, ka vismazāko ieguvumu no Eiropas Savienības preferenču sistēmas saņem vismazāk attīstītās valstis; aicina Komisiju īstenot jaunus pasākumus, lai visnabadzīgākās valstis varētu gūt vislielāko iespējamo labumu no ES tirdzniecības preferencēm;

| 57. | uzskata, ka, lai arī Eiropas Savienības piešķirtā finansiālā atbalsta summa ir nozīmīga, ir svarīgi arī uzsākt būtiskas reformas attiecībā uz vispārējām finanšu iestādēm un komerciestādēm, lai īstenotu daudzdimensionālu un uz tiesībām pamatotu pieeju; |
| --- | --- |

57.

uzskata, ka, lai arī Eiropas Savienības piešķirtā finansiālā atbalsta summa ir nozīmīga, ir svarīgi arī uzsākt būtiskas reformas attiecībā uz vispārējām finanšu iestādēm un komerciestādēm, lai īstenotu daudzdimensionālu un uz tiesībām pamatotu pieeju;

| 58. | atgādina par savu iepriekš minēto rezolūciju par SVF stratēģijas pārskatīšanu, kurā tas aicina dalībvalstis tiekties tikai uz viena — sākumā, iespējams, eurozonas — pārstāvības apgabala izveidi, lai ilgākā termiņā nodrošinātu saskaņotu Eiropas pārstāvību, kas ietvertu ECOFIN padomes prezidentūru un Eiropas Komisiju, kura darbību kontrolētu Eiropas Parlaments; |
| --- | --- |

58.

atgādina par savu iepriekš minēto rezolūciju par SVF stratēģijas pārskatīšanu, kurā tas aicina dalībvalstis tiekties tikai uz viena — sākumā, iespējams, eurozonas — pārstāvības apgabala izveidi, lai ilgākā termiņā nodrošinātu saskaņotu Eiropas pārstāvību, kas ietvertu ECOFIN padomes prezidentūru un Eiropas Komisiju, kura darbību kontrolētu Eiropas Parlaments;

| 59. | prasa starptautisko finanšu iestāžu (SFI) darbības pārskatīšanu, sākot ar balsošanas sistēmas piemērošanu faktiskajai situācijai, lielāku nozīmi piešķirot jaunattīstības valstīm un pārskatot valstu grupu sastāvu, kurš šobrīd ir nelīdzsvarots; |
| --- | --- |

59.

prasa starptautisko finanšu iestāžu (SFI) darbības pārskatīšanu, sākot ar balsošanas sistēmas piemērošanu faktiskajai situācijai, lielāku nozīmi piešķirot jaunattīstības valstīm un pārskatot valstu grupu sastāvu, kurš šobrīd ir nelīdzsvarots;

| 60. | ņem vērā vairākus ANO ziņojumus, tostarp iepriekš minēto J. Sachs ziņojumu, pieprasa SFI, lai jaunattīstības valstu parādu ilgtspējība tiktu uztvertu kā tāds parāda līmenis, kas valstīm ļautu sasniegt TAM, nepaaugstinot savu ārējo parādu līmeni, kā arī pieprasa dalībvalstu pārstāvjiem SFI aizstāvēt šādu maiņu; |
| --- | --- |

60.

ņem vērā vairākus ANO ziņojumus, tostarp iepriekš minēto J. Sachs ziņojumu, pieprasa SFI, lai jaunattīstības valstu parādu ilgtspējība tiktu uztvertu kā tāds parāda līmenis, kas valstīm ļautu sasniegt TAM, nepaaugstinot savu ārējo parādu līmeni, kā arī pieprasa dalībvalstu pārstāvjiem SFI aizstāvēt šādu maiņu;

| 61. | atgādina iepriekš minētajā rezolūcijā par SVF stratēģijas pārskatīšanu izteikto ieteikumu, lai ar atbalstu un SFI aizdevumiem saistītos nosacījumus noteiktu ciešā sadarbībā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas iestādēm, kā arī lai atzītu, ka daudzos gadījumos šiem nosacījumiem bijusi negatīva ietekme uz jaunattīstības valstu sociāli ekonomiskajiem rādītājiem; |
| --- | --- |

61.

atgādina iepriekš minētajā rezolūcijā par SVF stratēģijas pārskatīšanu izteikto ieteikumu, lai ar atbalstu un SFI aizdevumiem saistītos nosacījumus noteiktu ciešā sadarbībā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas iestādēm, kā arī lai atzītu, ka daudzos gadījumos šiem nosacījumiem bijusi negatīva ietekme uz jaunattīstības valstu sociāli ekonomiskajiem rādītājiem;

| 62. | piedāvā izveidot darba grupu, kuras uzdevumus būtu ES atbalsta efektivitātes nodrošināšana un Eiropas konsensa attīstības jomā uzraudzība un kuru veidotu Attīstības komitejas locekļi, kā arī aicina tajā piedalīties Eiropas Komisiju, dalībvalstis, attīstības jomas NVO, pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus un arodbiedrības, tādējādi iesaka, ka vairākas valstis ir jāatlasa gadījumu izpētei, lai Eiropas Parlamentam un tā Attīstības komitejai sniegtu skaidrāku priekšstatu par centieniem un rezultātiem kopumā, īpašu uzmanību pievēršot atbalsta efektivitātei valsts līmenī; |
| --- | --- |

62.

piedāvā izveidot darba grupu, kuras uzdevumus būtu ES atbalsta efektivitātes nodrošināšana un Eiropas konsensa attīstības jomā uzraudzība un kuru veidotu Attīstības komitejas locekļi, kā arī aicina tajā piedalīties Eiropas Komisiju, dalībvalstis, attīstības jomas NVO, pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus un arodbiedrības, tādējādi iesaka, ka vairākas valstis ir jāatlasa gadījumu izpētei, lai Eiropas Parlamentam un tā Attīstības komitejai sniegtu skaidrāku priekšstatu par centieniem un rezultātiem kopumā, īpašu uzmanību pievēršot atbalsta efektivitātei valsts līmenī;

| 63. | uzsver, ka ir īpaši svarīgi, lai Eiropas Savienība sistemātiskāk īstenotu politiku, kurā ievērota vispārēja saskaņotība, un vienojas par to, lai šo jautājumu par dažādu Eiropas Savienības politikas jomu saskaņotību iekļautu Somijas prezidentūras — prezidentūras, no kuras sagaida daudz, — darba kārtībā; |
| --- | --- |

63.

uzsver, ka ir īpaši svarīgi, lai Eiropas Savienība sistemātiskāk īstenotu politiku, kurā ievērota vispārēja saskaņotība, un vienojas par to, lai šo jautājumu par dažādu Eiropas Savienības politikas jomu saskaņotību iekļautu Somijas prezidentūras — prezidentūras, no kuras sagaida daudz, — darba kārtībā;

| 64. | uzsver to, cik liela nozīme atbalsta efektivitātes nodrošināšanā, it īpaši vietējā līmenī, ir saskaņotībai starp dažādajām Eiropas Savienības politikas jomām un nepieciešamā līmeņa koordinācijas un saskaņotības nodrošināšanai starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm saistībā ar attiecīgās politikas īstenošanu; uzskata, ka saskaņotības trūkums ir pretrunā ar EK līguma 178. pantu; |
| --- | --- |

64.

uzsver to, cik liela nozīme atbalsta efektivitātes nodrošināšanā, it īpaši vietējā līmenī, ir saskaņotībai starp dažādajām Eiropas Savienības politikas jomām un nepieciešamā līmeņa koordinācijas un saskaņotības nodrošināšanai starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm saistībā ar attiecīgās politikas īstenošanu; uzskata, ka saskaņotības trūkums ir pretrunā ar EK līguma 178. pantu;

| 65. | uzskata, ka Eiropas Savienības atbalsta efektivitātes politikā jāiekļauj saskaņotība starp tirdzniecības politiku, sadarbības politiku attīstības jomā un kopējo lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku, lai novērstu tiešu vai netiešu negatīvo ietekmi uz jaunattīstības valstu ekonomiku; |
| --- | --- |

65.

uzskata, ka Eiropas Savienības atbalsta efektivitātes politikā jāiekļauj saskaņotība starp tirdzniecības politiku, sadarbības politiku attīstības jomā un kopējo lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku, lai novērstu tiešu vai netiešu negatīvo ietekmi uz jaunattīstības valstu ekonomiku;

| 66. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

66.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0063.

(2)  OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0445.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0217.

(5)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0141.

(6)  OV C 33, 9.2.2006., 311. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0076.

(8)  Skatīt F ievilkumu.

P6_TA(2006)0383

Zivsaimniecības, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido pārvaldības plānu zivsaimniecībām, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā (COM(2005)0714 — C6-0034/2006 — 2006/0002(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2005)0714) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2005)0714) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C6-0034/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C6-0034/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A6-0265/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A6-0265/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa uzsākt saskaņošanas procedūru, kas paredzēta 1975. gada 4. marta Kopīgajā deklarācijā, ja Padome ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

4.

prasa uzsākt saskaņošanas procedūru, kas paredzēta 1975. gada 4. marta Kopīgajā deklarācijā, ja Padome ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 5. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

5.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| 6. apsvērums |
| (6) Pārvaldības plāna mērķis būtu
  nodrošināt
  Ziemeļjūras jūras zeltplekstes un jūrasmēles
  izmantošanu, kas paredz ilgtspējīgus ekonomikas, vides un sociālos apstākļus
  . | (6) Pārvaldības plāna mērķis būtu
  atjaunot
  Ziemeļjūras jūras zeltplekstes un jūrasmēles
  krājumus līdz atbilstīgi drošam līmenim
  . |
| Grozījums Nr. 21 |
| 6.a apsvērums (jauns) |
| | (6a) Tādējādi, izstrādājot pārvaldības plānu, ir jāņem vērā arī tas, ka jūras zeltplekstes zvejas izraisītās mirstības augsto koeficientu lielā mērā rada rāmju traļu brāķētā jūrasmēļu loma iespaidīgais daudzums, zvejojot ar 80 mm tīkliem Ziemeļjūras dienvidu daļās. |
| Grozījums Nr. 3 |
| 7. apsvērums |
| (7) Regulā (EK) Nr. 2371/2002 inter alia noteikts, ka, lai sasniegtu kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, Kopiena, veicot pasākumus, kas paredzēti, lai aizsargātu un saglabātu minētos krājumus, piemēro piesardzības pieeju, lai nodrošinātu ilgtspējīgu tā izmantošanu un samazinātu zvejas ietekmi uz jūras ekosistēmām. Kopienas mērķis ir pakāpeniski īstenot uz ekosistēmu balstītu pieeju zivsaimniecību pārvaldībai, kas veicina efektīvas zvejas darbības ekonomiski stabilā un konkurētspējīgā zivsaimniecības nozarē. Šī regula cenšas nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kas ir atkarīgi no jūras zeltplekstes un jūrasmēles zvejas Ziemeļjūrā, un ņemot vērā patērētāju intereses. | (7) Regulā (EK) Nr. 2371/2002 inter alia noteikts, ka, lai sasniegtu kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, Kopiena, veicot pasākumus, kas paredzēti, lai aizsargātu un saglabātu minētos krājumus, piemēro piesardzības pieeju, lai nodrošinātu ilgtspējīgu tā izmantošanu un samazinātu zvejas ietekmi uz jūras ekosistēmām. Kopienas mērķis ir pakāpeniski īstenot uz ekosistēmu balstītu pieeju zivsaimniecību pārvaldībai, kas veicina efektīvas zvejas darbības ekonomiski stabilā un konkurētspējīgā zivsaimniecības nozarē. Šī regula cenšas nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kas ir atkarīgi no jūras zeltplekstes un jūrasmēles zvejas Ziemeļjūrā, un ņemot vērā patērētāju intereses.
  Kopienas politika būtu daļēji jābalsta attiecīgās Reģionālās konsultatīvās padomes (RKP) ieteiktajā politikā. |
| Grozījums Nr. 4 |
| 10.a apsvērums (jauns) |
| | (10a) Komisija 2006. gadā uzsāks dialogu par Kopienas stratēģiju zvejas izraisītās mirstības pakāpeniskai samazināšanai visās galvenajās zvejniecības nozarēs, izmantojot paziņojumu par maksimālās noturīgās nozvejas mērķa (NNM) sasniegšanu līdz 2015. gadam. Komisija šo paziņojumu iesniegs izskatīšanai RKP. |
| Grozījums Nr. 5 |
| 10.b apsvērums (jauns) |
| | (10b) Pirms Komisija iesniedz jebkādu likumdošanas priekšlikumu, tai būtu jāveic ietekmes novērtējums, pamatojoties uz precīzu, objektīvu un vispusīgu bioloģisko un finanšu informāciju; šis ietekmes novērtējums līdz 2007. gada 1. janvārim būtu jāpievieno Komisijas priekšlikumam. |
| Grozījums Nr. 22 |
| 10.c apsvērums (jauns) |
| | (10c) Šī regula neparedz noteikumus, kas ierobežo rāmju traļu izmantošanu jūras zeltplekstes un jūrasmēles zvejai Ziemeļjūrā. Tomēr ir jāsamazina rāmju traļu izmantošanas iespējamā negatīvā ietekme uz ekosistēmām un jūras vidi. Tādēļ, tiklīdz regula būs stājusies spēkā, Komisijai ir jāveic pētījums par to, kā zveja ar rāmju traļiem ietekmē ekosistēmas un jūras vidi apgabalos, kuros tiek izmantots šis zvejas paņēmiens, kā arī par tautsaimnieciskā, vides un sociālā ziņā noturīgām zvejas metodēm, kuras būtu alternatīva zvejai ar rāmju traļiem. Pamatojoties uz minēto pētījumu, būtu jāizstrādā rīcības plāns, saskaņā ar kuru zvejas paņēmienus un iekārtas, kuri negatīvi ietekmē ekosistēmas un jūras vidi, pakāpeniski nomainītu ar saudzīgākiem zvejas paņēmieniem un iekārtām. |
| Grozījums Nr. 7 |
| 2. pants |
| 1. Pārvaldības plāns nodrošina
  ilgtspējīgu
  jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumu
  izmantošanu
  Ziemeļjūrā. | 1. Pārvaldības plāns nodrošina
  , ka laikā, kamēr
  jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumi Ziemeļjūrā
  vēl nav atbilstīgi drošā līmenī, tie var atkal atjaunoties. |
| 2.
  1. punktā paredzēto mērķi sasniedz, saglabājot Ziemeļjūrā jūras zeltplekstes
  zvejas izraisītās mirstības līmeni
  , kas vienāds ar vai nav mazāks par 0,3
  . | 2.
  Šis mērķis jāsasniedz, pakāpeniski samazinot krājumu
  zvejas izraisītās mirstības līmeni. |
| 3. 1. punktā paredzēto mērķi īsteno, saglabājot jūrasmēles zvejas izraisītās mirstības līmeni Ziemeļjūrā, kas vienāds ar vai nav mazāks par 0,2. | |
| Grozījums Nr. 8 |
| 3. panta 1. punkts |
| 1.
  Katru gadu
  Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu pieņem lēmumu par jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumu kopējo pieļaujamo nozveju (KPN) Ziemeļjūrā
  nākamajam gadam
  . | 1. Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu pieņem lēmumu par jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumu kopējo pieļaujamo nozveju (KPN) Ziemeļjūrā
  triju gadu posmam. |
| Grozījums Nr. 9 |
| 3.a pants (jauns) |
| | 3.a pants




  Tiesību akti un trīsgadu lēmumi par KPN




  1. Ja ICES novērtējumā redzams, ka nārstojošo krājumu biomasa atkal ir atbilstīgā vai augstākā līmenī, Padome, rīkojoties saskaņā ar Komisijas priekšlikumu, ar kvalificētu vairākumu pieņem lēmumu par:










  a) | zvejas izraisītās mirstības pieļaujamo līmeni ilgtermiņā



  un |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI

Grozījums Nr. 1

6. apsvērums

(6) Pārvaldības plāna mērķis būtu
  nodrošināt
  Ziemeļjūras jūras zeltplekstes un jūrasmēles
  izmantošanu, kas paredz ilgtspējīgus ekonomikas, vides un sociālos apstākļus
  .

(6) Pārvaldības plāna mērķis būtu
  atjaunot
  Ziemeļjūras jūras zeltplekstes un jūrasmēles
  krājumus līdz atbilstīgi drošam līmenim
  .

Grozījums Nr. 21

6.a apsvērums (jauns)

(6a) Tādējādi, izstrādājot pārvaldības plānu, ir jāņem vērā arī tas, ka jūras zeltplekstes zvejas izraisītās mirstības augsto koeficientu lielā mērā rada rāmju traļu brāķētā jūrasmēļu loma iespaidīgais daudzums, zvejojot ar 80 mm tīkliem Ziemeļjūras dienvidu daļās.

Grozījums Nr. 3

7. apsvērums

(7) Regulā (EK) Nr. 2371/2002 inter alia noteikts, ka, lai sasniegtu kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, Kopiena, veicot pasākumus, kas paredzēti, lai aizsargātu un saglabātu minētos krājumus, piemēro piesardzības pieeju, lai nodrošinātu ilgtspējīgu tā izmantošanu un samazinātu zvejas ietekmi uz jūras ekosistēmām. Kopienas mērķis ir pakāpeniski īstenot uz ekosistēmu balstītu pieeju zivsaimniecību pārvaldībai, kas veicina efektīvas zvejas darbības ekonomiski stabilā un konkurētspējīgā zivsaimniecības nozarē. Šī regula cenšas nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kas ir atkarīgi no jūras zeltplekstes un jūrasmēles zvejas Ziemeļjūrā, un ņemot vērā patērētāju intereses.

(7) Regulā (EK) Nr. 2371/2002 inter alia noteikts, ka, lai sasniegtu kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, Kopiena, veicot pasākumus, kas paredzēti, lai aizsargātu un saglabātu minētos krājumus, piemēro piesardzības pieeju, lai nodrošinātu ilgtspējīgu tā izmantošanu un samazinātu zvejas ietekmi uz jūras ekosistēmām. Kopienas mērķis ir pakāpeniski īstenot uz ekosistēmu balstītu pieeju zivsaimniecību pārvaldībai, kas veicina efektīvas zvejas darbības ekonomiski stabilā un konkurētspējīgā zivsaimniecības nozarē. Šī regula cenšas nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kas ir atkarīgi no jūras zeltplekstes un jūrasmēles zvejas Ziemeļjūrā, un ņemot vērā patērētāju intereses.
  Kopienas politika būtu daļēji jābalsta attiecīgās Reģionālās konsultatīvās padomes (RKP) ieteiktajā politikā.

Grozījums Nr. 4

10.a apsvērums (jauns)

(10a) Komisija 2006. gadā uzsāks dialogu par Kopienas stratēģiju zvejas izraisītās mirstības pakāpeniskai samazināšanai visās galvenajās zvejniecības nozarēs, izmantojot paziņojumu par maksimālās noturīgās nozvejas mērķa (NNM) sasniegšanu līdz 2015. gadam. Komisija šo paziņojumu iesniegs izskatīšanai RKP.

Grozījums Nr. 5

10.b apsvērums (jauns)

(10b) Pirms Komisija iesniedz jebkādu likumdošanas priekšlikumu, tai būtu jāveic ietekmes novērtējums, pamatojoties uz precīzu, objektīvu un vispusīgu bioloģisko un finanšu informāciju; šis ietekmes novērtējums līdz 2007. gada 1. janvārim būtu jāpievieno Komisijas priekšlikumam.

Grozījums Nr. 22

10.c apsvērums (jauns)

(10c) Šī regula neparedz noteikumus, kas ierobežo rāmju traļu izmantošanu jūras zeltplekstes un jūrasmēles zvejai Ziemeļjūrā. Tomēr ir jāsamazina rāmju traļu izmantošanas iespējamā negatīvā ietekme uz ekosistēmām un jūras vidi. Tādēļ, tiklīdz regula būs stājusies spēkā, Komisijai ir jāveic pētījums par to, kā zveja ar rāmju traļiem ietekmē ekosistēmas un jūras vidi apgabalos, kuros tiek izmantots šis zvejas paņēmiens, kā arī par tautsaimnieciskā, vides un sociālā ziņā noturīgām zvejas metodēm, kuras būtu alternatīva zvejai ar rāmju traļiem. Pamatojoties uz minēto pētījumu, būtu jāizstrādā rīcības plāns, saskaņā ar kuru zvejas paņēmienus un iekārtas, kuri negatīvi ietekmē ekosistēmas un jūras vidi, pakāpeniski nomainītu ar saudzīgākiem zvejas paņēmieniem un iekārtām.

Grozījums Nr. 7

2. pants

1. Pārvaldības plāns nodrošina
  ilgtspējīgu
  jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumu
  izmantošanu
  Ziemeļjūrā.

1. Pārvaldības plāns nodrošina
  , ka laikā, kamēr
  jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumi Ziemeļjūrā
  vēl nav atbilstīgi drošā līmenī, tie var atkal atjaunoties.

2.
  1. punktā paredzēto mērķi sasniedz, saglabājot Ziemeļjūrā jūras zeltplekstes
  zvejas izraisītās mirstības līmeni
  , kas vienāds ar vai nav mazāks par 0,3
  .

2.
  Šis mērķis jāsasniedz, pakāpeniski samazinot krājumu
  zvejas izraisītās mirstības līmeni.

3. 1. punktā paredzēto mērķi īsteno, saglabājot jūrasmēles zvejas izraisītās mirstības līmeni Ziemeļjūrā, kas vienāds ar vai nav mazāks par 0,2.

Grozījums Nr. 8

3. panta 1. punkts

1.
  Katru gadu
  Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu pieņem lēmumu par jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumu kopējo pieļaujamo nozveju (KPN) Ziemeļjūrā
  nākamajam gadam
  .

1. Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu pieņem lēmumu par jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumu kopējo pieļaujamo nozveju (KPN) Ziemeļjūrā
  triju gadu posmam.

Grozījums Nr. 9

3.a pants (jauns)

3.a pants

Tiesību akti un trīsgadu lēmumi par KPN

1. Ja ICES novērtējumā redzams, ka nārstojošo krājumu biomasa atkal ir atbilstīgā vai augstākā līmenī, Padome, rīkojoties saskaņā ar Komisijas priekšlikumu, ar kvalificētu vairākumu pieņem lēmumu par:

a)

zvejas izraisītās mirstības pieļaujamo līmeni ilgtermiņā

| b) | zvejas izraisītās mirstības samazināšanu procentos, kura jāpiemēro tik ilgi, kamēr sasniedz a) apakšpunktā minēto zvejas izraisītās mirstības pieļaujamo līmeni. |
| --- | --- |

b)

zvejas izraisītās mirstības samazināšanu procentos, kura jāpiemēro tik ilgi, kamēr sasniedz a) apakšpunktā minēto zvejas izraisītās mirstības pieļaujamo līmeni.

2. Pamatojoties uz sasniedzamajiem rezultātiem un zinātnisku izpildītās programmas novērtējumu, Padome pieņem lēmumu par jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumu KPN uzreiz trijiem gadiem.

Grozījums Nr. 24

4. pants

1.
  Padome nosaka KPN jūras zeltplekstei līmenī, kas saskaņā ar
  Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (STECF) veikto zinātniskās novērtēšanas procedūru ir augstāks par turpmāk norādīto
  :

1.
  Ja
  Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (STECF) aprēķinos, balstoties uz jaunāko

  ICES ziņojumu, jūras zeltplekstes nārstojošo krājumu biomasas drošības līmenis ir noteikts 230 000 tonnu, Padome KPN nosaka trim gadiem. To nosaka tādā veidā, ka atbilstīgi STECF aprēķiniem, pastāv pamatota iespējamība, ka krājumi līdz atbilstīgam drošības līmenim atjaunosies trīs gadu laikā.

| a) | KPN, kuras piemērošanas dēļ piemērošanas gadā par 10% samazinātos zvejas izraisītās mirstības līmenis salīdzinājumā ar novērtēto iepriekšējā gada zvejas izraisītās mirstības līmeni; |
| --- | --- |

a)

KPN, kuras piemērošanas dēļ piemērošanas gadā par 10% samazinātos zvejas izraisītās mirstības līmenis salīdzinājumā ar novērtēto iepriekšējā gada zvejas izraisītās mirstības līmeni;

| b) | KPN, kuras piemērošanas dēļ piemērošanas gadā 2 līdz 4 gadu vecu zvejas izraisītās mirstības līmenis būs 0,3; |
| --- | --- |

b)

KPN, kuras piemērošanas dēļ piemērošanas gadā 2 līdz 4 gadu vecu zvejas izraisītās mirstības līmenis būs 0,3;

2.
  Ja 1. punkta piemērošanas dēļ KPN pārsniedz iepriekšējā gada KPN par vairāk nekā 15%,
  Padome
  nosaka KPN, kas ir par 15% lielāka nekā minētā gada KPN;

2.
  Ja rezultātā daudzgadu KPN apmērs samazinās par vairāk nekā 15%,
  Padome
  lemj par samazinājuma pakāpenisku īstenošanu, lai atšķirības starp iepriekšējo un nākamo gadu nepārsniedz 15 %.

3.
  Ja 1. punkta piemērošanas dēļ KPN ir
  par vairāk nekā 15 %
  mazāks nekā iepriekšējā gada KPN, Padome nosaka KPN, kas ir par 15% mazāka nekā minētā gada KPN.

3.
  Ja rezultātā rodas palielinājums
  par vairāk nekā 15
  %, pieņem lēmumu, ka maksimālais pieauguma apjoms var būt 15%
  .

Grozījums Nr. 11

5. pants

1.
  Padome nosaka KPN jūrasmēlei nozvejas līmenī, kas saskaņā ar STECF veikto zinātniskās novērtēšanas procedūru ir augstāks nekā turpmāk norādītais:

1.
  Ja
  STECF
  aprēķinos, balstoties uz jaunāko ICES ziņojumu, jūras zeltplekstes nārstojošo krājumu biomasas drošības līmenis ir noteikts 35 000 tonnu, Padome KPN nosaka trim gadiem. To nosaka tādā veidā, ka atbilstīgi STECF aprēķiniem, pastāv pamatota iespējamība, ka krājumi līdz atbilstīgam drošības līmenim atjaunosies trīs gadu laikā.

| a) | KPN, kuras piemērošanas dēļ zvejas izraisītās mirstības līmenis proporcionāli mainītos tāpat, kā piemērojot 4. panta 1. punktu attiecībā uz jūras zeltpleksti; |
| --- | --- |

a)

KPN, kuras piemērošanas dēļ zvejas izraisītās mirstības līmenis proporcionāli mainītos tāpat, kā piemērojot 4. panta 1. punktu attiecībā uz jūras zeltpleksti;

| b) | KPN, kuras piemērošanas dēļ piemērošanas gadā zvejas izraisītās mirstības līmenis būtu 0,2; |
| --- | --- |

b)

KPN, kuras piemērošanas dēļ piemērošanas gadā zvejas izraisītās mirstības līmenis būtu 0,2;

| c) | KPN, kuras piemērošanas dēļ piemērošanas gadā par 10% samazinātos zvejas izraisītās mirstības līmenis salīdzinājumā ar novērtēto iepriekšējā gada zvejas izraisītās mirstības līmeni. |
| --- | --- |

c)

KPN, kuras piemērošanas dēļ piemērošanas gadā par 10% samazinātos zvejas izraisītās mirstības līmenis salīdzinājumā ar novērtēto iepriekšējā gada zvejas izraisītās mirstības līmeni.

2.
  Ja 1. punkta piemērošanas dēļ KPN pārsniedz iepriekšējā gada KPN par vairāk nekā 15 %, Padome nosaka KPN, kas ir par 15% lielāks nekā minētā gada KPN.

2.
  Ja rezultātā daudzgadu KPN apmērs samazinās par vairāk nekā 15%, Padome lemj par sazinājuma pakāpenisku īstenošanu, lai atšķirības starp iepriekšējo un nākamo gadu nepārsniedz 15 %.

3.
  Ja 1. punkta piemērošanas dēļ KPN ir par vairāk nekā 15% mazāks nekā iepriekšējā gada KPN, Padome nosaka KPN, kas ir par 15% mazāks nekā minētā gada KPN.

3.
  Ja rezultātā rodas palielinājums par vairāk nekā 15%, pieņem lēmumu, ka maksimālais pieauguma apjoms var būt 15%.

Grozījums Nr. 12

6. panta 2. punkts

2. Katru gadu Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu lemj par maksimālo jūrā pavadāmo dienu skaitu, kas pieejamas Kopienas zvejas kuģiem, kuri
  izmanto rāmju traļa zvejas rīkus ar linuma acs izmēru, kas ir vienāds ar vai lielāks par 80 mm
  , un uz kuriem attiecas 1. punktā minētā zvejas intensitātes ierobežojumu sistēma.

2. Katru gadu
  triju gadu posmā
  Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu lemj par maksimālo jūrā pavadāmo dienu skaitu
  (ko rēķina kilovatdienās)
  , kas pieejamas Kopienas zvejas kuģiem, kuri
  zvejo jūras zeltpleksti vai jūrasmēli vai uz kuriem tās nonāk piezvejas rezultātā
  , un uz kuriem attiecas 1. punktā minētā zvejas intensitātes ierobežojumu sistēma.

Grozījums Nr. 13

6. panta 3. punkts

3.
  Šā panta
  2. punktā minētā dienu skaita
  ikgadējā pielāgošana ir tikpat proporcionāla kā paredzētā
  zvejas izraisītā mirstības līmeņa
  ikgadējā pielāgošana atbilstīgi 5. panta 1. punktam
  .

3. 2. punktā minētā maksimālā dienu skaita
  noteikšanā jāņem vērā
  zvejas izraisītā mirstības līmeņa
  samazināšanās, ko nodrošina Padomes pieņemtā daudzgadu KPN.

Grozījums Nr. 14

6. panta 4.a punkts (jauns)

4.a Pieņemot pārvaldības plānu Ziemeļjūras jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus izmantojošām zvejas nozarēm, Padome pieņem lēmumu, ka Kopienas zvejas kuģiem, kurus izmanto plekstveidīgo zivju grunts zvejai, vairs nepiemēro noteikumus par jūrā pavadītajām dienām, kuri ir paredzēti mencu krājumu atjaunošanas plānā.

Grozījums Nr. 15

8. panta 1. punkts

1. Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2807/83 5. panta 2. punkta, pieļaujamā pielaides robeža, novērtējot daudzumus dzīvsvara kilogramos, kas ir uz Kopienas zvejas kuģa, kuri ir bijuši Ziemeļjūrā, ir
  8%
  no skaitļa, kas ievadīts kuģa žurnālā. Ja Kopienas tiesību aktos nav noteikts pārrēķina koeficients, piemēro pārrēķina koeficientu, ko pieņēmusi dalībvalsts, ar kuras karogu kuģis peld.

1. Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2807/83 5. panta 2. punkta, pieļaujamā pielaides robeža, novērtējot daudzumus dzīvsvara kilogramos, kas ir uz Kopienas zvejas kuģa, kuri ir bijuši Ziemeļjūrā, ir
  10%
  no skaitļa, kas ievadīts kuģa žurnālā. Ja Kopienas tiesību aktos pārrēķina koeficients nav noteikts, piemēro tās dalībvalsts pieņemto pārrēķina koeficientu, ar kuras karogu kuģis kuģo.

Grozījumi Nr. 16 un 17

9. pants

Attiecībā uz lomu, kas izkrauts krastā no Kopienas zvejas kuģa, kurš bijis Ziemeļjūrā,
  dalībvalstu kompetentās iestādes nodrošina, ka:

Dalībvalstu kompetentās iestādes nodrošina, ka
  pirms pirmās pārdošanas nosver visus Ziemeļjūrā nozvejotos jūras zeltplekstes daudzumus, kuri pārsniedz 200 kg, un visus jūrasmēles daudzumus, kas pārsniedz 100 kg, saskaņā ar spēkā esošajiem ES noteikumiem

| a) | tiek nosvērti visi jūrasmēles un jūras zeltplekstes daudzumi, ko izkrauj krastā no Kopienas zvejas kuģa, uz kura ir jūrasmēle daudzumā, kas pārsniedz 300 kg vai jūras zeltplekste daudzumā, kas pārsniedz 500 kg; |
| --- | --- |

a)

Svēršanu
  veic ar svariem, ko dalībvalsts kompetentās iestādes
  saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem
  ir sertificējušas kā precīzus samērīgas pielaides robežās

| b) | jūrasmēles un jūras zeltplekstes svēršanu veic pārraugu klātbūtnē pirms transportēšanas no izkraušanas vietas un pirms pirmās pārdošanas; |
| --- | --- |

b)

| c) | svēršanu veic ar svariem, ko dalībvalsts kompetentās iestādes ir sertificējušas kā precīzus samērīgas pielaides robežās. |
| --- | --- |

c)

svēršanu veic ar svariem, ko dalībvalsts kompetentās iestādes ir sertificējušas kā precīzus samērīgas pielaides robežās.

Grozījums Nr. 18

11. panta 2. punkts

2.
  Konteinerus ar jūras
  zeltpleksti vai jūrasmēli iekrauj
  atsevišķi no citiem konteineriem
  .

2. Jūras zeltpleksti
  un
  jūrasmēli iekrauj
  atsevišķās zivju kastēs
  .

Grozījums Nr. 23

13.a pants (jauns)

13.a pants

Rīcības plāns saudzīgāku zvejas paņēmienu un iekārtu izveidei un izmantošanai

Tādēļ, tiklīdz regula būs stājusies spēkā, Komisijai ir jāveic izsmeļošs pētījums par to, kā zveja ar rāmju traļiem ietekmē ekosistēmas un jūras vidi apgabalos, kuros tiek izmantots šis zvejas paņēmiens, kā arī par tautsaimnieciskā, vides un sociālā ziņā noturīgām zvejas metodēm, kuras būtu alternatīva zvejai ar rāmju traļiem.

Pamatojoties uz minētā pētījuma rezultātiem, Komisija izstrādā rīcības plānu, lai veicinātu saudzīgāku zvejas paņēmienu un iekārtu pētījumus, tostarp pētījumus par tīklu lielumu un formu, kas spēj nodrošināt zivsaimniecības resursu ilgtspējīgu izmantošanu, kā arī šādu pētījumu attīstību. Vienlaikus šai rīcības plānā iekļauj pamatnostādnes kārtībai, kādā zvejas paņēmienus un iekārtas, kuras negatīvi ietekmē ekosistēmas un jūras vidi, pakāpeniski nomaina ar saudzīgākiem zvejas paņēmieniem un iekārtām. Saskaņā ar šo rīcības plānu izstrādātas iniciatīvas atbilstoši Eiropas Zivsaimniecības fonda mērķiem finansē pats fonds.

Grozījums Nr. 20

15. pants

Ja STECF atzīst, ka vai nu jūras zeltplekstes vai jūrasmēles nārstojošo zivju krājuma, vai abu krājumu lielums liecina par samazinātu atražošanas spēju, Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu
  lemj
  par KPN jūras zeltplekstei, kas ir zemāka par 4. pantā noteikto, par KPN jūrasmēlei, kas ir zemāka par 5. pantā noteikto, un par jūrā pavadāmo dienu skaitu, kas ir mazāks par 6. pantā noteikto.

Ja STECF atzīst, ka vai nu jūras zeltplekstes vai jūrasmēles nārstojošo zivju krājuma, vai abu krājumu lielums liecina par samazinātu atražošanas spēju, Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu
  var lemt
  par KPN jūras zeltplekstei, kas ir zemāka par 4. pantā noteikto, par KPN jūrasmēlei, kas ir zemāka par 5. pantā noteikto, un par jūrā pavadāmo dienu skaitu, kas ir mazāks par 6. pantā noteikto.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0384

Lauksaimniecības produktu bioloģiskā ražošana un norādes par to *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2092/91 par lauksaimniecības produktu bioloģisku ražošanu un norādēm par to uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem (COM(2005)0671 — C6-0033/2006 — 2005/0279(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2005)0671) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2005)0671) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0033/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0033/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0253/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0253/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa uzsākt saskaņošanas procedūru, kas paredzēta 1975. gada 4. marta Kopīgajā deklarācijā, ja Padome ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

4.

prasa uzsākt saskaņošanas procedūru, kas paredzēta 1975. gada 4. marta Kopīgajā deklarācijā, ja Padome ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 5. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

5.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 26 |
| 1. PANTA - 1. PUNKTS (jauns)
  1. panta 1. punkta c) apakšpunkts (Regula (EEK) Nr. 2092/91) |
| | - 1. | 5. panta 3. punkta c) apakšpunktu izsaka šādā redakcijā:







  “
  c) | produkts satur tikai VI pielikuma A iedaļā uzskaitītās vielas kā nelauksaimnieciskas izcelsmes sastāvdaļas; sālījumam paredzētos nitrīta sāļus (kālija nitrātu un kālija nitrītu) nedrīkst iekļaut minētajā sarakstā;” |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKTS

PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI

Grozījums Nr. 26

1. PANTA - 1. PUNKTS (jauns)

1. panta 1. punkta c) apakšpunkts (Regula (EEK) Nr. 2092/91)

- 1.

“
  c)

Grozījums Nr. 1

1. PANTA 2. PUNKTS

11. panta 1. punkts (Regula (EEK) Nr. 2092/91)

1. No trešās valsts importētu ražojumu var laist Kopienas tirgū ar bioloģiskās lauksaimniecības marķējumu, ja tas atbilst ražošanas noteikumiem, kas izklāstīti šajā regulā.

1. No trešās valsts importētu ražojumu var laist Kopienas tirgū ar bioloģiskās lauksaimniecības marķējumu, ja tas atbilst
  šādiem nosacījumiem:

| — | tas atbilst ražošanas noteikumiem, kas izklāstīti šajā regulā
  , izcelsmes valsts ir skaidri norādīta importētājiem un patērētājiem, iespējams pārbaudīt un pierādīt atbilstību iepriekšminētiem nosacījumiem; un |
| --- | --- |

—

tas atbilst ražošanas noteikumiem, kas izklāstīti šajā regulā
  , izcelsmes valsts ir skaidri norādīta importētājiem un patērētājiem, iespējams pārbaudīt un pierādīt atbilstību iepriekšminētiem nosacījumiem; un

| — | trešās valsts tautsaimniecības subjektiem, kuri piedalās jebkurā attiecīgā ražojuma ražošanas, apstrādes un izplatīšanas posmā, ir jāpaziņo par savu darbību kompetentai iestādei vai kontroles organizācijai atbilstīgi 9. pantam, ja attiecīgā iestāde vai organizācija veic pārbaudes trešā valstī, kurā notiek ražošana, vai arī kontroles iestādei, kas ir apstiprināta saskaņā ar 9. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

—

trešās valsts tautsaimniecības subjektiem, kuri piedalās jebkurā attiecīgā ražojuma ražošanas, apstrādes un izplatīšanas posmā, ir jāpaziņo par savu darbību kompetentai iestādei vai kontroles organizācijai atbilstīgi 9. pantam, ja attiecīgā iestāde vai organizācija veic pārbaudes trešā valstī, kurā notiek ražošana, vai arī kontroles iestādei, kas ir apstiprināta saskaņā ar 9. panta 5. punktu.

Ražojumam piešķir sertifikātu, ko izsniegušas kompetentās kontroles iestādes vai organizācijas atbilstīgi 9. pantam. Ar šo sertifikātu apliecina, ka ražojums atbilst šajā punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

Grozījums Nr. 3

1. PANTA 2. PUNKTS

11. panta 3. punkta a) apakšpunkts (Regula (EEK) Nr. 2092/91)

| a) | ražojumi ir izgatavoti saskaņā ar ražošanas standartiem, kas līdzvērtīgi standartiem, kurus piemēro bioloģiskajai lauksaimniecībai Kopienā,
  vai saskaņā ar starptautiski atzītiem standartiem, kas izklāstīti Pārtikas kodeksa norādījumos; |
| --- | --- |

a)

ražojumi ir izgatavoti saskaņā ar ražošanas standartiem, kas līdzvērtīgi standartiem, kurus piemēro bioloģiskajai lauksaimniecībai Kopienā,
  vai saskaņā ar starptautiski atzītiem standartiem, kas izklāstīti Pārtikas kodeksa norādījumos;

| a) | ražojumi ir izgatavoti saskaņā ar ražošanas standartiem, kas līdzvērtīgi standartiem, kurus piemēro bioloģiskajai lauksaimniecībai Kopienā; |
| --- | --- |

a)

ražojumi ir izgatavoti saskaņā ar ražošanas standartiem, kas līdzvērtīgi standartiem, kurus piemēro bioloģiskajai lauksaimniecībai Kopienā;

Grozījums Nr. 4

1. PANTA 2. PUNKTS

11. panta 3. punkta b) apakšpunkts (Regula (EEK) Nr. 2092/91)

| b) | uzņēmums ir bijis pakļauts kontroles pasākumiem, kuru nosacījumi ir līdzvērtīgi Kopienas kontroles sistēmas nosacījumiem
  vai atbilst Pārtikas kodeksa norādījumiem; |
| --- | --- |

b)

uzņēmums ir bijis pakļauts kontroles pasākumiem, kuru nosacījumi ir līdzvērtīgi Kopienas kontroles sistēmas nosacījumiem
  vai atbilst Pārtikas kodeksa norādījumiem;

| b) | uzņēmums ir bijis pakļauts kontroles pasākumiem, kuru nosacījumi ir līdzvērtīgi Kopienas kontroles sistēmas nosacījumiem; |
| --- | --- |

b)

uzņēmums ir bijis pakļauts kontroles pasākumiem, kuru nosacījumi ir līdzvērtīgi Kopienas kontroles sistēmas nosacījumiem;

Grozījums Nr. 5

1. PANTA 2. PUNKTS

11. panta 3. punkta d) apakšpunkts (Regula (EEK) Nr. 2092/91)

| d) | ražojumam ir piešķirts sertifikāts, ko izsniegušas tādas
  kompetentās
  iestādes vai
  kontroles
  organizācijas trešā valstī, kas atzītas saskaņā ar 4. punktu, vai kontroles organizācija, kas atzīta saskaņā ar 5. punktu, un ar šo sertifikātu apliecina, ka ražojums atbilst šajā punktā izklāstītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

d)

ražojumam ir piešķirts sertifikāts, ko izsniegušas tādas
  kompetentās
  iestādes vai
  kontroles
  organizācijas trešā valstī, kas atzītas saskaņā ar 4. punktu, vai kontroles organizācija, kas atzīta saskaņā ar 5. punktu, un ar šo sertifikātu apliecina, ka ražojums atbilst šajā punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

| d) | ražojumam ir piešķirts sertifikāts, ko izsniegušas tādas
  kontroles
  iestādes vai organizācijas trešā valstī, kas atzītas saskaņā ar 4. punktu, vai kontroles organizācija, kas atzīta saskaņā ar 5. punktu, un ar šo sertifikātu apliecina, ka ražojums atbilst šajā punktā izklāstītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

d)

ražojumam ir piešķirts sertifikāts, ko izsniegušas tādas
  kontroles
  iestādes vai organizācijas trešā valstī, kas atzītas saskaņā ar 4. punktu, vai kontroles organizācija, kas atzīta saskaņā ar 5. punktu, un ar šo sertifikātu apliecina, ka ražojums atbilst šajā punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

Saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto procedūru Komisija precizē kontroles sertifikāta īpašības un nosaka tā izmantošanas noteikumus pirms stājas spēkā jaunā importa shēma. Sertifikātu izsniedz tikai saistībā ar konkrētu sūtījumu, kam tas ir pievienots un uz ko tas attiecas.

Grozījums Nr. 6

1. PANTA 2. PUNKTS

11. panta 3. punkta da) apakšpunkts (jauns) (Regula (EEK) Nr. 2092/91)

| da) | kontroles iestādes trešā valstī, kas atzītas saskaņā ar 4. punktu, vai kas atzītas saskaņā ar 5. punktu, atbilst Eiropas standartam EN 45011 saistībā ar vispārīgām prasībām institūcijām, kas nodarbojas ar produkta sertifikācijas sistēmām vai ISO 65 un kuras akreditē līdz 2009. gada 1. janvārim saskaņā ar minēto standartu akreditācijas iestāde, kas ir parakstījusi daudzpusējo atzīšanas nolīgumu. |
| --- | --- |

da)

Grozījums Nr. 7

1. PANTA 2. PUNKTS

11. panta 4. punkta 1. daļa (Regula (EEK) Nr. 2092/91)

Saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto procedūru Komisija atzīst trešās valstis, kuru ražošanas standarti un kontroles pasākumi ir līdzvērtīgi Kopienā piemērojamiem standartiem un nosacījumiem
  vai ir saskaņā ar starptautiski atzītiem standartiem, kas izklāstīti Pārtikas kodeksa norādījumos
  , un publicē šo valstu sarakstu.

Saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto procedūru Komisija atzīst trešās valstis, kuru ražošanas standarti un kontroles pasākumi ir līdzvērtīgi Kopienā piemērojamiem standartiem un nosacījumiem, un publicē šo valstu sarakstu.
  Publicēto sarakstu regulāri jāpārskata un dati jāpārbauda ar regulārām ražošanas iekārtu, standartu un saistīto dokumentu pārbaudēm uz vietas.

Grozījums Nr. 8

1. PANTA 2. PUNKTS

11. panta 4. punkta 2.a apakšpunkts (jauns) (Regula (EEK) Nr. 2092/91)

Komisija līdz 2009. gada 1. janvārim iesniedz priekšlikumu ES tehniskās palīdzības pasākumiem, lai trešās valstīs ieviestu bioloģiskās lauksaimniecības tiesiskos pamatnosacījumus un pārbaudes sistēmas.

Grozījums Nr. 9

1. PANTA 2. PUNKTS

11. panta 4. punkta 2.b apakšpunkts (jauns) (Regula (EEK) Nr. 2092/91)

Komisija informē trešās valstis par regulām bioloģiskās lauksaimniecības jomā, kā arī pastāvošo kontroles procedūru prasībām.

Grozījums Nr. 10

1. PANTA 2. PUNKTS

11. panta 4. punkta 2.c apakšpunkts (jauns) (Regula (EEK) Nr. 2092/91)

Šā punkta pirmajā daļā minētajai Komisijas trešo valstu atzīšanai ir jābūt abpusējai — attiecīgai trešai valstij ir jānodrošina ES bioloģiskās lauksaimniecības ražojumu piekļuve tās tirgum.

Grozījums Nr. 11

1. PANTA 2. PUNKTS

11. panta 5. punkta 1. daļa (Regula (EEK) Nr. 2092/91)

Attiecībā uz ražojumiem, kas tiek importēti no trešās valsts, kura nav atzīta saskaņā ar 4. punktu, ja uzņēmums nav paziņojis par savām darbībām kontroles iestādei vai kontroles organizācijai atbilstīgi 9. pantam, Komisija saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto procedūru atzīst kontroles organizācijas, kas ir kompetentas veikt kontroli un piešķirt sertifikātus šajā trešā valstī saskaņā ar šā panta 2. vai 3. punktu, un publicē šo kontroles organizāciju sarakstu.

Attiecībā uz ražojumiem, kas tiek importēti no trešās valsts, kura nav atzīta saskaņā ar 4. punktu, ja uzņēmums nav paziņojis par savām darbībām kontroles iestādei vai kontroles organizācijai atbilstīgi 9. pantam, Komisija saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto procedūru atzīst kontroles organizācijas, kas ir kompetentas veikt kontroli un piešķirt sertifikātus šajā trešā valstī saskaņā ar šā panta 2. vai 3. punktu, un
  sagatavo un
  publicē šo kontroles organizāciju sarakstu.

Grozījums Nr. 12

1. PANTA 2. PUNKTS

11. panta 5. punkta 3. daļa (Regula (EEK) Nr. 2092/91)

Izskatot atzīšanas pieprasījumus, Komisija uzaicina kontroles organizāciju sniegt visu nepieciešamo informāciju. Komisija var uzticēt ekspertiem pienākumu uz vietas pārbaudīt ražošanas noteikumus un kontroles darbības, ko trešā valstī veic attiecīgā kontroles organizācija.

Izskatot atzīšanas pieprasījumus, Komisija uzaicina kontroles organizāciju sniegt visu nepieciešamo informāciju. Komisija var uzticēt ekspertiem pienākumu uz vietas pārbaudīt ražošanas noteikumus un kontroles darbības, ko trešā valstī veic attiecīgā kontroles organizācija.
  Komisija izmeklē jebkuru norādi par pārkāpumu, kuru izdarīja kontroles organizācija, kas ir atzīta saskaņā ar šo procedūru. Ja kontroles organizācija vairs neatbilst atzīšanas nosacījumiem saskaņā ar šo regulu, to svītro no saraksta.

Grozījums Nr. 13

1. PANTA 2. PUNKTS

11. panta 5. punkta 3.a apakšpunkts (jauns) (Regula (EEK) Nr. 2092/91)

Līdz 2009. gada 1. janvārim Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par tiem īpaša riska avotiem attiecībā uz importu no trešām valstīm, kuriem pārkāpumu novēršanas nolūkā jāpievērš īpaša uzmanība un jānodrošina pārbaudes. Turklāt Komisija iesniedz priekšlikumu par vietējo sertifikācijas speciālistu un inspektoru apmācību un/vai sekmēšanu trešās valstīs.

Grozījums Nr. 14

1. PANTA 2. PUNKTS

11. panta 5. punkta 3.b apakšpunkts (jauns) (Regula (EEK) Nr. 2092/91)

To trešo valstu uzņēmēju sarakstu, kuri ražo bioloģiskos produktus eksportam uz ES, pārskata katru gadu, lai pārliecinātos, ka viņi joprojām ievēro bioloģisko produktu ražošanas nosacījumus.

Grozījums Nr. 15

1. PANTA 2. PUNKTS

11. panta 5. punkta 3.c apakšpunkts (jauns) (Regula (EEK) Nr. 2092/91)

No 2009. gada 1. janvāra visām iestādēm, kuras ir atbildīgas par to preču pārbaudi, kas ievestas no trešām valstīm, ir jābūt atzītām saskaņā ar pirmajā punktā paredzēto procedūru un jāatbilst standartā EN 45011 vai ISO 65 Guide noteiktajām specifikācijām.

Grozījums Nr. 16

1. PANTA 2. PUNKTS

11. panta 5. punkta 3.d apakšpunkts (jauns) (Regula (EEK) Nr. 2092/91)

Trešo valstu inspekcijas iestāžu atzīšanas procedūrā ir jāiesaista kompetentās valsts iestādes, un tās var veikt minēto inspekcijas iestāžu izlases veida pārbaudes uz vietas, lai pilnībā nodrošinātu šīs regulas ievērošanu.

Grozījums Nr. 17

1. PANTA 2. PUNKTS

11. panta 6. punkta 1. daļa (Regula (EEK) Nr. 2092/91)

Sešu mēnešu laikā pēc tam, kad publicēts pirmais to kontroles organizāciju saraksts, kuras atzītas saskaņā ar 5. pantu, dalībvalsts
  kompetentā iestāde var pilnvarot importētājus šajā dalībvalstī laist tirgū ražojumus, kas importēti no trešām valstīm, kuras nav iekļautas 4. punktā minētajā sarakstā, ja importētājs nodrošina pietiekamus pierādījumus tam, ka ir izpildīti 3. punkta a) un b) apakšpunktā minētie nosacījumi. Ja šie nosacījumi vairs netiek izpildīti, pilnvaru nekavējoties anulē.

Sešu mēnešu laikā pēc tam, kad publicēts pirmais to kontroles organizāciju saraksts, kuras atzītas saskaņā ar 5. pantu, dalībvalsts
  inspekcijas institūcija vai iestāde
  var pilnvarot importētājus šajā dalībvalstī laist tirgū ražojumus, kas importēti no trešām valstīm, kuras nav iekļautas 4. punktā minētajā sarakstā, ja importētājs nodrošina pietiekamus pierādījumus tam, ka ir izpildīti 3. punkta a) un b) apakšpunktā minētie nosacījumi. Ja šie nosacījumi vairs netiek izpildīti, pilnvaru nekavējoties anulē.

Grozījums Nr. 18

1. PANTA 2. PUNKTS

11. panta 6. punkta 2. daļa (Regula (EEK) Nr. 2092/91)

Uz importēto ražojumu attiecas sertifikāts, ko izdevusi pilnvarojošās dalībvalsts
  kompetentā iestāde
  vai saskaņā ar 5. punktu atzītā kontroles organizācija, kura apstiprina, ka ražojums atbilst šajā punktā minētajiem nosacījumiem.

Uz importēto ražojumu attiecas sertifikāts, ko izdevusi pilnvarojošās dalībvalsts
  inspekcijas institūcija vai iestāde,
  vai saskaņā ar 5. punktu atzītā kontroles organizācija, kura apstiprina, ka ražojums atbilst šajā punktā minētajiem nosacījumiem.

Grozījums Nr. 19

1. PANTA 2. PUNKTS

11. panta 6. punkta 3. daļa (Regula (EEK) Nr. 2092/91)

Katra dalībvalsts informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par katru atbilstoši šim punktam izsniegto atļauju, ieskaitot informāciju par ražošanas standartiem un attiecīgajiem kontroles pasākumiem.

Katra dalībvalsts informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par katru atbilstoši šim punktam izsniegto atļauju, ieskaitot informāciju par ražošanas standartiem
  , importa apjomiem
  un attiecīgajiem kontroles pasākumiem.
  Dalībvalstis izmanto Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes koordinētu publisku Kopienas datu banku par ES importu.

Grozījums Nr. 20

1. PANTA 3.A PUNKTS (jauns)

I pielikuma A daļas 2.2. punkts (Regula (EEK) Nr. 2092/91)

| 3.a | I pielikuma A daļas 2.2 punktu aizstāj ar šādu punktu:









  2.2. | Citus II pielikumā minētos organiskos mēslošanas līdzekļus vai minerālmēslus izņēmuma kārtā var izmantot kā papildmēslojumu, nepārsniedzot daudzumu 30 kgN/ha, ja:







  — | augsekas periodā vietējās kultūras pienācīgu mēslošanu vai augsnes ielabošanu nevar nodrošināt ar iepriekšējā apakšpunkta a), b) un c) apakšpunktā paredzētajām metodēm; |
| --- | --- | --- | --- |

3.a

2.2.

—

augsekas periodā vietējās kultūras pienācīgu mēslošanu vai augsnes ielabošanu nevar nodrošināt ar iepriekšējā apakšpunkta a), b) un c) apakšpunktā paredzētajām metodēm;

| — | II pielikumā minētos produktus, kas attiecas uz kūtsmēsliem un/vai dzīvnieku ekskrementiem, var izmantot tikai tad, ja, kombinējot ar 2.1 punkta b) apakšpunktā minētajiem organiskiem mēsliem, tiek ievēroti šā pielikuma B daļas 7.1 punktā minētie ierobežojumi. |
| --- | --- |

—

II pielikumā minētos produktus, kas attiecas uz kūtsmēsliem un/vai dzīvnieku ekskrementiem, var izmantot tikai tad, ja, kombinējot ar 2.1 punkta b) apakšpunktā minētajiem organiskiem mēsliem, tiek ievēroti šā pielikuma B daļas 7.1 punktā minētie ierobežojumi.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0385

“Galileo”

Eiropas Parlamenta rezolūcija par programmas “Galileo” īpašuma novērtēšanu

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par programmas “Galileo” īpašuma novērtēšanu (COM(2006)0272), un |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par programmas “Galileo” īpašuma novērtēšanu (COM(2006)0272), un

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas satelītu radionavigācijas programmas izvēršanas un darbības posmu īstenošanu (COM(2004)0477), ņemot vērā tā nostāju, ko pieņēma 2005. gada 6. septembrī (1) nolūkā pieņemt minēto regulu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas satelītu radionavigācijas programmas izvēršanas un darbības posmu īstenošanu (COM(2004)0477), ņemot vērā tā nostāju, ko pieņēma 2005. gada 6. septembrī (1) nolūkā pieņemt minēto regulu,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 21. maija Regulu (EK) Nr. 876/2002, ar ko izveido kopuzņēmumu “Galileo” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 21. maija Regulu (EK) Nr. 876/2002, ar ko izveido kopuzņēmumu “Galileo” (2),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza kopuzņēmuma “Galileo” statūtus Padomes Regulas (EK) Nr. 876/2002 pielikumā (COM(2006)0351), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza kopuzņēmuma “Galileo” statūtus Padomes Regulas (EK) Nr. 876/2002 pielikumā (COM(2006)0351),

| — | ņemot vērā Padomes 2004. gada 12. jūlija Regulu (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi (3), un ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza minēto regulu (COM(2005)0190), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2004. gada 12. jūlija Regulu (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi (3), un ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza minēto regulu (COM(2005)0190),

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu un 103. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu un 103. panta 2. punktu,

| A. | tā kā “Galileo” ir pirmā infrastruktūra Eiropas mērogā, ko vada Kopiena, un tāpēc izvirza jaunus izaicinājumus gan reglamentēšanas, gan finanšu jomā; tā kā tiesiskais un procesuālais pamats nav orientēts uz projektu; |
| --- | --- |

A.

tā kā “Galileo” ir pirmā infrastruktūra Eiropas mērogā, ko vada Kopiena, un tāpēc izvirza jaunus izaicinājumus gan reglamentēšanas, gan finanšu jomā; tā kā tiesiskais un procesuālais pamats nav orientēts uz projektu;

| B. | tā kā Eiropas Parlaments ir pilnībā atbalstījis “Galileo” programmu, veicot savus likumdošanas un budžeta pienākumus (piemēram, tā iepriekšminētajā 2005. gada 6. septembra nostājā), atzīstot, ka “Galileo” ir stratēģisks projekts — viens no vissvarīgākajiem Lisabonas stratēģijas pīlāriem — un ka tas piedāvā lielas iespējas MVU; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Parlaments ir pilnībā atbalstījis “Galileo” programmu, veicot savus likumdošanas un budžeta pienākumus (piemēram, tā iepriekšminētajā 2005. gada 6. septembra nostājā), atzīstot, ka “Galileo” ir stratēģisks projekts — viens no vissvarīgākajiem Lisabonas stratēģijas pīlāriem — un ka tas piedāvā lielas iespējas MVU;

| C. | tā kā Eiropas inženieri un projekta īstenotāji, kas strādā Eiropas Kosmosa aģentūrā un kosmosa nozarē, ir veikuši nozīmīgu darbu; atzīmējot, ka pirmais eksperimentālais satelīts GIOVE A ir jau īstenojis tā galveno misiju — tehniskā sistēma darbojas — un ka tagad šā projekta sekmīgai turpināšanai vissvarīgākais uzdevums ir nodrošināt labu pārvaldību, |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas inženieri un projekta īstenotāji, kas strādā Eiropas Kosmosa aģentūrā un kosmosa nozarē, ir veikuši nozīmīgu darbu; atzīmējot, ka pirmais eksperimentālais satelīts GIOVE A ir jau īstenojis tā galveno misiju — tehniskā sistēma darbojas — un ka tagad šā projekta sekmīgai turpināšanai vissvarīgākais uzdevums ir nodrošināt labu pārvaldību,

| 1. | aicina Komisiju novērtēt, kādus grozījumus tiesiskajos un procesuālajos noteikumos varētu izdarīt, lai nodrošinātu projekta nepārtrauktu virzību; norāda, ka tas nenozīmē iestāžu kompetenču un pienākumu samazināšanu, bet varētu attiekties uz tādu risinājumu piemērošanu, kuri ir radošāki un atbilstīgāki šīs programmas mērķiem; |
| --- | --- |

1.

aicina Komisiju novērtēt, kādus grozījumus tiesiskajos un procesuālajos noteikumos varētu izdarīt, lai nodrošinātu projekta nepārtrauktu virzību; norāda, ka tas nenozīmē iestāžu kompetenču un pienākumu samazināšanu, bet varētu attiekties uz tādu risinājumu piemērošanu, kuri ir radošāki un atbilstīgāki šīs programmas mērķiem;

| 2. | atzīmē jauno aktualizēto grafiku un aicina Komisiju rīkoties saskaņā ar to un veicināt tā ievērošanu; līdz ar koncesijas līguma apstiprināšanu prasa, lai tas tiktu informēts par papildu izmaksām kavēšanās dēļ; turklāt aicina Komisiju informēt Parlamentu par jebkādām nozīmīgām turpmākām izmaiņām, kā arī to veikt savlaicīgi, nevis ar kavēšanos gadu garumā; |
| --- | --- |

2.

atzīmē jauno aktualizēto grafiku un aicina Komisiju rīkoties saskaņā ar to un veicināt tā ievērošanu; līdz ar koncesijas līguma apstiprināšanu prasa, lai tas tiktu informēts par papildu izmaksām kavēšanās dēļ; turklāt aicina Komisiju informēt Parlamentu par jebkādām nozīmīgām turpmākām izmaiņām, kā arī to veikt savlaicīgi, nevis ar kavēšanos gadu garumā;

| 3. | atzinīgi vērtē sasniegto progresu sarunās ar koncesionāriem; aicina attiecīgās personas Eiropas kosmosa nozarē, kuras darbojas konsorcijā, ar konstruktīviem līdzekļiem censties panākt līguma parakstīšanu, lai ar šo kopējo Eiropas projektu pēc iespējas drīz var dot ieguldījumu Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē sasniegto progresu sarunās ar koncesionāriem; aicina attiecīgās personas Eiropas kosmosa nozarē, kuras darbojas konsorcijā, ar konstruktīviem līdzekļiem censties panākt līguma parakstīšanu, lai ar šo kopējo Eiropas projektu pēc iespējas drīz var dot ieguldījumu Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā;

| 4. | aicina Globālās satelītu navigācijas sistēmas (GNSS) Uzraudzības iestādi sniegt pusgada progresa ziņojumus Eiropas Parlamentam, īpaši attiecībā uz progresu to uzdevumu īstenošanā no 2007. gada 1. janvāra, kas izvirzīti ierosinātajā regulā, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1321/2004; |
| --- | --- |

4.

aicina Globālās satelītu navigācijas sistēmas (GNSS) Uzraudzības iestādi sniegt pusgada progresa ziņojumus Eiropas Parlamentam, īpaši attiecībā uz progresu to uzdevumu īstenošanā no 2007. gada 1. janvāra, kas izvirzīti ierosinātajā regulā, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1321/2004;

| 5. | aicina GNSS Uzraudzības iestādi piešķirt Eiropas Parlamenta izvirzīto ekspertu būt pastāvīgā novērotāja statusā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1321/2004 5. panta 5. punktu; |
| --- | --- |

5.

aicina GNSS Uzraudzības iestādi piešķirt Eiropas Parlamenta izvirzīto ekspertu būt pastāvīgā novērotāja statusā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1321/2004 5. panta 5. punktu;

| 6. | atzinīgi vērtē nākamo regulu par regulētajiem publiskajiem pakalpojumiem (PRS), ar kuru varētu gūt aptuveni 30 % projekta ienākumu, kā arī Zaļo grāmatu par “Galileo” izmantošanu; aicina Komisiju pabeigt trūkstošos noteikumus, kuri nepieciešami, lai veicinātu izmantošanu dažādās jomās un lai MVU dotu pietiekami ilgu sagatavošanās laiku līdzdalībai; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē nākamo regulu par regulētajiem publiskajiem pakalpojumiem (PRS), ar kuru varētu gūt aptuveni 30 % projekta ienākumu, kā arī Zaļo grāmatu par “Galileo” izmantošanu; aicina Komisiju pabeigt trūkstošos noteikumus, kuri nepieciešami, lai veicinātu izmantošanu dažādās jomās un lai MVU dotu pietiekami ilgu sagatavošanās laiku līdzdalībai;

| 7. | aicina Komisiju, ņemot vērā projekta nozīmīgumu Kopienai, nodrošināt, lai pirms jebkādu līgumu noslēgšanas ar trešām valstīm iestāžu līmenī Eiropas Parlaments būtu par to informēts; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju, ņemot vērā projekta nozīmīgumu Kopienai, nodrošināt, lai pirms jebkādu līgumu noslēgšanas ar trešām valstīm iestāžu līmenī Eiropas Parlaments būtu par to informēts;

| 8. | aicina Padomi nodrošināt, lai saistībā ar šo projektu turpmāk nenotiktu nekāda kavēšanās; |
| --- | --- |

8.

aicina Padomi nodrošināt, lai saistībā ar šo projektu turpmāk nenotiktu nekāda kavēšanās;

| 9. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

9.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 193 E, 17.8.2006., 61. lpp.

(2)  OV L 138, 28.5.2002., 1. lpp.

(3)  OV L 246, 20.7.2004., 1. lpp.

P6_TA(2006)0386

ES kopējā imigrācijas politika

Eiropas Parlamenta rezolūcija par ES kopējo imigrācijas politiku

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ES līguma 6. pantu un EK līguma 63. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES līguma 6. pantu un EK līguma 63. pantu,

| — | ņemot vērā ES līguma 42. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES līguma 42. pantu,

| — | ņemot vērā Tamperes 1999. gada programmu un Hāgas 2004. gada programmu par brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tamperes 1999. gada programmu un Hāgas 2004. gada programmu par brīvības, drošības un tiesiskuma telpu,

| — | ņemot vērā Tieslietu un iekšlietu (TI) padomes 2006. gada 20.—22. septembra sanāksmi Tamperē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tieslietu un iekšlietu (TI) padomes 2006. gada 20.—22. septembra sanāksmi Tamperē,

| — | ņemot vērā pastāvīgās diskusijas par finanšu plānu, tai skaitā par Eiropas Bēgļu fondu un Eiropas Atgriešanās fondu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pastāvīgās diskusijas par finanšu plānu, tai skaitā par Eiropas Bēgļu fondu un Eiropas Atgriešanās fondu,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 6. aprīļa rezolūciju par bēgļu nometņu stāvokli Maltā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 6. aprīļa rezolūciju par bēgļu nometņu stāvokli Maltā (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 14. aprīļa rezolūciju par Lampedūzu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 14. aprīļa rezolūciju par Lampedūzu (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā septiņus gadus pēc Tamperes programmas pieņemšanas Eiropas Savienībai nav saskaņotas politikas imigrācijas jomā, jo īpaši politikas likumīgas migrācijas un atgriešanās jomā; |
| --- | --- |

A.

tā kā septiņus gadus pēc Tamperes programmas pieņemšanas Eiropas Savienībai nav saskaņotas politikas imigrācijas jomā, jo īpaši politikas likumīgas migrācijas un atgriešanās jomā;

| B. | tā kā vienota Eiropas patvēruma sistēma pamatojas uz noteikumu kopumu, no kuru izpildes neviena iesaistītā dalībvalsts nedrīkst atkāpties; |
| --- | --- |

B.

tā kā vienota Eiropas patvēruma sistēma pamatojas uz noteikumu kopumu, no kuru izpildes neviena iesaistītā dalībvalsts nedrīkst atkāpties;

| C. | ņemot vērā ārkārtas situāciju humānajā jomā vairākās dalībvalstīs, kas atrodas pie ES dienvidu ārējām robežām, kur Vidusjūrā ir gājuši bojā tūkstošiem migrantu, un migrantu masveida pieplūdumu jo īpaši 2006. gada vasarā; |
| --- | --- |

C.

ņemot vērā ārkārtas situāciju humānajā jomā vairākās dalībvalstīs, kas atrodas pie ES dienvidu ārējām robežām, kur Vidusjūrā ir gājuši bojā tūkstošiem migrantu, un migrantu masveida pieplūdumu jo īpaši 2006. gada vasarā;

| D. | tā kā Rabātā 2006. gada 10. un 11. jūlijā notikušās Eiropas un Āfrikas valstu ministru konferences par migrāciju un attīstību noslēgumā tika pieņemta deklarācija un rīcības plāns; |
| --- | --- |

D.

tā kā Rabātā 2006. gada 10. un 11. jūlijā notikušās Eiropas un Āfrikas valstu ministru konferences par migrāciju un attīstību noslēgumā tika pieņemta deklarācija un rīcības plāns;

| E. | tā kā Hāgas programmas vidusposma pārskats tiks pabeigts līdz šā gada beigām; |
| --- | --- |

E.

tā kā Hāgas programmas vidusposma pārskats tiks pabeigts līdz šā gada beigām;

| F. | tā kā nelegālās imigrācijas rezultātā var veidoties cilvēku ekspluatācija un piespiedu darbs; |
| --- | --- |

F.

tā kā nelegālās imigrācijas rezultātā var veidoties cilvēku ekspluatācija un piespiedu darbs;

| G. | tā kā Komisijas Zaļajā grāmatā par ES pieeju ekonomiskās migrācijas pārvaldībai (COM(2004)0811) tiek prognozēts, ka “saglabājoties pašreizējām imigrācijas plūsmām, laika posmā no 2010. gada līdz 2030. gadam darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaita lejupslīde 25 dalībvalstu Eiropas Savienībā (ES-25) veicinās nodarbināto cilvēku skaita kritumu par apmēram 20 miljoniem” un ka, “lai apmierinātu ES darba tirgus vajadzības un nodrošinātu Eiropas uzplaukumu, būs nepieciešamas vēl pieaugošākas un ilgstošākas imigrācijas plūsmas”, |
| --- | --- |

G.

tā kā Komisijas Zaļajā grāmatā par ES pieeju ekonomiskās migrācijas pārvaldībai (COM(2004)0811) tiek prognozēts, ka “saglabājoties pašreizējām imigrācijas plūsmām, laika posmā no 2010. gada līdz 2030. gadam darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaita lejupslīde 25 dalībvalstu Eiropas Savienībā (ES-25) veicinās nodarbināto cilvēku skaita kritumu par apmēram 20 miljoniem” un ka, “lai apmierinātu ES darba tirgus vajadzības un nodrošinātu Eiropas uzplaukumu, būs nepieciešamas vēl pieaugošākas un ilgstošākas imigrācijas plūsmas”,

| 1. | uzsver, ka migrācijas pieaugums ir globāla parādība, kam ir neskaitāmi iemesli un sekas, un ka migrācijai nepieciešama līdzsvarota, visaptveroša un saskaņota pieeja; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka migrācijas pieaugums ir globāla parādība, kam ir neskaitāmi iemesli un sekas, un ka migrācijai nepieciešama līdzsvarota, visaptveroša un saskaņota pieeja;

| 2. | apzinās, ka, nepastāvot likumīgas migrācijas ceļiem, turpina pieaugt sasprindzinājums patvēruma sistēmās, kuras nodrošina likumīgu nometināšanu; |
| --- | --- |

2.

apzinās, ka, nepastāvot likumīgas migrācijas ceļiem, turpina pieaugt sasprindzinājums patvēruma sistēmās, kuras nodrošina likumīgu nometināšanu;

| 3. | apzinās dramatisko situāciju un grūtības humānajā jomā, ar ko saskaras vairākas dalībvalstis, pēdējo pāris gadu laikā pārvaldot ļoti lielu migrācijas plūsmu; jo īpaši atzīmē problēmas, ko rada satraucoši liels skaits nepilngadīgo, kuri pēdējā laikā ir ieradušies; |
| --- | --- |

3.

apzinās dramatisko situāciju un grūtības humānajā jomā, ar ko saskaras vairākas dalībvalstis, pēdējo pāris gadu laikā pārvaldot ļoti lielu migrācijas plūsmu; jo īpaši atzīmē problēmas, ko rada satraucoši liels skaits nepilngadīgo, kuri pēdējā laikā ir ieradušies;

| 4. | pauž nožēlu par ārkārtīgi augsto humāno maksu, tai skaitā par imigrantu zaudētajām dzīvībām; |
| --- | --- |

4.

pauž nožēlu par ārkārtīgi augsto humāno maksu, tai skaitā par imigrantu zaudētajām dzīvībām;

| 5. | ir nelokāmi pārliecināts, ka dalībvalstīm jāpilda savas saistības saskaņā ar Kopienas un starptautisko tiesību aktiem attiecībā uz patvēruma meklētājiem un migrantiem; |
| --- | --- |

5.

ir nelokāmi pārliecināts, ka dalībvalstīm jāpilda savas saistības saskaņā ar Kopienas un starptautisko tiesību aktiem attiecībā uz patvēruma meklētājiem un migrantiem;

| 6. | uzskata, ka Eiropas Savienībā nav pieļaujama cilvēku izmantošana piespiedu darbam un ka tāpēc dalībvalstīm jānodrošina, lai šāda nodarbe nepastāv; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka Eiropas Savienībā nav pieļaujama cilvēku izmantošana piespiedu darbam un ka tāpēc dalībvalstīm jānodrošina, lai šāda nodarbe nepastāv;

| 7. | pieprasa, lai dalībvalstis saskaņoti un konsekventi nodrošina piekļuvi patvēruma pieprasīšanas procedūrai un piemēro Direktīvas 2003/9/EK (3) noteikumus un lai patvēruma pieprasījumi tiek ātri un efektīvi izskatīti; |
| --- | --- |

7.

pieprasa, lai dalībvalstis saskaņoti un konsekventi nodrošina piekļuvi patvēruma pieprasīšanas procedūrai un piemēro Direktīvas 2003/9/EK (3) noteikumus un lai patvēruma pieprasījumi tiek ātri un efektīvi izskatīti;

| 8. | uzsver, ka, īstenojot jebkuru vispārēju pieeju imigrācijai, nav iespējams ignorēt “piespiedu faktorus”, kas pirmām kārtām liek cilvēkiem pamest savu valsti, par nepieciešamību padarot reālas iespējas likumīgai migrācijai uz Eiropas Savienību, kā arī precīzus plānus attīstībai un ieguldījumiem izcelsmes un tranzīta valstīs, tai skaitā tirdzniecības un lauksaimniecības politiku, kas sekmē iespējas ekonomikā, arī tādēļ, lai novērstu intelektuālā darbaspēka masveida emigrāciju; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka, īstenojot jebkuru vispārēju pieeju imigrācijai, nav iespējams ignorēt “piespiedu faktorus”, kas pirmām kārtām liek cilvēkiem pamest savu valsti, par nepieciešamību padarot reālas iespējas likumīgai migrācijai uz Eiropas Savienību, kā arī precīzus plānus attīstībai un ieguldījumiem izcelsmes un tranzīta valstīs, tai skaitā tirdzniecības un lauksaimniecības politiku, kas sekmē iespējas ekonomikā, arī tādēļ, lai novērstu intelektuālā darbaspēka masveida emigrāciju;

| 9. | atgādina, ka līdz ar saskaņotu Eiropas imigrācijas politiku ir jāīsteno integrācijas politika, cita starpā nodrošinot pienācīgu integrāciju darba tirgū, tiesības uz izglītību un apmācību, piekļuvi sociālajiem un veselības aprūpes pakalpojumiem, kā arī imigrantu līdzdalību sabiedriskajā, kultūras un politiskajā dzīvē; |
| --- | --- |

9.

atgādina, ka līdz ar saskaņotu Eiropas imigrācijas politiku ir jāīsteno integrācijas politika, cita starpā nodrošinot pienācīgu integrāciju darba tirgū, tiesības uz izglītību un apmācību, piekļuvi sociālajiem un veselības aprūpes pakalpojumiem, kā arī imigrantu līdzdalību sabiedriskajā, kultūras un politiskajā dzīvē;

| 10. | atkārtoti uzsver, ka jebkādi lēmumi par imigrācijas noteikumu mīkstināšanu vienā dalībvalstī ietekmē situāciju citās dalībvalstīs, un tas ir dalībvalstu pienākums, lojāli sadarbojoties, konsultēt un informēt pārējās dalībvalstis par tiem pasākumiem, kas visticamāk ietekmēs stāvokli imigrācijas jomā, kā tas teikts EP pieņemtajā 2006. gada 6. jūlija Nostājā (4) par lēmumu par savstarpējās informēšanas procedūras izveidi attiecībā uz dalībvalstu pasākumiem patvēruma un imigrācijas jomās; |
| --- | --- |

10.

atkārtoti uzsver, ka jebkādi lēmumi par imigrācijas noteikumu mīkstināšanu vienā dalībvalstī ietekmē situāciju citās dalībvalstīs, un tas ir dalībvalstu pienākums, lojāli sadarbojoties, konsultēt un informēt pārējās dalībvalstis par tiem pasākumiem, kas visticamāk ietekmēs stāvokli imigrācijas jomā, kā tas teikts EP pieņemtajā 2006. gada 6. jūlija Nostājā (4) par lēmumu par savstarpējās informēšanas procedūras izveidi attiecībā uz dalībvalstu pasākumiem patvēruma un imigrācijas jomās;

| 11. | pieprasa īstenot partnerības pieeju attiecībās ar izcelsmes un tranzīta valstīm, lai nodrošinātu šo valstu aktīvu līdzdalību, palīdzot pārvaldīt migrācijas plūsmu, apturēt nelegālo imigrāciju un izveidot efektīvas informācijas kampaņas par situāciju migrantu uzņemšanas ES valstīs, tai skaitā par patvēruma piešķiršanas kritērijiem; |
| --- | --- |

11.

pieprasa īstenot partnerības pieeju attiecībās ar izcelsmes un tranzīta valstīm, lai nodrošinātu šo valstu aktīvu līdzdalību, palīdzot pārvaldīt migrācijas plūsmu, apturēt nelegālo imigrāciju un izveidot efektīvas informācijas kampaņas par situāciju migrantu uzņemšanas ES valstīs, tai skaitā par patvēruma piešķiršanas kritērijiem;

| 12. | uzskata, ka pienākumu un finansiālā sloga sadalei starp dalībvalstīm ir jākļūst par ES imigrācijas politikas, kā arī Kopējās Eiropas patvēruma sistēmas neatņemamu sastāvdaļu; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka pienākumu un finansiālā sloga sadalei starp dalībvalstīm ir jākļūst par ES imigrācijas politikas, kā arī Kopējās Eiropas patvēruma sistēmas neatņemamu sastāvdaļu;

| 13. | pieprasa atvēlēt Eiropas Savienībai nozīmīgāku lomu, nodrošinot ārkārtas situāciju pārvaldību humānajā jomā saistībā ar migrācijas plūsmu un patvēruma meklētājiem; |
| --- | --- |

13.

pieprasa atvēlēt Eiropas Savienībai nozīmīgāku lomu, nodrošinot ārkārtas situāciju pārvaldību humānajā jomā saistībā ar migrācijas plūsmu un patvēruma meklētājiem;

| 14. | tāpēc ir pārliecināts, ka valstīm jāpiešķir piekļuve tehniskajai palīdzībai un finansējumam, ko nodrošina saskaņā ar programmu “ARGO”, Eiropas Bēgļu fondu, Eiropas Ārējo robežu fondu un Eiropas Atgriešanās fondu 2007.—2013. gadam; |
| --- | --- |

14.

tāpēc ir pārliecināts, ka valstīm jāpiešķir piekļuve tehniskajai palīdzībai un finansējumam, ko nodrošina saskaņā ar programmu “ARGO”, Eiropas Bēgļu fondu, Eiropas Ārējo robežu fondu un Eiropas Atgriešanās fondu 2007.—2013. gadam;

| 15. | aicina noteikt, lai lielāks finansējums ir pieejams tām NVO, kuras sniedz nozīmīgu neatliekamo palīdzību; |
| --- | --- |

15.

aicina noteikt, lai lielāks finansējums ir pieejams tām NVO, kuras sniedz nozīmīgu neatliekamo palīdzību;

| 16. | uzskata, ka masveidīga imigrācija ir ekonomiskā sabrukuma sekas, kā arī iedzīvotāju materiāla stāvokļa pasliktināšanās, cilvēktiesību pārkāpumu, vides noplicināšanas rezultāts, paplašinoties atšķirībām starp bagātākām un nabadzīgākām valstīm, un sekas pilsoņu kariem un kariem par dabas resursiem, politiskai vajāšanai un politiskajai nestabilitātei, korupcijai un diktatoriskiem režīmiem daudzās izcelsmes valstīs; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka masveidīga imigrācija ir ekonomiskā sabrukuma sekas, kā arī iedzīvotāju materiāla stāvokļa pasliktināšanās, cilvēktiesību pārkāpumu, vides noplicināšanas rezultāts, paplašinoties atšķirībām starp bagātākām un nabadzīgākām valstīm, un sekas pilsoņu kariem un kariem par dabas resursiem, politiskai vajāšanai un politiskajai nestabilitātei, korupcijai un diktatoriskiem režīmiem daudzās izcelsmes valstīs;

| 17. | aicina Komisiju iespējami drīz ierosināt neatliekamās palīdzības fonda izveidi, lai finansētu ekspertu atbalsta grupas, sniegtu praktisku palīdzību uzņemšanas centriem pierobežā, kā arī risinātu krīzes situācijas dalībvalstīs humānajā jomā, un iekļaut neatliekamās palīdzības mehānismu jaunajos fondos 2007.—2013. gadam, kas ļautu sniegt finansiālu palīdzību ārkārtas situācijā; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju iespējami drīz ierosināt neatliekamās palīdzības fonda izveidi, lai finansētu ekspertu atbalsta grupas, sniegtu praktisku palīdzību uzņemšanas centriem pierobežā, kā arī risinātu krīzes situācijas dalībvalstīs humānajā jomā, un iekļaut neatliekamās palīdzības mehānismu jaunajos fondos 2007.—2013. gadam, kas ļautu sniegt finansiālu palīdzību ārkārtas situācijā;

| 18. | mudina, lai dalībvalstis nosaka piekļuvi patvēruma pieprasīšanas procedūrai, konsekventi un stingri piemēro noteikumus, ko paredz Direktīva 2005/85/EK (5), un nodrošina, ka patvēruma pieteikumi tiek ātri un efektīvi izskatīti; |
| --- | --- |

18.

mudina, lai dalībvalstis nosaka piekļuvi patvēruma pieprasīšanas procedūrai, konsekventi un stingri piemēro noteikumus, ko paredz Direktīva 2005/85/EK (5), un nodrošina, ka patvēruma pieteikumi tiek ātri un efektīvi izskatīti;

| 19. | atzīst, ka ir jāpieņem līdzvērtīga ES direktīva par bēgļu atgriešanos, un aicina Padomi pielikt pūles, lai nodrošinātu šīs direktīvas pieņemšanu; tomēr atzīmē, ka septiņu gadu laikā pēc Tamperes Eiropadomes un pēc vairākkārtējiem Parlamenta pieprasījumiem Padomei nav izdevies noteikt kopēju imigrācijas politiku un uzturēt vienprātību un konsultāciju procedūru visos jautājumos par likumīgu imigrāciju; |
| --- | --- |

19.

atzīst, ka ir jāpieņem līdzvērtīga ES direktīva par bēgļu atgriešanos, un aicina Padomi pielikt pūles, lai nodrošinātu šīs direktīvas pieņemšanu; tomēr atzīmē, ka septiņu gadu laikā pēc Tamperes Eiropadomes un pēc vairākkārtējiem Parlamenta pieprasījumiem Padomei nav izdevies noteikt kopēju imigrācijas politiku un uzturēt vienprātību un konsultāciju procedūru visos jautājumos par likumīgu imigrāciju;

| 20. | mudina dalībvalstis paātrināt sadarbību FRONTEX ietvaros un precīzāk definēt šīs aģentūras uzdevumu; |
| --- | --- |

20.

mudina dalībvalstis paātrināt sadarbību FRONTEX ietvaros un precīzāk definēt šīs aģentūras uzdevumu;

| 21. | tomēr uzskata, ka robežkontrole un nelegālās imigrācijas apkarošana var būt tikai viens no ES politikas aspektiem attiecībās ar trešām valstīm, saistībā ar kurām ir jāīsteno aktīva izcelsmes valsts un tranzīta attīstības politika, lai samazinātu emigrācijas postošo ietekmi; |
| --- | --- |

21.

tomēr uzskata, ka robežkontrole un nelegālās imigrācijas apkarošana var būt tikai viens no ES politikas aspektiem attiecībās ar trešām valstīm, saistībā ar kurām ir jāīsteno aktīva izcelsmes valsts un tranzīta attīstības politika, lai samazinātu emigrācijas postošo ietekmi;

| 22. | uzskata — tā kā ES nav kopējas imigrācijas politikas, dalībvalstis atšķirīgi risina problēmu saistībā ar simtiem un tūkstošiem nelegālo imigrantu, kas strādā nelegāli un kuriem nav nekādas sociālās aizsardzības; tomēr uzskata, ka tas nav ilglaicīgs risinājums, jo šie pasākumi neatrisina ar migrāciju saistītās problēmas; |
| --- | --- |

22.

uzskata — tā kā ES nav kopējas imigrācijas politikas, dalībvalstis atšķirīgi risina problēmu saistībā ar simtiem un tūkstošiem nelegālo imigrantu, kas strādā nelegāli un kuriem nav nekādas sociālās aizsardzības; tomēr uzskata, ka tas nav ilglaicīgs risinājums, jo šie pasākumi neatrisina ar migrāciju saistītās problēmas;

| 23. | uzsver, ka jebkuriem pasākumiem nelegālās imigrācijas apkarošanai un stingrākai robežkontrolei, arī sadarbojoties ar trešām valstīm, ir jāatbilst cilvēka pamattiesību un garantiju principiem, kas izklāstīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā, it īpaši patvēruma tiesībām un tiesībām uz nerepatriēšanu; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka jebkuriem pasākumiem nelegālās imigrācijas apkarošanai un stingrākai robežkontrolei, arī sadarbojoties ar trešām valstīm, ir jāatbilst cilvēka pamattiesību un garantiju principiem, kas izklāstīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā, it īpaši patvēruma tiesībām un tiesībām uz nerepatriēšanu;

| 24. | brīdina par bīstamību, ko rada ārpakalpojumu piesaiste ES ārējo robežu pārvaldībai, un cer uz labāku sadarbību ar izcelsmes valstīm un tranzīta valstīm, kas galvenokārt balstītos uz pamattiesību ievērošanu, it īpaši uz patvēruma tiesību un nerepatriēšanas tiesību ievērošanu, kā arī uz kopējām ES, izcelsmes valstu un tranzīta valstu interesēm; |
| --- | --- |

24.

brīdina par bīstamību, ko rada ārpakalpojumu piesaiste ES ārējo robežu pārvaldībai, un cer uz labāku sadarbību ar izcelsmes valstīm un tranzīta valstīm, kas galvenokārt balstītos uz pamattiesību ievērošanu, it īpaši uz patvēruma tiesību un nerepatriēšanas tiesību ievērošanu, kā arī uz kopējām ES, izcelsmes valstu un tranzīta valstu interesēm;

| 25. | uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāīsteno transversāla pieeja; uzskata, ka ES imigrācijas politikai ir jāietver ne tikai partnerība ar trešām valstīm, ārējo robežu pastiprināšana, lai apkarotu cilvēku tirdzniecību, un atbilstīga atgriešanās politika, bet arī jāatver likumīgas imigrācijas ceļi, jāveicina migrantu integrācija uzņemšanas valsts sabiedrībā un jāļauj izcelsmes valstīm kopīgi attīstīties, lai risinātu migrācijas pamatiemeslus; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāīsteno transversāla pieeja; uzskata, ka ES imigrācijas politikai ir jāietver ne tikai partnerība ar trešām valstīm, ārējo robežu pastiprināšana, lai apkarotu cilvēku tirdzniecību, un atbilstīga atgriešanās politika, bet arī jāatver likumīgas imigrācijas ceļi, jāveicina migrantu integrācija uzņemšanas valsts sabiedrībā un jāļauj izcelsmes valstīm kopīgi attīstīties, lai risinātu migrācijas pamatiemeslus;

| 26. | mudina Komisiju iespējami drīz uzņemties iniciatīvu, lai pārskatītu Regulu (EK) Nr. 343/2003 (6) (Dublina II), apšaubot pašu šīs regulas principu, saskaņā ar kuru pirmā dalībvalsts, ko sasniedzis patvēruma pieprasītājs, ir atbildīga par patvēruma pieprasījuma izskatīšanu, jo šis princips ir nepanesami smaga nasta valstīm, kuras atrodas ES dienvidaustrumos, un ieviešot godīgu mehānismu atbildības sadalei starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

26.

mudina Komisiju iespējami drīz uzņemties iniciatīvu, lai pārskatītu Regulu (EK) Nr. 343/2003 (6) (Dublina II), apšaubot pašu šīs regulas principu, saskaņā ar kuru pirmā dalībvalsts, ko sasniedzis patvēruma pieprasītājs, ir atbildīga par patvēruma pieprasījuma izskatīšanu, jo šis princips ir nepanesami smaga nasta valstīm, kuras atrodas ES dienvidaustrumos, un ieviešot godīgu mehānismu atbildības sadalei starp dalībvalstīm;

| 27. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

27.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0136.

(2)  OV C 33 E, 9.2.2006., 598. lpp.

(3)  OV L 31, 6.2.2003., 18. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0313,.

(5)  OV L 326, 13.12.2005., 13. lpp.

(6)  OV L 50, 25.2.2003., 1. lpp.

P6_TA(2006)0387

Situācija Dārfūrā

Eiropas Parlamenta rezolūcija par situāciju Dārfūrā

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par situāciju Sudānā un Dārfūrā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par situāciju Sudānā un Dārfūrā,

| — | ņemot vērā attiecīgās ANO Drošības padomes rezolūcijas un īpaši ANO Drošības padomes 2006. gada 31. augusta Rezolūciju Nr. 1706, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā attiecīgās ANO Drošības padomes rezolūcijas un īpaši ANO Drošības padomes 2006. gada 31. augusta Rezolūciju Nr. 1706,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības 2004. gada aprīļa lēmumu izveidot Āfrikas misiju Sudānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības 2004. gada aprīļa lēmumu izveidot Āfrikas misiju Sudānā,

| — | ņemot vērā, ka 2006. gada 17. septembris ir vispasaules diena, kas veltīta Dārfūrai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, ka 2006. gada 17. septembris ir vispasaules diena, kas veltīta Dārfūrai,

| — | ņemot vērā 2006. gada 5. maijā Abujā, Nigērijā parakstīto Dārfūras miera līgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 5. maijā Abujā, Nigērijā parakstīto Dārfūras miera līgumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā konflikts Dārfūras reģionā starp valdības spēkiem, valdību atbalstošām vienībām un nemierniekiem, neskatoties uz 2006. gada 5. maijā parakstīto Dārfūras miera līgumu, pēdējo trīs gadu laikā ir novedis pie 200 000 cilvēku bojāejas un vairāk nekā 2 miljoniem valstī pārvietotām personām un bēgļiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā konflikts Dārfūras reģionā starp valdības spēkiem, valdību atbalstošām vienībām un nemierniekiem, neskatoties uz 2006. gada 5. maijā parakstīto Dārfūras miera līgumu, pēdējo trīs gadu laikā ir novedis pie 200 000 cilvēku bojāejas un vairāk nekā 2 miljoniem valstī pārvietotām personām un bēgļiem;

| B. | tā kā Dārfūras miera līgums, neskatoties uz ANO īpašā pārstāvja Jan Pronk apgalvojumu, ka tas “būtībā ir miris”, joprojām ir pamats stabilitātei, mieram un samierināšanai Dārfūrā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Dārfūras miera līgums, neskatoties uz ANO īpašā pārstāvja Jan Pronk apgalvojumu, ka tas “būtībā ir miris”, joprojām ir pamats stabilitātei, mieram un samierināšanai Dārfūrā;

| C. | tā kā saskaņā ar ANO ārkārtas palīdzības koordinatora Jan Egeland teikto humanitārā un drošības situācija Dārfūrā ir vissliktākajā situācijā kopš 2004. gada un humānās palīdzības pieejamība turpina pasliktināties tiktāl, ka daži Dārfūras apgabali ir nepieejami humānās palīdzības sniedzējiem, kas nozīmē, ka tūkstošiem Dārfūras iedzīvotāju nav pieejama palīdzība; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar ANO ārkārtas palīdzības koordinatora Jan Egeland teikto humanitārā un drošības situācija Dārfūrā ir vissliktākajā situācijā kopš 2004. gada un humānās palīdzības pieejamība turpina pasliktināties tiktāl, ka daži Dārfūras apgabali ir nepieejami humānās palīdzības sniedzējiem, kas nozīmē, ka tūkstošiem Dārfūras iedzīvotāju nav pieejama palīdzība;

| D. | tā kā reģionā joprojām visas puses pārkāpj vienošanos par uguns pārtraukšanu, bieži vien vēršot vardarbību pret civiliedzīvotājiem, un tā kā nesenā militārā attīstība Dārfūrā un valdības spēku nostiprināšanās reģionā ir novedusi pie cīņu atsākšanās Ziemeļdārfūrā; |
| --- | --- |

D.

tā kā reģionā joprojām visas puses pārkāpj vienošanos par uguns pārtraukšanu, bieži vien vēršot vardarbību pret civiliedzīvotājiem, un tā kā nesenā militārā attīstība Dārfūrā un valdības spēku nostiprināšanās reģionā ir novedusi pie cīņu atsākšanās Ziemeļdārfūrā;

| E. | tā kā ANO “pienākums aizsargāt” paredz gadījumā, ja “valsts iestādes uzskatāmi nespēj aizsargāt savus iedzīvotājus no genocīda, kara noziegumiem, etniskās tīrīšanas un noziegumiem pret cilvēci”, ANO Drošības padome var atbilstīgi VII nodaļai lemt par militāro spēku nosūtīšanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā ANO “pienākums aizsargāt” paredz gadījumā, ja “valsts iestādes uzskatāmi nespēj aizsargāt savus iedzīvotājus no genocīda, kara noziegumiem, etniskās tīrīšanas un noziegumiem pret cilvēci”, ANO Drošības padome var atbilstīgi VII nodaļai lemt par militāro spēku nosūtīšanu;

| F. | tā kā ANO Drošības padome savā Rezolūcijā Nr. 1706 ir atļāvusi līdz 22 500 miera uzturēšanas kareivjiem un policijas virsniekiem pārņemt operācijas Dārfūrā no Āfrikas misijas Sudānā, atkārtoti paužot apņemšanos pilnībā ievērot Sudānas suverenitāti, vienotību un teritoriālo vienotību; |
| --- | --- |

F.

tā kā ANO Drošības padome savā Rezolūcijā Nr. 1706 ir atļāvusi līdz 22 500 miera uzturēšanas kareivjiem un policijas virsniekiem pārņemt operācijas Dārfūrā no Āfrikas misijas Sudānā, atkārtoti paužot apņemšanos pilnībā ievērot Sudānas suverenitāti, vienotību un teritoriālo vienotību;

| G. | tā kā Sudānas valdība turpina bloķēt šādu ANO spēku ienākšanu Sudānā; |
| --- | --- |

G.

tā kā Sudānas valdība turpina bloķēt šādu ANO spēku ienākšanu Sudānā;

| H. | tā kā Dārfūras konflikts un izvairīšanās no soda arvien vairāk ietekmē stabilitāti Centrālāfrikā, kā arī apdraud mieru un drošību pasaulē; |
| --- | --- |

H.

tā kā Dārfūras konflikts un izvairīšanās no soda arvien vairāk ietekmē stabilitāti Centrālāfrikā, kā arī apdraud mieru un drošību pasaulē;

| I. | tā kā Āfrikas Savienība ar 2006. gada 20. septembra lēmumu ir pagarinājusi pašreizējo miera uzturēšanas spēku pilnvaras Dārfūrā līdz 2006. gada beigām, ANO ir uzņēmusies sniegt turpmāku materiāli tehnisko atbalstu Āfrikas misijai Sudānā: |
| --- | --- |

I.

tā kā Āfrikas Savienība ar 2006. gada 20. septembra lēmumu ir pagarinājusi pašreizējo miera uzturēšanas spēku pilnvaras Dārfūrā līdz 2006. gada beigām, ANO ir uzņēmusies sniegt turpmāku materiāli tehnisko atbalstu Āfrikas misijai Sudānā:

| J. | tā kā ANO Drošības padome 2005. gada martā ir vērsusies Starptautiskajā krimināltiesā par situāciju Dārfūrā, |
| --- | --- |

J.

tā kā ANO Drošības padome 2005. gada martā ir vērsusies Starptautiskajā krimināltiesā par situāciju Dārfūrā,

| 1. | prasa Sudānas valdībai atļaut ANO miera uzturēšanas spēkiem ienākt Dārfūrā atbilstīgi ANO Statūtu VII nodaļai; |
| --- | --- |

1.

prasa Sudānas valdībai atļaut ANO miera uzturēšanas spēkiem ienākt Dārfūrā atbilstīgi ANO Statūtu VII nodaļai;

| 2. | uzsver, ka Sudāna nav spējusi īstenot “pienākumu aizsargāt” savus iedzīvotājus un tādēļ tai saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1706 ir jāļauj valstī ienākt ANO spēkiem; aicina ANO Drošības padomi izdarīt spiedienu uz Sudānas iestādēm, lai tās atļautu izvietot Dārfūrā jau agrāk sankcionētu ANO misiju ar VII nodaļā skaidri noteiktām pilnvarām un paplašinātām iespējām, ko šādai misijai paredz ANO Drošības padomes Rezolūcija Nr. 1706; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka Sudāna nav spējusi īstenot “pienākumu aizsargāt” savus iedzīvotājus un tādēļ tai saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1706 ir jāļauj valstī ienākt ANO spēkiem; aicina ANO Drošības padomi izdarīt spiedienu uz Sudānas iestādēm, lai tās atļautu izvietot Dārfūrā jau agrāk sankcionētu ANO misiju ar VII nodaļā skaidri noteiktām pilnvarām un paplašinātām iespējām, ko šādai misijai paredz ANO Drošības padomes Rezolūcija Nr. 1706;

| 3. | prasa, lai Sudānas iestādes ne vien neliktu šķēršļus ANO misijas izvietošanai un darbībām Dārfūrā, bet arī radītu apstākļus, kas nepieciešami šīs misijas efektīvai darbībai; uzsver, ka prasību neizpildes gadījumā Sudānas valdība tiks sodīta; |
| --- | --- |

3.

prasa, lai Sudānas iestādes ne vien neliktu šķēršļus ANO misijas izvietošanai un darbībām Dārfūrā, bet arī radītu apstākļus, kas nepieciešami šīs misijas efektīvai darbībai; uzsver, ka prasību neizpildes gadījumā Sudānas valdība tiks sodīta;

| 4. | aicina starptautisko sabiedrību un visas iesaistītās puses paredzēt veidus, kā efektīvi un ātri sniegt ieguldījumu ANO misijas Dārfūrā veiksmīgā darbībā un krīzes atrisināšanā; |
| --- | --- |

4.

aicina starptautisko sabiedrību un visas iesaistītās puses paredzēt veidus, kā efektīvi un ātri sniegt ieguldījumu ANO misijas Dārfūrā veiksmīgā darbībā un krīzes atrisināšanā;

| 5. | aicina Ķīnu un Krieviju sniegt pozitīvu ieguldījumu ANO centienos nodrošināt ANO miera uzturēšanas spēku izvietošanu un veiksmīgi izmantot savu lomu reģionā, lai veicinātu šīs misijas izvietošanu un novērstu jebkādu asinsizliešanu; |
| --- | --- |

5.

aicina Ķīnu un Krieviju sniegt pozitīvu ieguldījumu ANO centienos nodrošināt ANO miera uzturēšanas spēku izvietošanu un veiksmīgi izmantot savu lomu reģionā, lai veicinātu šīs misijas izvietošanu un novērstu jebkādu asinsizliešanu;

| 6. | šajā sakarā aicina Ķīnu papildināt Ķīnas un ES 2006. gada 9. septembra kopīgo paziņojumu, kurā līderi uzsvēra, ka Āfrikas Savienības veiktās operācijas nodošana ANO veicinātu miera nodibināšanu Dārfūrā; prasa Ķīnas valdībai rīkoties atbilstīgi šim paziņojumam, izmantojot savu ietekmi uz Sudānu, lai pārliecinātu tās valdību ielaist valstī ANO miera uzturēšanas spēkus; |
| --- | --- |

6.

šajā sakarā aicina Ķīnu papildināt Ķīnas un ES 2006. gada 9. septembra kopīgo paziņojumu, kurā līderi uzsvēra, ka Āfrikas Savienības veiktās operācijas nodošana ANO veicinātu miera nodibināšanu Dārfūrā; prasa Ķīnas valdībai rīkoties atbilstīgi šim paziņojumam, izmantojot savu ietekmi uz Sudānu, lai pārliecinātu tās valdību ielaist valstī ANO miera uzturēšanas spēkus;

| 7. | aicina Arābu līgu pārtraukt iecietīgo attieksmi pret Sudānas nepiekāpīgo pretošanos nepieciešamībai pēc ANO miera uzturēšanas spēkiem; |
| --- | --- |

7.

aicina Arābu līgu pārtraukt iecietīgo attieksmi pret Sudānas nepiekāpīgo pretošanos nepieciešamībai pēc ANO miera uzturēšanas spēkiem;

| 8. | atgādina ANO apņemšanos pēc genocīda Ruandā efektīvāk uzņemties savu politisko atbildību Āfrikā; |
| --- | --- |

8.

atgādina ANO apņemšanos pēc genocīda Ruandā efektīvāk uzņemties savu politisko atbildību Āfrikā;

| 9. | aicina ES prasīt nekavējoties izveidot lidojumu aizlieguma zonu virs Dārfūras atbilstīgi ANO Drošības padomes Rezolūcijai Nr. 1591 (2005); prasa starptautiskajai sabiedrībai uzturēt kontaktus ar Čadu, lai apspriestu lidojumu aizlieguma zonas ieviešanu no Austrumčadas; |
| --- | --- |

9.

aicina ES prasīt nekavējoties izveidot lidojumu aizlieguma zonu virs Dārfūras atbilstīgi ANO Drošības padomes Rezolūcijai Nr. 1591 (2005); prasa starptautiskajai sabiedrībai uzturēt kontaktus ar Čadu, lai apspriestu lidojumu aizlieguma zonas ieviešanu no Austrumčadas;

| 10. | nosoda uguns pārtraukšanas pārkāpumus, ko veic visas iesaistītās puses, un īpaši vardarbību pret civiliedzīvotājiem un humānās palīdzības izvēlēšanos par mērķi; |
| --- | --- |

10.

nosoda uguns pārtraukšanas pārkāpumus, ko veic visas iesaistītās puses, un īpaši vardarbību pret civiliedzīvotājiem un humānās palīdzības izvēlēšanos par mērķi;

| 11. | aicina visas iesaistītās puses, tostarp Sudānas valdību, nekavējoties pārtraukt militāro darbību Dārfūrā, ievērot vienošanos par uguns pārtraukšanu un ievērot un īstenot apņemšanās saskaņā ar Dārfūras miera līgumu; |
| --- | --- |

11.

aicina visas iesaistītās puses, tostarp Sudānas valdību, nekavējoties pārtraukt militāro darbību Dārfūrā, ievērot vienošanos par uguns pārtraukšanu un ievērot un īstenot apņemšanās saskaņā ar Dārfūras miera līgumu;

| 12. | aicina tos, kas vēl nav parakstījuši Dārfūras miera līgumu, to izdarīt un apņemties īstenot šo līgumu; |
| --- | --- |

12.

aicina tos, kas vēl nav parakstījuši Dārfūras miera līgumu, to izdarīt un apņemties īstenot šo līgumu;

| 13. | aicina veikt pasākumus, lai atjaunotu uzticību, piemēram uzsākt, “Dārfūras—Dārfūras” dialogu un konsultācijas, kurās piedalītos visas konfliktā iesaistītās puses, kā arī pilsoniskā sabiedrība; |
| --- | --- |

13.

aicina veikt pasākumus, lai atjaunotu uzticību, piemēram uzsākt, “Dārfūras—Dārfūras” dialogu un konsultācijas, kurās piedalītos visas konfliktā iesaistītās puses, kā arī pilsoniskā sabiedrība;

| 14. | atzīmē Āfrikas Savienības misijas pagarināšanu Sudānā līdz 2006. gada beigām; uzsver, ka ir nekavējoties jāpaplašina šo spēku pilnvaras un uzdevumi un jānodrošina pietiekams finansējums, kā arī materiāli tehniskais atbalsts, ļaujot efektīvi palīdzēt īstenot Darfūras miera līgumu; |
| --- | --- |

14.

atzīmē Āfrikas Savienības misijas pagarināšanu Sudānā līdz 2006. gada beigām; uzsver, ka ir nekavējoties jāpaplašina šo spēku pilnvaras un uzdevumi un jānodrošina pietiekams finansējums, kā arī materiāli tehniskais atbalsts, ļaujot efektīvi palīdzēt īstenot Darfūras miera līgumu;

| 15. | aicina ES un citus starptautiskos dalībniekus īpaši rīkoties vērsties pie ANO un Āfrikas Savienības, lai nodrošinātu miera uzturēšanas spēkiem iespējas ātri reaģēt uz uguns pārtraukšanas pārkāpumiem un visu pušu provokācijām; |
| --- | --- |

15.

aicina ES un citus starptautiskos dalībniekus īpaši rīkoties vērsties pie ANO un Āfrikas Savienības, lai nodrošinātu miera uzturēšanas spēkiem iespējas ātri reaģēt uz uguns pārtraukšanas pārkāpumiem un visu pušu provokācijām;

| 16. | aicina ES, ASV un citus starptautiskos dalībniekus piemērot sankcijas jebkurai pusei, tostarp valdībai, ja tā pārkāpj uguns pārtraukšanu vai uzbrūk civiliedzīvotājiem, miera uzturētājiem vai humānās palīdzības operācijās iesaistītajām personām, kā arī veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai ar Drošības padomes sankciju režīmu palīdzētu pārtraukt nesodāmību; |
| --- | --- |

16.

aicina ES, ASV un citus starptautiskos dalībniekus piemērot sankcijas jebkurai pusei, tostarp valdībai, ja tā pārkāpj uguns pārtraukšanu vai uzbrūk civiliedzīvotājiem, miera uzturētājiem vai humānās palīdzības operācijās iesaistītajām personām, kā arī veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai ar Drošības padomes sankciju režīmu palīdzētu pārtraukt nesodāmību;

| 17. | aicina Sudānas valdību un starptautisko sabiedrību pilnībā sadarboties ar Starptautisko krimināltiesu, lai pārtrauktu nesodāmību; |
| --- | --- |

17.

aicina Sudānas valdību un starptautisko sabiedrību pilnībā sadarboties ar Starptautisko krimināltiesu, lai pārtrauktu nesodāmību;

| 18. | aicina visus ANO Drošības padomes pastāvīgos locekļus uzņemties globālu atbildību un nelikt šķēršļus nekādiem pasākumiem, ar kuriem paredzēts veicināt mieru, drošību un stabilitāti Sudānas Dārfūras reģionā, bet gan atbalstīt un veicināt visus atbilstīgos pasākumus ilgstošai konflikta atrisināšanai; |
| --- | --- |

18.

aicina visus ANO Drošības padomes pastāvīgos locekļus uzņemties globālu atbildību un nelikt šķēršļus nekādiem pasākumiem, ar kuriem paredzēts veicināt mieru, drošību un stabilitāti Sudānas Dārfūras reģionā, bet gan atbalstīt un veicināt visus atbilstīgos pasākumus ilgstošai konflikta atrisināšanai;

| 19. | aicina visas iesaistītās puses, jo īpaši Sudānas valdību, pilnībā garantēt drošu un netraucētu humānās palīdzības personāla piekļuvi Dārfūrā visiem, kam tā ir nepieciešama, kā arī drošu un netraucētu humānās palīdzības piegādi, jo īpaši valsts iekšienē pārvietotajām personām un bēgļiem; |
| --- | --- |

19.

aicina visas iesaistītās puses, jo īpaši Sudānas valdību, pilnībā garantēt drošu un netraucētu humānās palīdzības personāla piekļuvi Dārfūrā visiem, kam tā ir nepieciešama, kā arī drošu un netraucētu humānās palīdzības piegādi, jo īpaši valsts iekšienē pārvietotajām personām un bēgļiem;

| 20. | aicina būtiski palielināt starptautiskās sabiedrības sniegtās humānās palīdzības apjomu gandrīz trīs miljoniem cilvēku, kas ir pilnībā atkarīgi no starptautiskās palīdzības sniegtās pārtikas, pajumtes un medicīniskās aprūpes; |
| --- | --- |

20.

aicina būtiski palielināt starptautiskās sabiedrības sniegtās humānās palīdzības apjomu gandrīz trīs miljoniem cilvēku, kas ir pilnībā atkarīgi no starptautiskās palīdzības sniegtās pārtikas, pajumtes un medicīniskās aprūpes;

| 21. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ĀKK—ES Ministru padomei, Sudānas valdībai, Āfrikas Savienībai un ANO Ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

21.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ĀKK—ES Ministru padomei, Sudānas valdībai, Āfrikas Savienībai un ANO Ģenerālsekretāram.

P6_TA(2006)0388

ES ekonomiskās un tirdzniecības attiecības ar Indiju

Eiropas Parlamenta rezolūcija par ES ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar Indiju (2006/2034(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Indijas un ES 2005. gada 7. septembra Stratēģiskās partnerības vienoto rīcības plānu un jo īpaši tā nodaļu par tirdzniecības un investīciju attīstību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Indijas un ES 2005. gada 7. septembra Stratēģiskās partnerības vienoto rīcības plānu un jo īpaši tā nodaļu par tirdzniecības un investīciju attīstību,

| — | ņemot vērā Indijas un ES 2005. gada 18.—20. septembra Hiderabādē notikušo devīto apaļā galda sarunu secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Indijas un ES 2005. gada 18.—20. septembra Hiderabādē notikušo devīto apaļā galda sarunu secinājumus,

| — | ņemot vērā tā 2005. gada 13. oktobra rezolūciju par ES un Ķīnas tirdzniecības attiecību perspektīvām (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2005. gada 13. oktobra rezolūciju par ES un Ķīnas tirdzniecības attiecību perspektīvām (1),

| — | ņemot vērā tā 2005. gada 29. septembra rezolūciju par ES un Indijas attiecībām: stratēģiskās partnerattiecības (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2005. gada 29. septembra rezolūciju par ES un Indijas attiecībām: stratēģiskās partnerattiecības (2),

| — | ņemot vērā tā 2005. gada 1. decembra nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par patentu obligāto licencēšanu attiecībā uz farmaceitisko produktu ražošanu eksportam uz valstīm, kurās ir sabiedrības veselības problēmas (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2005. gada 1. decembra nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par patentu obligāto licencēšanu attiecībā uz farmaceitisko produktu ražošanu eksportam uz valstīm, kurās ir sabiedrības veselības problēmas (3),

| — | ņemot vērā PTO 2005. gada 29. novembrī pieņemto lēmumu par tirdznieciskajiem intelektuālā īpašuma tiesību aspektiem (TRIPS) un sabiedrības veselību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PTO 2005. gada 29. novembrī pieņemto lēmumu par tirdznieciskajiem intelektuālā īpašuma tiesību aspektiem (TRIPS) un sabiedrības veselību,

| — | ņemot vērā tā 2006. gada 14. februāra rezolūciju par cilvēktiesību un demokrātijas klauzulu Eiropas Savienības nolīgumos (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2006. gada 14. februāra rezolūciju par cilvēktiesību un demokrātijas klauzulu Eiropas Savienības nolīgumos (4),

| — | ņemot vērā Indijas un ASV 2004. gada nolīgumu “Nākamais solis ceļā uz stratēģiskām partnerattiecībām” un sadarbību kodolenerģijas jautājumos civilajā jomā, par kuru notika sarunas prezidenta Džordža Buša valsts vizītes laikā Indijā 2006. gada 2. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Indijas un ASV 2004. gada nolīgumu “Nākamais solis ceļā uz stratēģiskām partnerattiecībām” un sadarbību kodolenerģijas jautājumos civilajā jomā, par kuru notika sarunas prezidenta Džordža Buša valsts vizītes laikā Indijā 2006. gada 2. martā,

| — | ņemot vērā tā 2006. gada 4. aprīļa rezolūciju par Dohas sarunu kārtas izvērtējumu pēc PTO Ministru konferences Honkongā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2006. gada 4. aprīļa rezolūciju par Dohas sarunu kārtas izvērtējumu pēc PTO Ministru konferences Honkongā (5),

| — | ņemot vērā ES un Indijas augstākā līmeņa tikšanos enerģētikas jautājumos, kas notika 2006. gada 6. aprīlī Ņūdeli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Indijas augstākā līmeņa tikšanos enerģētikas jautājumos, kas notika 2006. gada 6. aprīlī Ņūdeli,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Delegācijas attiecībām ar Dienvidāzijas valstīm un Dienvidāzijas Reģionālās sadarbības asociāciju (SAARC) vizīti Ņūdeli un Pendžabā 2006. gada aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Delegācijas attiecībām ar Dienvidāzijas valstīm un Dienvidāzijas Reģionālās sadarbības asociāciju (SAARC) vizīti Ņūdeli un Pendžabā 2006. gada aprīlī,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A6-0256/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A6-0256/2006),

| A. | tā kā ES un Indija ir divas lielākās demokrātijas pasaulē un viņu konstitucionālās saistības plurālisma un tiesiskuma jomā veicina saskanību tirdzniecībā un ekonomiskajās attiecībās, nodrošinot tiesisko paļāvību attiecība uz investīcijām un veicinot reģionālo un globālo stabilitāti; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES un Indija ir divas lielākās demokrātijas pasaulē un viņu konstitucionālās saistības plurālisma un tiesiskuma jomā veicina saskanību tirdzniecībā un ekonomiskajās attiecībās, nodrošinot tiesisko paļāvību attiecība uz investīcijām un veicinot reģionālo un globālo stabilitāti;

| B. | tā kā Kopējā rīcības plānā ir paredzēta virkne pasākumu saistībā ar dialogu tirdzniecības un ekonomikas politikas virzienu jautājumos, kā arī par sadarbību, bet tā kā šajā plānā nav izvirzītas prioritātes un noteikti termiņi; |
| --- | --- |

B.

tā kā Kopējā rīcības plānā ir paredzēta virkne pasākumu saistībā ar dialogu tirdzniecības un ekonomikas politikas virzienu jautājumos, kā arī par sadarbību, bet tā kā šajā plānā nav izvirzītas prioritātes un noteikti termiņi;

| C. | tā kā ES ir lielākais tiešo ārvalstu investīciju avots Indijā, — to apjoms 2004. gadā sasniedza 1100 miljonu euro un tā kā Indijas ārvalstu tiešo investīciju pieplūdums ES ir palielinājies no 140 miljoniem euro 2002. gadā līdz 600 miljoniem 2003. gadā; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES ir lielākais tiešo ārvalstu investīciju avots Indijā, — to apjoms 2004. gadā sasniedza 1100 miljonu euro un tā kā Indijas ārvalstu tiešo investīciju pieplūdums ES ir palielinājies no 140 miljoniem euro 2002. gadā līdz 600 miljoniem 2003. gadā;

| D. | tā kā 22,4 % no Indijas eksporta nonāk ES dalībvalstīs un 20,8 % Indijā importēto preču nāk no ES, un tā kā ES un Indijas tirdzniecības pieaugums laika posmā no 1980. gada līdz 2004. gadam ir no 4400 miljoniem euro līdz 33 200 miljoniem, kā arī tas ir pieaudzis par 16,9% laikā no 2003. līdz 2004. gadam; |
| --- | --- |

D.

tā kā 22,4 % no Indijas eksporta nonāk ES dalībvalstīs un 20,8 % Indijā importēto preču nāk no ES, un tā kā ES un Indijas tirdzniecības pieaugums laika posmā no 1980. gada līdz 2004. gadam ir no 4400 miljoniem euro līdz 33 200 miljoniem, kā arī tas ir pieaudzis par 16,9% laikā no 2003. līdz 2004. gadam;

| E. | tā kā ES un Indijas savstarpējā tirdzniecība ir ārkārtīgi nelīdzsvarota; tā kā tirdzniecība ar ES veido 21% no Indijas tirdzniecības, bet Indijas daļa ES tirdzniecībā ir mazāka nekā 1%; tā kā ES ir lielākā Indijas tirdzniecības partnere, bet Indija ES tirdzniecības partneru sarakstā ir tikai 10. vietā; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES un Indijas savstarpējā tirdzniecība ir ārkārtīgi nelīdzsvarota; tā kā tirdzniecība ar ES veido 21% no Indijas tirdzniecības, bet Indijas daļa ES tirdzniecībā ir mazāka nekā 1%; tā kā ES ir lielākā Indijas tirdzniecības partnere, bet Indija ES tirdzniecības partneru sarakstā ir tikai 10. vietā;

| F. | tā kā Indijas ekonomika pēdējā desmitgadē pieaug vidēji par 6% gadā un tā kā tā var turpināt pieaugt par 7—8% gadā nākamajā desmitgadē; |
| --- | --- |

F.

tā kā Indijas ekonomika pēdējā desmitgadē pieaug vidēji par 6% gadā un tā kā tā var turpināt pieaugt par 7—8% gadā nākamajā desmitgadē;

| G. | tā kā neefektīvais finansu sektors ir šķērslis tam, lai Indija uzturētu 8% ekonomiskās izaugsmes līmeni; |
| --- | --- |

G.

tā kā neefektīvais finansu sektors ir šķērslis tam, lai Indija uzturētu 8% ekonomiskās izaugsmes līmeni;

| H. | tā kā teritorijas, iedzīvotāju skaita un dinamiskās ekonomiskās izaugsmes dēļ pēdējās divās dekādēs Indijai ir liela ietekme reģionā un tā ir viena no pasaules kodolvalstīm, kas spēj ietekmēt globālās ekonomikas gaitu un drošību, tādējādi uzliekot Indijai lielāku atbildības nastu daudzpusējos forumos, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijā, Pasaules Tirdzniecības organizācijā un Starptautiskajā Atomenerģijas aģentūrā, kā arī Āzijas reģionālās organizācijās, tādās kā SAARC un ASEAN; |
| --- | --- |

H.

tā kā teritorijas, iedzīvotāju skaita un dinamiskās ekonomiskās izaugsmes dēļ pēdējās divās dekādēs Indijai ir liela ietekme reģionā un tā ir viena no pasaules kodolvalstīm, kas spēj ietekmēt globālās ekonomikas gaitu un drošību, tādējādi uzliekot Indijai lielāku atbildības nastu daudzpusējos forumos, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijā, Pasaules Tirdzniecības organizācijā un Starptautiskajā Atomenerģijas aģentūrā, kā arī Āzijas reģionālās organizācijās, tādās kā SAARC un ASEAN;

| I. | tā kā Indijas ekspansija ne vien sniedz izdevīgas iespējas, bet arī raisa pamatotas bažas dažām ES rūpniecības nozarēm, veicinot nepieciešamību pēc politiskas pārvaldes un sadarbības tās eksporta jomas ekonomiskajā un komerciālajā vadībā ES līmenī; |
| --- | --- |

I.

tā kā Indijas ekspansija ne vien sniedz izdevīgas iespējas, bet arī raisa pamatotas bažas dažām ES rūpniecības nozarēm, veicinot nepieciešamību pēc politiskas pārvaldes un sadarbības tās eksporta jomas ekonomiskajā un komerciālajā vadībā ES līmenī;

| J. | tā kā saglabājoties pašreizējam iedzīvotāju skaita pieaugumam 2% apmērā, 2025. gadā Indijā būs 1,4 miljardi iedzīvotāju un tā konkurēs ar Ķīnu, kā pasaules visapdzīvotāko valsti; |
| --- | --- |

J.

tā kā saglabājoties pašreizējam iedzīvotāju skaita pieaugumam 2% apmērā, 2025. gadā Indijā būs 1,4 miljardi iedzīvotāju un tā konkurēs ar Ķīnu, kā pasaules visapdzīvotāko valsti;

| K. | tā kā 2020. gadā vidējais rietumeiropietis būs 45 gadus vecs, bet vidējais indietis būs tikai 29 gadus vecs; tā kā pašreizējo demogrāfisko tendenču rezultātā ES potenciālā izaugsme saruks 2020. gadā; tā kā, turpretim Indijas galvenā konkurences priekšrocība ir lielais skaits jaunu, apmācītu, angliski runājošu lētu darbinieku; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2020. gadā vidējais rietumeiropietis būs 45 gadus vecs, bet vidējais indietis būs tikai 29 gadus vecs; tā kā pašreizējo demogrāfisko tendenču rezultātā ES potenciālā izaugsme saruks 2020. gadā; tā kā, turpretim Indijas galvenā konkurences priekšrocība ir lielais skaits jaunu, apmācītu, angliski runājošu lētu darbinieku;

| L. | tā kā Dohas attīstības programmas veiksmīgs iznākums ir ārkārtīgi nozīmīgs gan ES, gan Indijai un tā kā šāds nolīgums neizslēdz divpusējus PTO+ nolīgumus; |
| --- | --- |

L.

tā kā Dohas attīstības programmas veiksmīgs iznākums ir ārkārtīgi nozīmīgs gan ES, gan Indijai un tā kā šāds nolīgums neizslēdz divpusējus PTO+ nolīgumus;

| M. | tā kā Indija ir viena no tām valstīm, kas visaktīvāk iesaistīta antidempinga instrumenta darbībā, gan vēršoties pret citiem, gan saņemot pārmetumus: pēdējā dekādē ierosinot 412 izmeklēšanas, aiz sevis atstājot ASV ar 358 un ES ar 318 izmeklējamām lietām; |
| --- | --- |

M.

tā kā Indija ir viena no tām valstīm, kas visaktīvāk iesaistīta antidempinga instrumenta darbībā, gan vēršoties pret citiem, gan saņemot pārmetumus: pēdējā dekādē ierosinot 412 izmeklēšanas, aiz sevis atstājot ASV ar 358 un ES ar 318 izmeklējamām lietām;

| N. | tā kā Indija tikai nesen ieviesa ģeogrāfiskās izcelsmes norādes sistēmu, bet jau reģistrētas 27 Indijas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un ir saņemti izskatīšanai vairāk nekā 40 iesniegumu; |
| --- | --- |

N.

tā kā Indija tikai nesen ieviesa ģeogrāfiskās izcelsmes norādes sistēmu, bet jau reģistrētas 27 Indijas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un ir saņemti izskatīšanai vairāk nekā 40 iesniegumu;

| O. | tā kā intelektuālā īpašuma tiesību saistību piemērošana PTO kontekstā ir nozīmīga gan ES, gan Indijai; |
| --- | --- |

O.

tā kā intelektuālā īpašuma tiesību saistību piemērošana PTO kontekstā ir nozīmīga gan ES, gan Indijai;

| P. | tā kā indiešu diaspora ir lielāka par 20 miljoniem, no kuriem aptuveni 3 miljoni dzīvo ES, nodrošinot vidējo naudas pārvedumu apjomu uz Indiju 6000 miljonu ASV dolāru gadā; |
| --- | --- |

P.

tā kā indiešu diaspora ir lielāka par 20 miljoniem, no kuriem aptuveni 3 miljoni dzīvo ES, nodrošinot vidējo naudas pārvedumu apjomu uz Indiju 6000 miljonu ASV dolāru gadā;

| Q. | tā kā nepārtrauktā spriedze kopš 1947. gada starp Indiju un Pakistānu, kas tagad ir kodolbruņotas, un kuras dēļ pasaule atradās uz kodolkara sliekšņa, atbaida investīcijas un saistību uzņemšanos abās šajās valstīs; |
| --- | --- |

Q.

tā kā nepārtrauktā spriedze kopš 1947. gada starp Indiju un Pakistānu, kas tagad ir kodolbruņotas, un kuras dēļ pasaule atradās uz kodolkara sliekšņa, atbaida investīcijas un saistību uzņemšanos abās šajās valstīs;

| R. | tā kā vispārējais naftas pieprasījums kopš 2000. gada ir pieaudzis par 7 miljoniem barelu dienā, no kuriem 1 miljons barelu ir Indijas pieprasījums, kur naftas patēriņš pieaug ārkārtīgi strauji; tā kā Indijai ir ceturtā lielākā pasaules etanola rūpniecība, kas gadā saražo vairāk nekā 462 miljonus galonu; tā kā 70 % no Indijā patērētās enerģijas ir importēti; tā kā, lai turpinātu ekonomisko izaugsmi tai būs nepieciešami jauni enerģijas piegādes kanāli; tā kā pieaugošais vispārējais pieprasījums pēc naftas var potenciāli izraisīt ekonomisku nestabilitāti un stratēģisku, kā arī politisku spriedzi; |
| --- | --- |

R.

tā kā vispārējais naftas pieprasījums kopš 2000. gada ir pieaudzis par 7 miljoniem barelu dienā, no kuriem 1 miljons barelu ir Indijas pieprasījums, kur naftas patēriņš pieaug ārkārtīgi strauji; tā kā Indijai ir ceturtā lielākā pasaules etanola rūpniecība, kas gadā saražo vairāk nekā 462 miljonus galonu; tā kā 70 % no Indijā patērētās enerģijas ir importēti; tā kā, lai turpinātu ekonomisko izaugsmi tai būs nepieciešami jauni enerģijas piegādes kanāli; tā kā pieaugošais vispārējais pieprasījums pēc naftas var potenciāli izraisīt ekonomisku nestabilitāti un stratēģisku, kā arī politisku spriedzi;

| S. | tā kā tomēr Indija būs pirmā valsts Dienvidāzijā, kas izveidos stratēģiskas naftas rezerves; |
| --- | --- |

S.

tā kā tomēr Indija būs pirmā valsts Dienvidāzijā, kas izveidos stratēģiskas naftas rezerves;

| T. | tā kā 390 miljonu indiešu ikdienas iztikai tērē mazāk nekā 1 ASV dolāru dienā un tā kā Indijas attīstība ir nevienlīdzīgi iespaidojusi sabiedrības daļas, ietekmējot tikai niecīgu iedzīvotāju skaitu; |
| --- | --- |

T.

tā kā 390 miljonu indiešu ikdienas iztikai tērē mazāk nekā 1 ASV dolāru dienā un tā kā Indijas attīstība ir nevienlīdzīgi iespaidojusi sabiedrības daļas, ietekmējot tikai niecīgu iedzīvotāju skaitu;

| U. | tā kā Gudžaratas — Indijas štata ar visstraujāko attīstību — IKP ir dubultojies laikā no 1993. gada līdz 2003. gadam un produkcijas apjoms uz vienu iedzīvotāju ir pieaudzis par 73 %; tā kā turpretim Indijas nabadzīgākajā štatā Bihārā produkcijas pieaugums uz vienu iedzīvotāju tajā pašā laika posmā bija tikai 22 %; |
| --- | --- |

U.

tā kā Gudžaratas — Indijas štata ar visstraujāko attīstību — IKP ir dubultojies laikā no 1993. gada līdz 2003. gadam un produkcijas apjoms uz vienu iedzīvotāju ir pieaudzis par 73 %; tā kā turpretim Indijas nabadzīgākajā štatā Bihārā produkcijas pieaugums uz vienu iedzīvotāju tajā pašā laika posmā bija tikai 22 %;

| V. | tā kā 2006. gada 2. februārī uzsāktā iniciatīva, kas pazīstama kā Lauku nodarbinātības garantijas sistēma Anantapūras rajonā (Andhra Pradesh), nodrošinās 100 darba dienas gadā par minimālo algu sabiedriskos projektos vienam mazturīgas ģimenes loceklim; un tā kā šī programma ir ļoti nozīmīga starp centieniem risināt nabadzības problēmu lauku teritorijās Indijā; |
| --- | --- |

V.

tā kā 2006. gada 2. februārī uzsāktā iniciatīva, kas pazīstama kā Lauku nodarbinātības garantijas sistēma Anantapūras rajonā (Andhra Pradesh), nodrošinās 100 darba dienas gadā par minimālo algu sabiedriskos projektos vienam mazturīgas ģimenes loceklim; un tā kā šī programma ir ļoti nozīmīga starp centieniem risināt nabadzības problēmu lauku teritorijās Indijā;

| W. | tā kā Indija ir vienīgā lielākā labuma guvēja no Vispārējo priekšrocību sistēmas, 2005. gadā eksportējot uz ES 7700 miljonu euro apmērā, ar preferenciālu piekļuvi ES tirgum vai nu bez nodevām, vai ar samazinātām nodevu likmēm 2005. gadā; tā kā tas nozīmē, ka gandrīz puse no Indijas eksporta uz ES, pēc provizoriskiem aprēķiniem guva peļņu no Vispārējo priekšrocību sistēmas 17 miljonu euro apmērā; tā kā tarifi Indijas apģērbiem tika samazināti vidēji no 12% līdz 9,5 %; |
| --- | --- |

W.

tā kā Indija ir vienīgā lielākā labuma guvēja no Vispārējo priekšrocību sistēmas, 2005. gadā eksportējot uz ES 7700 miljonu euro apmērā, ar preferenciālu piekļuvi ES tirgum vai nu bez nodevām, vai ar samazinātām nodevu likmēm 2005. gadā; tā kā tas nozīmē, ka gandrīz puse no Indijas eksporta uz ES, pēc provizoriskiem aprēķiniem guva peļņu no Vispārējo priekšrocību sistēmas 17 miljonu euro apmērā; tā kā tarifi Indijas apģērbiem tika samazināti vidēji no 12% līdz 9,5 %;

| X. | tā kā lielākās ieguvējas no tekstilmateriālu un apģērbu kvotu atcelšanas 2005. gada 1. janvārī bija Ķīna un Indija, to eksporta apjomiem pagājušā gadā pieaugot attiecīgi par 42 % un 18%; tā kā, turpretim, lielākā daļa citu jaunattīstības valstu piegādātāju no tā zaudēja, lai arī ES kvotu atjaunošana Ķīnas eksportam 2005. gada vidū, pozitīvi ietekmēja to eksportu gada otrajā pusē; |
| --- | --- |

X.

tā kā lielākās ieguvējas no tekstilmateriālu un apģērbu kvotu atcelšanas 2005. gada 1. janvārī bija Ķīna un Indija, to eksporta apjomiem pagājušā gadā pieaugot attiecīgi par 42 % un 18%; tā kā, turpretim, lielākā daļa citu jaunattīstības valstu piegādātāju no tā zaudēja, lai arī ES kvotu atjaunošana Ķīnas eksportam 2005. gada vidū, pozitīvi ietekmēja to eksportu gada otrajā pusē;

| Y. | tā kā Indijā bērnu nodarbinātības sastopamība ir viena no lielākajām pasaulē; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Indijā bērnu nodarbinātības sastopamība ir viena no lielākajām pasaulē;

| Z. | tā kā, saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 2006. gada ziņojumu par AIDS epidēmiju, Indijā 5,7 miljoni cilvēku ir inficēti ar HIV/AIDS; tā kā Indijā pēc pašreizējiem aprēķiniem inficēto pieaugušo ir mazāk nekā 1% no iedzīvotājiem, bet tā kā Indija vēl joprojām apsteidz Dienvidāfrikas Republiku, kā valsts ar vislielāko HIV/AIDS inficēto skaitu, kas saasina šīs slimības ietekmi uz Dienvidāzijas subkontinentu; tā kā lielākā saslimstība ir ekonomiski attīstītos štatos, kuros ieplūst liels skaits pagaidu darbaspēka, tādējādi veicinot vēl intensīvāku infekcijas izplatīšanos; |
| --- | --- |

Z.

tā kā, saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 2006. gada ziņojumu par AIDS epidēmiju, Indijā 5,7 miljoni cilvēku ir inficēti ar HIV/AIDS; tā kā Indijā pēc pašreizējiem aprēķiniem inficēto pieaugušo ir mazāk nekā 1% no iedzīvotājiem, bet tā kā Indija vēl joprojām apsteidz Dienvidāfrikas Republiku, kā valsts ar vislielāko HIV/AIDS inficēto skaitu, kas saasina šīs slimības ietekmi uz Dienvidāzijas subkontinentu; tā kā lielākā saslimstība ir ekonomiski attīstītos štatos, kuros ieplūst liels skaits pagaidu darbaspēka, tādējādi veicinot vēl intensīvāku infekcijas izplatīšanos;

| AA. | tā kā aptuveni 80 % Indijas ģeogrāfiskās teritorijas ir pakļauta cikloniem, plūdiem, nogruvumiem, sausumam, zemestrīcēm, kā arī vietēja mēroga apdraudējumiem, un tā kā sliktie sociāli ekonomiskie apstākļi apvienojumā ar katastrofām ir izveidojuši nesaraujamu nabadzības un neaizsargātības apburto loku; |
| --- | --- |

AA.

tā kā aptuveni 80 % Indijas ģeogrāfiskās teritorijas ir pakļauta cikloniem, plūdiem, nogruvumiem, sausumam, zemestrīcēm, kā arī vietēja mēroga apdraudējumiem, un tā kā sliktie sociāli ekonomiskie apstākļi apvienojumā ar katastrofām ir izveidojuši nesaraujamu nabadzības un neaizsargātības apburto loku;

| AB. | tā kā malārijas un holēras izplatība Indijā vēl joprojām ir pamats nopietnām bažām, un šajā sakarā ir jāpieņem īpaši politikas virzieni; |
| --- | --- |

AB.

tā kā malārijas un holēras izplatība Indijā vēl joprojām ir pamats nopietnām bažām, un šajā sakarā ir jāpieņem īpaši politikas virzieni;

| AC. | tā kā nebeidzamā diskriminācija — kastu sistēma nozīmē to, ka Indija vēl joprojām negūst no saviem iedzīvotājiem to labāko, domājot par potenciālu un iemaņām, |
| --- | --- |

AC.

tā kā nebeidzamā diskriminācija — kastu sistēma nozīmē to, ka Indija vēl joprojām negūst no saviem iedzīvotājiem to labāko, domājot par potenciālu un iemaņām,

Tirdzniecība

| 1. | atzinīgi vērtē Indijas un ES apņemšanos panākt Dohas attīstības programmas veiksmīgu un vērienīgu iznākumu; šajā sakarā aicina Indiju izmantot savu G20 vadītājas posteni, lai līdz 2006. gada beigām panāktu līdzsvarotu, uz attīstību orientētu vienošanos starp attīstītajām valstīm, jaunās ekonomikas valstīm un jaunattīstības valstīm; atzīmē, ka tas Dohas sarunas neizslēdz citu divpusēju PTO+ sarunu iespējamību; atzīmē, ka noslēdzoties Dohas sarunu kārtai par attīstību, samazināsies tādu sistēmu kā VPS vērtība attiecībā uz jaunattīstības valstīm, piemēram, Indiju, vēl vairāk samazinot pašreizējo preferenču līmeni; aicina ES piedāvāt brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Indiju, kas būtu līdzīgs tās nolīgumam ar Čīli, kurā nodrošināta ar muitas nodokli neaplikta preču ievešana no abām pusēm, uz abpusēja pamata, un aicina Augsta līmeņa tirdzniecības darba grupu abpusēji izpētīt iespējas šajā jomā; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Indijas un ES apņemšanos panākt Dohas attīstības programmas veiksmīgu un vērienīgu iznākumu; šajā sakarā aicina Indiju izmantot savu G20 vadītājas posteni, lai līdz 2006. gada beigām panāktu līdzsvarotu, uz attīstību orientētu vienošanos starp attīstītajām valstīm, jaunās ekonomikas valstīm un jaunattīstības valstīm; atzīmē, ka tas Dohas sarunas neizslēdz citu divpusēju PTO+ sarunu iespējamību; atzīmē, ka noslēdzoties Dohas sarunu kārtai par attīstību, samazināsies tādu sistēmu kā VPS vērtība attiecībā uz jaunattīstības valstīm, piemēram, Indiju, vēl vairāk samazinot pašreizējo preferenču līmeni; aicina ES piedāvāt brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Indiju, kas būtu līdzīgs tās nolīgumam ar Čīli, kurā nodrošināta ar muitas nodokli neaplikta preču ievešana no abām pusēm, uz abpusēja pamata, un aicina Augsta līmeņa tirdzniecības darba grupu abpusēji izpētīt iespējas šajā jomā;

| 2. | atzīmē, ka, lai gan Indijas un ASV attiecības ir bijušas nepieredzēti augstā līmenī, ņemot vērā arī pirms vairāk nekā gada parakstīto vienošanos par civilo kodolenerģiju, pašreizējais strupceļš Dohas sarunās ir sabojājis abu šo valstu attiecības un tirdzniecības attiecības ir nepārtraukti pasliktinājušās, jo Indija apvaino ASV par tās nevēlēšanos pazemināt subsīdijas lauksaimniecībai pirms jaunattīstības valstis sāk atvērt savus tirgus nelauksaimnieciskiem produktiem, bet ASV draud atsaukt trīsdesmit gadu ilgās vispārējās preferenču sistēmas priekšrocības, kas ļauj bez muitas ievest dažas Indijas preces; uzsver to, ka Dohas sarunu veiksmīgam iznākumam nepieciešams gan ES gan Indijas pilnīgs atbalsts; mudina Indiju un G20 saprast, ka Eiropas piedāvājumam attiecībā uz lauksaimniecību jāliek pretī līdzvērtīgs ASV piedāvājums, un pēc tam jānāk saprātīgam piedāvājumam no G20 puses attiecībā uz NAMA un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

2.

atzīmē, ka, lai gan Indijas un ASV attiecības ir bijušas nepieredzēti augstā līmenī, ņemot vērā arī pirms vairāk nekā gada parakstīto vienošanos par civilo kodolenerģiju, pašreizējais strupceļš Dohas sarunās ir sabojājis abu šo valstu attiecības un tirdzniecības attiecības ir nepārtraukti pasliktinājušās, jo Indija apvaino ASV par tās nevēlēšanos pazemināt subsīdijas lauksaimniecībai pirms jaunattīstības valstis sāk atvērt savus tirgus nelauksaimnieciskiem produktiem, bet ASV draud atsaukt trīsdesmit gadu ilgās vispārējās preferenču sistēmas priekšrocības, kas ļauj bez muitas ievest dažas Indijas preces; uzsver to, ka Dohas sarunu veiksmīgam iznākumam nepieciešams gan ES gan Indijas pilnīgs atbalsts; mudina Indiju un G20 saprast, ka Eiropas piedāvājumam attiecībā uz lauksaimniecību jāliek pretī līdzvērtīgs ASV piedāvājums, un pēc tam jānāk saprātīgam piedāvājumam no G20 puses attiecībā uz NAMA un pakalpojumiem;

| 3. | atzinīgi vērtē Augsta līmeņa darba grupas tirdzniecības jomā veikumu sadarbības uzlabošanā un pakāpenisko Rīcības plāna īstenošanu, kura rezultātā Indija aizvien vairāk iesaistās liela mēroga kopīgos starptautiskos projektos, piemēram ITER un “Galileo”; tomēr uzsver, ka, lai arī Kopīgais Rīcības plāns nodrošina tikai nepārtrauktu dialogu daudzās jomās, tajā nav atrodamas nekādas norādes attiecībā uz prioritātēm un termiņiem; aicina abas puses izrādīt politisko gribu, lai konsolidētos efektīvām stratēģiskām partnerattiecībām; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē Augsta līmeņa darba grupas tirdzniecības jomā veikumu sadarbības uzlabošanā un pakāpenisko Rīcības plāna īstenošanu, kura rezultātā Indija aizvien vairāk iesaistās liela mēroga kopīgos starptautiskos projektos, piemēram ITER un “Galileo”; tomēr uzsver, ka, lai arī Kopīgais Rīcības plāns nodrošina tikai nepārtrauktu dialogu daudzās jomās, tajā nav atrodamas nekādas norādes attiecībā uz prioritātēm un termiņiem; aicina abas puses izrādīt politisko gribu, lai konsolidētos efektīvām stratēģiskām partnerattiecībām;

| 4. | ir nobažījies, ka par spīti samērā pozitīvajai statistikai saglabājas jomas, kurās ir neapgūts tirdzniecības potenciāls abām ekonomikām; aicina Augsta līmeņa darba grupu tirdzniecības jomā risināt tirdzniecības un investīciju jautājumus, kā daļu no plaša, iesaistoša, politiska dialoga, kā arī izpētīt sadarbības iespējas tādās jomās, kā migrācija, izglītība un kultūras apmaiņa; |
| --- | --- |

4.

ir nobažījies, ka par spīti samērā pozitīvajai statistikai saglabājas jomas, kurās ir neapgūts tirdzniecības potenciāls abām ekonomikām; aicina Augsta līmeņa darba grupu tirdzniecības jomā risināt tirdzniecības un investīciju jautājumus, kā daļu no plaša, iesaistoša, politiska dialoga, kā arī izpētīt sadarbības iespējas tādās jomās, kā migrācija, izglītība un kultūras apmaiņa;

| 5. | atzīmē, ka Indijas augstie importa tarifi, kā arī, neatkarīgi no nozīmīgiem uzlabojumiem pēdējā laikā, beztarifu barjeras, rosina nopietnas bažas ES rūpniecībai; uzskata, ka šādas protekcionistiskas politikas saglabāšana pēc ekonomikas liberalizācijas paver iespējas tirgus traucējumiem un manipulācijām tajā; ir nobažījies, ka PTO sarunas par tarifiem nav sasniegušas nekādus uzlabojumus (nenotika ne tarifu saistīšana vai apņemšanās ievērot “saistošās” likmes, kas tāpat palika augstas), kā arī Komisijas pastāvīgie centieni sākt ar Indiju divpusēju dialogu par konkrētiem traucējumiem vēl joprojām ir neveiksmīgi; atzīmē, ka tirdzniecības šķēršļu samazināšana var pakāpeniski uzlabot tirdzniecības apstākļus, tādējādi veicinot izaugsmi, nodarbinātību un ilgtspējīgu attīstību; aicina Indiju samazināt importa tarifus, lai tie vairāk līdzinātos likmēm, kuras piemēro Dohas attīstības programmas kontekstā, kā arī turpmāk censties noņemt daļu no esošajām beztarifu barjerām; mudina Augsta līmeņa darba grupu tirdzniecības jomā strādāt pie tarifu samazināšanas starp pusēm visā tirdzniecībā ar divpusēju brīvās tirdzniecības nolīgumu, tādējādi nodrošinot, lai pašreizējie un potenciālie eksportētāji varētu attīstīt savu uzņēmējdarbību un dažādot savu eksporta bāzi; |
| --- | --- |

5.

atzīmē, ka Indijas augstie importa tarifi, kā arī, neatkarīgi no nozīmīgiem uzlabojumiem pēdējā laikā, beztarifu barjeras, rosina nopietnas bažas ES rūpniecībai; uzskata, ka šādas protekcionistiskas politikas saglabāšana pēc ekonomikas liberalizācijas paver iespējas tirgus traucējumiem un manipulācijām tajā; ir nobažījies, ka PTO sarunas par tarifiem nav sasniegušas nekādus uzlabojumus (nenotika ne tarifu saistīšana vai apņemšanās ievērot “saistošās” likmes, kas tāpat palika augstas), kā arī Komisijas pastāvīgie centieni sākt ar Indiju divpusēju dialogu par konkrētiem traucējumiem vēl joprojām ir neveiksmīgi; atzīmē, ka tirdzniecības šķēršļu samazināšana var pakāpeniski uzlabot tirdzniecības apstākļus, tādējādi veicinot izaugsmi, nodarbinātību un ilgtspējīgu attīstību; aicina Indiju samazināt importa tarifus, lai tie vairāk līdzinātos likmēm, kuras piemēro Dohas attīstības programmas kontekstā, kā arī turpmāk censties noņemt daļu no esošajām beztarifu barjerām; mudina Augsta līmeņa darba grupu tirdzniecības jomā strādāt pie tarifu samazināšanas starp pusēm visā tirdzniecībā ar divpusēju brīvās tirdzniecības nolīgumu, tādējādi nodrošinot, lai pašreizējie un potenciālie eksportētāji varētu attīstīt savu uzņēmējdarbību un dažādot savu eksporta bāzi;

| 6. | aicina ES atbalstīt Indijas starptautiskās tirdzniecības potenciālu, kā arī tās centienus piesaistīt tiešus ārvalstu ieguldījumus, jo īpaši piešķirot atbalstu tirdzniecībai, lai risinātu infrastruktūras un administratīvos sarežģījumus; |
| --- | --- |

6.

aicina ES atbalstīt Indijas starptautiskās tirdzniecības potenciālu, kā arī tās centienus piesaistīt tiešus ārvalstu ieguldījumus, jo īpaši piešķirot atbalstu tirdzniecībai, lai risinātu infrastruktūras un administratīvos sarežģījumus;

| 7. | uzskata, ka konkurences noteikumi un to efektīva īstenošana ir būtiski, lai nodrošinātu liberalizācijas un attiecīgo regulatīvo reformu priekšrocību pilnīgu izmantošanu un atbalstu ekonomiskajai attīstībai un labai pārvaldībai; tāpat uzskata, ka efektīva konkurences politika piesaista ārvalstu ieguldītājus, jo rada uzņē- mējiem pārskatāmu un nediskriminējošu tiesisko regulējumu; atzīmē, ka nav tāda modeļa, kas būtu piemērots visiem attiecībā uz konkurences noteikumiem brīvās tirdzniecības nolīgumos, kurus ES noslēgusi pēdējā desmitgadē, jo konkurences noteikumi ir atšķirīgi atkarībā no šo noteikumu, kā arī izpildiestāžu esamības un attīstības līmeņa partnervalstī; aicina Augsta līmeņa grupu tirdzniecības jomā apsvērt, cik daudz būtu jāsasniedz attiecībā uz konkurences noteikumiem ikvienā divpusējā tirdzniecības nolīgumā starp ES un Indiju; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka konkurences noteikumi un to efektīva īstenošana ir būtiski, lai nodrošinātu liberalizācijas un attiecīgo regulatīvo reformu priekšrocību pilnīgu izmantošanu un atbalstu ekonomiskajai attīstībai un labai pārvaldībai; tāpat uzskata, ka efektīva konkurences politika piesaista ārvalstu ieguldītājus, jo rada uzņē- mējiem pārskatāmu un nediskriminējošu tiesisko regulējumu; atzīmē, ka nav tāda modeļa, kas būtu piemērots visiem attiecībā uz konkurences noteikumiem brīvās tirdzniecības nolīgumos, kurus ES noslēgusi pēdējā desmitgadē, jo konkurences noteikumi ir atšķirīgi atkarībā no šo noteikumu, kā arī izpildiestāžu esamības un attīstības līmeņa partnervalstī; aicina Augsta līmeņa grupu tirdzniecības jomā apsvērt, cik daudz būtu jāsasniedz attiecībā uz konkurences noteikumiem ikvienā divpusējā tirdzniecības nolīgumā starp ES un Indiju;

| 8. | atzīmē, ka Indija ir sarunu dalībniece antidempinga jomā gan kā lietotāja, gan kā tiesas procesu dalībniece; atzinīgi vērtē ES un Indijas labās darba attiecības šajā jomā un aicina abas puses strādāt kopā, lai novērstu antidempinga instrumentu ļaunprātīgu izmantošanu un darītu galu dempingam; |
| --- | --- |

8.

atzīmē, ka Indija ir sarunu dalībniece antidempinga jomā gan kā lietotāja, gan kā tiesas procesu dalībniece; atzinīgi vērtē ES un Indijas labās darba attiecības šajā jomā un aicina abas puses strādāt kopā, lai novērstu antidempinga instrumentu ļaunprātīgu izmantošanu un darītu galu dempingam;

| 9. | atzīmē, ka ES un Indija uzskata ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzību par ražotājiem, patērētājiem un valdībām noderīgu instrumentu; tomēr atzīmē, ka ģeogrāfiskās izcelsmes norādes instruments Indijā nav plaši pazīstams; aicina Indijas valdību popularizēt ģeogrāfiskās norādes sistēmu un veicināt pieteikšanos uz tām; atzīmē, ka saskaņā ar TRIPS, PTO locekļi ir tiesīgi brīvi īstenot savus likumus, lai nodrošinātu lielāku aizsardzību nekā paredzēts pašā šajā līgumā; uzskata, ka divpusējs darījums varētu piedāvāt ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzību ES un Indijā vairāk nekā Līgumā par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību, tādējādi nodrošinot noderīgu papildlīdzekli kopīgiem daudzpusējiem centieniem; |
| --- | --- |

9.

atzīmē, ka ES un Indija uzskata ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzību par ražotājiem, patērētājiem un valdībām noderīgu instrumentu; tomēr atzīmē, ka ģeogrāfiskās izcelsmes norādes instruments Indijā nav plaši pazīstams; aicina Indijas valdību popularizēt ģeogrāfiskās norādes sistēmu un veicināt pieteikšanos uz tām; atzīmē, ka saskaņā ar TRIPS, PTO locekļi ir tiesīgi brīvi īstenot savus likumus, lai nodrošinātu lielāku aizsardzību nekā paredzēts pašā šajā līgumā; uzskata, ka divpusējs darījums varētu piedāvāt ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzību ES un Indijā vairāk nekā Līgumā par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību, tādējādi nodrošinot noderīgu papildlīdzekli kopīgiem daudzpusējiem centieniem;

| 10. | atzīmē, ka intelektuālā īpašuma pieaugošā nozīmība Indijā ir acīmredzama, jo pieaug lietu skaits Indijas intelektuālā īpašuma birojos un atzīmē, ka Indijas rūpniecība ir aktualizējusi globālas problēmas, kā arī padarījusi uz izpēti balstītu attīstību par savas uzņēmējdarbības stratēģijas neatņemamu daļu; atzīmē Indijas nesenās reformas intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības režīmā, tostarp Indijas Patentu Aktu (Grozījumi) 2005; atzīmē arī centienus pilnveidot un racionalizēt procedūras jautājumus, lai padarītu sistēmu lietotājiem draudzīgāku; atzīmē arī, ka saskaņā ar jaunajām likumdošanas iniciatīvām, Indija ir arī uzsākusi nozīmīgas Intelektuālā īpašuma biroju modernizācijas programmas un atvēlējusi nozīmīgus naudas līdzekļus infrastruktūras izveidošanai un uzlabošanai; aicina Indiju nodrošināt, ka šā režīma piemērošana norit saskaņā ar Rio Konvenciju par Bioloģisko daudzveidību un pašreizējām saistībām PTO; |
| --- | --- |

10.

atzīmē, ka intelektuālā īpašuma pieaugošā nozīmība Indijā ir acīmredzama, jo pieaug lietu skaits Indijas intelektuālā īpašuma birojos un atzīmē, ka Indijas rūpniecība ir aktualizējusi globālas problēmas, kā arī padarījusi uz izpēti balstītu attīstību par savas uzņēmējdarbības stratēģijas neatņemamu daļu; atzīmē Indijas nesenās reformas intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības režīmā, tostarp Indijas Patentu Aktu (Grozījumi) 2005; atzīmē arī centienus pilnveidot un racionalizēt procedūras jautājumus, lai padarītu sistēmu lietotājiem draudzīgāku; atzīmē arī, ka saskaņā ar jaunajām likumdošanas iniciatīvām, Indija ir arī uzsākusi nozīmīgas Intelektuālā īpašuma biroju modernizācijas programmas un atvēlējusi nozīmīgus naudas līdzekļus infrastruktūras izveidošanai un uzlabošanai; aicina Indiju nodrošināt, ka šā režīma piemērošana norit saskaņā ar Rio Konvenciju par Bioloģisko daudzveidību un pašreizējām saistībām PTO;

| 11. | atzīmē arī, ka pēdējos 10 gados ES ir ieviesusi visaptverošu intelektuālā īpašuma aizsardzības sistēmu, saskaņojot lielāko daļu valstu intelektuālā īpašuma sistēmu un iedibinot Kopienas intelektuālā īpašuma tiesības visā ES; uzskata, ka vislielākās labvēlības un vietējās apstrādes principu dēļ, šie tiesību akti ir izdevīgi gan īpašniekiem, kas nav no ES, gan ES intelektuālā īpašuma tiesību īpašniekiem; uzskata, ka izpildei jābūt intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības neatņemamai sastāvdaļai, un mudina ES un Indiju vienoties par izpildes pasākumu kopīgiem principiem, lai tie būtu efektīvi, proporcionāli, preventīvi un neradītu šķēršļus legālai tirdzniecībai; |
| --- | --- |

11.

atzīmē arī, ka pēdējos 10 gados ES ir ieviesusi visaptverošu intelektuālā īpašuma aizsardzības sistēmu, saskaņojot lielāko daļu valstu intelektuālā īpašuma sistēmu un iedibinot Kopienas intelektuālā īpašuma tiesības visā ES; uzskata, ka vislielākās labvēlības un vietējās apstrādes principu dēļ, šie tiesību akti ir izdevīgi gan īpašniekiem, kas nav no ES, gan ES intelektuālā īpašuma tiesību īpašniekiem; uzskata, ka izpildei jābūt intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības neatņemamai sastāvdaļai, un mudina ES un Indiju vienoties par izpildes pasākumu kopīgiem principiem, lai tie būtu efektīvi, proporcionāli, preventīvi un neradītu šķēršļus legālai tirdzniecībai;

| 12. | apsver, ka situācijā, kad pasaulē viena no trīs personālā datora programmatūrām tiek iegūta nelegāli, pirātisms turpina apdraudēt inovācijas programmatūru jomā, kā rezultātā zudīs darba vietas un nodokļu ieņēmumi gan Indijai gan ES; atzīmē, ka pateicoties valdības politikai, kas bija vērsta pret pārkāpējiem programmatūras pirātisma jomā un izpratni veicinošām kampaņām, Indijā ir reģistrēta pirātisma samazināšanās 2005. gadā par 2 %; tomēr atzīst, ka vēl daudz jāpaveic, lai kontrolētu to, ka Indijas uzņēmumi gūst labumu negodīgas konkurences ziņā, ražošanā un apstrādē izmantojot pirātiski iegūtas programmatūras un datortehnikas; aicina Indijas valsts un federālās valdības turpināt samazināt pirātisma izplatību; atzīmē, ka, lai arī ES un ASV pašreizējie centieni pirātisma izskaušanā sākotnēji būs koncentrēti uz Ķīnu un Krieviju, drīz tām sekos arī pārējā Āzija; apsver, ka Indijas interesēs ir šajā jomā konstruktīvi strādāt kopā ar ES, ievērojot to, ka IDC 2005. gada ietekmes izpētē ir lēsts, ka, ja Indija spētu samazināt pašreizējo pirātisma līmeni no pašreizējiem 72% līdz 64 % līdz 2009. gadam, Indijā rastos 115 000 jaunu IT darba vietu, un ekonomikā ieplūstu papildu 5 900 miljoni ASV dolāru, kā arī nodokļu ieņēmumi pieaugtu par 86 miljoniem ASV dolāru; |
| --- | --- |

12.

apsver, ka situācijā, kad pasaulē viena no trīs personālā datora programmatūrām tiek iegūta nelegāli, pirātisms turpina apdraudēt inovācijas programmatūru jomā, kā rezultātā zudīs darba vietas un nodokļu ieņēmumi gan Indijai gan ES; atzīmē, ka pateicoties valdības politikai, kas bija vērsta pret pārkāpējiem programmatūras pirātisma jomā un izpratni veicinošām kampaņām, Indijā ir reģistrēta pirātisma samazināšanās 2005. gadā par 2 %; tomēr atzīst, ka vēl daudz jāpaveic, lai kontrolētu to, ka Indijas uzņēmumi gūst labumu negodīgas konkurences ziņā, ražošanā un apstrādē izmantojot pirātiski iegūtas programmatūras un datortehnikas; aicina Indijas valsts un federālās valdības turpināt samazināt pirātisma izplatību; atzīmē, ka, lai arī ES un ASV pašreizējie centieni pirātisma izskaušanā sākotnēji būs koncentrēti uz Ķīnu un Krieviju, drīz tām sekos arī pārējā Āzija; apsver, ka Indijas interesēs ir šajā jomā konstruktīvi strādāt kopā ar ES, ievērojot to, ka IDC 2005. gada ietekmes izpētē ir lēsts, ka, ja Indija spētu samazināt pašreizējo pirātisma līmeni no pašreizējiem 72% līdz 64 % līdz 2009. gadam, Indijā rastos 115 000 jaunu IT darba vietu, un ekonomikā ieplūstu papildu 5 900 miljoni ASV dolāru, kā arī nodokļu ieņēmumi pieaugtu par 86 miljoniem ASV dolāru;

| 13. | atzīst farmācijas rūpniecības nozīmību Indijas ekonomikā un sabiedrībā, un aicina Indijas varas iestādes nodrošināt starptautisko standartu piemērošanu cilvēku un dzīvu dzīvnieku izmantošanā zinātniskos eksperimentos, kā arī to, lai šādu eksperimentu skaits būtu minimāls un tiktu atrastas alternatīvas; |
| --- | --- |

13.

atzīst farmācijas rūpniecības nozīmību Indijas ekonomikā un sabiedrībā, un aicina Indijas varas iestādes nodrošināt starptautisko standartu piemērošanu cilvēku un dzīvu dzīvnieku izmantošanā zinātniskos eksperimentos, kā arī to, lai šādu eksperimentu skaits būtu minimāls un tiktu atrastas alternatīvas;

| 14. | aicina ES un Indiju būt ceļvežiem Dohas sarunās, meklējot ātru un paliekošu risinājumu intelektuālā īpašuma tiesību tirdzniecības aspektiem, kā arī sabiedrības veselības jomā, lai veicinātu visnepieciešamāko zāļu pieejamību; atzinīgi vērtē Indijas valdības paveikto attiecībā uz intelektuālā īpašuma aizsardzības reglamentatīvajām normām medikamentu jomā; mudina Indijas valdību ātrāk īstenot šo likumu, jo īpaši attiecībā uz ģeneriskajām zālēm; |
| --- | --- |

14.

aicina ES un Indiju būt ceļvežiem Dohas sarunās, meklējot ātru un paliekošu risinājumu intelektuālā īpašuma tiesību tirdzniecības aspektiem, kā arī sabiedrības veselības jomā, lai veicinātu visnepieciešamāko zāļu pieejamību; atzinīgi vērtē Indijas valdības paveikto attiecībā uz intelektuālā īpašuma aizsardzības reglamentatīvajām normām medikamentu jomā; mudina Indijas valdību ātrāk īstenot šo likumu, jo īpaši attiecībā uz ģeneriskajām zālēm;

| 15. | atzīmē, ka tradicionālās zināšanas aizvien vairāk tiek atzītas par vērību, gan attīstītajās, gan jaunattīstības valstīs, gandrīz 80 % pasaules iedzīvotāju, lai apmierinātu savas ikdienas vajadzības pēc pārtikas, kā arī veselības jomā, ir atkarīgi no produktiem un pakalpojumiem, kuru pamatā ir jauninājumi, kas balstīti uz tradicionālajām zināšanām un praksēm, tostarp tas attiecas arī uz 441 etnisko kopienu Indijā; atzīmē sarežģītās juridiskās, politiskās un sociālās saiknes starp intelektuālā īpašuma tiesībām un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, kā arī ģenētiskajiem resursiem; aicina ES un Indiju kopīgi strādāt pie tā, lai atrastu saprātīgu risinājumu, saskaņojot TRIPS ar Riodežaneiro Konvencijas par Bioloģisko daudzveidību mērķiem; |
| --- | --- |

15.

atzīmē, ka tradicionālās zināšanas aizvien vairāk tiek atzītas par vērību, gan attīstītajās, gan jaunattīstības valstīs, gandrīz 80 % pasaules iedzīvotāju, lai apmierinātu savas ikdienas vajadzības pēc pārtikas, kā arī veselības jomā, ir atkarīgi no produktiem un pakalpojumiem, kuru pamatā ir jauninājumi, kas balstīti uz tradicionālajām zināšanām un praksēm, tostarp tas attiecas arī uz 441 etnisko kopienu Indijā; atzīmē sarežģītās juridiskās, politiskās un sociālās saiknes starp intelektuālā īpašuma tiesībām un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, kā arī ģenētiskajiem resursiem; aicina ES un Indiju kopīgi strādāt pie tā, lai atrastu saprātīgu risinājumu, saskaņojot TRIPS ar Riodežaneiro Konvencijas par Bioloģisko daudzveidību mērķiem;

| 16. | atzinīgi vērtē Indijas centienus reformēt finanšu sektoru, nozīmīgi liberalizējot procentu likmes, samazinot bankām pieprasīto valdības parādu līdzdalību un atvieglojot banku saistības sniegt aizdevumus prioritārām jomām, piemēram, lauksaimniecībai un mazajiem uzņēmumiem; ņem vērā to, ka Indijai, aizvien vairāk integrējoties globālajā finanšu sistēmā, nepieciešama vēl straujāka finanšu nozares reforma; jo īpaši apsver, ka finanšu jomas liberalizācija, padarot to izturīgāku pret iekšējiem un ārējiem satricinājumiem, ir nepieciešama, lai veicinātu noguldījumu pieaugumu, kredītu tradīciju attīstību, kā arī privāto un ārvalstu līdzekļu ieplūšanu; apsver, ka tehniskās un vadības pieredzes nodošana var lieti noderēt Indijas finanšu tirgus attīstībā un tāpēc aicina ES piedāvāt šādu palīdzību; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē Indijas centienus reformēt finanšu sektoru, nozīmīgi liberalizējot procentu likmes, samazinot bankām pieprasīto valdības parādu līdzdalību un atvieglojot banku saistības sniegt aizdevumus prioritārām jomām, piemēram, lauksaimniecībai un mazajiem uzņēmumiem; ņem vērā to, ka Indijai, aizvien vairāk integrējoties globālajā finanšu sistēmā, nepieciešama vēl straujāka finanšu nozares reforma; jo īpaši apsver, ka finanšu jomas liberalizācija, padarot to izturīgāku pret iekšējiem un ārējiem satricinājumiem, ir nepieciešama, lai veicinātu noguldījumu pieaugumu, kredītu tradīciju attīstību, kā arī privāto un ārvalstu līdzekļu ieplūšanu; apsver, ka tehniskās un vadības pieredzes nodošana var lieti noderēt Indijas finanšu tirgus attīstībā un tāpēc aicina ES piedāvāt šādu palīdzību;

| 17. | atzinīgi vērtē Indijas lēmumu turpmāk neregulēt rūpiju, atbrīvojot daļēji konvertējamo rūpiju no atlikušās kapitāla kontroles; uzskata, ka tādējādi tiks likvidēts nozīmīgs šķērslis ceļā uz Indijas integrāciju globālajā ekonomikā, dodot iespēju privātpersonām un uzņēmumiem veikt ieguldījumus citās valstīs daudz netraucētāk, kā arī dodot iespēju lieliem uzņēmumiem vieglāk un lētāk piekļūt ārvalstu aizdevumiem, kas šobrīd ir ierobežots līdz 500 miljoniem ASV dolāru vienam uzņēmumam gada laikā; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē Indijas lēmumu turpmāk neregulēt rūpiju, atbrīvojot daļēji konvertējamo rūpiju no atlikušās kapitāla kontroles; uzskata, ka tādējādi tiks likvidēts nozīmīgs šķērslis ceļā uz Indijas integrāciju globālajā ekonomikā, dodot iespēju privātpersonām un uzņēmumiem veikt ieguldījumus citās valstīs daudz netraucētāk, kā arī dodot iespēju lieliem uzņēmumiem vieglāk un lētāk piekļūt ārvalstu aizdevumiem, kas šobrīd ir ierobežots līdz 500 miljoniem ASV dolāru vienam uzņēmumam gada laikā;

| 18. | aicina Indiju pievienoties līgumam par kodolieroču neizplatīšanu, kas ir neaizvietojams daudzpusējs instruments starptautiskā miera, drošības un stabilitātes saglabāšanā un stiprināšanā, kā arī pauž bažas par ciešo ASV un Francijas — Indijas sadarbību kodoljomā, ņemot vērā to, ka Indija nav saistījusi sevi ar līgumiem kodoldrošībai; |
| --- | --- |

18.

aicina Indiju pievienoties līgumam par kodolieroču neizplatīšanu, kas ir neaizvietojams daudzpusējs instruments starptautiskā miera, drošības un stabilitātes saglabāšanā un stiprināšanā, kā arī pauž bažas par ciešo ASV un Francijas — Indijas sadarbību kodoljomā, ņemot vērā to, ka Indija nav saistījusi sevi ar līgumiem kodoldrošībai;

| 19. | atzīmē, ka Indija ir piekritusi — lai sasniegtu iecerēto, tai ir jāpilda savas saistības Dienvidāzijā un Dienvidaustrumāzijā; atzinīgi vērtē to, ka ar tirdzniecības palīdzību tiek veicināta Indijas un Pakistānas savstarpējā uzticēšanās, un īpaši apsveic 2006. gada 2. maija orientējošo vienošanos veicināt tirdzniecību un komercdarbību pāri kontroles joslai sadalītajos Jammu un Kašmiras reģionos, uzsākot kravas pārvadājumus pa Srinagar-Muzaffarabad ceļu, kā arī otru autobusu līniju pāri Kašmirai, savienojot Poonch, kas atrodas Jammu, un Kašmiru ar Rawalakot, kas atrodas Azad Jammu Kašmirā; atzinīgi vērtē premjerministra Singh 2006. gada 23. maija apņemšanos izveidot brīvākas tirdzniecības un brīvākas pārvietošanās telpu ar “caurlaidīgām robežām”, lai izveidotu labvēlīgu vidi apmetnēm Kašmirā; aicina gan Indiju, gan Pakistānu vēl vairāk samazināt administratīvos šķēršļus ar tirdzniecību saistītajiem uzticības veicināšanas pasākumiem, kā arī aicina ES šajos jautājumos piedāvāt tehnisko palīdzību, ja tas nepieciešams; |
| --- | --- |

19.

atzīmē, ka Indija ir piekritusi — lai sasniegtu iecerēto, tai ir jāpilda savas saistības Dienvidāzijā un Dienvidaustrumāzijā; atzinīgi vērtē to, ka ar tirdzniecības palīdzību tiek veicināta Indijas un Pakistānas savstarpējā uzticēšanās, un īpaši apsveic 2006. gada 2. maija orientējošo vienošanos veicināt tirdzniecību un komercdarbību pāri kontroles joslai sadalītajos Jammu un Kašmiras reģionos, uzsākot kravas pārvadājumus pa Srinagar-Muzaffarabad ceļu, kā arī otru autobusu līniju pāri Kašmirai, savienojot Poonch, kas atrodas Jammu, un Kašmiru ar Rawalakot, kas atrodas Azad Jammu Kašmirā; atzinīgi vērtē premjerministra Singh 2006. gada 23. maija apņemšanos izveidot brīvākas tirdzniecības un brīvākas pārvietošanās telpu ar “caurlaidīgām robežām”, lai izveidotu labvēlīgu vidi apmetnēm Kašmirā; aicina gan Indiju, gan Pakistānu vēl vairāk samazināt administratīvos šķēršļus ar tirdzniecību saistītajiem uzticības veicināšanas pasākumiem, kā arī aicina ES šajos jautājumos piedāvāt tehnisko palīdzību, ja tas nepieciešams;

| 20. | atzīmē, ka ASEAN valstīs joprojām ir izdevīgāks stāvoklis nekā Indijā, jo tur ir augstāks darba ražīgums, prasmīgs darbaspēks un zemas zemes īpašumu cenas; atzīmē, ka ASEAN ir mērķis līdz 2020. gadam izveidot vienotu tirgu, lai gan dažas šīs apvienības dalībvalstis, tostarp Singapūra, Malaizija un Taizeme uzstāj, ka šo mērķi vajadzētu īstenot jau līdz 2015. gadam; tādēļ ir nobažījies, ka SAARC reģiona iekšienē tirdzniecības apjomi vēl joprojām nav lieli; uzskata, ka Dienvidāzijas brīvās tirdzniecības līgumā ir pārāk daudz izņēmumu, lai to tiešām varētu uzskatīt par standarta brīvās tirdzniecības līgumu; atzīmē, ka ASEAN valstu ministri nesen apsprieda priekšlikumus par plašākas tirdzniecības zonas izveidi ar citām Āzijas valstīm, tostarp Indiju, Ķīnu, Japānu un Dienvidkoreju; aicina SAARC regulāri pārskatīt iespējas tirdzniecības un investīciju apjomu palielināšanai reģionā; uzskata, ka attiecībās ar Indiju ES pieejai jābūt reģionāli iesaistošai un aicina ES izveidot “redzējuma grupu”, līdzīgu kā ASEAN gadījumā, lai vairāk izpētītu ES un SAARC attiecību perspektīvas; |
| --- | --- |

20.

atzīmē, ka ASEAN valstīs joprojām ir izdevīgāks stāvoklis nekā Indijā, jo tur ir augstāks darba ražīgums, prasmīgs darbaspēks un zemas zemes īpašumu cenas; atzīmē, ka ASEAN ir mērķis līdz 2020. gadam izveidot vienotu tirgu, lai gan dažas šīs apvienības dalībvalstis, tostarp Singapūra, Malaizija un Taizeme uzstāj, ka šo mērķi vajadzētu īstenot jau līdz 2015. gadam; tādēļ ir nobažījies, ka SAARC reģiona iekšienē tirdzniecības apjomi vēl joprojām nav lieli; uzskata, ka Dienvidāzijas brīvās tirdzniecības līgumā ir pārāk daudz izņēmumu, lai to tiešām varētu uzskatīt par standarta brīvās tirdzniecības līgumu; atzīmē, ka ASEAN valstu ministri nesen apsprieda priekšlikumus par plašākas tirdzniecības zonas izveidi ar citām Āzijas valstīm, tostarp Indiju, Ķīnu, Japānu un Dienvidkoreju; aicina SAARC regulāri pārskatīt iespējas tirdzniecības un investīciju apjomu palielināšanai reģionā; uzskata, ka attiecībās ar Indiju ES pieejai jābūt reģionāli iesaistošai un aicina ES izveidot “redzējuma grupu”, līdzīgu kā ASEAN gadījumā, lai vairāk izpētītu ES un SAARC attiecību perspektīvas;

| 21. | atzīmē, ka 2006. gada augustā SAARC Ministru padome vienprātīgi vienojās, ka Indijas un Pakistānas tirdzniecības strīdu SAFTA ietvaros izskatīs SAARC Tirdzniecības ministru sanāksmē vēl līdz 2007. gada 3.—4. aprīlī Indijā paredzētajai 14. SAARC augstākā līmeņa sanāksmei; atzīmē arī, ka ES bija pieteikusies uz novērotāja statusa SAARC, ir to saņēmusi un piedalīsies šajā sammitā; atzīmē, ka galvenais iemesls SAFTA īstenošanas lēnajai gaitai ir arguments par to, ka tirdzniecība jāsaista ar progresu centienos rast risinājumu ieilgušajiem strīdiem starp Indiju un Pakistānu; aicina abas puses turpināt politisko dialogu, vienlaicīgi apspriežot arī tirdzniecības sarunas; atzīmē, ka pašlaik SAFTA Padome izskata pozitīvo un negatīvo jautājumu saraksta punktus; aicina ES piedāvāt visu nepieciešamo palīdzību šī procesa veicināšanai un nodrošināt, lai 14. SAARC sammitā tiktu panākts reāls progress; |
| --- | --- |

21.

atzīmē, ka 2006. gada augustā SAARC Ministru padome vienprātīgi vienojās, ka Indijas un Pakistānas tirdzniecības strīdu SAFTA ietvaros izskatīs SAARC Tirdzniecības ministru sanāksmē vēl līdz 2007. gada 3.—4. aprīlī Indijā paredzētajai 14. SAARC augstākā līmeņa sanāksmei; atzīmē arī, ka ES bija pieteikusies uz novērotāja statusa SAARC, ir to saņēmusi un piedalīsies šajā sammitā; atzīmē, ka galvenais iemesls SAFTA īstenošanas lēnajai gaitai ir arguments par to, ka tirdzniecība jāsaista ar progresu centienos rast risinājumu ieilgušajiem strīdiem starp Indiju un Pakistānu; aicina abas puses turpināt politisko dialogu, vienlaicīgi apspriežot arī tirdzniecības sarunas; atzīmē, ka pašlaik SAFTA Padome izskata pozitīvo un negatīvo jautājumu saraksta punktus; aicina ES piedāvāt visu nepieciešamo palīdzību šī procesa veicināšanai un nodrošināt, lai 14. SAARC sammitā tiktu panākts reāls progress;

| 22. | mudina Indiju, kā SAARC un BIMSTEC dalībnieci, izmantot savu pozitīvo ietekmi, lai palīdzētu atbalstīt demokrātiskas pārmaiņas un cilvēktiesību ievērošanu Birmā, kā arī turpināt atbalstīt miera procesu Šrilankā un turpināt sniegt palīdzību tiem apmēram 6000 bēgļu, kuri kopš 2006. gada aprīļa ir emigrējuši uz Indiju; šajā sakarā atzīmē ANO īpašā ziņotāja Philip Alston priekšlikumu uz Šrilanku nosūtīt neatkarīgu starptautisku cilvēktiesību novērošanas misiju, lai tā atklāti ziņotu par visu pušu izdarītajiem starptautisko tiesību pārkāpumiem, un aicina ES un Indiju atbalstīt šo priekšlikumu atbilstīgajos starptautiskajos forumos; |
| --- | --- |

22.

mudina Indiju, kā SAARC un BIMSTEC dalībnieci, izmantot savu pozitīvo ietekmi, lai palīdzētu atbalstīt demokrātiskas pārmaiņas un cilvēktiesību ievērošanu Birmā, kā arī turpināt atbalstīt miera procesu Šrilankā un turpināt sniegt palīdzību tiem apmēram 6000 bēgļu, kuri kopš 2006. gada aprīļa ir emigrējuši uz Indiju; šajā sakarā atzīmē ANO īpašā ziņotāja Philip Alston priekšlikumu uz Šrilanku nosūtīt neatkarīgu starptautisku cilvēktiesību novērošanas misiju, lai tā atklāti ziņotu par visu pušu izdarītajiem starptautisko tiesību pārkāpumiem, un aicina ES un Indiju atbalstīt šo priekšlikumu atbilstīgajos starptautiskajos forumos;

| 23. | atzīmē, ka tādas Āzijas valstis kā Indija un Ķīna, par spīti ilggadējai ekonomiskai izaugsmei, vēl joprojām nav pietiekami pārstāvētas, kā arī negodīgi atstumtas daudzpusējās organizācijās, tostarp arī Starptautiskajā Valūtas fondā; aicina ES un Indiju kopīgi strādāt, lai novērstu šādas nepilnības, un nodrošināt, ka balsstiesīgās akcijas un augsta līmeņa amati tiek sadalīti atbilstīgi attiecīgajai ietekmei starptautiskajā ekonomiskajā sistēmā; |
| --- | --- |

23.

atzīmē, ka tādas Āzijas valstis kā Indija un Ķīna, par spīti ilggadējai ekonomiskai izaugsmei, vēl joprojām nav pietiekami pārstāvētas, kā arī negodīgi atstumtas daudzpusējās organizācijās, tostarp arī Starptautiskajā Valūtas fondā; aicina ES un Indiju kopīgi strādāt, lai novērstu šādas nepilnības, un nodrošināt, ka balsstiesīgās akcijas un augsta līmeņa amati tiek sadalīti atbilstīgi attiecīgajai ietekmei starptautiskajā ekonomiskajā sistēmā;

| 24. | atzinīgi vērtē Indijas valdības reformas ārvalstu tiešo investīciju stratēģijā un Investīciju komisijas sasniegumus; pauž bažas par to, ka ārvalstu investoriem joprojām jāsaskaras ar nomācošu vietējā līmeņa birokrātiju un citām beztarifu barjerām; mudina Indijas valdību turpināt cīnīties ar birokrātiju un korupciju; aicina štatu un pašvaldību pārvaldes vienkāršot un konsolidēt pieteikšanās kārtību; kā arī aicina censties panākt lielāku juridisko pārredzamību; |
| --- | --- |

24.

atzinīgi vērtē Indijas valdības reformas ārvalstu tiešo investīciju stratēģijā un Investīciju komisijas sasniegumus; pauž bažas par to, ka ārvalstu investoriem joprojām jāsaskaras ar nomācošu vietējā līmeņa birokrātiju un citām beztarifu barjerām; mudina Indijas valdību turpināt cīnīties ar birokrātiju un korupciju; aicina štatu un pašvaldību pārvaldes vienkāršot un konsolidēt pieteikšanās kārtību; kā arī aicina censties panākt lielāku juridisko pārredzamību;

| 25. | pauž bažas par to, ka apgrūtinājumu rada apstiprināšanas kārtība ārvalstu ieguldījumiem, saskaņā ar kuru līdz minimumam ir samazināts to pieteikumu skaits, kurus drīkst apstiprināt automātiski, lielākoties katru gadījumu izskatot atsevišķi; ir norūpējies par to, ka amatpersonas turpina diskrimināciju, priekšroku dodot vietējām interesēm; atzīmē, ka apstiprināšanas un licencēšanas process dažos reģionos tiek kritizēts, par to, ka tas ir negodīgs, nepārredzams, noteikumi mainās tik neaptverami bieži, ka mēdz būt ļoti grūti spēt izdabāt sistēmas kaprīzēm; aicina štatu un pašvaldību pārvaldes vienkāršot un konsolidēt pieteikšanās kārtību; |
| --- | --- |

25.

pauž bažas par to, ka apgrūtinājumu rada apstiprināšanas kārtība ārvalstu ieguldījumiem, saskaņā ar kuru līdz minimumam ir samazināts to pieteikumu skaits, kurus drīkst apstiprināt automātiski, lielākoties katru gadījumu izskatot atsevišķi; ir norūpējies par to, ka amatpersonas turpina diskrimināciju, priekšroku dodot vietējām interesēm; atzīmē, ka apstiprināšanas un licencēšanas process dažos reģionos tiek kritizēts, par to, ka tas ir negodīgs, nepārredzams, noteikumi mainās tik neaptverami bieži, ka mēdz būt ļoti grūti spēt izdabāt sistēmas kaprīzēm; aicina štatu un pašvaldību pārvaldes vienkāršot un konsolidēt pieteikšanās kārtību;

| 26. | atzīmē indiešu diasporas lielo ieguldījumu Indijas attīstībā; tomēr atzīmē, ka diasporas daļa no ārvalstu tiešajām investīcijām līdz šim ir tikai 10 %; uzskata, ka ilgtermiņa attīstībai ir nepieciešamas gan sociālās iemaksas, gan finanšu maksājumi; aicina Indiju turpināt izstrādāt sistēmu, kā piekļūt diasporas resursiem, dubultpilsonību varētu uzskatīt par reālu piemēru; |
| --- | --- |

26.

atzīmē indiešu diasporas lielo ieguldījumu Indijas attīstībā; tomēr atzīmē, ka diasporas daļa no ārvalstu tiešajām investīcijām līdz šim ir tikai 10 %; uzskata, ka ilgtermiņa attīstībai ir nepieciešamas gan sociālās iemaksas, gan finanšu maksājumi; aicina Indiju turpināt izstrādāt sistēmu, kā piekļūt diasporas resursiem, dubultpilsonību varētu uzskatīt par reālu piemēru;

ES un Indijas sadarbība

| 27. | atzinīgi vērtē ES un Indijas apņemšanos sestajā Indijas — ES augstākā līmeņa sanāksmē 2005. gada 7. septembrī, kā stratēģiskajiem partneriem stiprināt dialogu un sadarbību, tostarp cilvēktiesību jomā, kā tas atspoguļots kopīgā rīcības plānā, kurā paredzēta arī sadarbība attīstības jomā, uzsverot vides ilgtspējības, kā arī sociālās un ekonomiskās kohēzijas nozīmību; lūdz turpināt stratēģiskajā partnerībā uzsākto dialogu cilvēktiesību jomā; šajā sakarā apsveic Indijas Nacionālo cilvēktiesību komisiju par tās neatkarīgo un rūpīgo darbu šajos jautājumos; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē ES un Indijas apņemšanos sestajā Indijas — ES augstākā līmeņa sanāksmē 2005. gada 7. septembrī, kā stratēģiskajiem partneriem stiprināt dialogu un sadarbību, tostarp cilvēktiesību jomā, kā tas atspoguļots kopīgā rīcības plānā, kurā paredzēta arī sadarbība attīstības jomā, uzsverot vides ilgtspējības, kā arī sociālās un ekonomiskās kohēzijas nozīmību; lūdz turpināt stratēģiskajā partnerībā uzsākto dialogu cilvēktiesību jomā; šajā sakarā apsveic Indijas Nacionālo cilvēktiesību komisiju par tās neatkarīgo un rūpīgo darbu šajos jautājumos;

| 28. | uzsver, ka ES—Indijas stratēģiskās partnerības galvenajiem uzdevumiem jābūt Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai un nabadzības izskaušanai; atzinīgi vērtē to, ka nākamajā ES—Indijas augstākā līmeņa sanāksmē 2006. gada 13. oktobrī tiks izskatīti jautājumi, kas saistīti ar Tūkstošgades mērķu sasniegšanu; un aicina veikt īpašus pasākumus, lai minoritātes, piemēram, dalits un adivasis, kā arī citas atstumtas kopienas, ciltis un kastas varētu pārvarēt milzīgās atšķirības no citiem iedzīvotājiem attiecībā uz Tūkstošgades mērķiem; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka ES—Indijas stratēģiskās partnerības galvenajiem uzdevumiem jābūt Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai un nabadzības izskaušanai; atzinīgi vērtē to, ka nākamajā ES—Indijas augstākā līmeņa sanāksmē 2006. gada 13. oktobrī tiks izskatīti jautājumi, kas saistīti ar Tūkstošgades mērķu sasniegšanu; un aicina veikt īpašus pasākumus, lai minoritātes, piemēram, dalits un adivasis, kā arī citas atstumtas kopienas, ciltis un kastas varētu pārvarēt milzīgās atšķirības no citiem iedzīvotājiem attiecībā uz Tūkstošgades mērķiem;

| 29. | atzinīgi vērtē to, ka jautājumi par veselību, izglītību, ūdens pārvaldību un vidi ir uzsvērti EK un Indijas sadarbībā attīstības jomā no 2002. līdz 2006. gadam, kā arī Kopīgajā rīcības plānā ir apņemšanās padziļināt sadarbību attīstības jomā veselības un izglītības jautājumos, cenšoties veicināt šo sadarbību, lai atbalstītu Indijas nozīmīgās sociālās programmas; tostarp īpašus pasākumus, lai efektīvi izbeigtu mazāk priviliģētu sociālo grupu, īpaši sieviešu diskrimināciju; tāpat aicina ieviest vairāk pasākumu meiteņu izglītības veicināšanai kā daļu no rīcības plāna, tādējādi sasniedzot 2. un 3. Tūkstošgades attīstības mērķi; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē to, ka jautājumi par veselību, izglītību, ūdens pārvaldību un vidi ir uzsvērti EK un Indijas sadarbībā attīstības jomā no 2002. līdz 2006. gadam, kā arī Kopīgajā rīcības plānā ir apņemšanās padziļināt sadarbību attīstības jomā veselības un izglītības jautājumos, cenšoties veicināt šo sadarbību, lai atbalstītu Indijas nozīmīgās sociālās programmas; tostarp īpašus pasākumus, lai efektīvi izbeigtu mazāk priviliģētu sociālo grupu, īpaši sieviešu diskrimināciju; tāpat aicina ieviest vairāk pasākumu meiteņu izglītības veicināšanai kā daļu no rīcības plāna, tādējādi sasniedzot 2. un 3. Tūkstošgades attīstības mērķi;

| 30. | atzinīgi vērtē Komisijas publiskās apspriedes, izstrādājot stratēģiski nozīmīgo pārskatu ES un Ķīnas tirdzniecības un ekonomiskajām attiecībām; uzskata, ka Indija var būt līdzvērtīgs, bet atšķirīgs izaicinājums ES rūpniecībai; aicina komisiju līdzīgi rīkoties arī Indijas gadījumā, lai nodrošinātu šo attiecību politisku, ekonomisku un komerciālu pārvaldi ES līmenī; |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē Komisijas publiskās apspriedes, izstrādājot stratēģiski nozīmīgo pārskatu ES un Ķīnas tirdzniecības un ekonomiskajām attiecībām; uzskata, ka Indija var būt līdzvērtīgs, bet atšķirīgs izaicinājums ES rūpniecībai; aicina komisiju līdzīgi rīkoties arī Indijas gadījumā, lai nodrošinātu šo attiecību politisku, ekonomisku un komerciālu pārvaldi ES līmenī;

| 31. | uzskata, ka ES īpaša uzmanība jāvelta Indijas MVU sektoram, un ka MVU varētu nostiprināt ar tādiem pasākumiem, kas palīdzētu finansēt pilsoņu iesniegtos uz tirgu orientētos vietējos projektus; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka ES īpaša uzmanība jāvelta Indijas MVU sektoram, un ka MVU varētu nostiprināt ar tādiem pasākumiem, kas palīdzētu finansēt pilsoņu iesniegtos uz tirgu orientētos vietējos projektus;

| 32. | uzsver, ka attīstības jomā ES jāsadarbojas ar Indiju kā ar topošu starptautisku līdzekļu devēju, apmainoties ar pieredzi un sadarbojoties noteiktos projektos jaunattīstības valstīs; uzsver, ka Indijas pieredze varētu izrādīties noderīga, veicinot ES attīstības palīdzības efektivitāti un produktivitāti. |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka attīstības jomā ES jāsadarbojas ar Indiju kā ar topošu starptautisku līdzekļu devēju, apmainoties ar pieredzi un sadarbojoties noteiktos projektos jaunattīstības valstīs; uzsver, ka Indijas pieredze varētu izrādīties noderīga, veicinot ES attīstības palīdzības efektivitāti un produktivitāti.

| 33. | atzīmē, ka indieši raizējas par ES un vēlas studēt par to un labāk saprast; atzinīgi vērtē 33 miljonus euro vērto “Erasmus Mundus” stipendiju shēmu, īpaši veltot uzmanību sadarbībai zinātnes un tehnoloģiju jomā, jo Indijas veiksmīgās pieredzes apgūšana varētu uzlabot ES sniegumu, tieši saistībā ar informācijas sabiedrības jautājumiem — izglītību, pētniecību un attīstību, kā arī inovāciju; atzinīgi vērtē Jean Monnet katedras izveidi Eiropas studijām Deli universitātē, uzskatot to par būtisku iniciatīvu, lai stiprinātu ES un Indijas attiecības; uzskata, ka Eiropas augstākās izglītības iestādēm būtu jāpārņem šī iniciatīva, pievēršot lielāku vērību Indijas studijām un efektīvi piedāvājot šos kursus visiem studētgribētājiem; iesaka Eiropas atbilstīgajām augstākās izglītības iestādēm apsvērt iespēju atvērt pētniecības birojus Indijā, kā to nesen Mumbajā izdarīja Hārvardas Biznesa skola; aicina Komisijas delegāciju un dalībvalstu vēstniecības strādāt ar Indijas varasiestādēm, lai popularizētu ES nozīmi atbalstot izglītības, kultūras un zinātnisko apmaiņu, un ierosina, ka apmaiņa kultūras jomā palīdzētu veicināt plašu sabiedrības atbalstu konstruktīvai sadarbībai un, ka profesionālā apmaiņa, kā arī apmaiņa uzņēmējdarbības jomā, arī būtu labvēlīga gan kultūru savstarpējai izpratnei, gan abpusējai informācijas plūsmai; uzsver Uzņēmumu vadošā personāla apmācības programmas — “Apmaiņa cilvēks pret cilvēku”, kāda ir ar Japānu un Koreju, lielos panākumus un mudina Komisiju paplašināt šo programmu, iekļaujot arī Indiju, piešķirot attiecīgu finansējumu; |
| --- | --- |

33.

atzīmē, ka indieši raizējas par ES un vēlas studēt par to un labāk saprast; atzinīgi vērtē 33 miljonus euro vērto “Erasmus Mundus” stipendiju shēmu, īpaši veltot uzmanību sadarbībai zinātnes un tehnoloģiju jomā, jo Indijas veiksmīgās pieredzes apgūšana varētu uzlabot ES sniegumu, tieši saistībā ar informācijas sabiedrības jautājumiem — izglītību, pētniecību un attīstību, kā arī inovāciju; atzinīgi vērtē Jean Monnet katedras izveidi Eiropas studijām Deli universitātē, uzskatot to par būtisku iniciatīvu, lai stiprinātu ES un Indijas attiecības; uzskata, ka Eiropas augstākās izglītības iestādēm būtu jāpārņem šī iniciatīva, pievēršot lielāku vērību Indijas studijām un efektīvi piedāvājot šos kursus visiem studētgribētājiem; iesaka Eiropas atbilstīgajām augstākās izglītības iestādēm apsvērt iespēju atvērt pētniecības birojus Indijā, kā to nesen Mumbajā izdarīja Hārvardas Biznesa skola; aicina Komisijas delegāciju un dalībvalstu vēstniecības strādāt ar Indijas varasiestādēm, lai popularizētu ES nozīmi atbalstot izglītības, kultūras un zinātnisko apmaiņu, un ierosina, ka apmaiņa kultūras jomā palīdzētu veicināt plašu sabiedrības atbalstu konstruktīvai sadarbībai un, ka profesionālā apmaiņa, kā arī apmaiņa uzņēmējdarbības jomā, arī būtu labvēlīga gan kultūru savstarpējai izpratnei, gan abpusējai informācijas plūsmai; uzsver Uzņēmumu vadošā personāla apmācības programmas — “Apmaiņa cilvēks pret cilvēku”, kāda ir ar Japānu un Koreju, lielos panākumus un mudina Komisiju paplašināt šo programmu, iekļaujot arī Indiju, piešķirot attiecīgu finansējumu;

| 34. | pauž bažas par situāciju, ka dažās ES uzņēmējdarbības nozarēs ir niecīgas zināšanas par Indijas tirgu; aicina ES sistemātiskāk sadarboties ar ES vadošajiem uzņēmējiem, it īpaši mazajos un vidējos uzņēmumos, lai panāktu lūzumu viņu uztverē par Indiju, uzsverot tur pastāvošās ļoti nozīmīgās iespējas veiksmīgai uzņēmējdarbībai; |
| --- | --- |

34.

pauž bažas par situāciju, ka dažās ES uzņēmējdarbības nozarēs ir niecīgas zināšanas par Indijas tirgu; aicina ES sistemātiskāk sadarboties ar ES vadošajiem uzņēmējiem, it īpaši mazajos un vidējos uzņēmumos, lai panāktu lūzumu viņu uztverē par Indiju, uzsverot tur pastāvošās ļoti nozīmīgās iespējas veiksmīgai uzņēmējdarbībai;

| 35. | iesaka, lai Komisija izpētītu vai padziļinātu konkrētas ES—Indijas programmas tādās jomās, kā augstākā izglītība un profesionālā izglītība; programmas, kas veicinātu studentu, skolotāju un pētnieku apmaiņu; |
| --- | --- |

35.

iesaka, lai Komisija izpētītu vai padziļinātu konkrētas ES—Indijas programmas tādās jomās, kā augstākā izglītība un profesionālā izglītība; programmas, kas veicinātu studentu, skolotāju un pētnieku apmaiņu;

| 36. | atzīst, ka Indijas programmatūras un pakalpojumu nozares apjoms ir trīskāršojies pēdējos piecos gados un tās vērtība pašreiz ir EUR 20 miljardi; atzīmē, ka lielu daļu no šīs izaugsmes nodrošināja rietumu uzņēmēju ārpakalpojumu attīstīšana Indijā; uzskata, ka ES varētu būt izdevīga liela augsti kvalificētu un profesionālu Indijas darbinieku kustība
  ,
  tomēr jāvairās no kvalificētu darbinieku emigrācijas ietekmes uz Indijas attīstības iespējām; aicina augsta līmeņa tirdzniecības grupu izpētīt iespēju nolīgumam par profesionāla darbaspēka pārvietošanos atbilstīgi 4. režīmam, lai pēc studijām IT speciālisti no Indijas varētu strādāt ES, nodrošinot kvalificētu darbaspēku, kā arī attaisnotu ES investīcijas augstākās izglītības sistēmās; atzīmē, ka programmatūras uzņēmumi ir magnēts, kas pievelk saistītos uzņēmumus, kā arī pakalpojumu nozari un ar to saistītās prasības pēc infrastruktūras, un tas viss var pozitīvi ietekmēt reģionu ekonomiku un veicināt vietējo iedzīvotāju dažāda veida nodarbinātību; |
| --- | --- |

36.

atzīst, ka Indijas programmatūras un pakalpojumu nozares apjoms ir trīskāršojies pēdējos piecos gados un tās vērtība pašreiz ir EUR 20 miljardi; atzīmē, ka lielu daļu no šīs izaugsmes nodrošināja rietumu uzņēmēju ārpakalpojumu attīstīšana Indijā; uzskata, ka ES varētu būt izdevīga liela augsti kvalificētu un profesionālu Indijas darbinieku kustība
  ,
  tomēr jāvairās no kvalificētu darbinieku emigrācijas ietekmes uz Indijas attīstības iespējām; aicina augsta līmeņa tirdzniecības grupu izpētīt iespēju nolīgumam par profesionāla darbaspēka pārvietošanos atbilstīgi 4. režīmam, lai pēc studijām IT speciālisti no Indijas varētu strādāt ES, nodrošinot kvalificētu darbaspēku, kā arī attaisnotu ES investīcijas augstākās izglītības sistēmās; atzīmē, ka programmatūras uzņēmumi ir magnēts, kas pievelk saistītos uzņēmumus, kā arī pakalpojumu nozari un ar to saistītās prasības pēc infrastruktūras, un tas viss var pozitīvi ietekmēt reģionu ekonomiku un veicināt vietējo iedzīvotāju dažāda veida nodarbinātību;

| 37. | atzīmē, ka laikā no 2003. līdz 2008. gadam 200 000 darba vietu ES varētu kļūt par ārpakalpojumiem, lielākoties Indijā; atzīmē arī, ka ap 2010. gadu Indijā būs pieprasījums pēc 160 000 valodu speciālistu un tikai 40 000 indiešu būs nepieciešamā kvalifikācija; uzskata, ka ņemot vērā jau esošos 30 000 ES darbinieku Indijā, profesionāliem eiropiešiem, kas ir gatavi pārcelties, paveras nopietnas izredzes šajā jomā, un tas nodrošinātu “smadzeņu apmaiņu” nevis “smadzeņu nopludināšanu”; |
| --- | --- |

37.

atzīmē, ka laikā no 2003. līdz 2008. gadam 200 000 darba vietu ES varētu kļūt par ārpakalpojumiem, lielākoties Indijā; atzīmē arī, ka ap 2010. gadu Indijā būs pieprasījums pēc 160 000 valodu speciālistu un tikai 40 000 indiešu būs nepieciešamā kvalifikācija; uzskata, ka ņemot vērā jau esošos 30 000 ES darbinieku Indijā, profesionāliem eiropiešiem, kas ir gatavi pārcelties, paveras nopietnas izredzes šajā jomā, un tas nodrošinātu “smadzeņu apmaiņu” nevis “smadzeņu nopludināšanu”;

| 38. | iesaka dalībvalstīm un Komisijai nodrošināt nepieciešamo pamatu tam, lai uzņēmumi un universitātes gūtu labumu no Indijas straujās ekonomiskās izaugsmes konkrētās nozarēs, piemēram, programmatūras un filmu nozarēs; |
| --- | --- |

38.

iesaka dalībvalstīm un Komisijai nodrošināt nepieciešamo pamatu tam, lai uzņēmumi un universitātes gūtu labumu no Indijas straujās ekonomiskās izaugsmes konkrētās nozarēs, piemēram, programmatūras un filmu nozarēs;

| 39. | atzīmē, ka Indijas ekonomiskais pieaugums, kas ietekmē globālā enerģijas pieprasījuma pieaugumu, raisa bažas par enerģijas drošību; atzīmē, ka Indija joprojām cieš no trūkuma enerģētikas jomā un ir pārāk atkarīga no naftas un oglēm, abiem šiem dārgajiem un piesārņojošajiem fosilajiem kurināmajiem; atzīmē, ka Indijas centieni nodrošināties ar dabasgāzi un atomenerģiju ir tieši saistīti ar šo problēmu; atzīmē, ka Indijai attīstot atomenerģētiku, tas nodrošinās mazāk kā 5% elektrības un tikai 2 % no kopējā nepieciešamā enerģijas apjoma; uzskata, ka centieni attīstīt atomenerģētiku būtu arī atkāpšanās no Glenīglas G8 apņemšanās apturēt klimata pārmaiņas un veicināt enerģijas taupīšanu; uzskata, ka neko nedarot, lai procesus apturētu vides degradācija draud kļūt par galveno traucējumu Indijas ekonomiskajai attīstībai nākotnē; |
| --- | --- |

39.

atzīmē, ka Indijas ekonomiskais pieaugums, kas ietekmē globālā enerģijas pieprasījuma pieaugumu, raisa bažas par enerģijas drošību; atzīmē, ka Indija joprojām cieš no trūkuma enerģētikas jomā un ir pārāk atkarīga no naftas un oglēm, abiem šiem dārgajiem un piesārņojošajiem fosilajiem kurināmajiem; atzīmē, ka Indijas centieni nodrošināties ar dabasgāzi un atomenerģiju ir tieši saistīti ar šo problēmu; atzīmē, ka Indijai attīstot atomenerģētiku, tas nodrošinās mazāk kā 5% elektrības un tikai 2 % no kopējā nepieciešamā enerģijas apjoma; uzskata, ka centieni attīstīt atomenerģētiku būtu arī atkāpšanās no Glenīglas G8 apņemšanās apturēt klimata pārmaiņas un veicināt enerģijas taupīšanu; uzskata, ka neko nedarot, lai procesus apturētu vides degradācija draud kļūt par galveno traucējumu Indijas ekonomiskajai attīstībai nākotnē;

| 40. | atzīmē, ka Indijai un ES ir ilgstošas tradīcijas veicināt atjaunojamās enerģijas izmantošanu un uzskata, ka tādas atjaunojamās enerģijas kā saules, vēja un biomasas enerģija ir praktiski risinājumi, kas līdztekus būtiskiem ieguldījumiem energoefektivitātes veicināšanā varētu nodrošināt nepieciešamo enerģiju ilgtermiņā; atzinīgi vērtē Indijas centienus šajā jomā, tostarp tās pašu izstrādātās biogāzes ražošanas ierīces lauku apgabaliem un saules baterijas (kuras izmanto, lai apgādātu ciematu mājas un darbnīcas), kā arī tās nesenos panākumus, izveidojot pasaulē ceturto lielāko vēja enerģijas ražošanas nozari; uzskata, ka pasaules nabadzīgākajām valstīm, izjūtot pieaugošā enerģijas pieprasījuma negatīvo ietekmi, ko uzskatāmi parādīja nesenie nemieri Indonēzijā sakarā ar naftas cenu kāpumu, Indijai jāturpina atbalstīt reģionālās atjaunojamās enerģijas attīstību vēl plašāk Āzijā, kā tā jau to dara Butānā; atzinīgi vērtē Indijas—ES enerģētikas īpašās grupas izveidi un aicina ciešāk sadarboties enerģijas drošības un tirgus reformu, atjaunojamās enerģijas, kā arī enerģijas efektivitātes jomās; uzskata, ka Indijai un ES jāturpina noteikt globālās enerģētikas aprises, attīstot novatorismu, ilgtspējīgu enerģētiku, vienlaicīgi izpildot prasības attiecībā uz klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

40.

atzīmē, ka Indijai un ES ir ilgstošas tradīcijas veicināt atjaunojamās enerģijas izmantošanu un uzskata, ka tādas atjaunojamās enerģijas kā saules, vēja un biomasas enerģija ir praktiski risinājumi, kas līdztekus būtiskiem ieguldījumiem energoefektivitātes veicināšanā varētu nodrošināt nepieciešamo enerģiju ilgtermiņā; atzinīgi vērtē Indijas centienus šajā jomā, tostarp tās pašu izstrādātās biogāzes ražošanas ierīces lauku apgabaliem un saules baterijas (kuras izmanto, lai apgādātu ciematu mājas un darbnīcas), kā arī tās nesenos panākumus, izveidojot pasaulē ceturto lielāko vēja enerģijas ražošanas nozari; uzskata, ka pasaules nabadzīgākajām valstīm, izjūtot pieaugošā enerģijas pieprasījuma negatīvo ietekmi, ko uzskatāmi parādīja nesenie nemieri Indonēzijā sakarā ar naftas cenu kāpumu, Indijai jāturpina atbalstīt reģionālās atjaunojamās enerģijas attīstību vēl plašāk Āzijā, kā tā jau to dara Butānā; atzinīgi vērtē Indijas—ES enerģētikas īpašās grupas izveidi un aicina ciešāk sadarboties enerģijas drošības un tirgus reformu, atjaunojamās enerģijas, kā arī enerģijas efektivitātes jomās; uzskata, ka Indijai un ES jāturpina noteikt globālās enerģētikas aprises, attīstot novatorismu, ilgtspējīgu enerģētiku, vienlaicīgi izpildot prasības attiecībā uz klimata pārmaiņām;

| 41. | atzīmē, ka ģeogrāfiski Indija ir dažāda, un tas liecina par naftas un gāzes krājumiem, bet valsts sektora vadītā izpēte līdz šim nav bijusi efektīva; tomēr atzīmē, ka iesaistoties Eiropas enerģētikas uzņēmumiem, stāvoklis jau mainās, piemēram, Lielbritānijas Cairn Energy ziņoja par vairākām naftas atradnēm Radžastānā 2004. gadā (pēc provizoriskiem aprēķiniem lielākajā no tām atrodami 500 miljoni barelu pie- ejamu rezervju); aicina Indiju veicināt aktīvākus naftas un dabasgāzes meklējumus, nodrošinot būtiskus stimulus, lai iegūtu savā pusē Eiropas izpētes uzņēmumu pieredzi un efektivitāti; |
| --- | --- |

41.

atzīmē, ka ģeogrāfiski Indija ir dažāda, un tas liecina par naftas un gāzes krājumiem, bet valsts sektora vadītā izpēte līdz šim nav bijusi efektīva; tomēr atzīmē, ka iesaistoties Eiropas enerģētikas uzņēmumiem, stāvoklis jau mainās, piemēram, Lielbritānijas Cairn Energy ziņoja par vairākām naftas atradnēm Radžastānā 2004. gadā (pēc provizoriskiem aprēķiniem lielākajā no tām atrodami 500 miljoni barelu pie- ejamu rezervju); aicina Indiju veicināt aktīvākus naftas un dabasgāzes meklējumus, nodrošinot būtiskus stimulus, lai iegūtu savā pusē Eiropas izpētes uzņēmumu pieredzi un efektivitāti;

| 42. | atzīmē, ka biodegvielas ražošanas izmaksas Indijā ir aptuveni viena trešdaļa no Eiropā nepieciešamajām izmaksām, un Indija nesen ir nolēmusi paplašināt savas biodegvielas pārstrādes programmas; atzīmē, ka Indija izvērš etanola ražošanu un valdība ir aktivizējusi dažādus finansiālus stimulus, tostarp pārdošanas nodokļa samazināšanu un samazinātu akcīzes nodokli etanolam un etanola maisījuma degvielai; apsver, ka pārtikā neizmantojamā Jatropha ir reāli izmantojama biodegvielas ražošanā Indijā, jo tā var augt sausā vai daļēji sausā augsnē, kā arī tam nepieciešamas minimālas investīcijas, un mudina ES un Indiju sadarboties šajā jautājumā; apsver, ka papildus aptuveni 17 miljoniem jaunu darba vietu un ienākumiem, kas ieplūstu atpalikušās lauku kopienās, šādas programmas samazinātu Indijas atkarību no ārvalstu naftas, bet tikai tādā gadījumā, ja tas tiek darīts saskaņā ar ilgtspējības principiem; |
| --- | --- |

42.

atzīmē, ka biodegvielas ražošanas izmaksas Indijā ir aptuveni viena trešdaļa no Eiropā nepieciešamajām izmaksām, un Indija nesen ir nolēmusi paplašināt savas biodegvielas pārstrādes programmas; atzīmē, ka Indija izvērš etanola ražošanu un valdība ir aktivizējusi dažādus finansiālus stimulus, tostarp pārdošanas nodokļa samazināšanu un samazinātu akcīzes nodokli etanolam un etanola maisījuma degvielai; apsver, ka pārtikā neizmantojamā Jatropha ir reāli izmantojama biodegvielas ražošanā Indijā, jo tā var augt sausā vai daļēji sausā augsnē, kā arī tam nepieciešamas minimālas investīcijas, un mudina ES un Indiju sadarboties šajā jautājumā; apsver, ka papildus aptuveni 17 miljoniem jaunu darba vietu un ienākumiem, kas ieplūstu atpalikušās lauku kopienās, šādas programmas samazinātu Indijas atkarību no ārvalstu naftas, bet tikai tādā gadījumā, ja tas tiek darīts saskaņā ar ilgtspējības principiem;

Indijas ekonomiskais un sociālais stāvoklis

| 43. | atzīmē, ka starptautiskā tirdzniecība var būt jaudīgs ekonomiskās izaugsmes un nabadzības samazināšanas virzītājspēks, bet tā nav burvju nūjiņa pati par sevi, tirdzniecības reformas ir saistītas ar attīstības politikas virzieniem; uzskata, ka, lai atbrīvotu cilvēkus no nabadzības žņaugiem un turpinātu virzīties augšup ekonomiskajā attīstībā, Indijai būtiski jāstrādā pie uzņēmējdarbības vides izveides, kas padziļinātu integrāciju pasaules ekonomikā ar plašu rūpniecības un pakalpojumu spektru; |
| --- | --- |

43.

atzīmē, ka starptautiskā tirdzniecība var būt jaudīgs ekonomiskās izaugsmes un nabadzības samazināšanas virzītājspēks, bet tā nav burvju nūjiņa pati par sevi, tirdzniecības reformas ir saistītas ar attīstības politikas virzieniem; uzskata, ka, lai atbrīvotu cilvēkus no nabadzības žņaugiem un turpinātu virzīties augšup ekonomiskajā attīstībā, Indijai būtiski jāstrādā pie uzņēmējdarbības vides izveides, kas padziļinātu integrāciju pasaules ekonomikā ar plašu rūpniecības un pakalpojumu spektru;

| 44. | atzinīgi vērtē to, ka pēdējā Indijas piecu gadu cilvēkresursu attīstības plānā (2002—2007) aizvien vairāk tiek atzīta ārējās ekonomiskās vides tirdzniecības un investīciju nozīmība; |
| --- | --- |

44.

atzinīgi vērtē to, ka pēdējā Indijas piecu gadu cilvēkresursu attīstības plānā (2002—2007) aizvien vairāk tiek atzīta ārējās ekonomiskās vides tirdzniecības un investīciju nozīmība;

| 45. | atzīmē, ka Indijas štatu savstarpējo nevienlīdzību saasina nevienmērīgais pirktspējas sadalījums no štata uz štatu, kā arī dažādie politiskās un finanšu vadības standarti; apsver, ka nabadzības nastas atvieglošanai valsts līdzekļi jānovirza uz lauku reģioniem, kā arī infrastruktūras attīstībai, lai atbalstītu rūpniecības un pakalpojumu nozares darbību; aicina Indiju nodrošināt saskaņotību un labāku liberalizācijas vadību, pieņemot saprātīgu ekonomiskā atbalsta politiku, tostarp nodokļu saskaņošanu, kā arī resursu palielināšanas centienus nabadzīgākajiem štatiem, dodot tiem iespēju efektīvi izmantot fondus; atzīmē ekonomiskās izaugsmes ietekmi uz attīstību dažos Indijas reģionos; aicina Komisiju atbalstīt Indiju, mācoties no to štatu pieredzes, kas uzplauka, pateicoties Indijas straujajai izaugsmei, kā arī pārņemot labākās prakses, lai nodrošinātu visnepieciešamāko investīciju novirzīšanu atpalikušākajiem reģioniem un atstumtām sociālām grupām; |
| --- | --- |

45.

atzīmē, ka Indijas štatu savstarpējo nevienlīdzību saasina nevienmērīgais pirktspējas sadalījums no štata uz štatu, kā arī dažādie politiskās un finanšu vadības standarti; apsver, ka nabadzības nastas atvieglošanai valsts līdzekļi jānovirza uz lauku reģioniem, kā arī infrastruktūras attīstībai, lai atbalstītu rūpniecības un pakalpojumu nozares darbību; aicina Indiju nodrošināt saskaņotību un labāku liberalizācijas vadību, pieņemot saprātīgu ekonomiskā atbalsta politiku, tostarp nodokļu saskaņošanu, kā arī resursu palielināšanas centienus nabadzīgākajiem štatiem, dodot tiem iespēju efektīvi izmantot fondus; atzīmē ekonomiskās izaugsmes ietekmi uz attīstību dažos Indijas reģionos; aicina Komisiju atbalstīt Indiju, mācoties no to štatu pieredzes, kas uzplauka, pateicoties Indijas straujajai izaugsmei, kā arī pārņemot labākās prakses, lai nodrošinātu visnepieciešamāko investīciju novirzīšanu atpalikušākajiem reģioniem un atstumtām sociālām grupām;

| 46. | pauž bažas par aizvien pieaugošo atšķirību starp ienākumiem pilsētās un lauku teritorijās Indijā; mudina Indijas varasiestādes atzīt lauksaimniecības stagnāciju lauku teritorijās un attīstīt programmas, kas palielinātu lauksaimniecības peļņu šajās teritorijās, lai atbilstīgāk pieveiktu laukiem raksturīgo nabadzību; |
| --- | --- |

46.

pauž bažas par aizvien pieaugošo atšķirību starp ienākumiem pilsētās un lauku teritorijās Indijā; mudina Indijas varasiestādes atzīt lauksaimniecības stagnāciju lauku teritorijās un attīstīt programmas, kas palielinātu lauksaimniecības peļņu šajās teritorijās, lai atbilstīgāk pieveiktu laukiem raksturīgo nabadzību;

| 47. | atzīmē, ka par spīti straujajai izaugsmei Indijas infrastruktūra joprojām daļēji līdzinās jaunattīstības sabiedrību infrastruktūrām ar vāju transporta pārklājumu un regulāriem strāvas zudumiem; atzīmē, ka 2010. gada Britu Sadraudzības spēles dod Eiropas uzņēmējsabiedrībām lielisku iespēju piedalīties konkursos par būtiskākajiem infrastruktūras projektiem; aicina Indiju un ES izpētīt ar tirdzniecību saistītas infrastruktūras attīstības iespējas ar valsts un privātā sektora kopīgu investīciju starpniecību, nodrošinot pārredzamību, normatīvo vidi, kurai varētu uzticēties, kā arī līdzvērtīgus konkurences apstākļus privātiem ieguldītājiem un valdībai; tāpat aicina izmantot Eiropas Investīciju bankas aizdevumus, kuru pilnvaras Āzijas un Latīņamerikas gadījumā ir koncentrētas uz ienesīgiem ieguldījumiem; aicina Indiju un ES virzīt šīs investīcijas uz lauku teritorijām, nodrošināt labāku ūdensapgādi un kanalizāciju, uzlabojot transporta tīklu, jo īpaši ceļus, kas ekspluatējami jebkuros laika apstākļos, kā arī uzlabojot elektroapgādes tīklu darbību; |
| --- | --- |

47.

atzīmē, ka par spīti straujajai izaugsmei Indijas infrastruktūra joprojām daļēji līdzinās jaunattīstības sabiedrību infrastruktūrām ar vāju transporta pārklājumu un regulāriem strāvas zudumiem; atzīmē, ka 2010. gada Britu Sadraudzības spēles dod Eiropas uzņēmējsabiedrībām lielisku iespēju piedalīties konkursos par būtiskākajiem infrastruktūras projektiem; aicina Indiju un ES izpētīt ar tirdzniecību saistītas infrastruktūras attīstības iespējas ar valsts un privātā sektora kopīgu investīciju starpniecību, nodrošinot pārredzamību, normatīvo vidi, kurai varētu uzticēties, kā arī līdzvērtīgus konkurences apstākļus privātiem ieguldītājiem un valdībai; tāpat aicina izmantot Eiropas Investīciju bankas aizdevumus, kuru pilnvaras Āzijas un Latīņamerikas gadījumā ir koncentrētas uz ienesīgiem ieguldījumiem; aicina Indiju un ES virzīt šīs investīcijas uz lauku teritorijām, nodrošināt labāku ūdensapgādi un kanalizāciju, uzlabojot transporta tīklu, jo īpaši ceļus, kas ekspluatējami jebkuros laika apstākļos, kā arī uzlabojot elektroapgādes tīklu darbību;

Attīstība un vide

| 48. | atzīst Indijas valdības nozīmīgos panākumus nabadzības izskaušanā, bet atzīmē, ka par spīti noturīgai ekonomiskajai attīstībai vēl joprojām pastāv milzīga nevienlīdzība, aptuveni 30 % Indijas iedzīvotāju dzīvo zem nabadzības robežas; jo īpaši raizējas par mazāk priviliģēto iedzīvotāju slāņu stāvokli, it īpaši par sievietēm, bērniem un personām no nelabvēlīgos apstākļos esošām grupām un lauku iedzīvotājiem, piemēram, dalits un adivasis (iedzimto ciltis un tautas); aicina Komisiju un Padomi sadarboties ar Indijas valdību, lai uzlabotu šo grupu situāciju un pārbaudītu turpmākos sadarbības pasākumus, palīdzot novērst dzimumu un kastu diskrimināciju; |
| --- | --- |

48.

atzīst Indijas valdības nozīmīgos panākumus nabadzības izskaušanā, bet atzīmē, ka par spīti noturīgai ekonomiskajai attīstībai vēl joprojām pastāv milzīga nevienlīdzība, aptuveni 30 % Indijas iedzīvotāju dzīvo zem nabadzības robežas; jo īpaši raizējas par mazāk priviliģēto iedzīvotāju slāņu stāvokli, it īpaši par sievietēm, bērniem un personām no nelabvēlīgos apstākļos esošām grupām un lauku iedzīvotājiem, piemēram, dalits un adivasis (iedzimto ciltis un tautas); aicina Komisiju un Padomi sadarboties ar Indijas valdību, lai uzlabotu šo grupu situāciju un pārbaudītu turpmākos sadarbības pasākumus, palīdzot novērst dzimumu un kastu diskrimināciju;

| 49. | uzsver, ka Indijas valdības, viena pēc otras, ir būtiski centušās risināt kastu diskrimināciju; tomēr uzskata, ka vēl ļoti daudz jādara šajā jautājumā; |
| --- | --- |

49.

uzsver, ka Indijas valdības, viena pēc otras, ir būtiski centušās risināt kastu diskrimināciju; tomēr uzskata, ka vēl ļoti daudz jādara šajā jautājumā;

| 50. | mudina ES veicināt un īstenot pasākumus, kas nodrošinātu mazākumtautību sociāli ekonomisko attīstību, kas lielākoties ir izstumtas no Indijas ekonomikas un kuras diskriminē gan saistībā ar attīstības programmām, gan novēršot katastrofu sekas, piemēram, veicināt līdztiesīgas iespējas nodarbinātībā privātajos ES izcelsmes uzņēmumos, veicinot dalits iekļaujošas attīstības programmas, kā arī indikatoru izmantošanu, lai noteiktu, kādā mērā dalits ir līdzdalīgi jaunajā ekonomikā; |
| --- | --- |

50.

mudina ES veicināt un īstenot pasākumus, kas nodrošinātu mazākumtautību sociāli ekonomisko attīstību, kas lielākoties ir izstumtas no Indijas ekonomikas un kuras diskriminē gan saistībā ar attīstības programmām, gan novēršot katastrofu sekas, piemēram, veicināt līdztiesīgas iespējas nodarbinātībā privātajos ES izcelsmes uzņēmumos, veicinot dalits iekļaujošas attīstības programmas, kā arī indikatoru izmantošanu, lai noteiktu, kādā mērā dalits ir līdzdalīgi jaunajā ekonomikā;

| 51. | vērš uzmanību uz to, ka ir svarīgi, lai Indijas valdība attīstības procesā paturētu prātā sociālās kohēzijas, vides un patērētāju tiesību jautājumus; |
| --- | --- |

51.

vērš uzmanību uz to, ka ir svarīgi, lai Indijas valdība attīstības procesā paturētu prātā sociālās kohēzijas, vides un patērētāju tiesību jautājumus;

| 52. | atzinīgi vērtē ES sadarbību ar Indiju vides politikas jomā un to, ka vides politika ir uzskatīta par vienu no sadarbības nozarēm Kopīgajā rīcības plānā; atzīmē, ka ES un Indijai, kā nozīmīgām pasaules attīstības gaitas dalībniecēm, jāvada starptautiskie centieni nodrošināt labāku vides pārvaldību visā pasaulē; aicina sadarbībā ekonomiskās attīstības jomā turpināt uzsvērt vides jautājumus; |
| --- | --- |

52.

atzinīgi vērtē ES sadarbību ar Indiju vides politikas jomā un to, ka vides politika ir uzskatīta par vienu no sadarbības nozarēm Kopīgajā rīcības plānā; atzīmē, ka ES un Indijai, kā nozīmīgām pasaules attīstības gaitas dalībniecēm, jāvada starptautiskie centieni nodrošināt labāku vides pārvaldību visā pasaulē; aicina sadarbībā ekonomiskās attīstības jomā turpināt uzsvērt vides jautājumus;

| 53. | uzsver, ka pieaugošā vides iznīcināšana Indijā kļūst aizvien smagāka problēma, kurai var būt neiedomājamas ekonomiskas, sociālas un vides sekas, ko īpaši izjutīs ļoti daudzie nabadzībā dzīvojošie indieši, un uzsver, ka šīs problēmas jārisina ES sadarbībā ar Indiju steidzamības kārtā; |
| --- | --- |

53.

uzsver, ka pieaugošā vides iznīcināšana Indijā kļūst aizvien smagāka problēma, kurai var būt neiedomājamas ekonomiskas, sociālas un vides sekas, ko īpaši izjutīs ļoti daudzie nabadzībā dzīvojošie indieši, un uzsver, ka šīs problēmas jārisina ES sadarbībā ar Indiju steidzamības kārtā;

| 54. | atzinīgi vērtē Indijas apņemšanos sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus; atzīmē, ka Indijas desmitais piecgades plāns iezīmē tautas attīstības centienus un mērķus nākamajiem pieciem līdz desmit gadiem, kas lielākoties ir vēl augstāki nekā Tūkstošgades attīstības mērķi, tomēr paliek norūpējies par to, vai Indija spēs tos sasniegt līdz 2015. gadam, jo ANO Tūkstošgades projektā tiek lēsts, ka visticamāk Indija nespēs sasniegt vismaz 4 no 8 Tūkstošgades attīstības mērķiem; uzskata, ka ar tirdzniecību saistīta palīdzība varētu palīdzēt Indijai tos savlaicīgi sasniegt; aicina ES sadarboties ar Indiju tai prioritārajās vispārējās izglītības un lauku veselības aizsardzības programmās un veicināt politikas virzienus, kas atbalstītu jaunu cilvēku iesaistīšanu darba vidē; uzskata, ka ES varētu palīdzēt risināt iespēju vienlīdzības jautājumus, veicinot tirdzniecību ar izstrādājumiem, kas sievietēm palīdz nodrošināt iztiku, kā arī veicinot tirdzniecību ar pakalpojumiem nozarēs, kurās nodarbina sievietes; |
| --- | --- |

54.

atzinīgi vērtē Indijas apņemšanos sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus; atzīmē, ka Indijas desmitais piecgades plāns iezīmē tautas attīstības centienus un mērķus nākamajiem pieciem līdz desmit gadiem, kas lielākoties ir vēl augstāki nekā Tūkstošgades attīstības mērķi, tomēr paliek norūpējies par to, vai Indija spēs tos sasniegt līdz 2015. gadam, jo ANO Tūkstošgades projektā tiek lēsts, ka visticamāk Indija nespēs sasniegt vismaz 4 no 8 Tūkstošgades attīstības mērķiem; uzskata, ka ar tirdzniecību saistīta palīdzība varētu palīdzēt Indijai tos savlaicīgi sasniegt; aicina ES sadarboties ar Indiju tai prioritārajās vispārējās izglītības un lauku veselības aizsardzības programmās un veicināt politikas virzienus, kas atbalstītu jaunu cilvēku iesaistīšanu darba vidē; uzskata, ka ES varētu palīdzēt risināt iespēju vienlīdzības jautājumus, veicinot tirdzniecību ar izstrādājumiem, kas sievietēm palīdz nodrošināt iztiku, kā arī veicinot tirdzniecību ar pakalpojumiem nozarēs, kurās nodarbina sievietes;

| 55. | atzīmē, ka sakaru vienmērīgs pārklājums ir daļa no Tūkstošgades Attīstības mērķiem un, ka ANO ģenerālsekretārs Kofi Annans ir aicinājis panākt, lai katrs ciemats jaunattīstības valstīs būtu savienojams līdz 2015. gadam, tādējādi samazinot būtiskās atšķirības brīvības, veselības aizsardzības un varas jomās; atzinīgi vērtē tādas iniciatīvas, kā interneta izglītības eksperiments “Sprauga sienā”, kura laikā vairāk nekā 150 jaudīgi datori ar klaviatūru, peli un tīmekļa kamerām tika izvietoti 50 dažādās vietās, no Deli graustu rajoniem līdz nomaļiem Indijas lauku apvidiem, tādējādi dodot iespēju tūkstošiem zēnu un meiteņu, sākotnēji analfabētiem, patstāvīgi apgūt ne tikai IT iemaņas un vairākus pamatizglītības aspektus, bet arī iedvesmot viņus censties; uzskata, ka šādi projekti, lai arī pilnībā nespējot aizstāt klasi ar skolotāju, var nozīmīgi palīdzēt bērniem, kuriem pašreiz nav nekādas iespējas saņemt tradicionālu izglītību; aicina Indiju dalīties savā veiksmē IT jomā ar 98 % iedzīvotāju, kuri pašreiz no tā negūst nekādu labumu, un novirzīt investīcijas, kā arī palīdzību šādiem projektiem, pēc provizoriskiem aprēķiniem šādi regulāri izdevumi varētu būt 2 centi uz katru bērnu vienā dienā; |
| --- | --- |

55.

atzīmē, ka sakaru vienmērīgs pārklājums ir daļa no Tūkstošgades Attīstības mērķiem un, ka ANO ģenerālsekretārs Kofi Annans ir aicinājis panākt, lai katrs ciemats jaunattīstības valstīs būtu savienojams līdz 2015. gadam, tādējādi samazinot būtiskās atšķirības brīvības, veselības aizsardzības un varas jomās; atzinīgi vērtē tādas iniciatīvas, kā interneta izglītības eksperiments “Sprauga sienā”, kura laikā vairāk nekā 150 jaudīgi datori ar klaviatūru, peli un tīmekļa kamerām tika izvietoti 50 dažādās vietās, no Deli graustu rajoniem līdz nomaļiem Indijas lauku apvidiem, tādējādi dodot iespēju tūkstošiem zēnu un meiteņu, sākotnēji analfabētiem, patstāvīgi apgūt ne tikai IT iemaņas un vairākus pamatizglītības aspektus, bet arī iedvesmot viņus censties; uzskata, ka šādi projekti, lai arī pilnībā nespējot aizstāt klasi ar skolotāju, var nozīmīgi palīdzēt bērniem, kuriem pašreiz nav nekādas iespējas saņemt tradicionālu izglītību; aicina Indiju dalīties savā veiksmē IT jomā ar 98 % iedzīvotāju, kuri pašreiz no tā negūst nekādu labumu, un novirzīt investīcijas, kā arī palīdzību šādiem projektiem, pēc provizoriskiem aprēķiniem šādi regulāri izdevumi varētu būt 2 centi uz katru bērnu vienā dienā;

| 56. | atzīmē, ka Indija bija viena no lielākā labuma guvējām no vispārējo preferenču sistēmas, vidējās izmantošanas rādītājiem dažādās nozarēs, kopā sasniedzot 80 %, tostarp dzīvnieku izcelsmes produktu (80 %), dārgakmeņu un juvelierizstrādājumu (85 %), transporta aprīkojuma un parasto metālu (83 %) nozarēs; atzīmē, ka 40 % no Indijas apģērbu eksporta apjoma 3000 miljonu euro vērtībā no kopējās summas 4800 miljonu euro, kā arī deviņas desmitdaļas Indijas apavu eksporta 600 miljonu euro vērtībā no kopējā eksporta apjoma 675 miljonu euro vērtībā, guva labumu no VPS; atzīmē, ka valstis, kurām ir attīstīta aušanas nozare, tādas kā Indija, spēja daudz efektīvāk izmantot VPS iespējas, nekā tādas valstis kā Bangladeša, kas apģērbu ražošanā izmanto importētus audumus, tām bija sarežģīti izmantot VPS, ņemot vērā ES izcelsmes noteikumu sistēmu; atzinīgi vērtē to, ka ES šīs sistēmas un noteikumus regulāri pārskata, kā arī mudina vienkāršot un racionalizēt šos noteikumus; atzinīgi vērtē priekšlikumu aizstāt izcelsmes noteikumus, kas reglamentē konkrētus izstrādājumus, ar vienu pārrobežas kritēriju, lai attiecīgajām valstīm būtu vieglāk izmantot šo sistēmu; |
| --- | --- |

56.

atzīmē, ka Indija bija viena no lielākā labuma guvējām no vispārējo preferenču sistēmas, vidējās izmantošanas rādītājiem dažādās nozarēs, kopā sasniedzot 80 %, tostarp dzīvnieku izcelsmes produktu (80 %), dārgakmeņu un juvelierizstrādājumu (85 %), transporta aprīkojuma un parasto metālu (83 %) nozarēs; atzīmē, ka 40 % no Indijas apģērbu eksporta apjoma 3000 miljonu euro vērtībā no kopējās summas 4800 miljonu euro, kā arī deviņas desmitdaļas Indijas apavu eksporta 600 miljonu euro vērtībā no kopējā eksporta apjoma 675 miljonu euro vērtībā, guva labumu no VPS; atzīmē, ka valstis, kurām ir attīstīta aušanas nozare, tādas kā Indija, spēja daudz efektīvāk izmantot VPS iespējas, nekā tādas valstis kā Bangladeša, kas apģērbu ražošanā izmanto importētus audumus, tām bija sarežģīti izmantot VPS, ņemot vērā ES izcelsmes noteikumu sistēmu; atzinīgi vērtē to, ka ES šīs sistēmas un noteikumus regulāri pārskata, kā arī mudina vienkāršot un racionalizēt šos noteikumus; atzinīgi vērtē priekšlikumu aizstāt izcelsmes noteikumus, kas reglamentē konkrētus izstrādājumus, ar vienu pārrobežas kritēriju, lai attiecīgajām valstīm būtu vieglāk izmantot šo sistēmu;

| 57. | pauž bažas, ka 60 % no visiem pasaulē atlikušajiem tīģeriem dzīvojot Indijā, tās plānotajā, bet pagaidām neizpildītajā tīģeru skaitīšanā var atklāties, ka to skaits ir sarucis līdz kritiskajai robežai — 1500 tīģeriem visā valstī; atzīst, ka līdzekļu apjoma ziņā nelegālā savvaļas dzīvnieku tirdzniecība tiek uzskatīta par otru lielāko nelegālo tirdzniecību tūlīt aiz starptautiskās nelegālās narkotiku tirdzniecības, un dažu sugu, piemēram, tīģeru ekspluatācijas, kā arī tirdzniecības apjomi ir tik milzīgi, ka to populācija praktiski izsīkst; pieprasa uzlabot savvaļas dzīvnieku un savvaļas izcelsmes produktu importēšanas uzraudzību, lai tiktu ievērota Konvencija par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) un uzlabota tās piemērošana, lai izglābtu apdraudētās sugas no bojāejas; aicina ES piedāvāt Indijai sadarbību un tehnisko palīdzību, lai palīdzētu uzturēt tās bioloģisko daudzveidību un tikt galā ar savvaļas dzīvnieku tirdzniecību; vispār aicina aizsargāt tīģerus un jo īpaši apkarot tirdzniecību ar viņu ādu, kauliem un ķermeņa daļām, tostarp sadarbojoties muitas jomā, par ko tiks spriests nākamajā ES un Indijas Vides forumā; |
| --- | --- |

57.

pauž bažas, ka 60 % no visiem pasaulē atlikušajiem tīģeriem dzīvojot Indijā, tās plānotajā, bet pagaidām neizpildītajā tīģeru skaitīšanā var atklāties, ka to skaits ir sarucis līdz kritiskajai robežai — 1500 tīģeriem visā valstī; atzīst, ka līdzekļu apjoma ziņā nelegālā savvaļas dzīvnieku tirdzniecība tiek uzskatīta par otru lielāko nelegālo tirdzniecību tūlīt aiz starptautiskās nelegālās narkotiku tirdzniecības, un dažu sugu, piemēram, tīģeru ekspluatācijas, kā arī tirdzniecības apjomi ir tik milzīgi, ka to populācija praktiski izsīkst; pieprasa uzlabot savvaļas dzīvnieku un savvaļas izcelsmes produktu importēšanas uzraudzību, lai tiktu ievērota Konvencija par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) un uzlabota tās piemērošana, lai izglābtu apdraudētās sugas no bojāejas; aicina ES piedāvāt Indijai sadarbību un tehnisko palīdzību, lai palīdzētu uzturēt tās bioloģisko daudzveidību un tikt galā ar savvaļas dzīvnieku tirdzniecību; vispār aicina aizsargāt tīģerus un jo īpaši apkarot tirdzniecību ar viņu ādu, kauliem un ķermeņa daļām, tostarp sadarbojoties muitas jomā, par ko tiks spriests nākamajā ES un Indijas Vides forumā;

| 58. | atzīmē, ka tirdzniecības liberalizācijas dēļ mazāka mēroga lauksaimnieki gan ES, gan Indijā saskaras ar globālo konkurenci, kas spiež pazemināt cenas, kā arī samazinoties valdības subsīdijām darbība lauksaimniecībā prasa aizvien vairāk līdzekļu; ir norūpējies par to, ka Indijā zemnieki ir pievērsušie līgumlauksaimniecībai eksportam tā vietā, lai nodrošinātu iekšzemes produktus, kā rezultātā nabadzīgās lauku teritorijās vērojams uztura trūkums; ir norūpējies, ka bieži vien vairāk nekā puse Indijas lauksaimniecības produkcijas sabojājas saldētavu un izplatīšanas līdzekļu trūkuma dēļ; atzīmē, ka, lai gan lauksaimniecības nozare ārvalstu investoriem nav pieejama, tomēr ES uzņēmējsabiedrībām pastāv iespējas ar lauksaimniecību saistītajās nozarēs, kas nenodarbojas ar īpašu kultūru audzēšanu un ir atvērtas ārvalstu investīcijām, tādējādi palīdzot risināt produkcijas uzglabāšanas problēmas; mudina Indiju novirzīt ar tirdzniecību saistītās infrastruktūras līdzekļus lauksaimniecības teritorijām, lai palīdzētu zemniekiem pielāgoties globalizācijas apstākļiem un izpētīt partnerattiecības lauksaimniecības produkcijas pārstrādes nozarēs; |
| --- | --- |

58.

atzīmē, ka tirdzniecības liberalizācijas dēļ mazāka mēroga lauksaimnieki gan ES, gan Indijā saskaras ar globālo konkurenci, kas spiež pazemināt cenas, kā arī samazinoties valdības subsīdijām darbība lauksaimniecībā prasa aizvien vairāk līdzekļu; ir norūpējies par to, ka Indijā zemnieki ir pievērsušie līgumlauksaimniecībai eksportam tā vietā, lai nodrošinātu iekšzemes produktus, kā rezultātā nabadzīgās lauku teritorijās vērojams uztura trūkums; ir norūpējies, ka bieži vien vairāk nekā puse Indijas lauksaimniecības produkcijas sabojājas saldētavu un izplatīšanas līdzekļu trūkuma dēļ; atzīmē, ka, lai gan lauksaimniecības nozare ārvalstu investoriem nav pieejama, tomēr ES uzņēmējsabiedrībām pastāv iespējas ar lauksaimniecību saistītajās nozarēs, kas nenodarbojas ar īpašu kultūru audzēšanu un ir atvērtas ārvalstu investīcijām, tādējādi palīdzot risināt produkcijas uzglabāšanas problēmas; mudina Indiju novirzīt ar tirdzniecību saistītās infrastruktūras līdzekļus lauksaimniecības teritorijām, lai palīdzētu zemniekiem pielāgoties globalizācijas apstākļiem un izpētīt partnerattiecības lauksaimniecības produkcijas pārstrādes nozarēs;

| 59. | mudina ES starptautiskos forumos veicināt ārvalstu uzņēmumu Indijā lielāku korporatīvo atbildību, kā arī vienlaicīgi mudina panākt vienošanos ar Indijas valdību ieviest efektīvu strādājošo tiesību uzraudzības sistēmu vietējos un ārvalstu uzņēmumos, kas atrodas Indijas teritorijā; |
| --- | --- |

59.

mudina ES starptautiskos forumos veicināt ārvalstu uzņēmumu Indijā lielāku korporatīvo atbildību, kā arī vienlaicīgi mudina panākt vienošanos ar Indijas valdību ieviest efektīvu strādājošo tiesību uzraudzības sistēmu vietējos un ārvalstu uzņēmumos, kas atrodas Indijas teritorijā;

| 60. | aicina ES un Indijas sarunās par investīcijām pievērst uzmanību jautājumiem par ārvalstu investoru sociālo un politisko atbildību; uzsver, ka ieguldītāju tiesībām jāiet roku rokā ar to saistībām, un ieguldītājiem jāievēro vismaz Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) pamata darba standarti; |
| --- | --- |

60.

aicina ES un Indijas sarunās par investīcijām pievērst uzmanību jautājumiem par ārvalstu investoru sociālo un politisko atbildību; uzsver, ka ieguldītāju tiesībām jāiet roku rokā ar to saistībām, un ieguldītājiem jāievēro vismaz Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) pamata darba standarti;

| 61. | atzinīgi vērtē Indijas saistības nepieļaut bērnu darbu, kā arī dalību starptautiskajā bērnu darba izskaušanas programmā un INDUS bērnu darba projektā; pauž bažas par bērnu darba lielo izplatību Indijā; aicina Indiju sadarboties ar Starptautisko Darba organizāciju un ratificēt 138. konvenciju par minimālo vecumu, kā arī 182. konvenciju par visļaunākajiem bērnu darba veidiem; aicina Indiju veikt pasākumus, lai efektīvi apkarotu visus mūsdienās sastopamos verdzības veidus, bērnu darbu un sieviešu ekspluatāciju darba vietās, tādējādi nodrošinot strādājošo pamattiesību ievērošanu un izbeidzot sociālo dempingu; kā arī pieņemt SDO pienācīga darbu principu; atgādina, dažādu tirdzniecības nolīgumu nozīmību, izpildot starptautiskās konvencijas par cilvēktiesībām un darba standartiem; |
| --- | --- |

61.

atzinīgi vērtē Indijas saistības nepieļaut bērnu darbu, kā arī dalību starptautiskajā bērnu darba izskaušanas programmā un INDUS bērnu darba projektā; pauž bažas par bērnu darba lielo izplatību Indijā; aicina Indiju sadarboties ar Starptautisko Darba organizāciju un ratificēt 138. konvenciju par minimālo vecumu, kā arī 182. konvenciju par visļaunākajiem bērnu darba veidiem; aicina Indiju veikt pasākumus, lai efektīvi apkarotu visus mūsdienās sastopamos verdzības veidus, bērnu darbu un sieviešu ekspluatāciju darba vietās, tādējādi nodrošinot strādājošo pamattiesību ievērošanu un izbeidzot sociālo dempingu; kā arī pieņemt SDO pienācīga darbu principu; atgādina, dažādu tirdzniecības nolīgumu nozīmību, izpildot starptautiskās konvencijas par cilvēktiesībām un darba standartiem;

| 62. | uzsver, ka ES būtu jāpiespiež Indijas valdība neatliekami risināt piespiedu darba problēmu, kura attiecas uz miljoniem Indijas cilvēku; aicina Indiju ratificēt 98. konvenciju par tiesībām organizēties un slēgt darba koplīgumus; |
| --- | --- |

62.

uzsver, ka ES būtu jāpiespiež Indijas valdība neatliekami risināt piespiedu darba problēmu, kura attiecas uz miljoniem Indijas cilvēku; aicina Indiju ratificēt 98. konvenciju par tiesībām organizēties un slēgt darba koplīgumus;

| 63. | uzskata, ka Indijai, cik drīz vien iespējams, būtu jāratificē un jāīsteno vēl neparakstītās SDO konvencijas, lai nodrošinātu attīstību ilgtermiņā un uzlabotu dzīves kvalitāti visnabadzīgākajās sabiedrības daļās; |
| --- | --- |

63.

uzskata, ka Indijai, cik drīz vien iespējams, būtu jāratificē un jāīsteno vēl neparakstītās SDO konvencijas, lai nodrošinātu attīstību ilgtermiņā un uzlabotu dzīves kvalitāti visnabadzīgākajās sabiedrības daļās;

| 64. | uzsver, cik svarīgi ir nenošķirt daudzsološās ES un Indijas tirdzniecības attiecības no jautājumiem par cilvēktiesību reformām Indijā; |
| --- | --- |

64.

uzsver, cik svarīgi ir nenošķirt daudzsološās ES un Indijas tirdzniecības attiecības no jautājumiem par cilvēktiesību reformām Indijā;

| 65. | atzīmē, ka pašreizējā Indijas valdība daudz atklātāk atzīst HIV/AIDS izraisītās problēmas; uzskata, ka HIV/AIDS izplatīšanās var kavēt Indijas izaugsmi; atzīmē, ka veselības aprūpes ierobežotā pieejamība, kā arī nepietiekamā informētība ir iemesli pieaugošajai HIV/AIDS izplatībai; atzinīgi vērtē to, ka Indija ir palielinājusi finansējumu, kā arī paplašinājusi programmas, lai risinātu HIV/AIDS izraisītās programmas un aicina ES palīdzēt Indijai izvērst programmas, kas būtu paredzētas visvairāk apdraudētajiem indivīdiem un kopienām; šajā sakarā atzinīgi vērtē Nacionālās AIDS kontroles organizācijas darbu, veicinot pilsētu un lauku iedzīvotāju izpratni; |
| --- | --- |

65.

atzīmē, ka pašreizējā Indijas valdība daudz atklātāk atzīst HIV/AIDS izraisītās problēmas; uzskata, ka HIV/AIDS izplatīšanās var kavēt Indijas izaugsmi; atzīmē, ka veselības aprūpes ierobežotā pieejamība, kā arī nepietiekamā informētība ir iemesli pieaugošajai HIV/AIDS izplatībai; atzinīgi vērtē to, ka Indija ir palielinājusi finansējumu, kā arī paplašinājusi programmas, lai risinātu HIV/AIDS izraisītās programmas un aicina ES palīdzēt Indijai izvērst programmas, kas būtu paredzētas visvairāk apdraudētajiem indivīdiem un kopienām; šajā sakarā atzinīgi vērtē Nacionālās AIDS kontroles organizācijas darbu, veicinot pilsētu un lauku iedzīvotāju izpratni;

| 66. | uzskata, ka nesenās dabas katastrofas, jo īpaši cunami Indijas okeānā, kā arī zemestrīce Dienvidāzijā parādīja, ka nepieciešama daudz radošāka un elastīgāka to daudzo aģentūru un organizāciju sadarbība, kas nodarbojas ar dabas katastrofu jautājumiem; atzīmē, ka UNESCO ar savas Okeanogrāfijas komisijas starpniecību aktīvi veido Indijas okeāna cunami brīdināšanas un riska samazināšanas sistēmu, kā arī ANO koordinē Hyogo Rīcības pamatprogrammas īstenošanu — 10 gadu plānu katastrofu riska samazināšanai; aicina Indiju, ES un tās dalībvalstis atbalstīt šīs iniciatīvas, lai paredzot dabas katastrofu biežumu un apjomus, kā arī nodrošinot humanitārās palīdzības centienu un valdību katastrofu seku likvidēšanas aģentūru darbības saskaņotību, panāktu, lai pieaugtu palīdzības efektivitāte pēc katastrofām; |
| --- | --- |

66.

uzskata, ka nesenās dabas katastrofas, jo īpaši cunami Indijas okeānā, kā arī zemestrīce Dienvidāzijā parādīja, ka nepieciešama daudz radošāka un elastīgāka to daudzo aģentūru un organizāciju sadarbība, kas nodarbojas ar dabas katastrofu jautājumiem; atzīmē, ka UNESCO ar savas Okeanogrāfijas komisijas starpniecību aktīvi veido Indijas okeāna cunami brīdināšanas un riska samazināšanas sistēmu, kā arī ANO koordinē Hyogo Rīcības pamatprogrammas īstenošanu — 10 gadu plānu katastrofu riska samazināšanai; aicina Indiju, ES un tās dalībvalstis atbalstīt šīs iniciatīvas, lai paredzot dabas katastrofu biežumu un apjomus, kā arī nodrošinot humanitārās palīdzības centienu un valdību katastrofu seku likvidēšanas aģentūru darbības saskaņotību, panāktu, lai pieaugtu palīdzības efektivitāte pēc katastrofām;

| 67. | aicina organizēt ikgadēju parlamentāru augstākā līmeņa sanāksmi, kas sakristu, vai notiktu tieši pirms ikgadējā EE un Indijas sammita, kas parasti notiek bez Eiropas Parlamenta oficiālas līdzdalības; uzskata, ka šāda tikšanās palīdzētu attīstīt saikni starp parlamentiem, uzlabot izpratni par mūsu dažādību, kā arī vairāk satuvinātu abas demokrātiskās sistēmas; |
| --- | --- |

67.

aicina organizēt ikgadēju parlamentāru augstākā līmeņa sanāksmi, kas sakristu, vai notiktu tieši pirms ikgadējā EE un Indijas sammita, kas parasti notiek bez Eiropas Parlamenta oficiālas līdzdalības; uzskata, ka šāda tikšanās palīdzētu attīstīt saikni starp parlamentiem, uzlabot izpratni par mūsu dažādību, kā arī vairāk satuvinātu abas demokrātiskās sistēmas;

| 68. | aicina Komisiju regulāri ziņot Eiropas Parlamentam par Eiropas Savienības un Indijas Kopīgā rīcības plāna īstenošanas gaitu; |
| --- | --- |

68.

aicina Komisiju regulāri ziņot Eiropas Parlamentam par Eiropas Savienības un Indijas Kopīgā rīcības plāna īstenošanas gaitu;

*

- *

| 69. | uzdod Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, un Indijas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

69.

uzdod Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, un Indijas Republikas valdībai un parlamentam.

---

(1)  OV C 233 E, 28.9.2006., 103. lpp.

(2)  OV C 227 E, 21.9.2006., 589. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0454.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0056.

(5)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0123.

P6_TA(2006)0389

Sievietes starptautiskajā tirdzniecībā

Eiropas Parlamenta rezolūcija par sieviešu perspektīvām starptautiskajā tirdzniecībā (2006/2009(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes 1998. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 2836/98 par dzimumu līdztiesības jautājumu iekļaušanu sadarbībā attīstības jomā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1998. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 2836/98 par dzimumu līdztiesības jautājumu iekļaušanu sadarbībā attīstības jomā (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 20. decembra Lēmumu 2001/51/EK, ar ko izveido Programmu, kura attiecas uz Kopienas pamatstratēģiju dzimumu līdztiesības jomā (2001—2005) (2), un attiecīgo darba programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 20. decembra Lēmumu 2001/51/EK, ar ko izveido Programmu, kura attiecas uz Kopienas pamatstratēģiju dzimumu līdztiesības jomā (2001—2005) (2), un attiecīgo darba programmu,

| — | ņemot vērā ANO 1979. gada Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un tās fakultatīvo protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1979. gada Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un tās fakultatīvo protokolu,

| — | ņemot vērā ANO Ceturtajā Pasaules sieviešu konferencē Pekinā 1995. gada 15. septembrī pieņemto deklarāciju un rīcības platformu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ceturtajā Pasaules sieviešu konferencē Pekinā 1995. gada 15. septembrī pieņemto deklarāciju un rīcības platformu,

| — | ņemot vērā ANO 2000. gada 10. jūnija rezolūciju par Pekinas rīcības platformas pārraudzību un Pekinas rīcības platformas pārskatu un novērtēšanu, kā arī 2005. gada martā notikušās Ģenerālās Asamblejas divdesmit trešās īpašās sesijas noslēguma dokumentu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2000. gada 10. jūnija rezolūciju par Pekinas rīcības platformas pārraudzību un Pekinas rīcības platformas pārskatu un novērtēšanu, kā arī 2005. gada martā notikušās Ģenerālās Asamblejas divdesmit trešās īpašās sesijas noslēguma dokumentu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2001. gada 18. jūlija Zaļo grāmatu “Uzņēmumu Eiropas mēroga sociālās atbildības veicināšana” (COM(2001)0366), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2001. gada 18. jūlija Zaļo grāmatu “Uzņēmumu Eiropas mēroga sociālās atbildības veicināšana” (COM(2001)0366),

| — | ņemot vērā Komisijas 2006. gada 22. marta paziņojumu “Partnerības izaugsmei un nodarbinātībai īstenošana: veidot Eiropu par izcilības paraugu uzņēmumu sociālās atbildības jomā” (COM(2006)0136), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 22. marta paziņojumu “Partnerības izaugsmei un nodarbinātībai īstenošana: veidot Eiropu par izcilības paraugu uzņēmumu sociālās atbildības jomā” (COM(2006)0136),

| — | ņemot vērā ANO normas par starptautisku uzņēmējsabiedrību un citu uzņēmumu atbildību cilvēktiesību jomā, ko 2003. gada 13. augustā pieņēma ANO Cilvēktiesību veicināšanas un aizsardzības apakškomisija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO normas par starptautisku uzņēmējsabiedrību un citu uzņēmumu atbildību cilvēktiesību jomā, ko 2003. gada 13. augustā pieņēma ANO Cilvēktiesību veicināšanas un aizsardzības apakškomisija,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 1977. gada novembra trīspusējo deklarāciju par principiem, kas attiecas uz starpvalstu uzņēmumiem un sociālo politiku, kā arī ESAO vadlīnijas starpvalstu uzņēmumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 1977. gada novembra trīspusējo deklarāciju par principiem, kas attiecas uz starpvalstu uzņēmumiem un sociālo politiku, kā arī ESAO vadlīnijas starpvalstu uzņēmumiem,

| — | ņemot vērā SDO 1998. gada 18. jūnija deklarāciju par pamatprincipiem un tiesībām darbā, SDO ieteikumu Nr. R 100 par migrējošo darba ņēmēju aizsardzību mazāk attīstītās valstīs un reģionos, SDO ieteikumu Nr. R 111 par diskrimināciju nodarbinātības un amata ziņā, SDO ieteikumu Nr. R 156 par darba ņēmēju aizsardzību pret gaisa piesārņojuma, trokšņa un vibrāciju radīto apdraudējumu darbavietā, kā arī SDO ieteikumu Nr. R 191 par ieteikuma maternitātes aizsardzībai pārskatīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SDO 1998. gada 18. jūnija deklarāciju par pamatprincipiem un tiesībām darbā, SDO ieteikumu Nr. R 100 par migrējošo darba ņēmēju aizsardzību mazāk attīstītās valstīs un reģionos, SDO ieteikumu Nr. R 111 par diskrimināciju nodarbinātības un amata ziņā, SDO ieteikumu Nr. R 156 par darba ņēmēju aizsardzību pret gaisa piesārņojuma, trokšņa un vibrāciju radīto apdraudējumu darbavietā, kā arī SDO ieteikumu Nr. R 191 par ieteikuma maternitātes aizsardzībai pārskatīšanu,

| — | ņemot vērā ANO 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kas pārskatīta un atjaunināta Pasaules augstākā līmeņa 2005. gada 14.—16. septembra sanāksmē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kas pārskatīta un atjaunināta Pasaules augstākā līmeņa 2005. gada 14.—16. septembra sanāksmē,

| — | ņemot vērā Briseles 2004. gada 16.—17. decembra Eiropadomes prezidentūras secinājumus, kas apstiprina Eiropas Savienības apņemšanos pilnībā īstenot Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM) un saskaņotu politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Briseles 2004. gada 16.—17. decembra Eiropadomes prezidentūras secinājumus, kas apstiprina Eiropas Savienības apņemšanos pilnībā īstenot Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM) un saskaņotu politiku,

| — | ņemot vērā ANO Konferences par tirdzniecību un attīstību XI Ģenerālās Asamblejas 2004. gada 18. jūnijā Sanpaulu pieņemtās deklarācijas būtību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konferences par tirdzniecību un attīstību XI Ģenerālās Asamblejas 2004. gada 18. jūnijā Sanpaulu pieņemtās deklarācijas būtību,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 15. novembra rezolūciju par globalizācijas sociālajiem aspektiem (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 15. novembra rezolūciju par globalizācijas sociālajiem aspektiem (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A6-0254/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A6-0254/2006),

| A. | tā kā starptautiskā tirdzniecība spēj veicināt dzimumu līdztiesību un sekmēt sieviešu ekonomisko, sociālo un politisko iespēju nostiprināšanos gan ražošanas, gan reproduktīvajā jomā; tā kā tirdzniecības globalizācijas procesa ietekmē darba tiesiskās attiecības tomēr kļūst mazāk oficiālas, pieaug nestabila nodarbinātība un vairākās ekonomikas nozarēs notiek bezdarba feminizācija; |
| --- | --- |

A.

tā kā starptautiskā tirdzniecība spēj veicināt dzimumu līdztiesību un sekmēt sieviešu ekonomisko, sociālo un politisko iespēju nostiprināšanos gan ražošanas, gan reproduktīvajā jomā; tā kā tirdzniecības globalizācijas procesa ietekmē darba tiesiskās attiecības tomēr kļūst mazāk oficiālas, pieaug nestabila nodarbinātība un vairākās ekonomikas nozarēs notiek bezdarba feminizācija;

| B. | tā kā 70 % no pasaules 1,3 miljardiem nabadzībā dzīvojošo ir sievietes; tā kā sievietēm parasti ir grūtāk nodrošināt sev izglītības, īpašuma, kredīta, citu ražošanas resursu un faktoru pieejamību, kā arī piekļuvi politiskām lēmējinstancēm; |
| --- | --- |

B.

tā kā 70 % no pasaules 1,3 miljardiem nabadzībā dzīvojošo ir sievietes; tā kā sievietēm parasti ir grūtāk nodrošināt sev izglītības, īpašuma, kredīta, citu ražošanas resursu un faktoru pieejamību, kā arī piekļuvi politiskām lēmējinstancēm;

| C. | tā kā dzimumu nevienlīdzība, kuras ietekmē ražošanas līdzekļi un tirgus sievietēm ir mazāk pieejami, kavē ilgtermiņa attīstību, jo sievietes salīdzinoši lielāku daļu pašu nopelnītā tērē izglītībai, veselības aprūpei un pārtikai, turklāt pilnībā netiek izmantots visu iedzīvotāju saimnieciskais potenciāls; |
| --- | --- |

C.

tā kā dzimumu nevienlīdzība, kuras ietekmē ražošanas līdzekļi un tirgus sievietēm ir mazāk pieejami, kavē ilgtermiņa attīstību, jo sievietes salīdzinoši lielāku daļu pašu nopelnītā tērē izglītībai, veselības aprūpei un pārtikai, turklāt pilnībā netiek izmantots visu iedzīvotāju saimnieciskais potenciāls;

| D. | tā kā tirdzniecības nolīgumiem ir pilnībā jānodrošina atbilstība spēkā esošo starptautisko tiesību aktu prasībām cilvēktiesību, sociālo tiesību un darba tiesību jomā, kā arī jāņem vērā spēkā esošās starptautiskās konvencijas par ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

D.

tā kā tirdzniecības nolīgumiem ir pilnībā jānodrošina atbilstība spēkā esošo starptautisko tiesību aktu prasībām cilvēktiesību, sociālo tiesību un darba tiesību jomā, kā arī jāņem vērā spēkā esošās starptautiskās konvencijas par ilgtspējīgu attīstību;

| E. | tā kā reproduktīvā funkcija un mājsaimniecības pienākumi, kā arī atbildība par ģimenes uzturēšanu un nodrošinātu sociālo aprūpi gandrīz visu sabiedrību uztverē parasti ir sievietes galvenais pienākums, taču vairumā gadījumu tie netiek ne atzīti, ne atalgoti; |
| --- | --- |

E.

tā kā reproduktīvā funkcija un mājsaimniecības pienākumi, kā arī atbildība par ģimenes uzturēšanu un nodrošinātu sociālo aprūpi gandrīz visu sabiedrību uztverē parasti ir sievietes galvenais pienākums, taču vairumā gadījumu tie netiek ne atzīti, ne atalgoti;

| F. | tā kā gadījumā, ja tirgus liberalizācijas procesā netiks ņemti vērā konkrēti ar dzimumu saistīti aspekti, tā sekmēs nestabilas nodarbinātības feminizāciju, vairos sieviešu ekspluatāciju un iedragās visas pasaules nabadzīgo sieviešu, tai skaitā migrējošo sieviešu, iztikas līdzekļu nodrošināšanas iespējas; |
| --- | --- |

F.

tā kā gadījumā, ja tirgus liberalizācijas procesā netiks ņemti vērā konkrēti ar dzimumu saistīti aspekti, tā sekmēs nestabilas nodarbinātības feminizāciju, vairos sieviešu ekspluatāciju un iedragās visas pasaules nabadzīgo sieviešu, tai skaitā migrējošo sieviešu, iztikas līdzekļu nodrošināšanas iespējas;

| G. | tā kā tirdzniecības liberalizācija ir stipri veicinājusi sieviešu līdzdalību neformālās ekonomikas norisēs; |
| --- | --- |

G.

tā kā tirdzniecības liberalizācija ir stipri veicinājusi sieviešu līdzdalību neformālās ekonomikas norisēs;

| H. | tā kā saskaņā ar Starptautiskās Darba organizācijas definīciju neformālā ekonomika ir tāda veida ekonomika, kuras pamatā ir nodarbinātība bez oficiāla līguma, strādājošo pabalstiem un sociālās aizsardzības un kura pastāv gan oficiāli nereģistrētos uzņēmumos, gan citur; |
| --- | --- |

H.

tā kā saskaņā ar Starptautiskās Darba organizācijas definīciju neformālā ekonomika ir tāda veida ekonomika, kuras pamatā ir nodarbinātība bez oficiāla līguma, strādājošo pabalstiem un sociālās aizsardzības un kura pastāv gan oficiāli nereģistrētos uzņēmumos, gan citur;

| I. | tā kā nepietiekama uzmanība tiek pievērsta starptautiskās migrācijas feminizācijai; tā kā migrējošiem darba ņēmējiem bieži ir liegta iespēja pieprasīt taisnīgus darba apstākļus; |
| --- | --- |

I.

tā kā nepietiekama uzmanība tiek pievērsta starptautiskās migrācijas feminizācijai; tā kā migrējošiem darba ņēmējiem bieži ir liegta iespēja pieprasīt taisnīgus darba apstākļus;

| J. | tā kā PTO 1995. gadā noslēgtais Līgums par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību (TRIPS), tik ļoti ierobežoja nepatentētu medikamentu pieejamību, ka 2005. gada decembrī Honkongā tika nolemts grozīt TRIPS, |
| --- | --- |

J.

tā kā PTO 1995. gadā noslēgtais Līgums par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību (TRIPS), tik ļoti ierobežoja nepatentētu medikamentu pieejamību, ka 2005. gada decembrī Honkongā tika nolemts grozīt TRIPS,

| 1. | uzsver, ka tirdzniecības liberalizācija atšķirīgi ietekmē sievietes un vīriešus, un norāda, ka Eiropas politikas mērķiem dzimumu līdztiesības, kā arī tirdzniecības, attīstības un atbalsta politikas jomā ir jābūt saskaņotiem, lai minētajās politikas jomās veicinātu sieviešu un vīriešu līdztiesību; uzsver, ka līdzdalība ekonomikā ir galvenais nosacījums, lai nodrošinātu sievietēm plašākas iespējas un palīdzētu viņām pārvarēt strukturālu diskrimināciju, tādējādi uzlabojot sieviešu un viņu ģimeņu dzīves apstākļus, kā arī veicinot sieviešu aktīvāku līdzdalību politikā un sekmējot sociālo kohēziju; viens no mērķiem ir īpašuma taisnīga sadale, vienlīdzība un ekonomiska neatkarība; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka tirdzniecības liberalizācija atšķirīgi ietekmē sievietes un vīriešus, un norāda, ka Eiropas politikas mērķiem dzimumu līdztiesības, kā arī tirdzniecības, attīstības un atbalsta politikas jomā ir jābūt saskaņotiem, lai minētajās politikas jomās veicinātu sieviešu un vīriešu līdztiesību; uzsver, ka līdzdalība ekonomikā ir galvenais nosacījums, lai nodrošinātu sievietēm plašākas iespējas un palīdzētu viņām pārvarēt strukturālu diskrimināciju, tādējādi uzlabojot sieviešu un viņu ģimeņu dzīves apstākļus, kā arī veicinot sieviešu aktīvāku līdzdalību politikā un sekmējot sociālo kohēziju; viens no mērķiem ir īpašuma taisnīga sadale, vienlīdzība un ekonomiska neatkarība;

| 2. | atzīmē, ka lai gan, pateicoties tirdzniecības liberalizācijas un ārvalstu tiešo ieguldījumu radītajām nodarbinātības iespējām, daudzas sievietes ir guvušas arī priekšrocības, liberalizācijas ietekmē visās tautsaimniecības nozarēs darba tiesiskās attiecības kļūst mazāk oficiālas, pasliktinās darba apstākļi un vairākās ekonomikas jomās notiek darba feminizācija; |
| --- | --- |

2.

atzīmē, ka lai gan, pateicoties tirdzniecības liberalizācijas un ārvalstu tiešo ieguldījumu radītajām nodarbinātības iespējām, daudzas sievietes ir guvušas arī priekšrocības, liberalizācijas ietekmē visās tautsaimniecības nozarēs darba tiesiskās attiecības kļūst mazāk oficiālas, pasliktinās darba apstākļi un vairākās ekonomikas jomās notiek darba feminizācija;

| 3. | aicina Padomi un Komisiju par prioritāti noteikt ikvienas atrunas atsaukšanu attiecībā uz CEDAW un visām partnervalstīm saistošu šīs konvencijas fakultatīvā protokola ratificēšanu; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi un Komisiju par prioritāti noteikt ikvienas atrunas atsaukšanu attiecībā uz CEDAW un visām partnervalstīm saistošu šīs konvencijas fakultatīvā protokola ratificēšanu;

| 4. | pieprasa, lai Komisija sniedz Eiropas Parlamenta komitejām ziņojumu par sieviešu tiesībām un starptautisko tirdzniecību, ko kopīgi parakstījuši gan sieviešu atbalstam paredzēto līdzekļu devēja, gan šo līdzekļu saņēmēja pilnvarnieki un kas apliecina, ka konkrētais atbalsts ir sasniedzis adresātu un nav novirzīts no atbalsta sākotnējiem mērķiem atšķirīgu mērķu īstenošanai; |
| --- | --- |

4.

pieprasa, lai Komisija sniedz Eiropas Parlamenta komitejām ziņojumu par sieviešu tiesībām un starptautisko tirdzniecību, ko kopīgi parakstījuši gan sieviešu atbalstam paredzēto līdzekļu devēja, gan šo līdzekļu saņēmēja pilnvarnieki un kas apliecina, ka konkrētais atbalsts ir sasniedzis adresātu un nav novirzīts no atbalsta sākotnējiem mērķiem atšķirīgu mērķu īstenošanai;

| 5. | uzsver, ka ir jāveic pētījumi par to, kādā veidā sievietes varētu gūt labumu no tirdzniecības liberalizācijas, kā arī sistemātiski jāvāc pēc piederības dzimumam sadalīti dati, lai novērstu nevērību pret dzimumu līdztiesību, kas raksturīga pašreizējai tirdzniecības politikai un pasaules ekonomisko organizāciju politikai; aicina Komisiju iesniegt Parlamentam gada progresa ziņojumu par šo jautājumu; atgādina, ka ar piederību konkrētam dzimumam saistītu datu analīzei ir jākļūst par neatņemamu sastāvdaļu tirdzniecības nolīgumu ietekmes uz ilgtspējību novērtējumā, ko pašlaik veic Komisija; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka ir jāveic pētījumi par to, kādā veidā sievietes varētu gūt labumu no tirdzniecības liberalizācijas, kā arī sistemātiski jāvāc pēc piederības dzimumam sadalīti dati, lai novērstu nevērību pret dzimumu līdztiesību, kas raksturīga pašreizējai tirdzniecības politikai un pasaules ekonomisko organizāciju politikai; aicina Komisiju iesniegt Parlamentam gada progresa ziņojumu par šo jautājumu; atgādina, ka ar piederību konkrētam dzimumam saistītu datu analīzei ir jākļūst par neatņemamu sastāvdaļu tirdzniecības nolīgumu ietekmes uz ilgtspējību novērtējumā, ko pašlaik veic Komisija;

| 6. | aicina Komisiju ikreiz veikt ietekmes uz konkrētu dzimumu novērtējumu, pirms tiek slēgti tirdzniecības nolīgumi ar trešām valstīm, un ieviest efektīvus nosacījumu izpildes noteikumus nolīgumos ar valstīm, kurās tiek nopietni pārkāptas cilvēktiesības, īpaši sieviešu tiesības; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju ikreiz veikt ietekmes uz konkrētu dzimumu novērtējumu, pirms tiek slēgti tirdzniecības nolīgumi ar trešām valstīm, un ieviest efektīvus nosacījumu izpildes noteikumus nolīgumos ar valstīm, kurās tiek nopietni pārkāptas cilvēktiesības, īpaši sieviešu tiesības;

| 7. | aicina Komisiju Tirdzniecības ģenerāldirektorāta struktūrā oficiāli izveidot tirdzniecības un dzimumu līdztiesības dienestu, kura pienākums tostarp būtu uzraudzīt, vai ES tirdzniecības attiecību partnervalstīs netiek pārkāptas cilvēktiesības, īpaši sieviešu tiesības, un enerģiski reaģēt uz cilvēktiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju Tirdzniecības ģenerāldirektorāta struktūrā oficiāli izveidot tirdzniecības un dzimumu līdztiesības dienestu, kura pienākums tostarp būtu uzraudzīt, vai ES tirdzniecības attiecību partnervalstīs netiek pārkāptas cilvēktiesības, īpaši sieviešu tiesības, un enerģiski reaģēt uz cilvēktiesību pārkāpumiem;

| 8. | aicina Komisiju analizēt ražošanas un apstrādes metodes (PPM, atbilstoši PTO definīcijai), raugoties no dzimumu līdztiesības perspektīvas, lai noteiktu tās metodes, kuras, saskaņā ar CEDAW un cilvēktiesību konvencijām, ir saistītas ar konkrēta dzimuma diskrimināciju, un lai izveidotu stratēģiju, kas veicina atbilstību starptautiskajiem standartiem eksportētājvalstīs; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju analizēt ražošanas un apstrādes metodes (PPM, atbilstoši PTO definīcijai), raugoties no dzimumu līdztiesības perspektīvas, lai noteiktu tās metodes, kuras, saskaņā ar CEDAW un cilvēktiesību konvencijām, ir saistītas ar konkrēta dzimuma diskrimināciju, un lai izveidotu stratēģiju, kas veicina atbilstību starptautiskajiem standartiem eksportētājvalstīs;

| 9. | aicina Komisiju nodrošināt, lai uzņēmumi, kuri gūst labumu no ES sadarbības politikas programmām, kas nodrošina piekļuvi ES tirgum, neveicina tādu metožu izplatību kā darbinieku, īpaši sieviešu, necilvēcīga ekspluatācija; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju nodrošināt, lai uzņēmumi, kuri gūst labumu no ES sadarbības politikas programmām, kas nodrošina piekļuvi ES tirgum, neveicina tādu metožu izplatību kā darbinieku, īpaši sieviešu, necilvēcīga ekspluatācija;

| 10. | uzsver, ka ieguvumi no nodarbinātības oficiālās vai neformālās ekonomikas nozarē ir atkarīgi no vairākiem faktoriem, tai skaitā algas, darba apstākļiem un drošības darbavietā, un ka sievietes joprojām tiek diskriminētas šo ieguvumu sadales procesā; tāpēc aicina Komisiju saistībā ar sadarbības politiku attīstības jomā izveidot īpašu fondu, ko ietvertu nākamie tirdzniecības un sadarbības nolīgumi ar trešām valstīm, lai attiecīgajās valstīs atbalstītu sievietes, atvieglojot viņām piekļuvi kredītam, izglītībai un arodmācībām, tādējādi cenšoties samazināt neformālās nodarbinātības apjomu; aicina Komisiju iesniegt Parlamentam ziņojumu, ko kopīgi parakstījuši gan līdzekļu devēji, gan saņēmēji, lai apliecinātu, ka konkrētais finansējums nav izmantots no atbalsta sākotnējiem mērķiem atšķirīgu mērķu īstenošanai; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka ieguvumi no nodarbinātības oficiālās vai neformālās ekonomikas nozarē ir atkarīgi no vairākiem faktoriem, tai skaitā algas, darba apstākļiem un drošības darbavietā, un ka sievietes joprojām tiek diskriminētas šo ieguvumu sadales procesā; tāpēc aicina Komisiju saistībā ar sadarbības politiku attīstības jomā izveidot īpašu fondu, ko ietvertu nākamie tirdzniecības un sadarbības nolīgumi ar trešām valstīm, lai attiecīgajās valstīs atbalstītu sievietes, atvieglojot viņām piekļuvi kredītam, izglītībai un arodmācībām, tādējādi cenšoties samazināt neformālās nodarbinātības apjomu; aicina Komisiju iesniegt Parlamentam ziņojumu, ko kopīgi parakstījuši gan līdzekļu devēji, gan saņēmēji, lai apliecinātu, ka konkrētais finansējums nav izmantots no atbalsta sākotnējiem mērķiem atšķirīgu mērķu īstenošanai;

| 11. | aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis ātri ieviest diskriminācijas aizlieguma un dzimumu līdztiesības principus Eiropas Pielāgošanās fonda globalizācijai (EGF) darbībā, kā arī garantēt, lai no šī fonda sniegtais atbalsts neaizstāj sociālās nodrošināšanas maksājumus; |
| --- | --- |

11.

aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis ātri ieviest diskriminācijas aizlieguma un dzimumu līdztiesības principus Eiropas Pielāgošanās fonda globalizācijai (EGF) darbībā, kā arī garantēt, lai no šī fonda sniegtais atbalsts neaizstāj sociālās nodrošināšanas maksājumus;

| 12. | uzsver, ka lielais skaits zaudēto darbavietu Eiropā liecina par ražošanas pārstrukturēšanas apjoma pieaugumu; atzīmē, ka vissmagāk skartās nozares ir rūpniecība, transports, telekomunikācija un finanšu pakalpojumi; aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis nopietni izturēties pret diskriminācijas aizliegumu un sieviešu un vīriešu līdztiesību, īstenojot EGF darbību; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka lielais skaits zaudēto darbavietu Eiropā liecina par ražošanas pārstrukturēšanas apjoma pieaugumu; atzīmē, ka vissmagāk skartās nozares ir rūpniecība, transports, telekomunikācija un finanšu pakalpojumi; aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis nopietni izturēties pret diskriminācijas aizliegumu un sieviešu un vīriešu līdztiesību, īstenojot EGF darbību;

| 13. | aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis garantēt dzimumu līdztiesības un iespēju vienlīdzības mērķu integrāciju visos Eiropas fondos; uzsver, ka ir jāuzrāda sasniegumi, kas gūti, sekmējot vīriešu un sieviešu līdztiesību un cīnoties pret jebkura veida diskrimināciju; |
| --- | --- |

13.

aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis garantēt dzimumu līdztiesības un iespēju vienlīdzības mērķu integrāciju visos Eiropas fondos; uzsver, ka ir jāuzrāda sasniegumi, kas gūti, sekmējot vīriešu un sieviešu līdztiesību un cīnoties pret jebkura veida diskrimināciju;

| 14. | atzīmē, ka darbavietām, nodarbinātībai un pienācīga darba iespējām ir jākļūst par devīto tūkstošgades attīstības mērķi, kas jāpieņem pēc iespējas drīzāk, kā arī pieprasa darba pamata standartus iekļaut gan daudzpusējos, gan divpusējos tirdzniecības nolīgumos, un dzimumu līdztiesības principu — visos Tūkstošgades attīstības mērķos; |
| --- | --- |

14.

atzīmē, ka darbavietām, nodarbinātībai un pienācīga darba iespējām ir jākļūst par devīto tūkstošgades attīstības mērķi, kas jāpieņem pēc iespējas drīzāk, kā arī pieprasa darba pamata standartus iekļaut gan daudzpusējos, gan divpusējos tirdzniecības nolīgumos, un dzimumu līdztiesības principu — visos Tūkstošgades attīstības mērķos;

| 15. | norāda, ka vispārēja piekļuve pret pieņemamu atlīdzību tādiem pamatpakalpojumiem kā ūdensapgāde, izglītība, veselības aizsardzība un energoapgāde ir priekšnoteikums, kas ļauj nodrošināt sievietēm vairāk iespēju; tomēr uzsver, ka pakalpojumu nozares liberalizācija Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (VVPT) kontekstā var veicināt šā mērķa īstenošanu, ja vien pašreizējās divpusējās un daudzpusējās sarunās tiek stingri ievēroti VVPT principi, kuri attiecas uz valstu elastību un politikas telpu; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka vispārēja piekļuve pret pieņemamu atlīdzību tādiem pamatpakalpojumiem kā ūdensapgāde, izglītība, veselības aizsardzība un energoapgāde ir priekšnoteikums, kas ļauj nodrošināt sievietēm vairāk iespēju; tomēr uzsver, ka pakalpojumu nozares liberalizācija Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (VVPT) kontekstā var veicināt šā mērķa īstenošanu, ja vien pašreizējās divpusējās un daudzpusējās sarunās tiek stingri ievēroti VVPT principi, kuri attiecas uz valstu elastību un politikas telpu;

| 16. | uzsver, ka TRIPS līgumā ir paredzēts ik pēc diviem gadiem sniegt pārskatu par šā līguma īstenošanu, kas pagaidām vēl nav izdarīts, un tāpēc aicina sagatavot šādu pārskatu, pamatojoties uz novērtējumu par šā līguma īstenošanas izmaksu ietekmi uz jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka TRIPS līgumā ir paredzēts ik pēc diviem gadiem sniegt pārskatu par šā līguma īstenošanu, kas pagaidām vēl nav izdarīts, un tāpēc aicina sagatavot šādu pārskatu, pamatojoties uz novērtējumu par šā līguma īstenošanas izmaksu ietekmi uz jaunattīstības valstīm;

| 17. | aicina Komisiju izvērtēt, vai, īstenojot PTO ministru sanāksmē 2005. gada decembrī Honkongā panākto vienošanos par HIV/AIDS pretvīrusa medikamentu obligātu licencēšanu, patiesi ir nodrošināta plašāka medikamentu pieejamība, vērtējumu veicot tostarp no dzimumu līdztiesības viedokļa; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju izvērtēt, vai, īstenojot PTO ministru sanāksmē 2005. gada decembrī Honkongā panākto vienošanos par HIV/AIDS pretvīrusa medikamentu obligātu licencēšanu, patiesi ir nodrošināta plašāka medikamentu pieejamība, vērtējumu veicot tostarp no dzimumu līdztiesības viedokļa;

| 18. | pieprasa izveidot pasākumus valsts politikas līmenī, lai veicinātu dzimumu līdztiesību, sekmētu drošu nodarbinātību, sociālo labklājību, uzlabotu gan sieviešu, gan vīriešu veselības stāvokli un darba apstākļus, kā arī veicinātu ilgtspējīgu attīstību; norāda, cik svarīgi ir ievērot valstu elastību un politikas telpu sarunās par tirdzniecību un attīstības politiku; pieprasa nodrošināt jaunattīstības valstīm un valstīm ar mazāk aizsargātu tautsaimniecību tiesības izvēlēties, kurās pakalpojumu nozarēs un vai vispār veikt tirgus liberalizāciju; |
| --- | --- |

18.

pieprasa izveidot pasākumus valsts politikas līmenī, lai veicinātu dzimumu līdztiesību, sekmētu drošu nodarbinātību, sociālo labklājību, uzlabotu gan sieviešu, gan vīriešu veselības stāvokli un darba apstākļus, kā arī veicinātu ilgtspējīgu attīstību; norāda, cik svarīgi ir ievērot valstu elastību un politikas telpu sarunās par tirdzniecību un attīstības politiku; pieprasa nodrošināt jaunattīstības valstīm un valstīm ar mazāk aizsargātu tautsaimniecību tiesības izvēlēties, kurās pakalpojumu nozarēs un vai vispār veikt tirgus liberalizāciju;

| 19. | aicina Komisiju, veidojot dialogu un sadarbību ar trešām valstīm, īpašu uzmanību veltīt tiesiskajiem ierobežojumiem, kuri reglamentē sieviešu piekļuvi ražošanas līdzekļiem, kā, piemēram, kredītam, īpašumtiesībām uz zemi vai kapitālam; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju, veidojot dialogu un sadarbību ar trešām valstīm, īpašu uzmanību veltīt tiesiskajiem ierobežojumiem, kuri reglamentē sieviešu piekļuvi ražošanas līdzekļiem, kā, piemēram, kredītam, īpašumtiesībām uz zemi vai kapitālam;

| 20. | uzsver — ņemot vērā sieviešu nozīmīgo lomu ģimeņu lauku saimniecību darbībā, jo īpaši PTO sarunās ir jāievēro un jāstiprina jaunattīstības valstu tiesības veidot un īstenot lauksaimniecības politiku, kas tām garantē pilnīgu nodrošinātību ar pārtiku, sevišķi saistībā ar PTO Nolīgumu par lauksaimniecību; uzsver, ka “sīkie kredīti” ir nozīmīgs līdzeklis, lai mazinātu nabadzību; pieprasa, lai Komisija divreiz gadā iesniedz ziņojumu, ko kopīgi parakstījušas līdzekļu devējas un finansējuma saņēmējas iestādes un kas apliecina, ka finansiālais atbalsts ir sasniedzis adresātu; |
| --- | --- |

20.

uzsver — ņemot vērā sieviešu nozīmīgo lomu ģimeņu lauku saimniecību darbībā, jo īpaši PTO sarunās ir jāievēro un jāstiprina jaunattīstības valstu tiesības veidot un īstenot lauksaimniecības politiku, kas tām garantē pilnīgu nodrošinātību ar pārtiku, sevišķi saistībā ar PTO Nolīgumu par lauksaimniecību; uzsver, ka “sīkie kredīti” ir nozīmīgs līdzeklis, lai mazinātu nabadzību; pieprasa, lai Komisija divreiz gadā iesniedz ziņojumu, ko kopīgi parakstījušas līdzekļu devējas un finansējuma saņēmējas iestādes un kas apliecina, ka finansiālais atbalsts ir sasniedzis adresātu;

| 21. | aicina Komisiju un Padomi palīdzēt jaunattīstības valstīm palielināt resursus, kas ļauj formulēt, apspriest un īstenot tirdzniecības politiku tā, lai šī politika atbilstu katras valsts vajadzībām, kā arī veicinātu ilgtspējīgu, no dzimumu līdztiesības viedokļa līdzsvarotu ekonomikas attīstību; pieprasa, lai jebkura veida sniegtais atbalsts būtu līdzsvarots no dzimumu līdztiesības viedokļa; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju un Padomi palīdzēt jaunattīstības valstīm palielināt resursus, kas ļauj formulēt, apspriest un īstenot tirdzniecības politiku tā, lai šī politika atbilstu katras valsts vajadzībām, kā arī veicinātu ilgtspējīgu, no dzimumu līdztiesības viedokļa līdzsvarotu ekonomikas attīstību; pieprasa, lai jebkura veida sniegtais atbalsts būtu līdzsvarots no dzimumu līdztiesības viedokļa;

| 22. | uzskata, ka ietekmes uz konkrētu dzimumu novērtējums ir jāveic jau sākumposmā, kad tiek plānoti jaunattīstības valstu atbalsta pasākumi un atbalsta finansējuma apjoms; ir pārliecināts, ka tādējādi par politikas veidošanu atbildīgās institūcijas varētu precīzāk novērtēt, kā konkrētā politika ietekmēs sievietes un vīriešus, kā arī salīdzināt un izvērtēt pašreizējo situāciju un piedāvātās politikas gaidāmos rezultātus; uzskata, ka gada ziņojumā ir jāiekļauj sadaļa, kas sniedz pārskatu par to, kā tiek nodrošināta ietekmes uz konkrētu dzimumu novērtējumu izpilde; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka ietekmes uz konkrētu dzimumu novērtējums ir jāveic jau sākumposmā, kad tiek plānoti jaunattīstības valstu atbalsta pasākumi un atbalsta finansējuma apjoms; ir pārliecināts, ka tādējādi par politikas veidošanu atbildīgās institūcijas varētu precīzāk novērtēt, kā konkrētā politika ietekmēs sievietes un vīriešus, kā arī salīdzināt un izvērtēt pašreizējo situāciju un piedāvātās politikas gaidāmos rezultātus; uzskata, ka gada ziņojumā ir jāiekļauj sadaļa, kas sniedz pārskatu par to, kā tiek nodrošināta ietekmes uz konkrētu dzimumu novērtējumu izpilde;

| 23. | atzinīgi vērtē Norvēģijas valdības lēmumu ar likumu noteikt 40 % kvotu sieviešu pārstāvībai paju sabiedrību valdēs; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē Norvēģijas valdības lēmumu ar likumu noteikt 40 % kvotu sieviešu pārstāvībai paju sabiedrību valdēs;

| 24. | pieprasa, lai “atbalsta tirdzniecībai” programmu mērķi sekmētu dzimumu līdztiesību un ilgtspējīgu attīstību, nodrošinot tām papildu finansējumu; uzsver, ka “atbalsta tirdzniecībai” finansējumam ir jāveicina piedāvājuma resursu pieaugums, kas nepieciešams, lai uzsāktu tirdzniecību, un ka šo atbalstu nedrīkst pakārtot atbalsta saņēmējvalstu lauksaimniecības, rūpniecības vai pakalpojumu tirgus liberalizācijas politikai; |
| --- | --- |

24.

pieprasa, lai “atbalsta tirdzniecībai” programmu mērķi sekmētu dzimumu līdztiesību un ilgtspējīgu attīstību, nodrošinot tām papildu finansējumu; uzsver, ka “atbalsta tirdzniecībai” finansējumam ir jāveicina piedāvājuma resursu pieaugums, kas nepieciešams, lai uzsāktu tirdzniecību, un ka šo atbalstu nedrīkst pakārtot atbalsta saņēmējvalstu lauksaimniecības, rūpniecības vai pakalpojumu tirgus liberalizācijas politikai;

| 25. | norāda, cik nozīmīga Eiropas tirdzniecības politikā ir budžeta plānošana, ko īsteno, ņemot vērā dzimumu līdztiesības principu, jo šāda stratēģija veicina dzimumu līdztiesību; aicina Komisiju, Padomi un dalībvalstis steidzami ieviest budžeta plānošanu, kas īstenojama, ņemot vērā dzimumu līdztiesības principu, padarot šo stratēģiju par standarta instrumentu ikvienā budžeta politikas līmenī; |
| --- | --- |

25.

norāda, cik nozīmīga Eiropas tirdzniecības politikā ir budžeta plānošana, ko īsteno, ņemot vērā dzimumu līdztiesības principu, jo šāda stratēģija veicina dzimumu līdztiesību; aicina Komisiju, Padomi un dalībvalstis steidzami ieviest budžeta plānošanu, kas īstenojama, ņemot vērā dzimumu līdztiesības principu, padarot šo stratēģiju par standarta instrumentu ikvienā budžeta politikas līmenī;

| 26. | uzsver, ka līdzdalībai ekonomikā ir būtiska nozīme, lai celtu sieviešu pašapziņu un pilnveidotu viņu spējas, kā arī uzlabotu sieviešu stāvokli sabiedrībā; turklāt uzsver, ka resursu pieejamība ļauj sievietēm palielināt ieņēmumus un aktīvus, kas savukārt nodrošina iespēju veidot vidi, kurā zemu atalgotas un trūcīgas sievietes var attīstīt uzņēmējdarbību, uzlabot dzīves apstākļus, nodrošināt savām ģimenēm pienācīgu uzturu un veselības aprūpi, izglītot bērnus, veidot cieņas pilnu attieksmi ģimenē un sabiedrībā, kā arī iesaistīties politikā; uzsver “sīko kredītu” milzīgo potenciālu, kas ir vērtīgs līdzeklis, lai mazinātu nabadzību, veicinātu saimniecisko patstāvību un sekmētu saimniecisko darbību dažās no pasaules vistrūcīgākajām un mazāk attīstītajām valstīm; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka līdzdalībai ekonomikā ir būtiska nozīme, lai celtu sieviešu pašapziņu un pilnveidotu viņu spējas, kā arī uzlabotu sieviešu stāvokli sabiedrībā; turklāt uzsver, ka resursu pieejamība ļauj sievietēm palielināt ieņēmumus un aktīvus, kas savukārt nodrošina iespēju veidot vidi, kurā zemu atalgotas un trūcīgas sievietes var attīstīt uzņēmējdarbību, uzlabot dzīves apstākļus, nodrošināt savām ģimenēm pienācīgu uzturu un veselības aprūpi, izglītot bērnus, veidot cieņas pilnu attieksmi ģimenē un sabiedrībā, kā arī iesaistīties politikā; uzsver “sīko kredītu” milzīgo potenciālu, kas ir vērtīgs līdzeklis, lai mazinātu nabadzību, veicinātu saimniecisko patstāvību un sekmētu saimniecisko darbību dažās no pasaules vistrūcīgākajām un mazāk attīstītajām valstīm;

| 27. | aicina dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai dzimumu līdztiesības perspektīva tiek ņemta vērā pasaules tirdzniecības sarunās; turklāt aicina dalībvalstis iedrošināt sievietes izvirzīt savu kandidatūru amatiem starptautiskās organizācijās, kā, piemēram, PTO, Pasaules Bankā, SVF un SDO, un atbalstīt sievietes, kuras kandidē uz šādiem amatiem; |
| --- | --- |

27.

aicina dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai dzimumu līdztiesības perspektīva tiek ņemta vērā pasaules tirdzniecības sarunās; turklāt aicina dalībvalstis iedrošināt sievietes izvirzīt savu kandidatūru amatiem starptautiskās organizācijās, kā, piemēram, PTO, Pasaules Bankā, SVF un SDO, un atbalstīt sievietes, kuras kandidē uz šādiem amatiem;

| 28. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu un pievienošanās sarunvalstu valdībām, šo valstu un reģionu parlamentiem, kā arī Eiropas Padomei. |
| --- | --- |

28.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu un pievienošanās sarunvalstu valdībām, šo valstu un reģionu parlamentiem, kā arī Eiropas Padomei.

---

(1)  OV L 354, 30.12.1998., 5. lpp.

(2)  OV L 17, 19.1.2001., 22. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0427.

P6_TA(2006)0390

Zivsaimniecības nozares ekonomiskās situācijas uzlabošana

Eiropas Parlamenta rezolūcija par zivsaimniecības nozares ekonomiskās situācijas uzlabošanu (2006/2110(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2002. gada decembrī notikušo kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) pārskatīšanu un īpaši tā 2002. gada 17. janvāra rezolūciju par Eiropas Komisijas ziņojumu par Eiropas Komisijas 1998.—1999. gadā organizētajām reģionālajām sanāksmēm par kopējo zivsaimniecības politiku pēc 2002. gada (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2002. gada decembrī notikušo kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) pārskatīšanu un īpaši tā 2002. gada 17. janvāra rezolūciju par Eiropas Komisijas ziņojumu par Eiropas Komisijas 1998.—1999. gadā organizētajām reģionālajām sanāksmēm par kopējo zivsaimniecības politiku pēc 2002. gada (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 6. jūlija Nostāju par priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Zivsaimniecības fondu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 6. jūlija Nostāju par priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Zivsaimniecības fondu (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2006. gada 27. jūlija Regulu (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2006. gada 27. jūlija Regulu (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas 2006. gada 9. marta paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Zivsaimniecības nozares ekonomiskās situācijas uzlabošana” (COM(2006)0103), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2006. gada 9. marta paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Zivsaimniecības nozares ekonomiskās situācijas uzlabošana” (COM(2006)0103),

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas 2006. gada 3. maijā rīkoto publisko uzklausīšanu par degvielas cenas pieauguma ietekmi uz Eiropas zivsaimniecības nozari, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas 2006. gada 3. maijā rīkoto publisko uzklausīšanu par degvielas cenas pieauguma ietekmi uz Eiropas zivsaimniecības nozari,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A6-0266/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A6-0266/2006),

| A. | tā kā zivsaimniecības nozarei ir stratēģiska nozīme attiecībā uz sociāli ekonomisko stāvokli, uz sabiedrības nodrošināšanu ar zvejas produktiem un uz pārtikas līdzsvara nodrošināšanu daudzās dalībvalstīs un Eiropas Savienībā kopumā, un tā kā šai jomai ir īpaša loma piekrastes kopienu sociāli ekonomiskās labklājības, vietējās attīstības un nodarbinātības nodrošināšanā, saimnieciskās darbības un darbavietu saglabāšanā un/vai radīšanā saistītajās ekonomikas nozarēs, svaigu zivju piegādē un vietējo kultūras tradīciju saglabāšanā; |
| --- | --- |

A.

tā kā zivsaimniecības nozarei ir stratēģiska nozīme attiecībā uz sociāli ekonomisko stāvokli, uz sabiedrības nodrošināšanu ar zvejas produktiem un uz pārtikas līdzsvara nodrošināšanu daudzās dalībvalstīs un Eiropas Savienībā kopumā, un tā kā šai jomai ir īpaša loma piekrastes kopienu sociāli ekonomiskās labklājības, vietējās attīstības un nodarbinātības nodrošināšanā, saimnieciskās darbības un darbavietu saglabāšanā un/vai radīšanā saistītajās ekonomikas nozarēs, svaigu zivju piegādē un vietējo kultūras tradīciju saglabāšanā;

| B. | tā kā pastāv KZP, saskaņā ar kuru ir jāuzņemas atbildība par līdzekļiem izdevumu segšanai, bet īpaši par finansējuma nodrošināšanu šajā jomā pieņemtajiem lēmumiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā pastāv KZP, saskaņā ar kuru ir jāuzņemas atbildība par līdzekļiem izdevumu segšanai, bet īpaši par finansējuma nodrošināšanu šajā jomā pieņemtajiem lēmumiem;

| C. | tā kā ir jāievēro ierobežojumi, kas noteikti finanšu plānā 2007.—2013. gadam, lai gan zivsaimniecības nozarei būtu vēlams piešķirt atbilstīgāku finansējumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā ir jāievēro ierobežojumi, kas noteikti finanšu plānā 2007.—2013. gadam, lai gan zivsaimniecības nozarei būtu vēlams piešķirt atbilstīgāku finansējumu;

| D. | tā kā kopējais kuģu skaits dažādās dalībvalstu flotēs 2004. gadā bija gandrīz 90 000 un tajās bija tieši nodarbināti 190 000 zvejnieki; |
| --- | --- |

D.

tā kā kopējais kuģu skaits dažādās dalībvalstu flotēs 2004. gadā bija gandrīz 90 000 un tajās bija tieši nodarbināti 190 000 zvejnieki;

| E. | tā kā kopējā zivsaimniecības politikā ir jāņem vērā lielās atšķirības, kas ir konstatētas starp flotēm, to segmentiem, nozvejas sugām, zvejas rīkiem, produktivitāti, patērētāju vēlmēm un patērēto zivju daudzumu uz vienu iedzīvotāju dažādās ES dalībvalstīs, un ir jārēķinās arī ar zvejas darbības īpatnībām, kuras ir atkarīgas no sociālās struktūras, kā arī no strukturālajām un dabas atšķirībām dažādos zvejas reģionos; |
| --- | --- |

E.

tā kā kopējā zivsaimniecības politikā ir jāņem vērā lielās atšķirības, kas ir konstatētas starp flotēm, to segmentiem, nozvejas sugām, zvejas rīkiem, produktivitāti, patērētāju vēlmēm un patērēto zivju daudzumu uz vienu iedzīvotāju dažādās ES dalībvalstīs, un ir jārēķinās arī ar zvejas darbības īpatnībām, kuras ir atkarīgas no sociālās struktūras, kā arī no strukturālajām un dabas atšķirībām dažādos zvejas reģionos;

| F. | tā kā galvenais mērķis, lai varētu nodrošināt zivsaimniecības ilgtspējību un zivsaimniecības jomas dzīvotspēju, ir zvejas resursu ilgtspējība; |
| --- | --- |

F.

tā kā galvenais mērķis, lai varētu nodrošināt zivsaimniecības ilgtspējību un zivsaimniecības jomas dzīvotspēju, ir zvejas resursu ilgtspējība;

| G. | tā kā zivsaimniecības darbība galvenokārt ir koncentrēta reģionos, kuru ekonomiskais stāvoklis ir trausls — parasti tie ir 1. mērķa reģioni, un šajā jomā pastāvošā krīze spēcīgi ietekmē ekonomiskās un sociālās kohēzijas līmeni šajos reģionos; |
| --- | --- |

G.

tā kā zivsaimniecības darbība galvenokārt ir koncentrēta reģionos, kuru ekonomiskais stāvoklis ir trausls — parasti tie ir 1. mērķa reģioni, un šajā jomā pastāvošā krīze spēcīgi ietekmē ekonomiskās un sociālās kohēzijas līmeni šajos reģionos;

| H. | tā kā kopējai zivsaimniecības politikai ir jāatbalsta ir zivrūpniecības ilgtspējīga attīstība; |
| --- | --- |

H.

tā kā kopējai zivsaimniecības politikai ir jāatbalsta ir zivrūpniecības ilgtspējīga attīstība;

| I. | tā kā dažās zivsaimniecības vietās to iedzīvotāju ienākumu līmenis, kuru iztikas avots ir zivsaimniecība, ir ievērojami zemāks nekā citu iedzīvotāju slāņu ienākumu līmenis, un tā kā šo nevienlīdzību palielina fakts, ka tas ir atkarīgs no zvejas nenoteiktības, no zivju mainīgās vērtības un no dažu ražošanas faktoru izmaksām; tā kā Kopienas politikas mērķis tādēļ ir nodrošināt pienācīgus dzīves apstākļus tiem iedzīvotājiem, kuru iztikas avots ir zivsaimniecība, galvenokārt uzlabojot līdzsvaru starp uzņēmumu ienākumiem un izdevumiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā dažās zivsaimniecības vietās to iedzīvotāju ienākumu līmenis, kuru iztikas avots ir zivsaimniecība, ir ievērojami zemāks nekā citu iedzīvotāju slāņu ienākumu līmenis, un tā kā šo nevienlīdzību palielina fakts, ka tas ir atkarīgs no zvejas nenoteiktības, no zivju mainīgās vērtības un no dažu ražošanas faktoru izmaksām; tā kā Kopienas politikas mērķis tādēļ ir nodrošināt pienācīgus dzīves apstākļus tiem iedzīvotājiem, kuru iztikas avots ir zivsaimniecība, galvenokārt uzlabojot līdzsvaru starp uzņēmumu ienākumiem un izdevumiem;

| J. | tā kā ienākumu nestabilitāte un zivsaimniecībā nodarbināto algas ir atkarīgas no tirdzniecības šajā jomā, no tā, kā veidojas pirmā pārdevuma cenas un tās ietekmē zvejas neregularitāte, tādēļ absolūti ir nepieciešams saglabāt daļu no valsts un Kopienas atbalsta; |
| --- | --- |

J.

tā kā ienākumu nestabilitāte un zivsaimniecībā nodarbināto algas ir atkarīgas no tirdzniecības šajā jomā, no tā, kā veidojas pirmā pārdevuma cenas un tās ietekmē zvejas neregularitāte, tādēļ absolūti ir nepieciešams saglabāt daļu no valsts un Kopienas atbalsta;

| K. | tā kā degvielas cenu kāpumam ir tieša un negatīva ietekme uz kuģu apkalpju ienākumiem, jo pastāv saikne starp algām un ienākumiem no nozvejas pirmā pārdevuma un rodas samazinājums līdz pat 25 %; |
| --- | --- |

K.

tā kā degvielas cenu kāpumam ir tieša un negatīva ietekme uz kuģu apkalpju ienākumiem, jo pastāv saikne starp algām un ienākumiem no nozvejas pirmā pārdevuma un rodas samazinājums līdz pat 25 %;

| L. | tā kā ļoti daudzu zivsaimniecības uzņēmumu ekonomiskais stāvoklis beidzamajos gados ir pasliktinājies, izraisot daudzu uzņēmumu slēgšanu ekonomisko ienākumu samazināšanās dēļ ar visām no tā izrietošajām sociālekonomiski negatīvajām sekām; |
| --- | --- |

L.

tā kā ļoti daudzu zivsaimniecības uzņēmumu ekonomiskais stāvoklis beidzamajos gados ir pasliktinājies, izraisot daudzu uzņēmumu slēgšanu ekonomisko ienākumu samazināšanās dēļ ar visām no tā izrietošajām sociālekonomiski negatīvajām sekām;

| M. | tā kā ekonomiskās darbības peļņas sarukums ir skaidrojams, pirmkārt, ar zvejas ierobežojumiem (jaudas samazināšana, kopējā pieļaujamā nozveja, kvotas, zonas, kur zveja ir aizliegta, krājumu atjaunošanas plāni un zvejas dienu skaita samazinājums) un, otrkārt, ar to, ka saglabājas zemas pirmā pārdevuma cenas nozares struktūras ietekmē (zems piedāvājums, pieaugošs pieprasījums, slikts pievienotās vērtības sadalījums, pakāpeniski pieaugošs importētu zivsaimniecības produktu apjoms, akvakultūras ražīguma pieaugums); |
| --- | --- |

M.

tā kā ekonomiskās darbības peļņas sarukums ir skaidrojams, pirmkārt, ar zvejas ierobežojumiem (jaudas samazināšana, kopējā pieļaujamā nozveja, kvotas, zonas, kur zveja ir aizliegta, krājumu atjaunošanas plāni un zvejas dienu skaita samazinājums) un, otrkārt, ar to, ka saglabājas zemas pirmā pārdevuma cenas nozares struktūras ietekmē (zems piedāvājums, pieaugošs pieprasījums, slikts pievienotās vērtības sadalījums, pakāpeniski pieaugošs importētu zivsaimniecības produktu apjoms, akvakultūras ražīguma pieaugums);

| N. | tā kā ekonomiskā un sociālā krīze, kuru pašlaik izjūt zivsaimniecības nozare, skar visas zvejas flotes, lai gan tās smaguma pakāpe ir atšķirīga; |
| --- | --- |

N.

tā kā ekonomiskā un sociālā krīze, kuru pašlaik izjūt zivsaimniecības nozare, skar visas zvejas flotes, lai gan tās smaguma pakāpe ir atšķirīga;

| O. | tā kā beidzamo desmit gadu laikā darba vietu skaits zivsaimniecības nozarē ir samazinājies par 35 %, kuģu skaits — par 20 % un nozvejas apjoms — par 28 %, neskatoties uz 2002. gadā, pārskatot kopējo zivsaimniecības politiku, veiktajiem mēģinājumiem šo tendenci vērst pretējā virzienā; |
| --- | --- |

O.

tā kā beidzamo desmit gadu laikā darba vietu skaits zivsaimniecības nozarē ir samazinājies par 35 %, kuģu skaits — par 20 % un nozvejas apjoms — par 28 %, neskatoties uz 2002. gadā, pārskatot kopējo zivsaimniecības politiku, veiktajiem mēģinājumiem šo tendenci vērst pretējā virzienā;

| P. | tā kā, lai nodrošinātu zivsaimniecības nozares ekonomisko dzīvotspēju, to pielāgojot nepieciešams veikt arī sociāli ekonomiskus pasākumus ar mērķi, modernizējot floti, sasniegt visaugstāko drošības līmeni, nodrošināt augstu apmācības līmeni nozares speciālistiem un uzlabot darba un dzīves apstākļus tiem cilvēkiem, kas strādā zivsaimniecībā; |
| --- | --- |

P.

tā kā, lai nodrošinātu zivsaimniecības nozares ekonomisko dzīvotspēju, to pielāgojot nepieciešams veikt arī sociāli ekonomiskus pasākumus ar mērķi, modernizējot floti, sasniegt visaugstāko drošības līmeni, nodrošināt augstu apmācības līmeni nozares speciālistiem un uzlabot darba un dzīves apstākļus tiem cilvēkiem, kas strādā zivsaimniecībā;

| Q. | tā kā zivsaimniecības produktu tirdzniecības līdzsvara deficīts ar trešām valstīm nepārtraukti pieaug jau vairākus gadus, un tā kā ES pašlaik importē vairāk nekā 40 % no patērētajiem zivsaimniecības produktiem; |
| --- | --- |

Q.

tā kā zivsaimniecības produktu tirdzniecības līdzsvara deficīts ar trešām valstīm nepārtraukti pieaug jau vairākus gadus, un tā kā ES pašlaik importē vairāk nekā 40 % no patērētajiem zivsaimniecības produktiem;

| R. | tā kā tirdzniecības dinamika neļauj izmaksu faktoru svārstībām ietekmēt zivju cenas un vidējās pirmā pārdevuma cenas kopš 2000. gada ir nemainīgas vai pat pazeminās, bet savukārt svaigo zivju cenas gala patērētājiem nesamazinās; |
| --- | --- |

R.

tā kā tirdzniecības dinamika neļauj izmaksu faktoru svārstībām ietekmēt zivju cenas un vidējās pirmā pārdevuma cenas kopš 2000. gada ir nemainīgas vai pat pazeminās, bet savukārt svaigo zivju cenas gala patērētājiem nesamazinās;

| S. | tā kā atsevišķos gadījumos pašreiz pastāvošā zvejas produktu tirgus kopīgā organizācija nav pietiekami veicinājusi nedz pirmās pārdošanas cenu palielināšanos, nedz pievienotās vērtības labāku sadalījumu vērtības veidošanās ķēdē šajā jomā; |
| --- | --- |

S.

tā kā atsevišķos gadījumos pašreiz pastāvošā zvejas produktu tirgus kopīgā organizācija nav pietiekami veicinājusi nedz pirmās pārdošanas cenu palielināšanos, nedz pievienotās vērtības labāku sadalījumu vērtības veidošanās ķēdē šajā jomā;

| T. | tā kā kuģu ekspluatācijas nediferencētas pārtraukšanas veicināšana, neņemot vērā attiecīgās flotes īpatnības, zvejas resursus un zivju patērētāju vajadzības katrā valstī, ir izraisījusi flotes lieluma piemērošanu pastāvošajiem zivsaimniecības resursiem, radot būtiskas ekonomiskas un sociālas sekas; |
| --- | --- |

T.

tā kā kuģu ekspluatācijas nediferencētas pārtraukšanas veicināšana, neņemot vērā attiecīgās flotes īpatnības, zvejas resursus un zivju patērētāju vajadzības katrā valstī, ir izraisījusi flotes lieluma piemērošanu pastāvošajiem zivsaimniecības resursiem, radot būtiskas ekonomiskas un sociālas sekas;

| U. | tā kā zvejas intensitātes samazināšana dažas dalībvalstis ir skārusi vairāk nekā citas un tā kā atsevišķu dalībvalstu flotes kopumā ir samazinātas vairāk nekā vidēji Kopienā, bet citas savukārt ir palielinājušas zvejas intensitāti; |
| --- | --- |

U.

tā kā zvejas intensitātes samazināšana dažas dalībvalstis ir skārusi vairāk nekā citas un tā kā atsevišķu dalībvalstu flotes kopumā ir samazinātas vairāk nekā vidēji Kopienā, bet citas savukārt ir palielinājušas zvejas intensitāti;

| V. | tā kā, pārtraucot izmantot dažas zvejas metodes, automātiski izzudīs vairākas nerūpnieciskās zvejas nozares, izraisot būtiskas sociālas un ekonomiskas sekas; |
| --- | --- |

V.

tā kā, pārtraucot izmantot dažas zvejas metodes, automātiski izzudīs vairākas nerūpnieciskās zvejas nozares, izraisot būtiskas sociālas un ekonomiskas sekas;

| W. | tā kā beidzamo trīs gadu laikā notikušais degvielas cenu pieaugums ir īpaši negatīvi ietekmējis zivsaimniecības nozari un ievērojami padziļinājis pastāvošo krīzi, tas ir sašaurinājis darbības iespējas šajā jomā un vājinājis tās ekonomisko dzīvotspēju, un līdz ar to ir būtiski samazinājušies zvejnieku ienākumi; |
| --- | --- |

W.

tā kā beidzamo trīs gadu laikā notikušais degvielas cenu pieaugums ir īpaši negatīvi ietekmējis zivsaimniecības nozari un ievērojami padziļinājis pastāvošo krīzi, tas ir sašaurinājis darbības iespējas šajā jomā un vājinājis tās ekonomisko dzīvotspēju, un līdz ar to ir būtiski samazinājušies zvejnieku ienākumi;

| X. | tā kā no 2004. līdz 2006. gadam degvielas cena ir palielinājusies gandrīz par 100 % un tā kā izdevumi par degvielu pašreiz dažos šīs jomas sektoros ir gandrīz puse no uzņēmumu darbības kopējiem izdevumiem; |
| --- | --- |

X.

tā kā no 2004. līdz 2006. gadam degvielas cena ir palielinājusies gandrīz par 100 % un tā kā izdevumi par degvielu pašreiz dažos šīs jomas sektoros ir gandrīz puse no uzņēmumu darbības kopējiem izdevumiem;

| Y. | tā kā dažos pētījumos ir norādīts, ka degvielas cenas pieaugums varētu izraisīt tūkstošiem zivsaimniecības uzņēmumu izzušanu, un līdz ar to tiktu likvidētas arī tūkstošiem darba vietu; |
| --- | --- |

Y.

tā kā dažos pētījumos ir norādīts, ka degvielas cenas pieaugums varētu izraisīt tūkstošiem zivsaimniecības uzņēmumu izzušanu, un līdz ar to tiktu likvidētas arī tūkstošiem darba vietu;

| Z. | tā kā daudzas ES dalībvalstis ir īstenojušas īpašus pasākumus, kuru mērķis ir atlīdzināt flotei degvielas cenas pieauguma radītos izdevumus, izveidojot garantijas fondus un uzlabotas kredītlīnijas; |
| --- | --- |

Z.

tā kā daudzas ES dalībvalstis ir īstenojušas īpašus pasākumus, kuru mērķis ir atlīdzināt flotei degvielas cenas pieauguma radītos izdevumus, izveidojot garantijas fondus un uzlabotas kredītlīnijas;

| AA. | tā kā degvielas cenas pieauguma tendencei ir strukturāls raksturs; |
| --- | --- |

AA.

tā kā degvielas cenas pieauguma tendencei ir strukturāls raksturs;

| AB. | tā kā attiecībā uz atbrīvojumiem no paziņojuma par valsts atbalstu Komisija ierosina, ka de minimis noteikumā zivsaimniecības nozarē noteiktā summa ir jāpalielina par aptuveni 30 000 euro uz saņēmēju un uz trīs gadiem — šī summa ir mazāka nekā citās nozarēs piemērotā; |
| --- | --- |

AB.

tā kā attiecībā uz atbrīvojumiem no paziņojuma par valsts atbalstu Komisija ierosina, ka de minimis noteikumā zivsaimniecības nozarē noteiktā summa ir jāpalielina par aptuveni 30 000 euro uz saņēmēju un uz trīs gadiem — šī summa ir mazāka nekā citās nozarēs piemērotā;

| AC. | tā kā Komisijas priekšlikuma sakarā 2005. gada 15. un 16. decembrī Briselē notikušās Eiropadomes laikā tika nolemts samazināt piešķīrumu Eiropas Zivsaimniecības fondam (EZF) 2007.—2013. gadam no aptuveni 4,9 miljardiem euro līdz aptuveni 3,8 miljardiem euro, tādējādi palielinot Kopienas finanšu resursu nepietiekamību zivsaimniecības nozarei; |
| --- | --- |

AC.

tā kā Komisijas priekšlikuma sakarā 2005. gada 15. un 16. decembrī Briselē notikušās Eiropadomes laikā tika nolemts samazināt piešķīrumu Eiropas Zivsaimniecības fondam (EZF) 2007.—2013. gadam no aptuveni 4,9 miljardiem euro līdz aptuveni 3,8 miljardiem euro, tādējādi palielinot Kopienas finanšu resursu nepietiekamību zivsaimniecības nozarei;

| AD. | tā kā Luksemburgas Lauksaimniecības un zivsaimniecības lietu Padomē 2006. gada 19. jūnijā tika noslēgta politiska vienošanās par EZF, bet tajā netika ņemti vērā iepriekš minētās Parlamenta 2005. gada 6. jūlija Nostājas galvenie aspekti un iekļauti Komisijas paziņojumā ietvertie priekšlikumi par ekonomiskā stāvokļa uzlabošanu zivsaimniecības nozarē, |
| --- | --- |

AD.

tā kā Luksemburgas Lauksaimniecības un zivsaimniecības lietu Padomē 2006. gada 19. jūnijā tika noslēgta politiska vienošanās par EZF, bet tajā netika ņemti vērā iepriekš minētās Parlamenta 2005. gada 6. jūlija Nostājas galvenie aspekti un iekļauti Komisijas paziņojumā ietvertie priekšlikumi par ekonomiskā stāvokļa uzlabošanu zivsaimniecības nozarē,

Komisijas paziņojums

| 1. | pauž nožēlu par to, ka Komisijas paziņojums iesniegts novēloti un par mērķtiecības trūkumu īstenot pausto apņemšanos; uzskata, ka sniegtie ierosinājumi ir nepietiekami un dažos gadījumos pat nepiemēroti, ņemot vērā šajā jomā pašlaik pastāvošās krīzes plašumu un smagumu — turklāt Komisija pirmā ir konstatējusi un raksturojusi šo krīzi; |
| --- | --- |

1.

pauž nožēlu par to, ka Komisijas paziņojums iesniegts novēloti un par mērķtiecības trūkumu īstenot pausto apņemšanos; uzskata, ka sniegtie ierosinājumi ir nepietiekami un dažos gadījumos pat nepiemēroti, ņemot vērā šajā jomā pašlaik pastāvošās krīzes plašumu un smagumu — turklāt Komisija pirmā ir konstatējusi un raksturojusi šo krīzi;

| 2. | pauž nožēlu par to, ka ieteiktajā politikā šīs jomas sociāli ekonomiskā degradācija, kuras iemesls ir ārkārtīgi straujais degvielas cenu kāpums, kļūst par ieganstu, kura dēļ ir jāveicina zvejas kuģu ekspluatācijas pārtraukšana un to darbības pilnīga izbeigšana; |
| --- | --- |

2.

pauž nožēlu par to, ka ieteiktajā politikā šīs jomas sociāli ekonomiskā degradācija, kuras iemesls ir ārkārtīgi straujais degvielas cenu kāpums, kļūst par ieganstu, kura dēļ ir jāveicina zvejas kuģu ekspluatācijas pārtraukšana un to darbības pilnīga izbeigšana;

| 3. | pauž nožēlu par to, ka ierosinātajos pasākumos nav ietverta patiesa sociāli ekonomiskā dimensija, un turklāt šajos pasākumos nav ņemts vērā, kā to ieviešanas sekas ietekmēs kuģu apkalpes; |
| --- | --- |

3.

pauž nožēlu par to, ka ierosinātajos pasākumos nav ietverta patiesa sociāli ekonomiskā dimensija, un turklāt šajos pasākumos nav ņemts vērā, kā to ieviešanas sekas ietekmēs kuģu apkalpes;

| 4. | vērš uzmanību uz faktu, ka Komisijas paziņojumā nav ietverta zivsaimniecības nozares pašreizējo stāvokli atspoguļojošo datu, un īpaši zvejas intensitātes sistemātiska analīze; |
| --- | --- |

4.

vērš uzmanību uz faktu, ka Komisijas paziņojumā nav ietverta zivsaimniecības nozares pašreizējo stāvokli atspoguļojošo datu, un īpaši zvejas intensitātes sistemātiska analīze;

| 5. | uzsver, ka daudzu izstrādāto priekšlikumu ietekme uz zivsaimniecības nozares ekonomisko stāvokli labākajā gadījumā būs manāma vidējā un tālākā perspektīvā; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka daudzu izstrādāto priekšlikumu ietekme uz zivsaimniecības nozares ekonomisko stāvokli labākajā gadījumā būs manāma vidējā un tālākā perspektīvā;

Tūlītēji pasākumi

| 6. | pauž nožēlu par to, ka attiecībā uz glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu Komisija turpina noraidīt iespēju piešķirt pabalstus kompensācijai un līdzekļus darbības atbalstam; tādēļ apliecina nepieciešamību vienoties par konkrētiem un tūlītējiem pasākumiem, lai vērstos pret degvielas cenu lielo nestabilitāti attiecīgajā jomā, izveidojot atbalsta pasākumus attiecībā uz degvielas izmaksām; tādēļ aicina izveidot garantiju fondu, kurš tiktu līdzfinansēts Kopienas līmenī un kura mērķis būtu nodrošināt cenu stabilitāti un piešķirt pagaidu kompensācijas attiecīgajiem zivsaimniecības uzņēmumiem; |
| --- | --- |

6.

pauž nožēlu par to, ka attiecībā uz glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu Komisija turpina noraidīt iespēju piešķirt pabalstus kompensācijai un līdzekļus darbības atbalstam; tādēļ apliecina nepieciešamību vienoties par konkrētiem un tūlītējiem pasākumiem, lai vērstos pret degvielas cenu lielo nestabilitāti attiecīgajā jomā, izveidojot atbalsta pasākumus attiecībā uz degvielas izmaksām; tādēļ aicina izveidot garantiju fondu, kurš tiktu līdzfinansēts Kopienas līmenī un kura mērķis būtu nodrošināt cenu stabilitāti un piešķirt pagaidu kompensācijas attiecīgajiem zivsaimniecības uzņēmumiem;

| 7. | uzskata, ka ir nepieciešams izmantot visas iespējas un visus līdzekļus, kas pieejami 2006. gada Kopienas budžetā, lai finansētu ārkārtas pasākumus šīs nozares atbalstam ar nolūku panākt, lai tā varētu pārvarēt grūtības, kas saistītas ar degvielas cenu paaugstināšanos līdz brīdim, kad tiks īstenoti cita veida pasākumi; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka ir nepieciešams izmantot visas iespējas un visus līdzekļus, kas pieejami 2006. gada Kopienas budžetā, lai finansētu ārkārtas pasākumus šīs nozares atbalstam ar nolūku panākt, lai tā varētu pārvarēt grūtības, kas saistītas ar degvielas cenu paaugstināšanos līdz brīdim, kad tiks īstenoti cita veida pasākumi;

| 8. | aicina Komisiju, ar mērķi nodrošināt ES flotes konkurētspēju, zvejojot ārpus Kopienas ūdeņiem, kur tai jākonkurē vienā tirgū ar trešo valstu flotēm, kaut arī Kopienas kuģu izmaksas var būt par 300 % augstākas nekā citiem kuģiem, izpētīt nozares priekšlikumus, lai izveidotu sistēmu, ar kuras palīdzību būtu iespējams šiem uzņēmumiem piešķirt nodokļu atvieglojumus; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju, ar mērķi nodrošināt ES flotes konkurētspēju, zvejojot ārpus Kopienas ūdeņiem, kur tai jākonkurē vienā tirgū ar trešo valstu flotēm, kaut arī Kopienas kuģu izmaksas var būt par 300 % augstākas nekā citiem kuģiem, izpētīt nozares priekšlikumus, lai izveidotu sistēmu, ar kuras palīdzību būtu iespējams šiem uzņēmumiem piešķirt nodokļu atvieglojumus;

| 9. | aicina Komisiju pašreizējo krīzi, kura saistīta ar degvielas cenām, uzskatīt par neparedzētiem apstākļiem saskaņā ar 1999. gada 17. decembra Padomes Regulas (EK) Nr. 2792/1999, kas nosaka sīki izstrādātus Kopienas noteikumus un kārtību attiecībā uz struktūrpalīdzību zivsaimniecības nozarē (4), 16. panta noteikumiem — uz neparedzētiem notikumiem attiecas Zivsaimniecības virzības finansēšanas instruments (ZVFI), jo tas dod iespēju piešķirt vienādu atbalstu gan uz īsu laiku, gan pārtraucot darbību uz laiku, un šajā gadījumā netiek piemēroti nedz jaudas samazināšanas, nedz bioloģiski kritēriji; atgādina par daudzajām saistībām, kuras šā mērķa labā tas jau sen ir uzņēmies; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju pašreizējo krīzi, kura saistīta ar degvielas cenām, uzskatīt par neparedzētiem apstākļiem saskaņā ar 1999. gada 17. decembra Padomes Regulas (EK) Nr. 2792/1999, kas nosaka sīki izstrādātus Kopienas noteikumus un kārtību attiecībā uz struktūrpalīdzību zivsaimniecības nozarē (4), 16. panta noteikumiem — uz neparedzētiem notikumiem attiecas Zivsaimniecības virzības finansēšanas instruments (ZVFI), jo tas dod iespēju piešķirt vienādu atbalstu gan uz īsu laiku, gan pārtraucot darbību uz laiku, un šajā gadījumā netiek piemēroti nedz jaudas samazināšanas, nedz bioloģiski kritēriji; atgādina par daudzajām saistībām, kuras šā mērķa labā tas jau sen ir uzņēmies;

| 10. | neatlaidīgi aicina Komisiju pagarināt glābšanas pasākumu derīguma termiņu līdz divpadsmit mēnešiem; |
| --- | --- |

10.

neatlaidīgi aicina Komisiju pagarināt glābšanas pasākumu derīguma termiņu līdz divpadsmit mēnešiem;

| 11. | uzsver, ka valsts atbalsta mērķis ir arī kuģu apkalpju interešu aizsardzība, viņu vajadzību apmierināšana un viņu problēmu risināšana; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka valsts atbalsta mērķis ir arī kuģu apkalpju interešu aizsardzība, viņu vajadzību apmierināšana un viņu problēmu risināšana;

| 12. | pauž vilšanos par Komisijas nesen izsludinātajiem tiesību aktiem, kuros de minimis atbalsta griesti zivsaimniecības nozarei noteikti tikai EUR 30 000 uz trijiem gadiem; atgādina par šīs nozares un daudzu dalībvalstu pārvaldes iestāžu neatlaidīgajiem lūgumiem šā atbalsta apjomu palielināt līdz EUR 100 000 un to saista ar citās ražošanas nozarēs nesen apstiprinātajiem griestiem, kas var sasniegt EUR 200 000; vērš uzmanību uz saistībām, kuras pieņemtas ar mērķi paaugstināt summu, uz kuru attiecas de minimis noteikums un aicina Komisiju steidzami pārskatīt nesen pieņemto vienošanos un to palielināt; |
| --- | --- |

12.

pauž vilšanos par Komisijas nesen izsludinātajiem tiesību aktiem, kuros de minimis atbalsta griesti zivsaimniecības nozarei noteikti tikai EUR 30 000 uz trijiem gadiem; atgādina par šīs nozares un daudzu dalībvalstu pārvaldes iestāžu neatlaidīgajiem lūgumiem šā atbalsta apjomu palielināt līdz EUR 100 000 un to saista ar citās ražošanas nozarēs nesen apstiprinātajiem griestiem, kas var sasniegt EUR 200 000; vērš uzmanību uz saistībām, kuras pieņemtas ar mērķi paaugstināt summu, uz kuru attiecas de minimis noteikums un aicina Komisiju steidzami pārskatīt nesen pieņemto vienošanos un to palielināt;

| 13. | aicina Komisiju atļaut agrāk sniegt atbalstu, kurš atkarīgs no Zivsaimniecības vadības finanšu instrumenta vai no topošā Eiropas Zivsaimniecības fonda, ar mērķi izveidot finansēšanas kategorijas, kas ļaus samazināt darbības izmaksu pieaugumu; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju atļaut agrāk sniegt atbalstu, kurš atkarīgs no Zivsaimniecības vadības finanšu instrumenta vai no topošā Eiropas Zivsaimniecības fonda, ar mērķi izveidot finansēšanas kategorijas, kas ļaus samazināt darbības izmaksu pieaugumu;

Pasākumi, kuru rezultāti būs jūtami vidējā un tālākā perspektīvā

Flotes atjaunošana un modernizācija

| 14. | ņem vērā Komisijas ierosinājumu turpmāko pārstrukturēšanas programmu kontekstā paredzēt investīcijas zvejas iekārtu pārveidei, aprīkojuma iegādei un motoru nomaiņai, lai veicinātu pārorientāciju, energoefektivitāti un enerģijas taupīšanu; |
| --- | --- |

14.

ņem vērā Komisijas ierosinājumu turpmāko pārstrukturēšanas programmu kontekstā paredzēt investīcijas zvejas iekārtu pārveidei, aprīkojuma iegādei un motoru nomaiņai, lai veicinātu pārorientāciju, energoefektivitāti un enerģijas taupīšanu;

| 15. | uzskata, ka dažu Eiropas Savienības dalībvalstu pārstrukturēšanas plāniem jābūt zivsaimniecības nozares pārstrukturēšanas pamatelementam; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka dažu Eiropas Savienības dalībvalstu pārstrukturēšanas plāniem jābūt zivsaimniecības nozares pārstrukturēšanas pamatelementam;

| 16. | uzskata, ka Komisijai un dalībvalstīm būtu jāpieņem vispārējs plāns, lai samazinātu enerģijas patēriņu flotē, tostarp attīstot mazākas energointensitātes zvejas rīkus, videi nekaitīgākus motorus un ilgtermiņā samazinot atkarību no fosilā kurināmā; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka Komisijai un dalībvalstīm būtu jāpieņem vispārējs plāns, lai samazinātu enerģijas patēriņu flotē, tostarp attīstot mazākas energointensitātes zvejas rīkus, videi nekaitīgākus motorus un ilgtermiņā samazinot atkarību no fosilā kurināmā;

| 17. | pauž nožēlu par jaunā Eiropas Zivsaimniecības Fonda mērķtiecības trūkumu attiecībā uz atbalsta piešķiršanu dzinēju nomaiņai; uzskata, ka tādi pasākumi, kā atbalsta piešķiršana ar priekšnoteikumu, ka jānomaina dzinējs tiem kuģiem, kas garāki par 12 metriem, lai samazinātu to jaudu par 20 %, patiesībā atsevišķus zvejas veidus padarīs dzīvotnespējīgus, tie var samazināt drošību, kā arī veicināt krāpšanos, deklarējot zemāku dzinēja jaudu; |
| --- | --- |

17.

pauž nožēlu par jaunā Eiropas Zivsaimniecības Fonda mērķtiecības trūkumu attiecībā uz atbalsta piešķiršanu dzinēju nomaiņai; uzskata, ka tādi pasākumi, kā atbalsta piešķiršana ar priekšnoteikumu, ka jānomaina dzinējs tiem kuģiem, kas garāki par 12 metriem, lai samazinātu to jaudu par 20 %, patiesībā atsevišķus zvejas veidus padarīs dzīvotnespējīgus, tie var samazināt drošību, kā arī veicināt krāpšanos, deklarējot zemāku dzinēja jaudu;

| 18. | neatlaidīgi atgādina, ka ir nepieciešams, lai Eiropas Zivsaimniecības fonds turpina piešķirt atbalstu zvejas flotes atjaunošanai un modernizācijai — it īpaši motoru nomaiņai drošības, vides aizsardzības vai degvielas taupīšanas nolūkā; pirmkārt, atbalsts jāsniedz piekrastes sīkzvejai un nerūpnieciskajai zvejai, kā arī to kuģu nomaiņai, kuri ir vairāk nekā divdesmit gadus veci un kuru darbības drošību vairs nav iespējams garantēt; |
| --- | --- |

18.

neatlaidīgi atgādina, ka ir nepieciešams, lai Eiropas Zivsaimniecības fonds turpina piešķirt atbalstu zvejas flotes atjaunošanai un modernizācijai — it īpaši motoru nomaiņai drošības, vides aizsardzības vai degvielas taupīšanas nolūkā; pirmkārt, atbalsts jāsniedz piekrastes sīkzvejai un nerūpnieciskajai zvejai, kā arī to kuģu nomaiņai, kuri ir vairāk nekā divdesmit gadus veci un kuru darbības drošību vairs nav iespējams garantēt;

Piekrastes zveja

| 19. | aicina Komisiju atzīt piekrastes sīkzvejas un nerūpnieciskās zvejas īpašo raksturu kopējās zivsaimniecībās politikas kontekstā, analizēt to, cik lielā mērā pastāvošie instrumenti atbilst nozares vajadzībām un, ja nepieciešams, tos pielāgot; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju atzīt piekrastes sīkzvejas un nerūpnieciskās zvejas īpašo raksturu kopējās zivsaimniecībās politikas kontekstā, analizēt to, cik lielā mērā pastāvošie instrumenti atbilst nozares vajadzībām un, ja nepieciešams, tos pielāgot;

| 20. | aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu par Kopienas atbalsta programmas izstrādi piekrastes sīkzvejai un nerūpnieciskajai zvejai ar mērķi sekmēt darbību koordināciju un piesaistīt citu esošo instrumentu finansējumu, lai varētu risināt šā nozares segmenta problēmas; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu par Kopienas atbalsta programmas izstrādi piekrastes sīkzvejai un nerūpnieciskajai zvejai ar mērķi sekmēt darbību koordināciju un piesaistīt citu esošo instrumentu finansējumu, lai varētu risināt šā nozares segmenta problēmas;

Tirdzniecība

| 21. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija gatavojas padziļināti izvērtēt pastāvošo zivsaimniecības produktu tirgus kopīgo organizāciju; uzsver nepieciešamību veikt plašu šīs kopīgās tirgus organizācijas darbības pārskatīšanu, lai varētu uzlabot zivju un zvejas produktu tirdzniecību un palielināt pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija gatavojas padziļināti izvērtēt pastāvošo zivsaimniecības produktu tirgus kopīgo organizāciju; uzsver nepieciešamību veikt plašu šīs kopīgās tirgus organizācijas darbības pārskatīšanu, lai varētu uzlabot zivju un zvejas produktu tirdzniecību un palielināt pievienoto vērtību;

| 22. | uzskata, ka vissvarīgākais ir, lai zvejnieki būtu tiešāk iesaistīti pārstrādē un tirdzniecībā, lai paplašinātu viņu ienākumu pamatu un uzlabotu viņu dzīves līmeni; aicina, lai Komisija iesniedz priekšlikumus zivsaimniecības produktu tirgus kopīgās organizācijas pārskatīšanai, tajā iekļaujot mehānismus, kas ļaus uzlabot pirmā pārdevuma cenas, un veicinās godīgu un atbilstošu pievienotās vērtības sadalījumu vērtību ķēdē; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka vissvarīgākais ir, lai zvejnieki būtu tiešāk iesaistīti pārstrādē un tirdzniecībā, lai paplašinātu viņu ienākumu pamatu un uzlabotu viņu dzīves līmeni; aicina, lai Komisija iesniedz priekšlikumus zivsaimniecības produktu tirgus kopīgās organizācijas pārskatīšanai, tajā iekļaujot mehānismus, kas ļaus uzlabot pirmā pārdevuma cenas, un veicinās godīgu un atbilstošu pievienotās vērtības sadalījumu vērtību ķēdē;

| 23. | pauž nožēlu par to, ka daudzos gadījumos nozare pietiekami neizmanto konkurētspējas uzlabošanas iespējas, ko nodrošina pašreizējā kopīgā tirgus organizācija, un aicina Komisiju sadarbībā ar valstu pārvaldes iestādēm un dažādām ražotājus pārstāvošām organizācijām pēc iespējas vairāk popularizēt šīs iespējas, kā arī citas iespējas, kas varētu rasties pēc nākotnē paredzamās kopīgās tirgus organizācijas pārskatīšanas; |
| --- | --- |

23.

pauž nožēlu par to, ka daudzos gadījumos nozare pietiekami neizmanto konkurētspējas uzlabošanas iespējas, ko nodrošina pašreizējā kopīgā tirgus organizācija, un aicina Komisiju sadarbībā ar valstu pārvaldes iestādēm un dažādām ražotājus pārstāvošām organizācijām pēc iespējas vairāk popularizēt šīs iespējas, kā arī citas iespējas, kas varētu rasties pēc nākotnē paredzamās kopīgās tirgus organizācijas pārskatīšanas;

| 24. | uzskata, ka ir jāparedz iespēja izmantot citus risinājumus, kas ir analogi garantētai cenai vai ienākumu aplikšanai ar maksimālu nodokli, lai nodrošinātu labāku pievienotās vērtības sadalījumu, samazinot starpniecības rezervi; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka ir jāparedz iespēja izmantot citus risinājumus, kas ir analogi garantētai cenai vai ienākumu aplikšanai ar maksimālu nodokli, lai nodrošinātu labāku pievienotās vērtības sadalījumu, samazinot starpniecības rezervi;

| 25. | uzsver, ka struktūrfondiem ir jāveicina modernizācija un tirdzniecības infrastruktūru veidošana zivsaimniecības nozarē; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka struktūrfondiem ir jāveicina modernizācija un tirdzniecības infrastruktūru veidošana zivsaimniecības nozarē;

| 26. | atbalsta iniciatīvu, kuras mērķis ir izstrādāt Kopienas zivsaimniecības nozares produktu tirdzniecības rīcības kodeksu; |
| --- | --- |

26.

atbalsta iniciatīvu, kuras mērķis ir izstrādāt Kopienas zivsaimniecības nozares produktu tirdzniecības rīcības kodeksu;

| 27. | piekrīt viedoklim, ka ekomarķēšana varētu padarīt produktus vieglāk pazīstamus un veicināt zivsaimniecības produktu ilgtspējīgu tirdzniecību; |
| --- | --- |

27.

piekrīt viedoklim, ka ekomarķēšana varētu padarīt produktus vieglāk pazīstamus un veicināt zivsaimniecības produktu ilgtspējīgu tirdzniecību;

| 28. | aicina Komisiju meklēt veidu, lai varētu, piemēram, ar pircēju atbalsta palīdzību veicināt pārstrādātu zivsaimniecības produktu un tādu produktu tirdzniecību, kam ir augstāka pievienotā vērtība (piemēram, konservi), līdzīgi, kā tas notiek ar dažiem lauksaimniecības produktiem; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju meklēt veidu, lai varētu, piemēram, ar pircēju atbalsta palīdzību veicināt pārstrādātu zivsaimniecības produktu un tādu produktu tirdzniecību, kam ir augstāka pievienotā vērtība (piemēram, konservi), līdzīgi, kā tas notiek ar dažiem lauksaimniecības produktiem;

| 29. | neatlaidīgi aicina Komisiju pievērsties ārējai Kopienas zivsaimniecības produktu, piemēram, konservu popularizēšanai, finansējot to izplatīšanu starptautiskās izstādēs un gadatirgos; |
| --- | --- |

29.

neatlaidīgi aicina Komisiju pievērsties ārējai Kopienas zivsaimniecības produktu, piemēram, konservu popularizēšanai, finansējot to izplatīšanu starptautiskās izstādēs un gadatirgos;

| 30. | uzskata, ka ir būtiski, lai Komisija ierosina pētījumu par Kopienas un importa akvakultūras produktu ietekmi uz zivju cenām, jo īpaši uz pirmā pārdevuma cenām; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka ir būtiski, lai Komisija ierosina pētījumu par Kopienas un importa akvakultūras produktu ietekmi uz zivju cenām, jo īpaši uz pirmā pārdevuma cenām;

| 31. | aicina Komisiju pieņemt normas, saskaņā ar kurām importa zivsaimniecības produkti, kas tiek tirgoti iekšējā tirgū, tiktu pakļauti tām pašām prasībām, kuras attiecas uz Kopienas zivsaimniecības produktiem; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju pieņemt normas, saskaņā ar kurām importa zivsaimniecības produkti, kas tiek tirgoti iekšējā tirgū, tiktu pakļauti tām pašām prasībām, kuras attiecas uz Kopienas zivsaimniecības produktiem;

| 32. | uzskata, ka ieguldījumi ar mērķi uzlabot zivju apstrādi uz zvejas kuģa, it īpaši atbalstot ieguldījumus dzesēšanas sistēmās, varētu uzlabot pirmā pārdevuma cenas; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka ieguldījumi ar mērķi uzlabot zivju apstrādi uz zvejas kuģa, it īpaši atbalstot ieguldījumus dzesēšanas sistēmās, varētu uzlabot pirmā pārdevuma cenas;

Finansiāli jautājumi

| 33. | pauž bažas par nepietiekamo finanšu resursu apjomu, kas 2007.—2013. gada finanšu plānā piešķirts zivsaimniecības nozarei, un jo īpaši Eiropas Zivsaimniecības fondam, un uzskata, ka ir nepieciešams šos resursus palielināt, lai varētu pārvarēt šajā jomā pašreiz pastāvošo krīzi; |
| --- | --- |

33.

pauž bažas par nepietiekamo finanšu resursu apjomu, kas 2007.—2013. gada finanšu plānā piešķirts zivsaimniecības nozarei, un jo īpaši Eiropas Zivsaimniecības fondam, un uzskata, ka ir nepieciešams šos resursus palielināt, lai varētu pārvarēt šajā jomā pašreiz pastāvošo krīzi;

Resursu ilgtspējība

| 34. | atkārtoti aicina Komisiju vēlreiz paraudzīties plašāk uz jūras vides aizsardzības pasākumiem un uz zvejas krājumu atjaunošanu, jo īpaši ņemot vērā un izskatot tos faktorus, kas būtiski ietekmē jūras vidi un zivsaimniecības resursu stāvokli (krasta un jūras piesārņojumam, rūpniecības un lauksaimniecības notekūdeņiem, jūras dibena bagarēšanai un jūras transportam), un papildināt pastāvošās pārvaldes metodes; aicina Komisiju uzsākt Kopienas iniciatīvu šajā jomā; |
| --- | --- |

34.

atkārtoti aicina Komisiju vēlreiz paraudzīties plašāk uz jūras vides aizsardzības pasākumiem un uz zvejas krājumu atjaunošanu, jo īpaši ņemot vērā un izskatot tos faktorus, kas būtiski ietekmē jūras vidi un zivsaimniecības resursu stāvokli (krasta un jūras piesārņojumam, rūpniecības un lauksaimniecības notekūdeņiem, jūras dibena bagarēšanai un jūras transportam), un papildināt pastāvošās pārvaldes metodes; aicina Komisiju uzsākt Kopienas iniciatīvu šajā jomā;

| 35. | norāda, ka ļoti būtiski ir nodrošināt līdzsvaru starp ekonomisko stāvokli un vides ilgtspējību un ka vienlīdz būtiski ir veicināt subsidēšanas vai kompensāciju izmaksu mehānisma darbību, kas paredzēts tiem zvejniekiem, kurus ietekmē zivju krājumu atjaunošanas programmu negatīvās ekonomiskās un sociālās sekas vai citi ekosistēmu aizsardzības pastiprināšanas pasākumi, īpaši mazāk attīstītos reģionos; |
| --- | --- |

35.

norāda, ka ļoti būtiski ir nodrošināt līdzsvaru starp ekonomisko stāvokli un vides ilgtspējību un ka vienlīdz būtiski ir veicināt subsidēšanas vai kompensāciju izmaksu mehānisma darbību, kas paredzēts tiem zvejniekiem, kurus ietekmē zivju krājumu atjaunošanas programmu negatīvās ekonomiskās un sociālās sekas vai citi ekosistēmu aizsardzības pastiprināšanas pasākumi, īpaši mazāk attīstītos reģionos;

| 36. | uzsver nepieciešamību izveidot tiesisko regulējumu ar mērķi zvejas intensitāti pielāgot pieejamajiem resursiem, un īpaši — atrisināt problēmu, kuru rada lielie kuģi, kas, aprīkoti ar pārāk lieliem zvejas rīkiem, zvejo mazos zvejas apgabalos; |
| --- | --- |

36.

uzsver nepieciešamību izveidot tiesisko regulējumu ar mērķi zvejas intensitāti pielāgot pieejamajiem resursiem, un īpaši — atrisināt problēmu, kuru rada lielie kuģi, kas, aprīkoti ar pārāk lieliem zvejas rīkiem, zvejo mazos zvejas apgabalos;

| 37. | uzsver, ka zvejas jaudas un intensitātes samazināšana ir jāuzsāk, neaizmirstot, ka mērķis ir zvejas nozari saglabāt ilgtermiņā; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka zvejas jaudas un intensitātes samazināšana ir jāuzsāk, neaizmirstot, ka mērķis ir zvejas nozari saglabāt ilgtermiņā;

| 38. | ir pārliecināts, ka sociālās un ekonomiskās problēmas, kas skar Eiropas zvejas nozari, nav iespējams atrisināt, neuzlabojot zvejas pārvaldi, kas ļautu atjaunot zivju krājumus, jo bez zivīm zveja nevar pastāvēt; |
| --- | --- |

38.

ir pārliecināts, ka sociālās un ekonomiskās problēmas, kas skar Eiropas zvejas nozari, nav iespējams atrisināt, neuzlabojot zvejas pārvaldi, kas ļautu atjaunot zivju krājumus, jo bez zivīm zveja nevar pastāvēt;

| 39. | uzsver, ka, piemērojot valstu flotes pastāvošajiem krājumiem, ir jāņem vērā jau panāktais zvejas jaudas samazinājums; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka, piemērojot valstu flotes pastāvošajiem krājumiem, ir jāņem vērā jau panāktais zvejas jaudas samazinājums;

| 40. | atgādina, ka visi zvejas krājumu atjaunošanas pasākumi ir jāpieņem, tos saskaņojot ar zvejniekiem, un to pamatā jābūt zinātniskiem pētījumiem zivsaimniecības jomā; |
| --- | --- |

40.

atgādina, ka visi zvejas krājumu atjaunošanas pasākumi ir jāpieņem, tos saskaņojot ar zvejniekiem, un to pamatā jābūt zinātniskiem pētījumiem zivsaimniecības jomā;

| 41. | aicina Komisiju nošķirt zvejas metodes un to izmantošanas veidus; uzsver, ka, atsevišķas zvejas metodes, kuras, izmantojot rūpnieciskā līmenī, tiek uzskatītas par kaitīgām, var atbilst ilgtspējīgas zvejas principiem, ja tās izmanto nerūpnieciskajā zvejā, un tādējādi tās var nodrošināt pastāvēšanas iespējas pašlaik iznīcībai lemtām zvejnieku kopienām; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju nošķirt zvejas metodes un to izmantošanas veidus; uzsver, ka, atsevišķas zvejas metodes, kuras, izmantojot rūpnieciskā līmenī, tiek uzskatītas par kaitīgām, var atbilst ilgtspējīgas zvejas principiem, ja tās izmanto nerūpnieciskajā zvejā, un tādējādi tās var nodrošināt pastāvēšanas iespējas pašlaik iznīcībai lemtām zvejnieku kopienām;

| 42. | aicina Komisiju ņemt vērā faktu, ka zvejas darbības nav savstarpēji nošķiramas, bet veido vienotu (kāda konkrēta reģiona) resursu izmantošanas sistēmu; uzsver, ka ierobežojoši pasākumi (aizliegums vai ierobežojumi), kas attiecas uz kādu no darbībām, izjauc līdzsvaru un rezultātā zvejas intensitāte tiek novirzīta uz citām sugām, izraisot būtiskas sociālas un ekonomiskas sekas zvejnieku kopienās un vēl intensīvāk tiek nozvejotas jau pilnā apmērā izmantotas sugas; |
| --- | --- |

42.

aicina Komisiju ņemt vērā faktu, ka zvejas darbības nav savstarpēji nošķiramas, bet veido vienotu (kāda konkrēta reģiona) resursu izmantošanas sistēmu; uzsver, ka ierobežojoši pasākumi (aizliegums vai ierobežojumi), kas attiecas uz kādu no darbībām, izjauc līdzsvaru un rezultātā zvejas intensitāte tiek novirzīta uz citām sugām, izraisot būtiskas sociālas un ekonomiskas sekas zvejnieku kopienās un vēl intensīvāk tiek nozvejotas jau pilnā apmērā izmantotas sugas;

Nelegālā zveja

| 43. | uzskata, ka ļoti būtiski ir pieņemt normas nelegālas, nedeklarētas un nereglamentētas zvejas apkarošanas pastiprināšanai; neatlaidīgi aicina dalībvalstis stiprināt to rīcībā esošos kontroles mehānismus šajā jomā; uzskata, ka ir nepieciešams uzlabot Eiropas Savienības robežu kontroli, lai aizsargātu ES no nelikumīgi nozvejotu zivju ievešanas; |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka ļoti būtiski ir pieņemt normas nelegālas, nedeklarētas un nereglamentētas zvejas apkarošanas pastiprināšanai; neatlaidīgi aicina dalībvalstis stiprināt to rīcībā esošos kontroles mehānismus šajā jomā; uzskata, ka ir nepieciešams uzlabot Eiropas Savienības robežu kontroli, lai aizsargātu ES no nelikumīgi nozvejotu zivju ievešanas;

| 44. | aicina Komisiju pārskatīt pašreizējos kopējās zivsaimniecības politikas noteikumus par nelikumīgo, nedeklarēto un neregulēto zveju; uzskata, ka steidzami ir jāizstrādā noteikumi, kas aizliegtu lielu nozvejas daļu izgāzt atpakaļ jūrā; |
| --- | --- |

44.

aicina Komisiju pārskatīt pašreizējos kopējās zivsaimniecības politikas noteikumus par nelikumīgo, nedeklarēto un neregulēto zveju; uzskata, ka steidzami ir jāizstrādā noteikumi, kas aizliegtu lielu nozvejas daļu izgāzt atpakaļ jūrā;

Pētniecība

| 45. | uzsver, ka ir būtiski ar Eiropas Zivsaimniecības fonda un ar Kopienas 7. pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pamatprogrammas palīdzību atbalstīt tādas investīcijas, kuru mērķis ir veicināt zivsaimniecības nozares enerģētiskās intensitātes pazemināšanos un tās energoefektivitātes palielināšanos; |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka ir būtiski ar Eiropas Zivsaimniecības fonda un ar Kopienas 7. pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pamatprogrammas palīdzību atbalstīt tādas investīcijas, kuru mērķis ir veicināt zivsaimniecības nozares enerģētiskās intensitātes pazemināšanos un tās energoefektivitātes palielināšanos;

| 46. | uzskata, ka ir būtiski izvērtēt degvielas veida maiņas iespējas, kā arī sinerģiju, kuru no enerģētiskā viedokļa varētu izveidot ar lauksaimniecības nozari; |
| --- | --- |

46.

uzskata, ka ir būtiski izvērtēt degvielas veida maiņas iespējas, kā arī sinerģiju, kuru no enerģētiskā viedokļa varētu izveidot ar lauksaimniecības nozari;

| 47. | uzsver, ka ir svarīgi Kopienas 7. pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pamatprogrammas ietvaros nodrošināt, ka jūras un zivju resursiem ir acīmredzama prioritāte un ir pieejams atbilstīgs finansējums; |
| --- | --- |

47.

uzsver, ka ir svarīgi Kopienas 7. pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pamatprogrammas ietvaros nodrošināt, ka jūras un zivju resursiem ir acīmredzama prioritāte un ir pieejams atbilstīgs finansējums;

Kopējās zivsaimniecības politikas pārvalde

| 48. | ņem vērā Komisijas ierosinājumus par zivsaimniecības ekonomisko pārvaldi, bet atgādina, ka kvotu sadalījums un zvejas tiesības ir dalībvalstu ekskluzīva kompetence; |
| --- | --- |

48.

ņem vērā Komisijas ierosinājumus par zivsaimniecības ekonomisko pārvaldi, bet atgādina, ka kvotu sadalījums un zvejas tiesības ir dalībvalstu ekskluzīva kompetence;

Iesaistīšanās kopējās zivsaimniecības politikas pārvaldē

| 49. | uzsver, ka reģionālajām konsultatīvajām padomēm var būt liela nozīme zvejnieku iesaistīšanā lēmumu pieņemšanā attiecībā uz KZP; uzsver, ka ir būtiski piešķirt Kopienas atbalstu šo padomju darbībai, un tas ir jāpārskata pēc pieciem gadiem; |
| --- | --- |

49.

uzsver, ka reģionālajām konsultatīvajām padomēm var būt liela nozīme zvejnieku iesaistīšanā lēmumu pieņemšanā attiecībā uz KZP; uzsver, ka ir būtiski piešķirt Kopienas atbalstu šo padomju darbībai, un tas ir jāpārskata pēc pieciem gadiem;

| 50. | atgādina par nepieciešamību sniegt atbalstu zvejnieku grupām un profesionālajām organizācijām, kuras vēlas uzņemties atbildību, īstenojot kopējo zivsaimniecības politiku (kopīga lēmumu pieņemšana); |
| --- | --- |

50.

atgādina par nepieciešamību sniegt atbalstu zvejnieku grupām un profesionālajām organizācijām, kuras vēlas uzņemties atbildību, īstenojot kopējo zivsaimniecības politiku (kopīga lēmumu pieņemšana);

| 51. | aicina decentralizēt kopējo zivsaimniecības politiku, lai nodrošinātu zvejnieku, zvejniekus pārstāvošo organizāciju un zvejnieku kopienu lielāku iesaistīšanos kopējās zivsaimniecības politikas īstenošanā un zivsaimniecības pārvaldes uzlabošanā; |
| --- | --- |

51.

aicina decentralizēt kopējo zivsaimniecības politiku, lai nodrošinātu zvejnieku, zvejniekus pārstāvošo organizāciju un zvejnieku kopienu lielāku iesaistīšanos kopējās zivsaimniecības politikas īstenošanā un zivsaimniecības pārvaldes uzlabošanā;

| 52. | uzsver nepieciešamību labāk regulēt zivju tirgu ar efektīvas kontroles sistēmas un ekomarķēšanas programmas palīdzību, kā arī izveidojot zivsaimniecības nozares tiesību kodeksu; |
| --- | --- |

52.

uzsver nepieciešamību labāk regulēt zivju tirgu ar efektīvas kontroles sistēmas un ekomarķēšanas programmas palīdzību, kā arī izveidojot zivsaimniecības nozares tiesību kodeksu;

*

- *

| 53. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

53.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 271 E, 7.11.2002., 401. lpp.

(2)  OV C 157 E, 6.7.2006., 324. lpp.

(3)  OV L 223, 15.8.2006., 1. lpp.

(4)  OV L 337, 30.12.1999., 10. lpp.

P6_TA(2006)0391

Haizivju spuru atdalīšana uz kuģiem

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Padomes Regulas (EK) Nr. 1185/2003 par haizivju spuru atdalīšanu uz kuģiem darbību (2006/2054(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2003. gada 26. jūnija Regulu (EK) Nr. 1185/2003 par haizivju spuru atdalīšanu uz kuģiem (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2003. gada 26. jūnija Regulu (EK) Nr. 1185/2003 par haizivju spuru atdalīšanu uz kuģiem (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2003. gada 27. marta pozīciju par priekšlikumu Padomes regulai par haizivju spuru atdalīšanu uz kuģiem (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2003. gada 27. marta pozīciju par priekšlikumu Padomes regulai par haizivju spuru atdalīšanu uz kuģiem (3),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par to, kā darbojas Padomes Regula (EK) Nr. 1185/2003 par haizivju spuru atdalīšanu uz kuģiem darbību (COM(2005)0700), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par to, kā darbojas Padomes Regula (EK) Nr. 1185/2003 par haizivju spuru atdalīšanu uz kuģiem darbību (COM(2005)0700),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A6-0263/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A6-0263/2006),

| A. | ņemot vērā iepriekš minētajā Komisijas ziņojumā sniegto informāciju un datus; |
| --- | --- |

A.

ņemot vērā iepriekš minētajā Komisijas ziņojumā sniegto informāciju un datus;

| B. | ņemot vērā dalībvalstu sniegtās informācijas saistībā ar spuru atdalīšanu (no noķertas haizivs ķermeņa atdala spuras un patur tās uz kuģa, bet atlikušo ķermeni iemet atpakaļ jūrā) uz šo valstu kuģiem ļoti slikto kvalitāti; |
| --- | --- |

B.

ņemot vērā dalībvalstu sniegtās informācijas saistībā ar spuru atdalīšanu (no noķertas haizivs ķermeņa atdala spuras un patur tās uz kuģa, bet atlikušo ķermeni iemet atpakaļ jūrā) uz šo valstu kuģiem ļoti slikto kvalitāti;

| C. | ņemot vērā zinātniskos ziņojumus, kurus iesniedza Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) un Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) darba grupām, kuros apstrīdēta 5% attiecība starp spuru un ķermeņa svaru noteiktām sugām, un arī tās attiecības, uz kurām ir atsauces arī iepriekšminētajā Komisijas ziņojumā; |
| --- | --- |

C.

ņemot vērā zinātniskos ziņojumus, kurus iesniedza Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) un Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) darba grupām, kuros apstrīdēta 5% attiecība starp spuru un ķermeņa svaru noteiktām sugām, un arī tās attiecības, uz kurām ir atsauces arī iepriekšminētajā Komisijas ziņojumā;

| D. | tomēr apzinoties ASV un Kanādas zvejas flotes sniegtos pierādījumus tam, ka spuru atdalīšanas procesā neatstājot gaļu vai nevienu skrimsli pie zilās haizivs (Prionacea glauca) spurām, spuru svara un nedzīvas zivs svara attiecība nepārsniedz 4%; ņemot vērā, ka liekās gaļas nenogriešana no spurām rada situāciju, kad no Eiropas Honkongā importēto spuru vidējā cena par kilogramu ir zemāka, nekā spurām no ASV; |
| --- | --- |

D.

tomēr apzinoties ASV un Kanādas zvejas flotes sniegtos pierādījumus tam, ka spuru atdalīšanas procesā neatstājot gaļu vai nevienu skrimsli pie zilās haizivs (Prionacea glauca) spurām, spuru svara un nedzīvas zivs svara attiecība nepārsniedz 4%; ņemot vērā, ka liekās gaļas nenogriešana no spurām rada situāciju, kad no Eiropas Honkongā importēto spuru vidējā cena par kilogramu ir zemāka, nekā spurām no ASV;

| E. | tā kā konkrētajā zilās Prionacea glauca gadījumā, maksimālā 5% dzīvsvara attiecība starp spurām un ķermeni neatbilst tās morfoloģijai, tās jūras haizivs raksturīgo īpašību dēļ, un tas rada nevajadzīgus sarežģījumus Kopienas zvejas flotei zivsaimniecības nozares tiesību normu ievērošanā, |
| --- | --- |

E.

tā kā konkrētajā zilās Prionacea glauca gadījumā, maksimālā 5% dzīvsvara attiecība starp spurām un ķermeni neatbilst tās morfoloģijai, tās jūras haizivs raksturīgo īpašību dēļ, un tas rada nevajadzīgus sarežģījumus Kopienas zvejas flotei zivsaimniecības nozares tiesību normu ievērošanā,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas iesniegto ziņojumu tā skaidrības un lakonisma dēļ; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas iesniegto ziņojumu tā skaidrības un lakonisma dēļ;

| 2. | piekrīt Komisijas vērtējumam, ka Regulas (EK) Nr. 1185/2003 mērķi netiek sasniegti un mudina Komisiju turpināt tās piemērošanas uzraudzību, pamatojoties uz dalībvalstu ikgadējiem ziņojumiem, vai citu atbilstīgu informāciju; |
| --- | --- |

2.

piekrīt Komisijas vērtējumam, ka Regulas (EK) Nr. 1185/2003 mērķi netiek sasniegti un mudina Komisiju turpināt tās piemērošanas uzraudzību, pamatojoties uz dalībvalstu ikgadējiem ziņojumiem, vai citu atbilstīgu informāciju;

| 3. | tomēr pauž nožēlu, ka ne visas dalībvalstis strikti pilda saistības gan savu kuģu uzraudzībā, gan obligāto ziņojumu nosūtīšanā; prasa, lai Komisija uzraudzītu šo saistību pildīšanu bez jebkādiem izņēmumiem; |
| --- | --- |

3.

tomēr pauž nožēlu, ka ne visas dalībvalstis strikti pilda saistības gan savu kuģu uzraudzībā, gan obligāto ziņojumu nosūtīšanā; prasa, lai Komisija uzraudzītu šo saistību pildīšanu bez jebkādiem izņēmumiem;

| 4. | mudina Komisiju starptautiskā līmenī turpināt iesniegt priekšlikumus ar līdzīgiem pasākumiem, vienmēr pamatojoties uz attiecīgiem zinātniskiem ziņojumiem, lai nodrošinātu, ka reģionu zvejniecības organizācijas pieņem specifiskus noteikumus, kas regulētu sugas ar augstu migrācijas līmeni; |
| --- | --- |

4.

mudina Komisiju starptautiskā līmenī turpināt iesniegt priekšlikumus ar līdzīgiem pasākumiem, vienmēr pamatojoties uz attiecīgiem zinātniskiem ziņojumiem, lai nodrošinātu, ka reģionu zvejniecības organizācijas pieņem specifiskus noteikumus, kas regulētu sugas ar augstu migrācijas līmeni;

| 5. | prasa, lai Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu par Regulas (EK) Nr. 1185/2003 grozīšanu, pirms tam vispusīgi pārskatot tādus zinātniskos pētījumus par haizivju spuru un liemeņa atbilstību, kuros ietverti dati par plašu Eiropas haizivju sugu loku un zvejas flotēm, kuras zvejo haizivis; ierosina neiesniegt priekšlikumus spuru un liemeņa procentuālās atbilstības palielināšanai līdz šī pārskata pabeigšanai; |
| --- | --- |

5.

prasa, lai Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu par Regulas (EK) Nr. 1185/2003 grozīšanu, pirms tam vispusīgi pārskatot tādus zinātniskos pētījumus par haizivju spuru un liemeņa atbilstību, kuros ietverti dati par plašu Eiropas haizivju sugu loku un zvejas flotēm, kuras zvejo haizivis; ierosina neiesniegt priekšlikumus spuru un liemeņa procentuālās atbilstības palielināšanai līdz šī pārskata pabeigšanai;

| 6. | prasa, lai Komisija sešu mēnešu laikā Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz priekšlikumu Regulas (EK) Nr. 1185/2003 grozīšanai
  ,
  ņemot vērā lielāko daļu zinātniskās analīzes par Atlantijas haizivs, tostarp zilās haizivs (Prionacea glauca) spuru un liemeņa procentuālo atbilstību, kurā secināts, ka 5 % spuru un nedzīvas zivs svara (aptuveni 2,0% dzīvsvara) atbilstība ir piemērots galīgais ierobežojums jauktām haizivs zvejas vietām; |
| --- | --- |

6.

prasa, lai Komisija sešu mēnešu laikā Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz priekšlikumu Regulas (EK) Nr. 1185/2003 grozīšanai
  ,
  ņemot vērā lielāko daļu zinātniskās analīzes par Atlantijas haizivs, tostarp zilās haizivs (Prionacea glauca) spuru un liemeņa procentuālo atbilstību, kurā secināts, ka 5 % spuru un nedzīvas zivs svara (aptuveni 2,0% dzīvsvara) atbilstība ir piemērots galīgais ierobežojums jauktām haizivs zvejas vietām;

| 7. | prasa, lai Komisija ierosina grozījumus Regulā (EK) Nr. 1185/2003, lai novērstu piemērošanas grūtības, kuras rada noteikums par spuru un liemeņu izkraušanu krastā dažādās ostās; |
| --- | --- |

7.

prasa, lai Komisija ierosina grozījumus Regulā (EK) Nr. 1185/2003, lai novērstu piemērošanas grūtības, kuras rada noteikums par spuru un liemeņu izkraušanu krastā dažādās ostās;

| 8. | prasa, lai Komisija ne vēlāk kā 2009. gada 1. janvārī ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas vai jebkuras tās grozītas versijas piemērošanu, ņemot vērā starptautiskās attīstības tendences šajā jomā, un piemērotos gadījumos ierosina šās regulas grozījumus; |
| --- | --- |

8.

prasa, lai Komisija ne vēlāk kā 2009. gada 1. janvārī ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas vai jebkuras tās grozītas versijas piemērošanu, ņemot vērā starptautiskās attīstības tendences šajā jomā, un piemērotos gadījumos ierosina šās regulas grozījumus;

| 9. | prasa, lai Komisija ne vēlāk kā 2007. gada 30. jūnijā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei Kopienas Rīcības plānu haizivju un jūras putnu saglabāšanai, kā tas ir ierosināts Komisijas paziņojumā (COM(2006)0216) “Kā apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos līdz 2010. gadam un turpmāk”; |
| --- | --- |

9.

prasa, lai Komisija ne vēlāk kā 2007. gada 30. jūnijā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei Kopienas Rīcības plānu haizivju un jūras putnu saglabāšanai, kā tas ir ierosināts Komisijas paziņojumā (COM(2006)0216) “Kā apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos līdz 2010. gadam un turpmāk”;

| 10. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

10.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

(2)  OV L 167, 4.7.2003., 1. lpp.

(3)  OV C 62 E, 11.3.2004., 156. lpp.

P6_TA(2006)0392

Nanozinātnes un nanotehnoloģijas

Eiropas Parlamenta rezolūcija par nanozinātnēm un nanotehnoloģijām: rīcības plāns Eiropai 2005.—2009. gadam (2006/2004(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 7. jūnija paziņojumu “Nanozinātnes un nanotehnoloģijas: rīcības plāns Eiropai 2005.—2009. gadam” (COM(2005)0243) Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 7. jūnija paziņojumu “Nanozinātnes un nanotehnoloģijas: rīcības plāns Eiropai 2005.—2009. gadam” (COM(2005)0243) Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai,

| — | ņemot vērā Karaliskās biedrības un Karaliskās inženierzinātnes akadēmijas 2004. gada 29. jūlija kopīgo ziņojumu “Nanozinātne un nanotehnoloģijas: iespējas un neskaidrības”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Karaliskās biedrības un Karaliskās inženierzinātnes akadēmijas 2004. gada 29. jūlija kopīgo ziņojumu “Nanozinātne un nanotehnoloģijas: iespējas un neskaidrības”,

| — | ņemot vērā Briseles Konkurences padomes 2004. gada 24. septembra prezidentūras secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Briseles Konkurences padomes 2004. gada 24. septembra prezidentūras secinājumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par Komisijas 2005. gada 7. jūnija paziņojumu “Ceļā uz Eiropas stratēģiju nanotehnoloģijai” (1) un tās atzinumu par augstākminēto Komisijas paziņojumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par Komisijas 2005. gada 7. jūnija paziņojumu “Ceļā uz Eiropas stratēģiju nanotehnoloģijai” (1) un tās atzinumu par augstākminēto Komisijas paziņojumu (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A6-0216/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A6-0216/2006),

| A. | tā kā Komisija pieņēma rīcības plānu, lai nekavējoties īstenotu drošu, vienotu un atbildīgu stratēģiju nanozinātņu un nanotehnoloģiju jomā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisija pieņēma rīcības plānu, lai nekavējoties īstenotu drošu, vienotu un atbildīgu stratēģiju nanozinātņu un nanotehnoloģiju jomā;

| B. | tā kā nanozinātnes un nanotehnoloģijas — kā daudzfunkcionāla nozare — var sniegt ievērojamu labumu sabiedrībai, radot jaunus produktus, materiālus, izmantošanas veidus un pakalpojumus, tādējādi paaugstinot ražīgumu un dzīves kvalitāti visā ES; |
| --- | --- |

B.

tā kā nanozinātnes un nanotehnoloģijas — kā daudzfunkcionāla nozare — var sniegt ievērojamu labumu sabiedrībai, radot jaunus produktus, materiālus, izmantošanas veidus un pakalpojumus, tādējādi paaugstinot ražīgumu un dzīves kvalitāti visā ES;

| C. | tā kā Padome atzīst nanotehnoloģiju nozīmīgo lomu daudzās jomās un uzsver, cik svarīgi ir arī turpmāk vairot zinātniskas un tehnoloģiskas zināšanas šajā nozare un veicināt to izmantošanu rūpniecībā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Padome atzīst nanotehnoloģiju nozīmīgo lomu daudzās jomās un uzsver, cik svarīgi ir arī turpmāk vairot zinātniskas un tehnoloģiskas zināšanas šajā nozare un veicināt to izmantošanu rūpniecībā;

| D. | tā kā Ekonomikas un sociālo lietu komiteja izskata, ka nanotehnoloģijas var ievērojami palīdzēt Eiropas Savienībai sasniegt Lisabonas Stratēģijas noteiktos mērķus, |
| --- | --- |

D.

tā kā Ekonomikas un sociālo lietu komiteja izskata, ka nanotehnoloģijas var ievērojami palīdzēt Eiropas Savienībai sasniegt Lisabonas Stratēģijas noteiktos mērķus,

| 1. | atzinīgi vērtē augstāk minēto Komisijas rīcības plānu, kurā ir noteikta virkne konkrētu un savstarpēji saistītu darbību, lai nekavējoties ieviestu nanozinātnes un nanotehnoloģijas, pamatojoties uz prioritārajām jomām, kuras nosaka saskaņā ar nākotnes vajadzībām; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē augstāk minēto Komisijas rīcības plānu, kurā ir noteikta virkne konkrētu un savstarpēji saistītu darbību, lai nekavējoties ieviestu nanozinātnes un nanotehnoloģijas, pamatojoties uz prioritārajām jomām, kuras nosaka saskaņā ar nākotnes vajadzībām;

| 2. | atzīst nozīmīgo lomu, ko nanozinātnes un nanotehnoloģijas var spēlēt kā stimulējošas tehnoloģijas, veicinot ES mērķu sasniegšanu ekonomikas, sociālajā un vides aizsardzības jomā; atzinīgi vērtē faktu, ka nanotehnoloģijas apmierina pilsoņu vajadzības (sabiedrības veselība, enerģija, transports, ilgtspējīga attīstība u. tml.), kā arī sniedz ieguldījumu ES konkurētspējas un ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

2.

atzīst nozīmīgo lomu, ko nanozinātnes un nanotehnoloģijas var spēlēt kā stimulējošas tehnoloģijas, veicinot ES mērķu sasniegšanu ekonomikas, sociālajā un vides aizsardzības jomā; atzinīgi vērtē faktu, ka nanotehnoloģijas apmierina pilsoņu vajadzības (sabiedrības veselība, enerģija, transports, ilgtspējīga attīstība u. tml.), kā arī sniedz ieguldījumu ES konkurētspējas un ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā;

| 3. | atzīmē, ka tehnoloģiskās platformas, ekspertu padomdevējgrupas un rīcības plāni ir noderīgi līdzekļi, kas palīdz īstenot kopīgi pieņemtās pētniecības programmas un attīstības stratēģijas nanotehnoloģiju un nanozinātņu jomā, tādējādi radot jaunas darba vietas un veicinot ekonomisko izaugsmi; |
| --- | --- |

3.

atzīmē, ka tehnoloģiskās platformas, ekspertu padomdevējgrupas un rīcības plāni ir noderīgi līdzekļi, kas palīdz īstenot kopīgi pieņemtās pētniecības programmas un attīstības stratēģijas nanotehnoloģiju un nanozinātņu jomā, tādējādi radot jaunas darba vietas un veicinot ekonomisko izaugsmi;

| 4. | atbalsta iepriekš minētajā Komisijas 2005. gada 7. jūnija paziņojumā izklāstītos mērķus un iniciatīvas; atzinīgi vērtē paziņojuma un augstākminētā rīcības plāna konkrēto ievirzi; |
| --- | --- |

4.

atbalsta iepriekš minētajā Komisijas 2005. gada 7. jūnija paziņojumā izklāstītos mērķus un iniciatīvas; atzinīgi vērtē paziņojuma un augstākminētā rīcības plāna konkrēto ievirzi;

| 5. | tajā pašā laikā uzsver nepieciešamību palielināt ieguldījumus pētniecībā un attīstībā no valsts līdzekļiem; konstatē, ka Eiropas pētniecības telpas sadrumstalotība liecina par pētniecības vieglo pieejamību un salīdzinoši zemajām izmaksām nanozinātņu jomā, taču arī apzinās, ka ir jāpiešķir līdzekļi, lai izveidotu un uzturētu nepieciešamo liela mēroga infrastruktūru, jo īpaši tīras telpas, litogrāfijas procesus un ļoti dārgos analītiskos procesus; šajā sakarā pauž bažas par pašreizējo valsts ieguldījumu līmeni nanozinātnēs un nanotehnoloģijās Eiropā un iesaka mērķus, kas izklāstīti augstākminētajā rīcības plānā, saistīt ar atbilstošiem finanšu līdzekļiem, un atbalsta Komisijas vēlmi ievērojami palielināt līdzekļus, kas paredzēti pētniecībai šajā jomā, jo tas ir ļoti būtiski Eiropas attīstības nākotnei; |
| --- | --- |

5.

tajā pašā laikā uzsver nepieciešamību palielināt ieguldījumus pētniecībā un attīstībā no valsts līdzekļiem; konstatē, ka Eiropas pētniecības telpas sadrumstalotība liecina par pētniecības vieglo pieejamību un salīdzinoši zemajām izmaksām nanozinātņu jomā, taču arī apzinās, ka ir jāpiešķir līdzekļi, lai izveidotu un uzturētu nepieciešamo liela mēroga infrastruktūru, jo īpaši tīras telpas, litogrāfijas procesus un ļoti dārgos analītiskos procesus; šajā sakarā pauž bažas par pašreizējo valsts ieguldījumu līmeni nanozinātnēs un nanotehnoloģijās Eiropā un iesaka mērķus, kas izklāstīti augstākminētajā rīcības plānā, saistīt ar atbilstošiem finanšu līdzekļiem, un atbalsta Komisijas vēlmi ievērojami palielināt līdzekļus, kas paredzēti pētniecībai šajā jomā, jo tas ir ļoti būtiski Eiropas attīstības nākotnei;

| 6. | uzskata, ka Eiropai nepieciešama saskaņota pasaules līmeņa pētniecības un attīstības sistēma, kas ļautu ES saglabāt konkurētspēju nanozinātņu un nanotehnoloģiju jomā; vērš uzmanību uz to, ka, lai gūtu labumu no iespējamiem apjomradītiem ietaupījumiem, nanotehnoloģiju pētniecības un attīstības infrastruktūrai, ņemot vērā tās daudzfunkcionālo un sarežģīto būtību, ir nepieciešama resursu kritiskā masa, kas ir lielāka par to, ko var nodrošināt vietējās valdības un rūpniecības nozares; no otras puses, neliela mēroga valsts politika pētniecības un attīstības jomā bieži ir piemērotāka, lai atbilstoši reaģētu mainīgo iespēju un tirgus attīstības apstākļos; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt un saskaņot pasākumus pētniecības un attīstības jomā; šim nolūkam iesaka katrā dalībvalstī radīt infrastruktūras un zinātnieku ar speciālām zināšanām nanozinātnēs un nanotehnoloģijās minimālo kritisko masu, pamatojoties uz katras valsts specifiskajām īpašībām, kā rezultātā dažās valstīs tiks izveidoti specializēti izcilības centri, kuru darbība tiks koordinēta ES līmenī; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka Eiropai nepieciešama saskaņota pasaules līmeņa pētniecības un attīstības sistēma, kas ļautu ES saglabāt konkurētspēju nanozinātņu un nanotehnoloģiju jomā; vērš uzmanību uz to, ka, lai gūtu labumu no iespējamiem apjomradītiem ietaupījumiem, nanotehnoloģiju pētniecības un attīstības infrastruktūrai, ņemot vērā tās daudzfunkcionālo un sarežģīto būtību, ir nepieciešama resursu kritiskā masa, kas ir lielāka par to, ko var nodrošināt vietējās valdības un rūpniecības nozares; no otras puses, neliela mēroga valsts politika pētniecības un attīstības jomā bieži ir piemērotāka, lai atbilstoši reaģētu mainīgo iespēju un tirgus attīstības apstākļos; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt un saskaņot pasākumus pētniecības un attīstības jomā; šim nolūkam iesaka katrā dalībvalstī radīt infrastruktūras un zinātnieku ar speciālām zināšanām nanozinātnēs un nanotehnoloģijās minimālo kritisko masu, pamatojoties uz katras valsts specifiskajām īpašībām, kā rezultātā dažās valstīs tiks izveidoti specializēti izcilības centri, kuru darbība tiks koordinēta ES līmenī;

| 7. | īpašu uzmanību vērš uz nanomedicīnu, kas ir daudzsološa starpnozaru joma, kuru raksturo jaunākās tehnoloģijas, piemēram, molekulārais atspoguļojums un diagnostika, kas spēj ievērojami veicināt slimību, piemēram, vēža, sirds un asinsvadu problēmu, diabēta, Alcheimera un Parkinsona slimības agrīnu diagnosticēšanu un ārstēšanu; aicina Komisiju, kā arī dalībvalstu un reģionālās iestādes palielināt to ieguldījumus šīs jomas pētniecībā un attīstībā un saskaņot to darbības, īstenojot Eiropas tehnoloģiju platformu nanomedicīnas nozarē, kas tika ierosināta Septītajā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumu pamatprogrammā (Septītā pamatprogramma), kā arī izmantojot citus instrumentus, tostarp zināšanu reģionus, ko piedāvā Septītā pamatprogramma, ar mērķi sasniegt kritisko masu šajā jomā; |
| --- | --- |

7.

īpašu uzmanību vērš uz nanomedicīnu, kas ir daudzsološa starpnozaru joma, kuru raksturo jaunākās tehnoloģijas, piemēram, molekulārais atspoguļojums un diagnostika, kas spēj ievērojami veicināt slimību, piemēram, vēža, sirds un asinsvadu problēmu, diabēta, Alcheimera un Parkinsona slimības agrīnu diagnosticēšanu un ārstēšanu; aicina Komisiju, kā arī dalībvalstu un reģionālās iestādes palielināt to ieguldījumus šīs jomas pētniecībā un attīstībā un saskaņot to darbības, īstenojot Eiropas tehnoloģiju platformu nanomedicīnas nozarē, kas tika ierosināta Septītajā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumu pamatprogrammā (Septītā pamatprogramma), kā arī izmantojot citus instrumentus, tostarp zināšanu reģionus, ko piedāvā Septītā pamatprogramma, ar mērķi sasniegt kritisko masu šajā jomā;

| 8. | uzsver, cik nozīmīgai jābūt nanozinātņu un nanotehnoloģiju lomai molekulārās bioloģijas attīstībā; |
| --- | --- |

8.

uzsver, cik nozīmīgai jābūt nanozinātņu un nanotehnoloģiju lomai molekulārās bioloģijas attīstībā;

| 9. | ir pārliecināts, ka nanozinātnes un nanotehnoloģijas jāpielāgo ūdeņraža enerģijas attīstībai, tostarp jaunu un efektīvu ūdeņraža uzglabāšanas veidu un iedarbīgu kurināmā elementu radīšanai, kā arī tādu informācijas nesēju attīstībai, kas ir daudz ietilpīgāki par tagadējiem; |
| --- | --- |

9.

ir pārliecināts, ka nanozinātnes un nanotehnoloģijas jāpielāgo ūdeņraža enerģijas attīstībai, tostarp jaunu un efektīvu ūdeņraža uzglabāšanas veidu un iedarbīgu kurināmā elementu radīšanai, kā arī tādu informācijas nesēju attīstībai, kas ir daudz ietilpīgāki par tagadējiem;

| 10. | atzīmē nozīmīgos panākumus, kas sasniegti Eiropā nanotehnoloģiju nozarē, kura ir balstīta uz “lejupejošo” pieeju, it īpaši tādās jomās kā abrāzija (un korozija), aizsargpārklājumi un slāņi, katalizatoru un fotodiodu, tostarp tā saucamo zilo lāzeru, ražošanā, kā arī nanomedicīnas, nanokosmētikas un slimību nanodiagnostikas jomā; |
| --- | --- |

10.

atzīmē nozīmīgos panākumus, kas sasniegti Eiropā nanotehnoloģiju nozarē, kura ir balstīta uz “lejupejošo” pieeju, it īpaši tādās jomās kā abrāzija (un korozija), aizsargpārklājumi un slāņi, katalizatoru un fotodiodu, tostarp tā saucamo zilo lāzeru, ražošanā, kā arī nanomedicīnas, nanokosmētikas un slimību nanodiagnostikas jomā;

| 11. | uzskata, ka Eiropas pamatpētniecības līmenī ir iespējams izstrādāt tehnoloģiskus instrumentus, kas ļaus īstenot “augšupejošo” pieeju, it īpaši nanoelektronikas jomā; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka Eiropas pamatpētniecības līmenī ir iespējams izstrādāt tehnoloģiskus instrumentus, kas ļaus īstenot “augšupejošo” pieeju, it īpaši nanoelektronikas jomā;

| 12. | uzskata, ka, lai nodrošinātu pašreizējo tehnoloģiju izplatību tirgū, darbības, kuru mērķis ir attīstības veicināšana, jāpapildina ar politikas pasākumiem; uzskata, ka standarti var nodrošināt līdzvērtīgus konkurences apstākļus tirgos un starptautiskajā tirdzniecībā un ka tie ir priekšnoteikums godīgai konkurencei, salīdzināmo risku novērtējumiem un reglamentējošiem pasākumiem; tāpēc aicina Komisiju un Padomi novērst visus tos šķēršļus standartu trūkuma un neskaidras likumdošanas veidā, kas nevajadzīgi kavē nanotehnoloģiju un nanozinātņu ieviešanu Eiropā, un šo uzdevumu veikt, neradot jaunus birokrātiskus šķēršļus; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka, lai nodrošinātu pašreizējo tehnoloģiju izplatību tirgū, darbības, kuru mērķis ir attīstības veicināšana, jāpapildina ar politikas pasākumiem; uzskata, ka standarti var nodrošināt līdzvērtīgus konkurences apstākļus tirgos un starptautiskajā tirdzniecībā un ka tie ir priekšnoteikums godīgai konkurencei, salīdzināmo risku novērtējumiem un reglamentējošiem pasākumiem; tāpēc aicina Komisiju un Padomi novērst visus tos šķēršļus standartu trūkuma un neskaidras likumdošanas veidā, kas nevajadzīgi kavē nanotehnoloģiju un nanozinātņu ieviešanu Eiropā, un šo uzdevumu veikt, neradot jaunus birokrātiskus šķēršļus;

| 13. | uzsver, cik svarīgi ir izveidot “zināšanu trijstūri” (t. i., izglītība, pētniecība un jauninājumi), kas nepieciešams Eiropas Pētniecības telpai; uzskata, ka, lai sasniegtu vajadzīgo sinerģiju starp pētniecību, izglītību un jauninājumiem, ir nepieciešama visaptveroša zināšanu nodošanas pieeja, kā arī starpnozaru cilvēkresursu attīstība; tāpēc aicina dalībvalstis īstenot stratēģijas, kuru mērķis būtu zināšanu nodošanas uzlabošanu un kvalifikācijas trūkuma novēršana, lielāku uzmanību pievēršot izglītībai dabaszinātņu jomā un iesaistot lielāku studentu ar nanozinātnēm un zinātni saistītu, daudzdisciplināru priekšmetu apgūšanā; atzinīgi vērtē Komisijas centienus atbalstīt pētnieku sagatavošanas tīklus nanotehnoloģiju nozarē un aicina dalībvalstis gan individuāli, gan ciešā sadarbībā vienai ar otru izveidot daudzdisciplinārus tīklus, apvienojot nanotehnoloģijas ar daudzām pētniecības jomām, lai attīstītu jaunas hibrīdtehnoloģijas; |
| --- | --- |

13.

uzsver, cik svarīgi ir izveidot “zināšanu trijstūri” (t. i., izglītība, pētniecība un jauninājumi), kas nepieciešams Eiropas Pētniecības telpai; uzskata, ka, lai sasniegtu vajadzīgo sinerģiju starp pētniecību, izglītību un jauninājumiem, ir nepieciešama visaptveroša zināšanu nodošanas pieeja, kā arī starpnozaru cilvēkresursu attīstība; tāpēc aicina dalībvalstis īstenot stratēģijas, kuru mērķis būtu zināšanu nodošanas uzlabošanu un kvalifikācijas trūkuma novēršana, lielāku uzmanību pievēršot izglītībai dabaszinātņu jomā un iesaistot lielāku studentu ar nanozinātnēm un zinātni saistītu, daudzdisciplināru priekšmetu apgūšanā; atzinīgi vērtē Komisijas centienus atbalstīt pētnieku sagatavošanas tīklus nanotehnoloģiju nozarē un aicina dalībvalstis gan individuāli, gan ciešā sadarbībā vienai ar otru izveidot daudzdisciplinārus tīklus, apvienojot nanotehnoloģijas ar daudzām pētniecības jomām, lai attīstītu jaunas hibrīdtehnoloģijas;

| 14. | uzskata, ka rūpniecības nozarei, zinātniskās pētniecības institūtiem un finanšu iestādēm jāsadarbojas, lai nodrošinātu, ka augstā līmeņa pētniecība un attīstība nanozinātņu un nanotehnoloģiju jomā īstenojas jaunos ražojumos un procesos; tic, ka dalībvalstīm jāpaātrina un jāveicina attīstība, koncentrējoties uz uzņēmējdarbības vides uzlabošanu uzņēmumiem, kas darbojas nanotehnoloģiju nozarē savās valstīs, it īpaši jaunajiem, mazajiem un vidējiem, kā arī jauninājumu uzņēmumiem; šajā sakarā uzskata, ka intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība ir ļoti nozīmīga jauninājumiem gan attiecībā uz sākotnējo ieguldījumu piesaistīšanu, gan ienākumu nodrošināšanu nākotnē; aicina Komisiju ieviest intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības standartus un licenču līgumu paraugus; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka rūpniecības nozarei, zinātniskās pētniecības institūtiem un finanšu iestādēm jāsadarbojas, lai nodrošinātu, ka augstā līmeņa pētniecība un attīstība nanozinātņu un nanotehnoloģiju jomā īstenojas jaunos ražojumos un procesos; tic, ka dalībvalstīm jāpaātrina un jāveicina attīstība, koncentrējoties uz uzņēmējdarbības vides uzlabošanu uzņēmumiem, kas darbojas nanotehnoloģiju nozarē savās valstīs, it īpaši jaunajiem, mazajiem un vidējiem, kā arī jauninājumu uzņēmumiem; šajā sakarā uzskata, ka intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība ir ļoti nozīmīga jauninājumiem gan attiecībā uz sākotnējo ieguldījumu piesaistīšanu, gan ienākumu nodrošināšanu nākotnē; aicina Komisiju ieviest intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības standartus un licenču līgumu paraugus;

| 15. | 15 pauž nožēlu, ka izgudrojumu patentēšana nanozinātņu un nanotehnoloģiju jomā Eiropā attīstās lēni; aicina ES izveidot nanozinātņu un nanotehnoloģiju patentu uzraudzības sistēmu, kuru pārvaldītu Eiropas Patentu birojs; |
| --- | --- |

15.

15 pauž nožēlu, ka izgudrojumu patentēšana nanozinātņu un nanotehnoloģiju jomā Eiropā attīstās lēni; aicina ES izveidot nanozinātņu un nanotehnoloģiju patentu uzraudzības sistēmu, kuru pārvaldītu Eiropas Patentu birojs;

| 16. | atzinīgi vērtē vispārējās reformas Eiropas patentu sistēmas jomā, kuru mērķis ir samazināt ar patentēšanu saistītos izdevumus un uzlabot mazo un vidējo uzņēmumu piekļuves iespējas patentiem; uzsver nepieciešamību palielināt pārredzamību un skaidri noteikt patentu tiesību aizsardzības darbības jomu; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē vispārējās reformas Eiropas patentu sistēmas jomā, kuru mērķis ir samazināt ar patentēšanu saistītos izdevumus un uzlabot mazo un vidējo uzņēmumu piekļuves iespējas patentiem; uzsver nepieciešamību palielināt pārredzamību un skaidri noteikt patentu tiesību aizsardzības darbības jomu;

| 17. | ir pārliecināts, ka Eiropas iespējas kļūt par vadošo reģionu šajā jomā ir atkarīgas no tās sadarbošanās spējām; vēlreiz atgādina par nepieciešamību noteikt Kopienas vienoto sadarbības punktu, kā arī par ES vienotās nostājas nozīmi starptautiskajā arēnā, it īpaši ņemot vērā problēmas, ko izraisa patentu aizsardzība Ķīnā; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt mehānismus, lai efektīvi saskaņotu darbības šajā jomā; aicina Komisiju tās politikas izstrādē ņemt vērā visus ESAO (piemēram, definīcijas, nomenklatūru, risku pārvaldību) un UNESCO (ētiskos principus) darbības virzienus; |
| --- | --- |

17.

ir pārliecināts, ka Eiropas iespējas kļūt par vadošo reģionu šajā jomā ir atkarīgas no tās sadarbošanās spējām; vēlreiz atgādina par nepieciešamību noteikt Kopienas vienoto sadarbības punktu, kā arī par ES vienotās nostājas nozīmi starptautiskajā arēnā, it īpaši ņemot vērā problēmas, ko izraisa patentu aizsardzība Ķīnā; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt mehānismus, lai efektīvi saskaņotu darbības šajā jomā; aicina Komisiju tās politikas izstrādē ņemt vērā visus ESAO (piemēram, definīcijas, nomenklatūru, risku pārvaldību) un UNESCO (ētiskos principus) darbības virzienus;

| 18. | atzīst, ka, tehnoloģiski attīstot nanozinātnes un nanotehnoloģijas, sociālie, veselības aizsardzības un drošības aspekti ir atbildīgas stratēģijas būtiska sastāvdaļa; šajā sakarā aicina Komisiju, dalībvalstis un Eiropas rūpniecības nozares pārstāvjus iesaistīties efektīvā dialogā ar ieinteresētajām pusēm, lai virzītu attīstību ilgtspējīgā gultē; |
| --- | --- |

18.

atzīst, ka, tehnoloģiski attīstot nanozinātnes un nanotehnoloģijas, sociālie, veselības aizsardzības un drošības aspekti ir atbildīgas stratēģijas būtiska sastāvdaļa; šajā sakarā aicina Komisiju, dalībvalstis un Eiropas rūpniecības nozares pārstāvjus iesaistīties efektīvā dialogā ar ieinteresētajām pusēm, lai virzītu attīstību ilgtspējīgā gultē;

| 19. | uzstāj, ka tehnoloģiju risks (no projektēšanas līdz likvidēšanai vai pārstrādei) saistībā ar cilvēku veselību, patērētājiem, nodarbinātajiem un vidi ir jāvērtē nanozinātņu un nanotehnoloģiju produktu visa dzīves cikla laikā; |
| --- | --- |

19.

uzstāj, ka tehnoloģiju risks (no projektēšanas līdz likvidēšanai vai pārstrādei) saistībā ar cilvēku veselību, patērētājiem, nodarbinātajiem un vidi ir jāvērtē nanozinātņu un nanotehnoloģiju produktu visa dzīves cikla laikā;

| 20. | iesaka patēriņa preču sastāva sarakstos iekļaut norādes par saražoto nanodaļinu saturošo materiālu piejaukumiem; |
| --- | --- |

20.

iesaka patēriņa preču sastāva sarakstos iekļaut norādes par saražoto nanodaļinu saturošo materiālu piejaukumiem;

| 21. | uzsver nepieciešamību ievērot ētikas principus un atzinīgi vērtē ieplānotos pārskatus par tādiem jautājumiem kā ar ārstēšanu nesaistīta iejaukšanās cilvēka organismā un saistība starp nanozinātnēm un nanotehnoloģijām un personu privāto dzīvi; izsaka cerību, ka šie pārskati būs publiski pieejami un iekļaus nanomedicīnas pilnīgu analīzi; |
| --- | --- |

21.

uzsver nepieciešamību ievērot ētikas principus un atzinīgi vērtē ieplānotos pārskatus par tādiem jautājumiem kā ar ārstēšanu nesaistīta iejaukšanās cilvēka organismā un saistība starp nanozinātnēm un nanotehnoloģijām un personu privāto dzīvi; izsaka cerību, ka šie pārskati būs publiski pieejami un iekļaus nanomedicīnas pilnīgu analīzi;

| 22. | atbalsta ētikas grupu izveidi, kuras, sniedzot neatkarīgu zinātnisku atzinumu, palīdzēs nodrošināt sabiedrības informētību un veidot uzticēšanās gaisotni, kas būs balstīta uz zināšanām par iespējamiem riskiem un priekšrocībām saistībā ar nanotehnoloģisko atklājumu izmantošanu; |
| --- | --- |

22.

atbalsta ētikas grupu izveidi, kuras, sniedzot neatkarīgu zinātnisku atzinumu, palīdzēs nodrošināt sabiedrības informētību un veidot uzticēšanās gaisotni, kas būs balstīta uz zināšanām par iespējamiem riskiem un priekšrocībām saistībā ar nanotehnoloģisko atklājumu izmantošanu;

| 23. | atzinīgi vērtē apspriedes, kas notiek saistībā ar šo priekšlikumu, un aicina Komisiju arī turpmāk uzlabot tās darbību, lai apmierinātu aizvien pieaugošo prasību pēc labāka regulējuma; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē apspriedes, kas notiek saistībā ar šo priekšlikumu, un aicina Komisiju arī turpmāk uzlabot tās darbību, lai apmierinātu aizvien pieaugošo prasību pēc labāka regulējuma;

| 24. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos ieviest atbilstošus daudzvalodu informatīvos materiālus dažādām vecuma grupām, lai paaugstinātu izpratni par sasniegto un gaidāmajiem labumiem, ko var sniegt nanozinātnes un nanotehnoloģijas; mudina Komisiju īstenot šos mērķus, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm; mudina Komisiju izstrādāt komunikācijas stratēģiju, lai vairotu sabiedrības informētību par kolosālajām iespējām, ko sniedz nanotehnoloģijas, kā arī lai mazinātu tās bažas; uzskata, ka šīs komunikāciju stratēģijas ietvaros Komisijai jāizmanto tādas idejas kā viesizrādes (tā saucamā nanozinātņu kravas mašīna kā programmas galvenais elements) vai apbalvojums nanozinātņu jomā; |
| --- | --- |

24.

atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos ieviest atbilstošus daudzvalodu informatīvos materiālus dažādām vecuma grupām, lai paaugstinātu izpratni par sasniegto un gaidāmajiem labumiem, ko var sniegt nanozinātnes un nanotehnoloģijas; mudina Komisiju īstenot šos mērķus, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm; mudina Komisiju izstrādāt komunikācijas stratēģiju, lai vairotu sabiedrības informētību par kolosālajām iespējām, ko sniedz nanotehnoloģijas, kā arī lai mazinātu tās bažas; uzskata, ka šīs komunikāciju stratēģijas ietvaros Komisijai jāizmanto tādas idejas kā viesizrādes (tā saucamā nanozinātņu kravas mašīna kā programmas galvenais elements) vai apbalvojums nanozinātņu jomā;

| 25. | aicina rūpniecības nozares pārstāvjus strādāt kopīgiem spēkiem un mudina tos piedalīties nanozinātņu attīstībā, ņemot vērā to plašāku ietekmi uz ekonomiku, sabiedrību, veselības aizsardzību, drošības un vides aizsardzību, kā arī darbojoties saskaņā ar korporatīvās sociālās atbildības principiem; šajā sakarā uzsver, ka uzņēmumiem būtu jāizplata objektīva informācija par zinātniskiem atklājumiem nanozinātņu un nanotehnoloģiju jomā, par šo atklājumu iespējamo izmantojumu, par to izraisītiem riskiem un ieguvumu sabiedrībai; |
| --- | --- |

25.

aicina rūpniecības nozares pārstāvjus strādāt kopīgiem spēkiem un mudina tos piedalīties nanozinātņu attīstībā, ņemot vērā to plašāku ietekmi uz ekonomiku, sabiedrību, veselības aizsardzību, drošības un vides aizsardzību, kā arī darbojoties saskaņā ar korporatīvās sociālās atbildības principiem; šajā sakarā uzsver, ka uzņēmumiem būtu jāizplata objektīva informācija par zinātniskiem atklājumiem nanozinātņu un nanotehnoloģiju jomā, par šo atklājumu iespējamo izmantojumu, par to izraisītiem riskiem un ieguvumu sabiedrībai;

| 26. | atgādina, ka visiem nanozinātņu un nanotehnoloģiju lietojumiem un izmantojumiem ir jābūt saskaņā ar Eiropas Savienībā paredzēto augsto cilvēku veselības, patērētāju, strādājošo un vides aizsardzības līmeni, un uzstāj, ka ir nepieciešams kodificēt nanomateriālus, jo līdz ar to būs jānosaka standarti, kas veicinātu iespējamo risku apzināšanu; tādēļ aicina Komisiju veikt šī mērķa sasniegšanai nepieciešamos pasākumus; |
| --- | --- |

26.

atgādina, ka visiem nanozinātņu un nanotehnoloģiju lietojumiem un izmantojumiem ir jābūt saskaņā ar Eiropas Savienībā paredzēto augsto cilvēku veselības, patērētāju, strādājošo un vides aizsardzības līmeni, un uzstāj, ka ir nepieciešams kodificēt nanomateriālus, jo līdz ar to būs jānosaka standarti, kas veicinātu iespējamo risku apzināšanu; tādēļ aicina Komisiju veikt šī mērķa sasniegšanai nepieciešamos pasākumus;

| 27. | uzsver izstrādājumu izmēru samazināšanas nozīmi, lai veicinātu atkritumu apjoma samazināšanos un nodrošinātu efektīvāku enerģijas izmantošanu; |
| --- | --- |

27.

uzsver izstrādājumu izmēru samazināšanas nozīmi, lai veicinātu atkritumu apjoma samazināšanos un nodrošinātu efektīvāku enerģijas izmantošanu;

| 28. | uzsver, ka joprojām nav pilnīgas skaidrības par iespējamo kaitējumu, ko veselībai un videi var nodarīt sintētiskas nanodaļiņas, un tāpēc to nanodaļiņu ietekme, kurām ir zema šķīdība un neliela bionoārdīšanās spēja, ir jāpēta saskaņā ar piesardzības principu pirms ražošanas uzsākšanas un pirms laišanas tirgū; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka joprojām nav pilnīgas skaidrības par iespējamo kaitējumu, ko veselībai un videi var nodarīt sintētiskas nanodaļiņas, un tāpēc to nanodaļiņu ietekme, kurām ir zema šķīdība un neliela bionoārdīšanās spēja, ir jāpēta saskaņā ar piesardzības principu pirms ražošanas uzsākšanas un pirms laišanas tirgū;

| 29. | aicina Komisiju īpašu uzmanību pievērst nanozinātņu un nanotehnologiju attīstībai jaunajās dalībvalstīs, nodrošinot instrumentus, kas palīdzētu tām pašām izstrādāt savas pētniecības programmas, tajā pašā laikā arī turpmāk veicinot galveno Eiropas izvietojumu izdevīgās pozīcijas, lai Eiropa iegūtu vadošo lomu pasaulē; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju īpašu uzmanību pievērst nanozinātņu un nanotehnologiju attīstībai jaunajās dalībvalstīs, nodrošinot instrumentus, kas palīdzētu tām pašām izstrādāt savas pētniecības programmas, tajā pašā laikā arī turpmāk veicinot galveno Eiropas izvietojumu izdevīgās pozīcijas, lai Eiropa iegūtu vadošo lomu pasaulē;

| 30. | uzsver, ka ir nepieciešama starptautiska līmeņa sadarbība nanozinātņu un nanotehnoloģiju jomā; aicina Komisiju turpmāk jo īpaši stiprināt jau tā lieliskās attiecības ar Krievijas zinātniekiem un izpētīt sadarbības iespējas un ierobežojumus šajā jomā ar ASV, Japānu, Ķīnu un Indiju; aicina Komisiju palielināt sadarbību starptautiskajā līmenī, lai saskaņotu patentu pieteikumu procedūru nanozinātņu un nanotehnoloģiju jomā starp ES, ASV un Japānu; uzsver, ka dialogs jāveicina saskaņā ar PTO noteiktajām saistībām; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka ir nepieciešama starptautiska līmeņa sadarbība nanozinātņu un nanotehnoloģiju jomā; aicina Komisiju turpmāk jo īpaši stiprināt jau tā lieliskās attiecības ar Krievijas zinātniekiem un izpētīt sadarbības iespējas un ierobežojumus šajā jomā ar ASV, Japānu, Ķīnu un Indiju; aicina Komisiju palielināt sadarbību starptautiskajā līmenī, lai saskaņotu patentu pieteikumu procedūru nanozinātņu un nanotehnoloģiju jomā starp ES, ASV un Japānu; uzsver, ka dialogs jāveicina saskaņā ar PTO noteiktajām saistībām;

| 31. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

31.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 157, 28.6.2005., 22. lpp.

(2)  INT/277 — CESE 1237/2005.

---