# Eiropas Savienības C 330/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 330 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 30. decembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 330

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 30. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Āfrikas, Karību Jūras Reģiona un Klusā Okeāna valstu, no Vienas puses, un Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā partnerattiecību nolīguma apvienotā Parlamentārā asambleja |
| | Divpadsmito sesiju rīkoja Bridžtaunā (Barbadosa) no 2006. gada 20. līdz 23. novembrim. |
| 2006/C 330/01 | Pirmdienas, 2006. gada 20. novembra, sēdes protokols | 1 |
| Oficiālā atklāšanas sēde


  Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde


  Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs


  Pārstāvju, kuri nav parlamenta deputāti, akreditācija


  Aizstājēji


  Darba kārtības projekta pieņemšana (ACP-EU/3932/06)


  ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 11. sesijas protokola apstiprināšana (OV C 307, 15.12.2006)


  Par attīstību un humāno palīdzību atbildīgā Eiropas Komisijas locekļa Louis Michel paziņojums


  Pasākumi, ko Komisija īstenojusi saistībā ar ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 11. sesijā Vīnē (Austrija) pieņemtajām rezolūcijām


  Jautājumu laiks — Komisija


  Debates ar Komisiju


  Steidzams jautājums Nr. 1: Situācija ĀKK grupas Austrumāfrikas reģionā |
| 2006/C 330/02 | Otrdienas, 2006. gada 21. novembra, sēdes protokols | 3 |
| Aizstājēji


  Debates par situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā (bez rezolūcijas)


  Barbadosas tūrisma un starptautiskā transporta ministra Noel A. Lynch paziņojums


  Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums


  Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra vietnieka Mark Malloch Brown uzruna par tēmu Apvienoto Nāciju Organizācijas darbs un loma 21. gadsimtā |
| 2006/C 330/03 | Trešdienas, 2006. gada 22. novembra, sēdes protokols | 4 |
| Aizstājēji


  Pirmdienas, 2006. gada 20. novembra, un otrdienas, 2006. gada 21. novembra, protokola apstiprināšana


  Ārējās tirdzniecības un attīstības ministres Paula Lehtomäki (Somija), ES Padomes pašreizējās priekšsēdētājas, paziņojums


  Valsts ministra un EAF valsts kredītrīkotāja Dr. Onofre Rojas (Dominikānas Republika) paziņojums Attīstības plānu un programmu ministra Casimir Oye Mba (Gabona), ĀKK Padomes pašreizējā priekšsēdētāja, vārdā


  Jautājumu laiks — Padome


  Debates ar Padomi


  Ana Gomes un William Duguid (Barbadosa) ziņojums — kājnieku un vieglie ieroči un ilgtspējīga attīstība


  Steidzams jautājums Nr. 2: Sarunu par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) pārskatīšana



  Achille Tapsoba (Burkinafaso) un Eija-Riitta Korhola ziņojums par ūdeni jaunattīstības valstīs Sociālo lietu un vides komiteja |
| 2006/C 330/04 | Ceturtdienas, 2006. gada 23. novembra, sēdes protokols | 6 |
| Aizstājēji


  Trešdienas, 22. novembra, protokola apstiprināšana


  Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi


  Pasaules Tirdzniecības organizācijas ģenerāldirektora Pascal Lamy paziņojums


  Balsojums par Reglamenta grozījumiem


  Balsojums par rezolūcijas priekšlikumiem, kas iekļauti trīs pastāvīgo komiteju ziņojumos


  Balsojums par steidzamu rezolūciju priekšlikumiem


  Dažādi jautājumi


  ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 13. sesijas laiks un vieta |
| I Pielikums   Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu alfabētisks saraksts | 8 |
| II Pielikums   Bridžtaunas 20. līdz 23. novembra sesijas apmeklējuma reģistrs | 11 |
| III Pielikums   Pirmdienas, 2006. gada 20. novembra, sēdes protokola pielikums | 14 |
| IV Pielikums   Pieņemtās rezolūcijas | 15 |
| —   Rezolūcija par tūrisma ietekmi uz ĀKK valstu attīstību | 15 |
| —   Rezolūcija par kājnieku un vieglajiem ieročiem un ilgtspējīgu attīstību | 22 |
| —   Rezolūcija par ūdeni jaunattīstības valstīs | 31 |
| —   Rezolūcija par sarunu par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) pārskatīšanu | 36 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Āfrikas, Karību Jūras Reģiona un Klusā Okeāna valstu, no Vienas puses, un Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā partnerattiecību nolīguma apvienotā Parlamentārā asambleja

Divpadsmito sesiju rīkoja Bridžtaunā (Barbadosa) no 2006. gada 20. līdz 23. novembrim.

2006/C 330/01

Pirmdienas, 2006. gada 20. novembra, sēdes protokols

1

Oficiālā atklāšanas sēde

Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde

Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs

Pārstāvju, kuri nav parlamenta deputāti, akreditācija

Aizstājēji

Darba kārtības projekta pieņemšana (ACP-EU/3932/06)

ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 11. sesijas protokola apstiprināšana (OV C 307, 15.12.2006)

Par attīstību un humāno palīdzību atbildīgā Eiropas Komisijas locekļa Louis Michel paziņojums

Pasākumi, ko Komisija īstenojusi saistībā ar ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 11. sesijā Vīnē (Austrija) pieņemtajām rezolūcijām

Jautājumu laiks — Komisija

Debates ar Komisiju

Steidzams jautājums Nr. 1: Situācija ĀKK grupas Austrumāfrikas reģionā

2006/C 330/02

Otrdienas, 2006. gada 21. novembra, sēdes protokols

3

Aizstājēji

Debates par situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā (bez rezolūcijas)

Barbadosas tūrisma un starptautiskā transporta ministra Noel A. Lynch paziņojums

Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums

Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra vietnieka Mark Malloch Brown uzruna par tēmu Apvienoto Nāciju Organizācijas darbs un loma 21. gadsimtā

2006/C 330/03

Trešdienas, 2006. gada 22. novembra, sēdes protokols

4

Aizstājēji

Pirmdienas, 2006. gada 20. novembra, un otrdienas, 2006. gada 21. novembra, protokola apstiprināšana

Ārējās tirdzniecības un attīstības ministres Paula Lehtomäki (Somija), ES Padomes pašreizējās priekšsēdētājas, paziņojums

Valsts ministra un EAF valsts kredītrīkotāja Dr. Onofre Rojas (Dominikānas Republika) paziņojums Attīstības plānu un programmu ministra Casimir Oye Mba (Gabona), ĀKK Padomes pašreizējā priekšsēdētāja, vārdā

Jautājumu laiks — Padome

Debates ar Padomi

Ana Gomes un William Duguid (Barbadosa) ziņojums — kājnieku un vieglie ieroči un ilgtspējīga attīstība

Steidzams jautājums Nr. 2: Sarunu par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) pārskatīšana

Achille Tapsoba (Burkinafaso) un Eija-Riitta Korhola ziņojums par ūdeni jaunattīstības valstīs Sociālo lietu un vides komiteja

2006/C 330/04

Ceturtdienas, 2006. gada 23. novembra, sēdes protokols

6

Aizstājēji

Trešdienas, 22. novembra, protokola apstiprināšana

Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi

Pasaules Tirdzniecības organizācijas ģenerāldirektora Pascal Lamy paziņojums

Balsojums par Reglamenta grozījumiem

Balsojums par rezolūcijas priekšlikumiem, kas iekļauti trīs pastāvīgo komiteju ziņojumos

Balsojums par steidzamu rezolūciju priekšlikumiem

Dažādi jautājumi

ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 13. sesijas laiks un vieta

I Pielikums   Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu alfabētisks saraksts

8

II Pielikums   Bridžtaunas 20. līdz 23. novembra sesijas apmeklējuma reģistrs

11

III Pielikums   Pirmdienas, 2006. gada 20. novembra, sēdes protokola pielikums

14

IV Pielikums   Pieņemtās rezolūcijas

15

—   Rezolūcija par tūrisma ietekmi uz ĀKK valstu attīstību

15

—   Rezolūcija par kājnieku un vieglajiem ieročiem un ilgtspējīgu attīstību

22

—   Rezolūcija par ūdeni jaunattīstības valstīs

31

—   Rezolūcija par sarunu par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) pārskatīšanu

36

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Āfrikas, Karību Jūras Reģiona un Klusā Okeāna valstu, no Vienas puses, un Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā partnerattiecību nolīguma apvienotā Parlamentārā asambleja

Divpadsmito sesiju rīkoja Bridžtaunā (Barbadosa) no 2006. gada 20. līdz 23. novembrim.

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 330/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 330/1

---

PIRMDIENAS, 2006. GADA 20. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

(2006/C 330/01)

(Sēdi atklāja plkst. 11.05)

Oficiālā atklāšanas sēde

Asambleju uzrunāja:

Barbadosas galvenā ministre un ārlietu un ārējās tirdzniecības ministre Dame Billie A. Miller, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājs René Radembino-Coniquet, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētāja Glenys Kinnock un Barbadosas premjerministrs un finanšu ministrs Hon. Owen S. Arthur, kurš 12. sesiju pasludināja par atklātu.

(Sēdi pārtrauca plkst. 12.20 un atsāka plkst. 15.10)

SĒDI VADA: R. RADEMBINO-CONIQUET

līdzpriekšsēdētājs

Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde

Līdzpriekšsēdētājs sveica visus dalībniekus.

1.   Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu sarakstu, ko nosūtījušas ĀKK valstu iestādes un Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs, pievienos protokolam.

2.   Pārstāvju, kuri nav parlamenta deputāti, akreditācija

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka ĀKK valstu iestādes ir atsūtījušas to pārstāvju sarakstu, kuri nav parlamenta deputāti. Atbilstīgi Partnerattiecību nolīguma 17. panta 1. punktam un Apvienotās parlamentārās asamblejas Reglamenta 1. pantam viņš ierosināja šos pārstāvjus reģistrēt un viņu vārdus iekļaut protokola pielikumā.

Apvienotā parlamentārā asambleja tam piekrita.

3.   Aizstājēji

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja par šādiem aizstājējiem: M. Badia i Cuchet (aizstāj E. Ferreira), D. Budreikaitė (aizstāj J. J. Kułakowksi), P. Bushill-Matthews (aizstāj C. Coelho), J. Evans (aizstāj A. Dobolyi), C. Klass (aizstāj R. Langendries), V. Lavarra (aizstāj K. Arif), R. Myller (aizstāj D. Rosati), R. Seeber (aizstāj J. Schröder) un Z. Zaleski (aizstāj A. Wijkman).

4.   Darba kārtības projekta pieņemšana (ACP-EU/3932/06)

Līdzpriekšsēdētājs izziņoja šādus termiņus:

| — | attiecībā uz grozījumiem rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti pastāvīgo komiteju sniegtajos ziņojumos — pirmdiena, 20. novembris, plkst. 18.00; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz grozījumiem rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti pastāvīgo komiteju sniegtajos ziņojumos — pirmdiena, 20. novembris, plkst. 18.00;

| — | attiecībā uz grozījumiem kompromisa rezolūciju priekšlikumiem — otrdiena, 21. novembris, plkst. 15.00; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz grozījumiem kompromisa rezolūciju priekšlikumiem — otrdiena, 21. novembris, plkst. 15.00;

| — | attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar balsošanas metodēm — ceturtdiena, 23. novembris, plkst. 9.00 rakstiski. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar balsošanas metodēm — ceturtdiena, 23. novembris, plkst. 9.00 rakstiski.

Darba kārtības projektu pieņēma, kā norādīts šajā protokolā.

5.   ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 11. sesijas protokola apstiprināšana (OV C 307, 15.12.2006)

Protokolu apstiprināja.

6.   Par attīstību un humāno palīdzību atbildīgā Eiropas Komisijas locekļa Louis Michel paziņojums

L. Michel uzstājās Eiropas Komisijas vārdā un īpaši pieminēja 10. Eiropas Attīstības fonda programmas izstrādi.

7.   Pasākumi, ko Komisija īstenojusi saistībā ar ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 11. sesijā Vīnē (Austrija) pieņemtajām rezolūcijām

Komisārs atsaucās uz izdalīto dokumentu, kurā sīki izklāstīti pasākumi, ko Komisija īstenojusi saistībā ar Vīnē pieņemtajām rezolūcijām.

8.   Jautājumu laiks — Komisija

Komisijai uzdeva 22 jautājumus.

L. Michel atbildēja uz jautājumiem rakstveidā, kā arī sniedza atbildes uz šādiem papildjautājumiem:

jautājumu Nr. 1, ko F. Kaczmarek uzdeva par 10. EAF programmas izstrādi;

jautājumu Nr. 11, ko V. Agnoletto (aizstāj L. Morgantini) uzdeva par pilsonisko sabiedrību;

jautājumu Nr. 22, ko Duguid (Barbadosa) uzdeva par lielāku budžeta atbalstu;

jautājumu Nr. 6, ko K. Scheele uzdeva par veselību un sociālo attīstību;

jautājumu Nr. 5, ko T. Cornillet uzdeva par zāļu viltošanu;

jautājumu Nr. 7, ko M.-H. Aubert uzdeva par darbinieku trūkumu veselības aizsardzības jomā;

jautājumu Nr. 8, ko J. Bowis uzdeva par malārijas un tuberkulozes vakcīnām;

jautājumu Nr. 2, ko F. Hall uzdeva par nelikumīgu mežistrādi;

jautājumu Nr. 13, ko P. Bushill-Matthews uzdeva par nelegālās migrācijas no Āfrikas apkarošanu;

jautājumu Nr. 12, ko V. Agnoletto uzdeva par ES starptautiskās tirdzniecības politiku un Āfrikas migrantiem uz Eiropu;

jautājumu Nr. 21, ko H. Schnellhardt (aizstāj M. Gahler) uzdeva par Togo;

jautājumu Nr. 15, ko A. Gomes uzdeva par ieslodzīto tiesāšanu Etiopijā;

jautājumu Nr. 20, ko C. Schlyter uzdeva par toksisko atkritumu izgāšanu Kotdivuārā;

jautājumu Nr. 19, ko A. Gomes (aizstāj E. Jardim Fernandes) uzdeva par holeras epidēmiju Angolā;

jautājumu Nr. 16, ko J. Van Hecke uzdeva par Ziemeļugandu.

H. Goudin, kas uzdeva jautājumu Nr. 3, un M.-A. Carlotti, kas uzdeva jautājumu Nr. 17, neuzdeva papildjautājumus.

Jautājumu Nr. 4, 9, 10, 14 un 18 autori sēdē nepiedalījās.

9.   Debates ar Komisiju

Uzstājās: Deerpalsing (Maurīcija), L. McAvan, M.-A. Carlotti, Nyassa (Kamerūna), T. Cornillet, F. Schmidt, D. Budreikaitė, Barry (Senegāla), J. Van Hecke, Akpovi (Benina), Cavuilati (Fidži), Conteh (Sjerraleone), Sylla (Mali), G. Kinnock, Sebetela (Botsvāna), M.-H. Aubert un Geingob (Namībija).

L. Michel atbildēja uz debašu laikā uzdotajiem jautājumiem.

10.   Steidzams jautājums Nr. 1: Situācija ĀKK grupas Austrumāfrikas reģionā

Uzstājās: M. Gahler, A. Gomes, Darbo (Čada), J. Van Hecke, Deng (Sudāna), M.-H. Aubert, R. Berend, Omar (Džibutija), Teshoma Toga (Etiopija), J. Evans, Mugambe (Uganda), F. Kaczmarek un M. Mantovani.

L. Michel atbildēja uz debašu laikā uzdotajiem jautājumiem un noslēdza debates.

(Sēdi beidza plkst. 19.05)

René RADEMBINO-CONIQUET un

Glenys KINNOCK

Līdzpriekšsēdētāji

Sers John KAPUTIN un

Dietmar NICKEL

Ģenerālsekretāri

---

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 330/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 330/3

---

OTRDIENAS, 2006. GADA 21. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

(2006/C 330/02)

(Sēdi atklāja plkst. 9.15)

SĒDI VADA: G. KINNOCK

līdzpriekšsēdētāja

1.   Aizstājēji

Līdzpriekšsēdētāja paziņoja par šādiem aizstājējiem: M. Badia i Cuchet (aizstāj E. Ferreira), D. Budreikaitė (aizstāj J. J. Kułakowksi), P. Bushill-Matthews (aizstāj C. Coelho), J. Evans (aizstāj A. Dobolyi), G. Hegyi (aizstāj A. Van Lancker), C. Klass (aizstāj R. Langendries), V. Lavarra (aizstāj K. Arif), L. Morgantini (aizstāj F. Wurtz), R. Myller (aizstāj D. Rosati), H. Posdorf (aizstāj J. Ribeiro e Castro), R. Seeber (aizstāj J. Schröder) un Z. Zaleski (aizstāj A. Wijkman).

2.   Debates par situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā (bez rezolūcijas)

Uzstājās: R. Berend, Sylla (Mali), J. Evans, Akpovi (Benina) un J. Van Hecke.

SĒDI VADA: R. RADEMBINO-CONIQUET

līdzpriekšsēdētājs

Uzstājās: M.-H. Aubert, Nguema Owono (Ekvatoriālā Gvineja), N. Deva, Deng (Sudāna), A. Gomes, F. Hall, de Sousa (Angola) un Z. Zaleski.

Eiropas Komisijas loceklis L. Michel atbildēja uz debašu laikā uzdotajiem jautājumiem.

Lēmums: APA vārdā rakstīt vēstuli prezidentam Kabila un Bemba un lūgt ievērot vēlēšanu rezultātus.

SĒDI VADA: G. KINNOCK

līdzpriekšsēdētāja

3.   L. Boyce Sebetela (Botsvāna) un Hans-Peter Mayer ziņojums par tūrisma ietekmi uz ĀKK valstu attīstību

L. B. Sebetela (Botsvāna) un H.-P. Mayer iepazīstināja ar savu ziņojumu.

Asambleju uzrunāja Barbadosas tūrisma un starptautiskā transporta ministrs Noel A. Lynch.

Uzstājās: R. Berend, Jiménez (Dominikānas Republika), T. Cornillet, Deerpalsing (Maurīcija), C. Schlyter, Conteh (Sjerraleone), M. Martens, L. Novak, H. Schnellhardt, L. McAvan, R. Seeber un Z. Zaleski.

A. Baum un C. Martens (Eiropas Komisija) un Lynch atbildēja uz debašu laikā uzdotajiem jautājumiem.

L. B. Sebetela (Botsvāna) un H.-P. Mayer noslēdza debates.

Līdzpriekšsēdētāja aicināja Eritrejas pārstāvi iepazīstināt Asambleju ar situāciju ĀKK grupas Austrumāfrikas reģionā, jo viņu nejauši neiekļāva runātāju sarakstā, kad iepriekšējā dienā notika debates. Diemžēl viņa nebija telpā.

4.   Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums

Uzstājās ĀKK un ES Uzraudzības komitejas priekšsēdētājs Dantin.

(Sēdi pārtrauca plkst. 11.45 un atsāka plkst. 14.35)

5.   Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra vietnieka Mark Malloch Brown uzruna par tēmu “Apvienoto Nāciju Organizācijas darbs un loma 21. gadsimtā”

Runāja M. Malloch Brown.

Uzstājās: G. Kinnock, M. A. Martínez Martínez, Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas), N. Deva, V. Agnoletto, J. Bowis, A. Gomes, Conteh (Sjerraleone), J. Evans, Sebetela (Botsvāna), R. Seeber un Deng (Sudāna).

M. Malloch Brown atbildēja uz debašu laikā uzdotajiem jautājumiem.

(Sēdi beidza plkst. 15.37)

René RADEMBINO-CONIQUET un

Glenys KINNOCK

Līdzpriekšsēdētāji

Sers John KAPUTIN un

Dietmar NICKEL

Ģenerālsekretāri

---

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 330/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 330/4

---

TREŠDIENAS, 2006. GADA 22. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

(2006/C 330/03)

(Sēdi atklāja plkst. 9.11)

SĒDI VADA: R. RADEMBINO-CONIQUET

līdzpriekšsēdētājs

1.   Aizstājēji

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja par šādiem aizstājējiem: M. Badia i Cuchet (aizstāj E. Ferreira), D. Budreikaitė (aizstāj J. J. Kułakowksi), P. Bushill-Matthews (aizstāj C. Coelho), Evans (aizstāj A. Dobolyi), J. M. García-Margallo y Marfil (aizstāj Herranz García), G. Hegyi (aizstāj A. Van Lancker), C. Klass (aizstāj R. Langendries), V. Lavarra (aizstāj K. Arif), M. Mauro (aizstāj A. López-Istúriz White), L. Morgantini (aizstāj F. Wurtz), R. Myller (aizstāj D. Rosati), J. J. Pomés Ruiz (aizstāj P. Gaubert), H. Posdorf (aizstāj J. Ribeiro e Castro), R. Seeber (aizstāj J. Schröder) un Z. Zaleski (aizstāj A. Wijkman).

2.   Pirmdienas, 2006. gada 20. novembra, un otrdienas, 2006. gada 21. novembra, protokola apstiprināšana

Uzstājās: P. Bushill-Matthews.

Protokolu apstiprināja ar nelielām formāta izmaiņām.

3.   Ārējās tirdzniecības un attīstības ministres Paula Lehtomäki (Somija), ES Padomes pašreizējās priekšsēdētājas, paziņojums

P. Lehtomäki ES Padomes vārdā sniedza paziņojumu.

4.   Valsts ministra un EAF valsts kredītrīkotāja Dr. Onofre Rojas (Dominikānas Republika) paziņojums Attīstības plānu un programmu ministra Casimir Oye Mba (Gabona), ĀKK Padomes pašreizējā priekšsēdētāja, vārdā

Dr. Onofre Rojas ĀKK Padomes vārdā sniedza paziņojumu.

5.   Jautājumu laiks — Padome

ĀKK Padomei uzdeva trīs jautājumus.

Dr. Onofre Rojas atbildēja uz šādu jautājumu:

jautājumu Nr. 1, ko M. A. Carlotti uzdeva par ĀKK un ES reģionālajām konferencēm.

Jautājumu Nr. 2 un 3 autori sēdē nepiedalījās.

ES Padomei uzdeva sešpadsmit jautājumus.

P. Lehtomäki atbildēja uz šādiem jautājumiem un papildjautājumiem:

jautājumu Nr. 4, ko B. Lehideux uzdeva par atbalsta summu, kas 2007. gadā paredzēta ĀKK valstīm, kuras ietekmējusi cukura kopīgās tirgus organizācijas reforma;

jautājumu Nr. 5, ko A. Gomes uzdeva par nesodāmību Āfrikā;

jautājumu Nr. 7, ko J. Van Hecke uzdeva par Somāliju;

jautājumu Nr. 8, ko M. Gahler uzdeva par politiku attiecībā pret Zimbabvi un cilvēkiem, kas nonākuši trūkumā;

jautājumu Nr. 9, ko E. Jardim Fernandes uzdeva par Neatkarīgo īpašo izmeklēšanas komisiju par Austrumtimoru;

jautājumu Nr. 11, ko M. A. Martínez Martínez (aizstāj Valenciano Martínez-Orozco) uzdeva par politisko dialogu attiecībā uz nelegālo migrāciju un veiktajiem pasākumiem;

jautājumu Nr. 13, ko P. Bushill-Matthews uzdeva par nelegālās migrācijas no Āfrikas apkarošanu;

jautājumu Nr. 19, ko F. Schmidt uzdeva par nelegālo migrāciju;

jautājumu Nr. 15, ko T. Cornillet uzdeva par zāļu viltošanu;

jautājumu Nr. 16, ko J. Bowis uzdeva par veselības un invaliditātes problēmām un valsts stratēģiskajiem dokumentiem;

jautājumu Nr. 17, ko V. Agnoletto uzdeva par Abudžas deklarāciju par valsts izdevumiem veselības aizsardzībai un Eiropas Attīstības fondu;

jautājumu Nr. 18, ko V. Agnoletto (aizstāj J. Holm) uzdeva par Eiropas Savienības pretterorisma diplomātiju;

Dr. Onofre Rojas ĀKK Padomes vārdā atbildēja arī uz J. Bowis papildjautājumu par jautājumu Nr. 16 un uz V. Agnoletto papildjautājumu par jautājumu Nr. 17.

Pēc šādiem jautājumiem nebija papildjautājumu:

jautājuma Nr. 10, ko H. Goudin uzdeva par ES zivsaimniecības politiku trešās valstīs;

jautājuma Nr. 6, ko M. A. Carlotti uzdeva par politiskajiem ieslodzītajiem Eritrejā;

jautājuma Nr. 14, ko B. Lehideux (aizstāj L. Polfer) uzdeva par FRONTEX un attīstību.

Jautājuma Nr. 12 autors sēdē nepiedalījās.

6.   Debates ar Padomi

Uzstājās: G. Willmott, Naib (Eritreja), Akpovi (Benina), E. Jardim Fernandez, Milebou-Aubusson (Gabona), Tiheli (Lesoto), Mzembi (Zimbabve), M. Gahler, Nguema Owono (Ekvatoriālā Gvineja), Geingob (Namībija), A. Gomes, Sylla (Mali), līdzpriekšsēdētāja G. Kinnock, H.-P. Mayer, Sebetela (Botsvāna), P. Lehtomäki (ES Padome) un O. Rojas (ĀKK Padome).

7.   Ana Gomes un William Duguid (Barbadosa) ziņojums — kājnieku un vieglie ieroči un ilgtspējīga attīstība

A. Gomes un W. Duguid (Barbadosa) iepazīstināja ar savu ziņojumu.

Uzstājās: M. Gahler, Sylla (Mali), K. Jöns, Nguema Owono (Ekvatoriālā Gvineja), J. Van Hecke, Deng (Sudāna), F. Schmidt, Nduwimana (Burundi), L. Morgantini, Ali (Etiopija), E.-R. Korhola, H.-P. Mayer un A. Baum (Eiropas Komisija).

A. Gomes un W. Duguid (Barbadosa) noslēdza debates.

(Sēdi pārtrauca plkst. 13.10 un atsāka plkst. 15.10)

SĒDI VADA: G. KINNOCK

līdzpriekšsēdētāja

8.   Steidzams jautājums Nr. 2: Sarunu par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) pārskatīšana

Līdzpriekšsēdētāja paziņoja, ka tehnisku problēmu dēļ nebūs iespējams rīkot paredzēto video konferenci ar komisāru Peter Mandelson Briselē. Tomēr Komisijas pārstāvis atgādās viņa runu, un to pēc tam izdalīs deputātiem.

Uzstājās: C. Schlyter.

Galvenā ministre un ārlietu un ārējās tirdzniecības ministre Dame Billie A. Miller (Barbadosa) sniedza savu paziņojumu.

Claude Martens (Eiropas Komisija) nolasīja P. Mandelson paziņojumu.

Uzstājās: R. Sturdy, Deerpalsing (Maurīcija), M.-A. Carlotti, Mesfin Namatra (Etiopija), F. Hall, Cavuilati (Fidži), François (Sentlūsija), C. Schlyter, V. Agnoletto, Mporogomyi (Tanzānija), M. Martens, Conteh (Sjerraleone), F. Schmidt, N. Deva, V. Dombrovskis, Osei-Ameyaw (Gana), H. Schnellhardt un Larue (Seišeļu salas).

C. Martens un Dame Billie A. Miller atbildēja uz debašu laikā uzdotajiem jautājumiem.

9.   Achille Tapsoba (Burkinafaso) un Eija-Riitta Korhola ziņojums par ūdeni jaunattīstības valstīs Sociālo lietu un vides komiteja

E.-R. Korhola un A. Tapsoba (Burkinafaso) iepazīstināja ar savu ziņojumu.

SĒDI VADA: AKPOVI

priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: J. Bowis, V. Lavarra (aizstāj K. Arif), Jiménez (Dominikānas Republika), F. Hall un Conteh (Sjerraleone).

SĒDI VADA: G. KINNOCK

līdzpriekšsēdētāja

Uzstājās: M.-H. Aubert, L. Morgantini (aizstāj F. Wurtz), L. Aylward, P. Bushill-Matthews (aizstāj C. Coelho), L. McAvan, C. Klass (aizstāj R. Langendries), K. Scheele, Abdourhamane (Nigēra), L. Novak, Z. Roithová, R. Seeber (aizstāj J. Schröder), Awdu (Kamerūna), A. Veneto un A. Baum (Eiropas Komisija).

E.-R. Korhola un A. Tapsoba (Burkinafaso) noslēdza debates.

(Sēdi beidza plkst. 18.20)

René RADEMBINO-CONIQUET un

Glenys KINNOCK

Līdzpriekšsēdētāji

Sers John KAPUTIN un

Dietmar NICKEL

Ģenerālsekretāri

---

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 330/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 330/6

---

CETURTDIENAS, 2006. GADA 23. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

(2006/C 330/04)

(Sēdi atklāja plkst. 9.10)

SĒDI VADA: G. KINNOCK

līdzpriekšsēdētāja

1.   Aizstājēji

Līdzpriekšsēdētāja paziņoja par šādiem aizstājējiem: D. Budreikaitė (aizstāj J. J. Kułakowksi), P. Bushill-Matthews (aizstāj C. Coelho), J. M. García-Margallo y Marfil (aizstāj Herranz García), G. Hegyi (aizstāj A. Van Lancker), C. Klass (aizstāj R. Langendries), V. Lavarra (aizstāj K. Arif), M. Mauro (aizstāj A. López-Istúriz White), L. Morgantini (aizstāj F. Wurtz), R. Myller (aizstāj D. Rosati), J. J. Pomés Ruiz (aizstāj P. Gaubert), H. Posdorf (aizstāj J. Ribeiro e Castro), R. Seeber (aizstāj J. Schröder) un Z. Zaleski (aizstāj A. Wijkman).

2.   Trešdienas, 22. novembra, protokola apstiprināšana

Protokolu apstiprināja.

3.   Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi

| — | Bereaux (Trinidāda un Tobāgo) par ES sadarbību ĀKK preču konkurētspējas nodrošināšanai: rums un citi ĀKK produkti. |
| --- | --- |

—

Bereaux (Trinidāda un Tobāgo) par ES sadarbību ĀKK preču konkurētspējas nodrošināšanai: rums un citi ĀKK produkti.

| — | Barry (Senegāla) par vides pārvaldības sistēmu aspektiem ūdenstilpņu un krasta ekosistēmu aizsardzībai. |
| --- | --- |

—

Barry (Senegāla) par vides pārvaldības sistēmu aspektiem ūdenstilpņu un krasta ekosistēmu aizsardzībai.

| — | A. Gomes par HIV/AIDS ārstēšanu: izmaksu noteikšana, aplēšana un segšana. |
| --- | --- |

—

A. Gomes par HIV/AIDS ārstēšanu: izmaksu noteikšana, aplēšana un segšana.

4.   Pasaules Tirdzniecības organizācijas ģenerāldirektora Pascal Lamy paziņojums

Pasaules Tirdzniecības organizācijas ģenerāldirektors Pascal Lamy tehnisku problēmu dēļ nevarēja sniegt savu paziņojumu. Viņa runu izdalīja.

(Sēdi pārtrauca plkst. 10.15 un atsāka plkst. 10.30)

SĒDI VADA: G. KINNOCK

līdzpriekšsēdētāja

5.   Balsojums par Reglamenta grozījumiem

Palātas balsoja atsevišķi (Reglamenta 34. panta 2. punkts).

ĀKK palāta balsoja par visiem grozījumiem kopumā.

ES palāta balsoja atsevišķi par grozījumu Nr.1 un par grozījumiem Nr.2-5 kopumā.

Abas palātas pieņēma visus grozījumus.

6.   Balsojums par rezolūcijas priekšlikumiem, kas iekļauti trīs pastāvīgo komiteju ziņojumos

| — | Ziņojums par tūrisma ietekmi uz ĀKK valstu attīstību (ACP-EU 3871/06/galīgā redakcija) — Ekonomiskās attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja. Līdzreferenti: L. Boyce Sebetela (Botsvāna) un Hans-Peter Mayer.
  Pieņēma grozījumus Nr. 1 un 3. Rezolūciju ar grozījumiem pieņēma, nevienam nebalsojot pret un vienam atturoties.
  Ziņojums par kājnieku un vieglajiem ieročiem (ACP-EU 3892/06/galīgā redakcija) — Politisko lietu komiteja. Līdzeferenti: Ana Gomes un William Duguid (Barbadosa). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par tūrisma ietekmi uz ĀKK valstu attīstību (ACP-EU 3871/06/galīgā redakcija) — Ekonomiskās attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja. Līdzreferenti: L. Boyce Sebetela (Botsvāna) un Hans-Peter Mayer.

Pieņēma grozījumus Nr. 1 un 3. Rezolūciju ar grozījumiem pieņēma, nevienam nebalsojot pret un vienam atturoties.

Ziņojums par kājnieku un vieglajiem ieročiem (ACP-EU 3892/06/galīgā redakcija) — Politisko lietu komiteja. Līdzeferenti: Ana Gomes un William Duguid (Barbadosa).

| — | Referenti ierosināja vienu mutisku grozījumu. Mutisko grozījumu pieņēma.
  Rezolūciju ar grozījumiem pieņēma, nevienam nebalsojot pret un diviem atturoties.
  Ziņojums par ūdeni jaunattīstības valstīs (ACP-EU 3916/06/galīgā redakcija) — Sociālo lietu un vides komiteja. |
| --- | --- |

—

Referenti ierosināja vienu mutisku grozījumu. Mutisko grozījumu pieņēma.

Rezolūciju ar grozījumiem pieņēma, nevienam nebalsojot pret un diviem atturoties.

Ziņojums par ūdeni jaunattīstības valstīs (ACP-EU 3916/06/galīgā redakcija) — Sociālo lietu un vides komiteja.

| — | Līdzeferenti: Achille Tapsoba (Burkinafaso) un Eija-Riitta Korhola.
  Pieņēma grozījumus Nr. 3, 7 un 12-14 (ar mutisku grozījumu).
  Rezolūciju ar grozījumiem pieņēma, nevienam nebalsojot pret un četriem atturoties. |
| --- | --- |

—

Līdzeferenti: Achille Tapsoba (Burkinafaso) un Eija-Riitta Korhola.

Pieņēma grozījumus Nr. 3, 7 un 12-14 (ar mutisku grozījumu).

Rezolūciju ar grozījumiem pieņēma, nevienam nebalsojot pret un četriem atturoties.

7.   Balsojums par steidzamu rezolūciju priekšlikumiem

| — | Steidzamas rezolūcijas priekšlikums par EPN sarunu pārskatīšanu (ACP-EU 3958/06/Comp.).
  Pieņēma grozījumus Nr. 1, 12, mutisku grozījumu 17. punktam un grozījumu Nr. 17.
  Rezolūciju ar grozījumiem pieņēma, nevienam nebalsojot pret un vienam atturoties. |
| --- | --- |

—

Steidzamas rezolūcijas priekšlikums par EPN sarunu pārskatīšanu (ACP-EU 3958/06/Comp.).

Pieņēma grozījumus Nr. 1, 12, mutisku grozījumu 17. punktam un grozījumu Nr. 17.

Rezolūciju ar grozījumiem pieņēma, nevienam nebalsojot pret un vienam atturoties.

| — | Steidzamas rezolūcijas priekšlikums par situāciju ĀKK grupas Austrumāfrikas reģionā (ACP-EU 3960/06/Comp.).
  Pieņēma grozījumus Nr. 1, 3, 7-8, grozījumus S. un T. apsvērumam, grozījumus Nr. 9-10, 16, 23-28, 30, 33-34, grozījumus 35.-36. punktam un grozījumu Nr. 38. |
| --- | --- |

—

Steidzamas rezolūcijas priekšlikums par situāciju ĀKK grupas Austrumāfrikas reģionā (ACP-EU 3960/06/Comp.).

Pieņēma grozījumus Nr. 1, 3, 7-8, grozījumus S. un T. apsvērumam, grozījumus Nr. 9-10, 16, 23-28, 30, 33-34, grozījumus 35.-36. punktam un grozījumu Nr. 38.

Pieprasīja balsojumu katrā palātā atsevišķi un aizklātu balsojumu par visu rezolūciju kopumā.

Uzstājās: Sithole (Dienvidāfrika) un T. Cornillet.

Par balsu skaitītājiem iecēla F. Kaczmarek, Moreau, Sithole (Dienvidāfrika) un Mporogomyi (Tanzānija).

Rezolūciju ar grozījumiem noraidīja (ĀKK balsojums: 11 par, 27 pret un 2 atturas; ES balsojums: 53 par, 1 pret un 3 atturas).

8.   Dažādi jautājumi

M. Gahler iepazīstināja ar Vīsbādeni, kur rīkos nākamo APA sesiju.

Līdzpriekšsēdētāja paziņoja par ES Sekretariāta locekļa John Bryan Rose aiziešanu, kurš APA strādāja 29 gadus.

Līdzpriekšsēdētāja pateicās Barbadosas iestādēm par ieguldīto darbu APA un sociālo pasākumu rīkošanā.

9.   ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 13. sesijas laiks un vieta

Apvienotās parlamentārās asamblejas 13. sesija notiks 2007. gada 23.-28. jūnijā Vīsbādenē (Vācija).

(Sēdi beidza plkst. 11.52)

René RADEMBINO-CONIQUET un

Glenys KINNOCK

Līdzpriekšsēdētāji

Sers John KAPUTIN un

Dietmar NICKEL

Ģenerālsekretāri

---

I PIELIKUMS

APVIENOTĀS PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS LOCEKĻU ALFABĒTISKS SARAKSTS

| ĀKK pārstāvji | EP pārstāvji |
| --- | --- |
| RADEMBINO-CONIQUET (GABONA), līdzpriekšsēdētājs | KINNOCK, līdzpriekšsēdētāja |
| BENINA (PV) | GAHLER (PV) |
| KAMERŪNA (PV) | MANTOVANI (PV) |
| EKVATORIĀLĀ GVINEJA (PV) | VERGES (PV) |
| GANA (PV) | CARLOTTI (PV) |
| JAMAIKA (PV) | MITCHELL (PV) |
| KENIJA (PV) | JOAN I MARÍ (PV) |
| NIUE (PV) | LULLING (PV) |
| SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS (PV) | KAMIŃSKI (PV) |
| SEIŠEĻU SALAS (PV) | CORNILLET (PV) |
| ZĀLAMANA SALAS (PV) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (PV) |
| SVAZILENDA (PV) | BOWIS (PV) |
| ZAMBIJA (PV) | GOUDIN (PV) |
| ANGOLA | AGNOLETTO |
| ANTIGVA UN BARBUDA | ALLISTER |
| BAHAMU SALAS | ARIF |
| BARBADOSA | AUBERT |
| BELIZA | AYLWARD |
| BOTSVĀNA | BEREND |
| BURKINAFASO | BULLMAN |
| BURUNDI | BUSK |
| KABOVERDE | CALLANAN |
| CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA | COELHO |
| ČADA | DEVA |
| KOMORU SAVIENĪBA | DILLEN |
| KONGO (Republika) | DOBOLYI |
| KONGO (Demokrātiskā Republika) | DOMBROVSKIS |
| KUKA SALAS | EK |
| KOTDIVUĀRA | FERNANDES |
| DŽIBUTIJA | FERREIRA |
| DOMINIKA | GAUBERT |
| DOMINIKĀNAS REPUBLIKA | GOMES |
| ERITREJA | GRABOWSKA |
| ETIOPIJA | GRÖNER |
| FIDŽI | HERRANZ GARCÍA |
| GAMBIJA | HAUG |
| GRENĀDA | HALL |
| GVINEJA | HOLM |
| GVINEJA-BISAVA | JÖNS |
| GAJĀNA | KACZMAREK |
| HAITI | KORHOLA |
| KIRIBATI | KUŁAKOWSKI |
| LESOTO | KOZLIK |
| LIBĒRIJA | LANGENDRIES |
| MADAGASKARA | LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE |
| MALĀVIJA | LEHIDEUX |
| MALI | LOUIS |
| MĀRŠALA SALAS (Republika) | MARTENS |
| MAURITĀNIJA | MAYER |
| MAURĪCIJA | McAVAN |
| MIKRONĒZIJA (Federatīvās Valstis) | MORILLON |
| MOZAMBIKA | NOVAK |
| NAMĪBIJA | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| NAURU (Republika) | POLFER |
| NIGĒRA | RIBEIRO E CASTRO |
| NIGĒRIJA | ROITHOVÁ |
| PALAU | ROSATI |
| PAPUA-JAUNGVINEJA | SARTORI |
| RUANDA | SCHNELLHARDT |
| SENTKITSA UN NEVISA | SCHRÖDER |
| SENTLŪSIJA | STURDY |
| SAMOA | SCHEELE |
| SANTOME UN PRINSIPI | SORNOSA MARTÍNEZ |
| SENEGĀLA | SCHLYTER |
| SJERRALEONE | SCHMIDT |
| SOMĀLIJA | SPERONI |
| DIENVIDĀFRIKA | VENETO |
| SUDĀNA | VALENCIANO MARTINEZ-ORO |
| SURINAMA | VAN LANCKER |
| TANZĀNIJA | VAN HECKE |
| AUSTRUMTIMORA | de VILLIERS |
| TOGO | WIELAND |
| TONGA | WIJKMAN |
| TRINIDĀDA UN TOBĀGO | WILLMOTT |
| TUVALU | WURTZ |
| UGANDA | ZÁBORSKÁ |
| VANUATU | ZANI |
| ZIMBABVE | ZĪLE |

ĀKK pārstāvji

EP pārstāvji

RADEMBINO-CONIQUET (GABONA), līdzpriekšsēdētājs

KINNOCK, līdzpriekšsēdētāja

BENINA (PV)

GAHLER (PV)

KAMERŪNA (PV)

MANTOVANI (PV)

EKVATORIĀLĀ GVINEJA (PV)

VERGES (PV)

GANA (PV)

CARLOTTI (PV)

JAMAIKA (PV)

MITCHELL (PV)

KENIJA (PV)

JOAN I MARÍ (PV)

NIUE (PV)

LULLING (PV)

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS (PV)

KAMIŃSKI (PV)

SEIŠEĻU SALAS (PV)

CORNILLET (PV)

ZĀLAMANA SALAS (PV)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (PV)

SVAZILENDA (PV)

BOWIS (PV)

ZAMBIJA (PV)

GOUDIN (PV)

ANGOLA

AGNOLETTO

ANTIGVA UN BARBUDA

ALLISTER

BAHAMU SALAS

ARIF

BARBADOSA

AUBERT

BELIZA

AYLWARD

BOTSVĀNA

BEREND

BURKINAFASO

BULLMAN

BURUNDI

BUSK

KABOVERDE

CALLANAN

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

COELHO

ČADA

DEVA

KOMORU SAVIENĪBA

DILLEN

KONGO (Republika)

DOBOLYI

KONGO (Demokrātiskā Republika)

DOMBROVSKIS

KUKA SALAS

EK

KOTDIVUĀRA

FERNANDES

DŽIBUTIJA

FERREIRA

DOMINIKA

GAUBERT

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

GOMES

ERITREJA

GRABOWSKA

ETIOPIJA

GRÖNER

FIDŽI

HERRANZ GARCÍA

GAMBIJA

HAUG

GRENĀDA

HALL

GVINEJA

HOLM

GVINEJA-BISAVA

JÖNS

GAJĀNA

KACZMAREK

HAITI

KORHOLA

KIRIBATI

KUŁAKOWSKI

LESOTO

KOZLIK

LIBĒRIJA

LANGENDRIES

MADAGASKARA

LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE

MALĀVIJA

LEHIDEUX

MALI

LOUIS

MĀRŠALA SALAS (Republika)

MARTENS

MAURITĀNIJA

MAYER

MAURĪCIJA

McAVAN

MIKRONĒZIJA (Federatīvās Valstis)

MORILLON

MOZAMBIKA

NOVAK

NAMĪBIJA

PLEGUEZUELOS AGUILAR

NAURU (Republika)

POLFER

NIGĒRA

RIBEIRO E CASTRO

NIGĒRIJA

ROITHOVÁ

PALAU

ROSATI

PAPUA-JAUNGVINEJA

SARTORI

RUANDA

SCHNELLHARDT

SENTKITSA UN NEVISA

SCHRÖDER

SENTLŪSIJA

STURDY

SAMOA

SCHEELE

SANTOME UN PRINSIPI

SORNOSA MARTÍNEZ

SENEGĀLA

SCHLYTER

SJERRALEONE

SCHMIDT

SOMĀLIJA

SPERONI

DIENVIDĀFRIKA

VENETO

SUDĀNA

VALENCIANO MARTINEZ-ORO

SURINAMA

VAN LANCKER

TANZĀNIJA

VAN HECKE

AUSTRUMTIMORA

de VILLIERS

TOGO

WIELAND

TONGA

WIJKMAN

TRINIDĀDA UN TOBĀGO

WILLMOTT

TUVALU

WURTZ

UGANDA

ZÁBORSKÁ

VANUATU

ZANI

ZIMBABVE

ZĪLE

POLITISKO LIETU KOMITEJA

| Komitejas locekļi no ĀKK valstīm | EP deputāti |
| --- | --- |
| NDUWIMANA (BURUNDI), līdzpriekšsēdētājs | CALLANAN, līdzpriekšsēdētājs |
| LUTUNDULA (KONGO Demokrātiskā Republika), PV | JÖNS, PV |
| DUGUID (BARBADOSA), PV | POLFER, PV |
| ANGOLA | CARLOTTI |
| BELIZA | COELHO |
| BENINA | DILLEN |
| KUKA SALAS | DOBOLYI |
| DŽIBUTIJA | GAHLER |
| EKVATORIĀLĀ GVINEJA | GAUBERT |
| FIDŽI | GOMES |
| GRENĀDA | GRABOWSKA |
| GVINEJA | GRÖNER |
| HAITI | HERRANZ GARCÍA |
| LIBĒRIJA | KACZMAREK |
| MAURITĀNIJA | KAMINSKI |
| NAMĪBIJA | LÓPEZ ISTÚRIZ |
| NIGĒRIJA | LOUIS |
| NIUE | MANTOVANI |
| PAPUA-JAUNGVINEJA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS | MORILLON |
| SUDĀNA | SARTORI |
| TOGO | SCHMIDT |
| TUVALU | VAN HECKE |
| UGANDA | WIELAND |
| ZIMBABVE | WURTZ |
| | ZANI |

Komitejas locekļi no ĀKK valstīm

EP deputāti

NDUWIMANA (BURUNDI), līdzpriekšsēdētājs

CALLANAN, līdzpriekšsēdētājs

LUTUNDULA (KONGO Demokrātiskā Republika), PV

JÖNS, PV

DUGUID (BARBADOSA), PV

POLFER, PV

ANGOLA

CARLOTTI

BELIZA

COELHO

BENINA

DILLEN

KUKA SALAS

DOBOLYI

DŽIBUTIJA

GAHLER

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

GAUBERT

FIDŽI

GOMES

GRENĀDA

GRABOWSKA

GVINEJA

GRÖNER

HAITI

HERRANZ GARCÍA

LIBĒRIJA

KACZMAREK

MAURITĀNIJA

KAMINSKI

NAMĪBIJA

LÓPEZ ISTÚRIZ

NIGĒRIJA

LOUIS

NIUE

MANTOVANI

PAPUA-JAUNGVINEJA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS

MORILLON

SUDĀNA

SARTORI

TOGO

SCHMIDT

TUVALU

VAN HECKE

UGANDA

WIELAND

ZIMBABVE

WURTZ

ZANI

EKONOMISKĀS ATTĪSTĪBAS, FINANŠU UN EKONOMIKAS KOMITEJA

| Komitejas locekļi no ĀKK valstīm | EP deputāti |
| --- | --- |
| FRANCOIS (SENTLŪSIJA), līdzpriekšsēdētājs | SCHLYTER, līdzpriekšsēdētājs |
| SEBETELA (BOTSVĀNA), PV | DOMBROVSKIS, PV |
| DARBO (ČADA), PV | RIBEIRO E CASTRO, PV |
| ANTIGVA UN BARBUDA | AGNOLETTO |
| KAMERŪNA | BEREND |
| KONGO (Republika) | BULLMANN |
| KOTDIVUĀRA | BUSK |
| ERITREJA | CORNILLET |
| ETIOPIJA | DEVA |
| GABONA | FERREIRA |
| GANA | JOAN I MARI |
| GAJĀNA | KINNOCK |
| KENIJA | KOZLÍK |
| MALI | LANGENDRIES |
| MAURĪCIJA | LEHIDEUX |
| MIKRONĒZIJA (Mikronēzijas Federatīvās Valstis) | LULLING |
| PALAU | MAYER |
| SAMOA | McAVAN |
| SENEGĀLA | MITCHELL |
| SJERRALEONE | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| DIENVIDĀFRIKA | ROSATI |
| SVAZILENDA | SPERONI |
| TANZĀNIJA | STURDY |
| TONGA | VAN LANCKER |
| TRINIDĀDA UN TOBĀGO | de VILLIERS |
| ZAMBIJA | ZĪLE |

Komitejas locekļi no ĀKK valstīm

EP deputāti

FRANCOIS (SENTLŪSIJA), līdzpriekšsēdētājs

SCHLYTER, līdzpriekšsēdētājs

SEBETELA (BOTSVĀNA), PV

DOMBROVSKIS, PV

DARBO (ČADA), PV

RIBEIRO E CASTRO, PV

ANTIGVA UN BARBUDA

AGNOLETTO

KAMERŪNA

BEREND

KONGO (Republika)

BULLMANN

KOTDIVUĀRA

BUSK

ERITREJA

CORNILLET

ETIOPIJA

DEVA

GABONA

FERREIRA

GANA

JOAN I MARI

GAJĀNA

KINNOCK

KENIJA

KOZLÍK

MALI

LANGENDRIES

MAURĪCIJA

LEHIDEUX

MIKRONĒZIJA (Mikronēzijas Federatīvās Valstis)

LULLING

PALAU

MAYER

SAMOA

McAVAN

SENEGĀLA

MITCHELL

SJERRALEONE

PLEGUEZUELOS AGUILAR

DIENVIDĀFRIKA

ROSATI

SVAZILENDA

SPERONI

TANZĀNIJA

STURDY

TONGA

VAN LANCKER

TRINIDĀDA UN TOBĀGO

de VILLIERS

ZAMBIJA

ZĪLE

SOCIĀLO LIETU UN VIDES KOMITEJA

| Komitejas locekļi no ĀKK valstīm | EP deputāti |
| --- | --- |
| OUMAROU (NIGĒRA), līdzpriekšsēdētājs | SCHEELE, līdzpriekšsēdētāja |
| SANGA (ZĀLAMANA SALAS), PV | NOVAK, PV |
| SITHOLE (MOZAMBIKA), PV | ARIF, PV |
| BAHAMU SALAS | ALLISTER |
| BURKINAFASO | AUBERT |
| KABOVERDE | AYLWARD |
| KOMORU SAVIENĪBA | BOWIS |
| DOMINIKA | EK |
| DOMINIKĀNAS REPUBLIKA | FERNANDES |
| GAMBIJA | GOUDIN |
| GVINEJA-BISAVA | HALL |
| JAMAIKA | HAUG |
| KIRIBATI | HOLM |
| LESOTO | KORHOLA |
| MADAGASKARA | KUŁAKOWSKI |
| MALĀVIJA | MARTENS |
| MĀRŠALA SALAS (Republika) | ROITHOVA |
| NAURU | SCHNELLHARDT |
| RUANDA | SCHRÖDER |
| SENTKITSA UN NEVISA | SORNOSA MARTÍNEZ |
| SANTOME UN PRINSIPI | VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO |
| SEIŠEĻU SALAS | VENETO |
| SOMĀLIJA | VERGES |
| SURINAMA | WIJKMAN |
| AUSTRUMTIMORA | WILLMOTT |
| VANUATU | ZÁBORSKÁ |

Komitejas locekļi no ĀKK valstīm

EP deputāti

OUMAROU (NIGĒRA), līdzpriekšsēdētājs

SCHEELE, līdzpriekšsēdētāja

SANGA (ZĀLAMANA SALAS), PV

NOVAK, PV

SITHOLE (MOZAMBIKA), PV

ARIF, PV

BAHAMU SALAS

ALLISTER

BURKINAFASO

AUBERT

KABOVERDE

AYLWARD

KOMORU SAVIENĪBA

BOWIS

DOMINIKA

EK

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

FERNANDES

GAMBIJA

GOUDIN

GVINEJA-BISAVA

HALL

JAMAIKA

HAUG

KIRIBATI

HOLM

LESOTO

KORHOLA

MADAGASKARA

KUŁAKOWSKI

MALĀVIJA

MARTENS

MĀRŠALA SALAS (Republika)

ROITHOVA

NAURU

SCHNELLHARDT

RUANDA

SCHRÖDER

SENTKITSA UN NEVISA

SORNOSA MARTÍNEZ

SANTOME UN PRINSIPI

VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO

SEIŠEĻU SALAS

VENETO

SOMĀLIJA

VERGES

SURINAMA

WIJKMAN

AUSTRUMTIMORA

WILLMOTT

VANUATU

ZÁBORSKÁ

---

II PIELIKUMS

BRIDŽTAUNAS 20. LĪDZ 23. NOVEMBRA SESIJAS APMEKLĒJUMA REĢISTRS

| RADEMBINO-CONIQUET (Gabona), līdzpriekšsēdētājs | KINNOCK, līdzpriekšsēdētāja |
| --- | --- |
| DE SOUSA (Angola) | AGNOLETTO |
| DUGUID (Barbadosa) | ALLISTER |
| AKPOVI (Benina) (PV) | AUBERT |
| SEBETELA (Botsvāna) | AYLWARD |
| TAPSOBA (Burkinafaso) | BADIA I CUCHET (aizstāj FERREIRA) (2)
   (3)
   (4) |
| NYASSA (Kamerūna) (PV) | BEREND (2)
   (3) |
| KAGUER DARBO (Čada) | BOWIS (PV) |
| BOUNKOULOU (Kongo Republika) | BUDREIKAITE (aizstāj KULAKOWSKI) |
| KAPUNG YAV (Kongo Demokrātiskā Republika) (1) | |
| AMON-AGO (Kotdivuāra) | BUSHILL-MATTHEWS (aizstāj COELHO) |
| ABDI SAID (Džibutija) | BUSK |
| NAIB (Eritreja) | CARLOTTI (PV) |
| TOGA (Etiopija) | CALLANAN |
| CAVUILATI (Fidži) (1) | CORNILLET (PV) |
| MILEBOU-AUBUSSON (Gabona) | DEVA |
| TOURAY (Gambija) | DOMBROVSKIS |
| OSEI-AMEYAN (Gana) | EVANS (aizstāj DOBOLYI) (2)
   (3)
   (4) |
| ANTEM (Ekvatoriālā Gvineja) | |
| BERNARD CHERON (Haiti) | FERNANDES (4)
   (5) |
| BLACK (Jamaika) (1) | GAHLER (PV) |
| KAMOTHO (Kenija) (PV) | GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL (aizstāj HERRANZ GARCÍA) (4)
   (5) |
| TIHELI (Lesoto) (1) | |
| MATOLA (Malāvija) | GOMES |
| IMBARCAOUANE (Mali) | GOUDIN (PV) |
| DEERPALSING (Maurīcija) | GRABOWSKA |
| SITHOLE (Mozambika) | HALL |
| GEINGOB (Namībija) | HAUG |
| ABDOU (Nigēra) | HEGYI (aizstāj VAN LANCKER) (3)
   (4)
   (5) |
| POLISI (Ruanda) | JOAN I MARÍ (PV) (2)
   (3)
   (4) |
| HARRIS (Sentkitsa un Nevisa) | |
| FRANCOIS (Sentlūsija) | JÖNS |
| STRAKER (Sentvinsenta un Grenadīnas) (PV) | KACZMAREK |
| BARRY (Senegāla) | KAMINSKI |
| LARUE (Seišeļu salas) | KLASS (aizstāj LANGENDRIES) |
| CONTEH (Sjerraleone) | KORHOLA (4)
   (5) |
| MAGGA (Zālamana salas) | KOZLÍK |
| SITHOLE (Dienvidāfrika) | LAVARRA (aizstāj ARIF) |
| GARANG DENG (Sudāna) | LEHIDEUX |
| RODGERS (Surinama) | LOUIS (2)
   (3) |
| MPOROGOMYI (Tanzānija) | LULLING (PV) |
| MUGAMBE (Uganda) | MANTOVANI (PV  (2)
   (3)
   (4) |
| KAMANGA (Zambija) (1) | MARTENS |
| | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (PV) |
| | MAURO (aizstāj LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE) (4)
   (5) |
| | MAYER |
| | McAVAN |
| | MORGANTINI (aizstāj WURTZ) (3)
   (4)
   (5) |
| | MYLLER (aizstāj ROSATI) |
| | NOVAK |
| | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| | POLFER (2)
   (3) |
| | POMES RUIZ (aizstāj GAUBERT  (4)
   (5) |
| | POSDORF (aizstāj RIBEIRO E CASTRO) (3)
   (4)
   (5) |
| | ROITHOVÁ |
| | SARTORI |
| | SCHEELE |
| | SCHLYTER |
| | SCHMIDT |
| | SCHNELLHARDT |
| | SEEBER (aizstāj SCHRÖDER) |
| | SORNOSA MARTÍNEZ |
| | SPERONI (2)
   (3) |
| | STURDY |
| | VAN HECKE |
| | VENETO (2)
   (4)
   (5) |
| | WILLMOT |
| | WIELAND |
| | ZALESKI (aizstāj WIJKMAN) |
| | ZABORSKA |
| | ZILE (2)
   (4)
   (5) |

RADEMBINO-CONIQUET (Gabona), līdzpriekšsēdētājs

KINNOCK, līdzpriekšsēdētāja

DE SOUSA (Angola)

AGNOLETTO

DUGUID (Barbadosa)

ALLISTER

AKPOVI (Benina) (PV)

AUBERT

SEBETELA (Botsvāna)

AYLWARD

TAPSOBA (Burkinafaso)

BADIA I CUCHET (aizstāj FERREIRA) (2)
   (3)
   (4)

NYASSA (Kamerūna) (PV)

BEREND (2)
   (3)

KAGUER DARBO (Čada)

BOWIS (PV)

BOUNKOULOU (Kongo Republika)

BUDREIKAITE (aizstāj KULAKOWSKI)

KAPUNG YAV (Kongo Demokrātiskā Republika) (1)

AMON-AGO (Kotdivuāra)

BUSHILL-MATTHEWS (aizstāj COELHO)

ABDI SAID (Džibutija)

BUSK

NAIB (Eritreja)

CARLOTTI (PV)

TOGA (Etiopija)

CALLANAN

CAVUILATI (Fidži) (1)

CORNILLET (PV)

MILEBOU-AUBUSSON (Gabona)

DEVA

TOURAY (Gambija)

DOMBROVSKIS

OSEI-AMEYAN (Gana)

EVANS (aizstāj DOBOLYI) (2)
   (3)
   (4)

ANTEM (Ekvatoriālā Gvineja)

BERNARD CHERON (Haiti)

FERNANDES (4)
   (5)

BLACK (Jamaika) (1)

GAHLER (PV)

KAMOTHO (Kenija) (PV)

GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL (aizstāj HERRANZ GARCÍA) (4)
   (5)

TIHELI (Lesoto) (1)

MATOLA (Malāvija)

GOMES

IMBARCAOUANE (Mali)

GOUDIN (PV)

DEERPALSING (Maurīcija)

GRABOWSKA

SITHOLE (Mozambika)

HALL

GEINGOB (Namībija)

HAUG

ABDOU (Nigēra)

HEGYI (aizstāj VAN LANCKER) (3)
   (4)
   (5)

POLISI (Ruanda)

JOAN I MARÍ (PV) (2)
   (3)
   (4)

HARRIS (Sentkitsa un Nevisa)

FRANCOIS (Sentlūsija)

JÖNS

STRAKER (Sentvinsenta un Grenadīnas) (PV)

KACZMAREK

BARRY (Senegāla)

KAMINSKI

LARUE (Seišeļu salas)

KLASS (aizstāj LANGENDRIES)

CONTEH (Sjerraleone)

KORHOLA (4)
   (5)

MAGGA (Zālamana salas)

KOZLÍK

SITHOLE (Dienvidāfrika)

LAVARRA (aizstāj ARIF)

GARANG DENG (Sudāna)

LEHIDEUX

RODGERS (Surinama)

LOUIS (2)
   (3)

MPOROGOMYI (Tanzānija)

LULLING (PV)

MUGAMBE (Uganda)

MANTOVANI (PV  (2)
   (3)
   (4)

KAMANGA (Zambija) (1)

MARTENS

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (PV)

MAURO (aizstāj LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE) (4)
   (5)

MAYER

McAVAN

MORGANTINI (aizstāj WURTZ) (3)
   (4)
   (5)

MYLLER (aizstāj ROSATI)

NOVAK

PLEGUEZUELOS AGUILAR

POLFER (2)
   (3)

POMES RUIZ (aizstāj GAUBERT  (4)
   (5)

POSDORF (aizstāj RIBEIRO E CASTRO) (3)
   (4)
   (5)

ROITHOVÁ

SARTORI

SCHEELE

SCHLYTER

SCHMIDT

SCHNELLHARDT

SEEBER (aizstāj SCHRÖDER)

SORNOSA MARTÍNEZ

SPERONI (2)
   (3)

STURDY

VAN HECKE

VENETO (2)
   (4)
   (5)

WILLMOT

WIELAND

ZALESKI (aizstāj WIJKMAN)

ZABORSKA

ZILE (2)
   (4)
   (5)

Novērotāji:

Kuba: MARICHAL

Citi klātesošie:

| ANGOLA
  VALENTE
  GALA
  JOSÉ
  ALBERTO | BARBADOSA
  HUMPHREY
  GODDARD | BENINA
  BONIFACE |
| --- | --- | --- |
| BOTSVĀNA
  BATLHOKI
  MODISE | BURKINAFASO
  LANKOANDE
  TAHO | KAMERŪNA
  AWUDU MBAYA
  DANATA
  BAH |
| KONGO (Republika)
  PANDET | KOTDIVUĀRA
  MOLLE MOLLE | EKVATORIĀLĀ GVINEJA
  EVUNA |
| ETIOPIJA
  BEDRI
  MOHAMED ALI
  KEBEDE ABERA
  NAMARRA | GABONA
  KOMBILA
  SANNI | GANA
  BAAH |
| HAITI
  RAYMOND | KENIJA
  WAMBUA
  KIOKO
  POGHISIO | MALI
  DIALLO Djimé
  SYLLA
  MAGASSOUBA |
| MOZAMBIKA
  ERNESTO
  MIGUEL | NAMĪBIJA
  DE WAAL
  KEEJA | NIGĒRA
  YERIMA BAKO |
| | SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS
  THOMAS | ZĀLAMANA SALAS
  MA'AHANUA |
| DIENVIDĀFRIKA
  SOOKLAL
  GIBSON
  MAGAU | SUDĀNA
  ALLOBA
  BEDRI
  JERVESE | SURINAMA
  ESAJAS
  HIWAT
  SITAL
  RETHIPAL |
| UGANDA
  ACEMAH
  AMONGI
  DOMBO | ZAMBIJA
  MBEWE | ZIMBABVE
  CHAMISA
  MUCHENGETI |

ANGOLA

VALENTE

GALA

JOSÉ

ALBERTO

BARBADOSA

HUMPHREY

GODDARD

BENINA

BONIFACE

BOTSVĀNA

BATLHOKI

MODISE

BURKINAFASO

LANKOANDE

TAHO

KAMERŪNA

AWUDU MBAYA

DANATA

BAH

KONGO (Republika)

PANDET

KOTDIVUĀRA

MOLLE MOLLE

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

EVUNA

ETIOPIJA

BEDRI

MOHAMED ALI

KEBEDE ABERA

NAMARRA

GABONA

KOMBILA

SANNI

GANA

BAAH

HAITI

RAYMOND

KENIJA

WAMBUA

KIOKO

POGHISIO

MALI

DIALLO Djimé

SYLLA

MAGASSOUBA

MOZAMBIKA

ERNESTO

MIGUEL

NAMĪBIJA

DE WAAL

KEEJA

NIGĒRA

YERIMA BAKO

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS

THOMAS

ZĀLAMANA SALAS

MA'AHANUA

DIENVIDĀFRIKA

SOOKLAL

GIBSON

MAGAU

SUDĀNA

ALLOBA

BEDRI

JERVESE

SURINAMA

ESAJAS

HIWAT

SITAL

RETHIPAL

UGANDA

ACEMAH

AMONGI

DOMBO

ZAMBIJA

MBEWE

ZIMBABVE

CHAMISA

MUCHENGETI

ĀKK UN ES PADOME

| ROJAS | Valsts ministrs un EAF valsts kredītrīkotājs (Dominikānas Republika) |
| --- | --- |
| LEHTOMÄKI | Ārlietu ministrijas valsts sekretāre (Somija), ES Padomes pašreizējā priekšsēdētāja |

ROJAS

Valsts ministrs un EAF valsts kredītrīkotājs (Dominikānas Republika)

LEHTOMÄKI

Ārlietu ministrijas valsts sekretāre (Somija), ES Padomes pašreizējā priekšsēdētāja

EIROPAS KOMISIJA

| MICHEL | Par attīstību un humāno palīdzību atbildīgais Eiropas Komisijas loceklis |
| --- | --- |

MICHEL

Par attīstību un humāno palīdzību atbildīgais Eiropas Komisijas loceklis

EIROPAS KOPIENU EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA (ESK)

| DANTIN | Komitejas loceklis |
| --- | --- |
| KING | Komitejas loceklis |
| KIRIRO | Komitejas loceklis |

DANTIN

Komitejas loceklis

KING

Komitejas loceklis

KIRIRO

Komitejas loceklis

LAUKSAIMNIECĪBAS UN LAUKU SADARBĪBAS TEHNISKAIS CENTRS (CTA)

BOTO

AIZJŪRAS ZEMJU UN TERITORIJU ASOCIĀCIJA (OCTA)

STANBROOK

ĀKK VALSTU SEKRETARIĀTS

| KAPUTIN | APA ģenerālsekretārs |
| --- | --- |

KAPUTIN

APA ģenerālsekretārs

ES VALSTU SEKRETARIĀTS

| NICKEL | APA ģenerālsekretārs |
| --- | --- |

NICKEL

APA ģenerālsekretārs

---

(1)  Valsti pārstāv persona, kas nav parlamenta deputāts.

(2)  Piedalījās 2006. gada 20. novembra sēdē.

(3)  Piedalījās 2006. gada 21. novembra sēdē.

(4)  Piedalījās 2006. gada 22. novembra sēdē.

(5)  Piedalījās 2006. gada 23. novembra sēdē.

---

III PIELIKUMS

PIRMDIENAS, 2006. GADA 20. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLA PIELIKUMS

Pārstāvju, kuri nav parlamenta deputāti, akreditācija

KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA

KAPUNG YAV

KDR vēstniecības pagaidu pilnvarotais lietvedis, Brisele

ZAMBIJA

Viņas Ekselence Irene M. KAMANGA

Zambijas vēstniece, Brisele

FIDŽI

Viņa Ekselence Seremaia Tuinausori CAVUILATI

Fidži vēstnieks, Brisele

JAMAIKA

Viņa Ekselence Peter C. BLACK

Jamaikas augstais komisārs CARICOM

LESOTO

Viņas Ekselence Mamoruti TIHELI

Lesoto vēstniece, Brisele

---

IV PIELIKUMS

PIEŅEMTĀS REZOLŪCIJAS

| — | par tūrisma ietekmi uz ĀKK valstu attīstību (ACP-EU 3871/06/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

| — | par kājnieku un vieglajiem ieročiem (ACP-EU 3892/06/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

| — | par ūdeni jaunattīstības valstīs (ACP-EU 3916/06/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

| — | par sarunu par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) pārskatīšanu (ACP-EU 3958/06/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

REZOLŪCIJA
   (1)

par tūrisma ietekmi uz ĀKK valstu attīstību

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties no 2006. gada 20. līdz 23. novembrim Bridžtaunā (Barbadosa), |
| --- | --- |

—

tiekoties no 2006. gada 20. līdz 23. novembrim Bridžtaunā (Barbadosa),

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstītā ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 24. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstītā ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 24. pantu,

| — | ņemot vērā Fidži Deklarāciju, ko ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas pārraudzībā pieņēma 2004. gada 20. oktobrī ĀKK un ES ekonomisko un sociālo interešu grupu 7. reģionālajā seminārā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Fidži Deklarāciju, ko ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas pārraudzībā pieņēma 2004. gada 20. oktobrī ĀKK un ES ekonomisko un sociālo interešu grupu 7. reģionālajā seminārā,

| — | ņemot vērā rezolūciju par tūrismu un attīstību saistībā ar Eiropas Attīstības fonda (EAF) pārvaldību un kontroli, ko ĀKK un ES Apvienotā asambleja pieņēma 2001. gada martā Librevilā (Gabonā) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūciju par tūrismu un attīstību saistībā ar Eiropas Attīstības fonda (EAF) pārvaldību un kontroli, ko ĀKK un ES Apvienotā asambleja pieņēma 2001. gada martā Librevilā (Gabonā) (2),

| — | ņemot vērā rezolūciju par tūrismu un attīstību, ko ĀKK un ES Apvienotā asambleja pieņēma 1999. gada 14. oktobrī Naso (Bahamu salas) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūciju par tūrismu un attīstību, ko ĀKK un ES Apvienotā asambleja pieņēma 1999. gada 14. oktobrī Naso (Bahamu salas) (3),

| — | ņemot vērā Pasaules Tūrisma ētikas kodeksu, ko Pasaules Tūrisma organizācijas Ģenerālā asambleja pieņēma 1999. gada 1. oktobrī Santjago (Čīle) un apstiprināja ar ANO Ģenerālās asamblejas 2001. gada 21. decembra rezolūciju (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Tūrisma ētikas kodeksu, ko Pasaules Tūrisma organizācijas Ģenerālā asambleja pieņēma 1999. gada 1. oktobrī Santjago (Čīle) un apstiprināja ar ANO Ģenerālās asamblejas 2001. gada 21. decembra rezolūciju (4),

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās asamblejas 1999. gada 1. aprīlī Strasbūrā pieņemto rezolūciju par attīstības sadarbības kultūras dimensiju, tostarp jautājumus par kultūras mantojumu un tūrismu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās asamblejas 1999. gada 1. aprīlī Strasbūrā pieņemto rezolūciju par attīstības sadarbības kultūras dimensiju, tostarp jautājumus par kultūras mantojumu un tūrismu (5),

| — | ņemot vērā Attīstības padomes 1998. gada 30. novembrī Briselē pieņemto rezolūciju par ilgtspējīgu tūrismu jaunattīstības valstīs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības padomes 1998. gada 30. novembrī Briselē pieņemto rezolūciju par ilgtspējīgu tūrismu jaunattīstības valstīs,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 8. septembrī pieņemto rezolūciju par tūrismu un attīstību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 8. septembrī pieņemto rezolūciju par tūrismu un attīstību,

| — | ņemot vērā Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojumu (ACP-EU 3871/06/galīgā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojumu (ACP-EU 3871/06/galīgā redakcija),

Tūrisms kā ekonomikas attīstības un starptautiskās tirdzniecības faktors

| A. | tā kā tūrisms nenoliedzami ir jaunattīstības valstu izaugsmes dzenulis visos līmeņos; tā kā tūrisma nozīme starptautiskajā tirdzniecībā pieaug, neskatoties uz nesen notikušajām dabas katastrofām, kas ir ietekmējušas tūrisma plūsmu atsevišķos pasaules reģionos; |
| --- | --- |

A.

tā kā tūrisms nenoliedzami ir jaunattīstības valstu izaugsmes dzenulis visos līmeņos; tā kā tūrisma nozīme starptautiskajā tirdzniecībā pieaug, neskatoties uz nesen notikušajām dabas katastrofām, kas ir ietekmējušas tūrisma plūsmu atsevišķos pasaules reģionos;

| B. | tā kā organizēta tūrisma programma vai atsevišķs ceļojums arvien vairāk ietver vairākus tūrisma galamērķus vairāk nekā vienā valstī, tādējādi veicinot lielāku reģionālo sadarbību un pastiprinot saiknes starp valstīm; |
| --- | --- |

B.

tā kā organizēta tūrisma programma vai atsevišķs ceļojums arvien vairāk ietver vairākus tūrisma galamērķus vairāk nekā vienā valstī, tādējādi veicinot lielāku reģionālo sadarbību un pastiprinot saiknes starp valstīm;

| C. | tā kā tūrisms ir viens no jebkuras tādas konsekventas attīstības politikas pamataspektiem, ko paredzēts īstenot jaunattīstības valstīs; tā kā jāveicina tūrisma saistība ar citām ekonomikas nozarēm, galvenokārt lauksaimniecību un zveju, pārtikas un dzērienu ražošanu un pārstrādi, citām ražošanas nozarēm, amatniecību, kā arī transporta un finanšu pakalpojumiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā tūrisms ir viens no jebkuras tādas konsekventas attīstības politikas pamataspektiem, ko paredzēts īstenot jaunattīstības valstīs; tā kā jāveicina tūrisma saistība ar citām ekonomikas nozarēm, galvenokārt lauksaimniecību un zveju, pārtikas un dzērienu ražošanu un pārstrādi, citām ražošanas nozarēm, amatniecību, kā arī transporta un finanšu pakalpojumiem;

| D. | tā kā tūrisma pasākumi jaunattīstības valstīs var ietvert vajadzību pēc infrastruktūras projektiem transporta, enerģētikas, jaunu komunikāciju tehnoloģiju, mājokļu, sanitārijas, kā arī veselības un higiēnas jomā; |
| --- | --- |

D.

tā kā tūrisma pasākumi jaunattīstības valstīs var ietvert vajadzību pēc infrastruktūras projektiem transporta, enerģētikas, jaunu komunikāciju tehnoloģiju, mājokļu, sanitārijas, kā arī veselības un higiēnas jomā;

| E. | tā kā ir ļoti svarīgi, lai šādu projektu labumguvējas būtu gan vietējās kopienas, gan tūrisma nozare; |
| --- | --- |

E.

tā kā ir ļoti svarīgi, lai šādu projektu labumguvējas būtu gan vietējās kopienas, gan tūrisma nozare;

| F. | tā kā bieži neizdodas izveidot noturīgu saikni starp tūrisma nozari un valsts ekonomiku; tā kā tūrisma infrastruktūra galvenokārt pieder ārvalstu īpašniekiem un ieguldījumus veicina ar būtiskiem finanšu un nodokļu atvieglojumiem, kurus nosaka atsevišķas valstis, konkurējot savā starpā; |
| --- | --- |

F.

tā kā bieži neizdodas izveidot noturīgu saikni starp tūrisma nozari un valsts ekonomiku; tā kā tūrisma infrastruktūra galvenokārt pieder ārvalstu īpašniekiem un ieguldījumus veicina ar būtiskiem finanšu un nodokļu atvieglojumiem, kurus nosaka atsevišķas valstis, konkurējot savā starpā;

| G. | tā kā saistībā ar tūrismu tiek veikti divreiz vairāk finanšu pārskatījumi no bagātajām uz nabadzīgajām valstīm, nekā valdības sniedz atbalstu; tā kā no 50 vismazāk attīstītajām valstīm 46 valstīs tūrisms pašreiz ir lielākā ārzemju valūtas pelnīšanas nozare; |
| --- | --- |

G.

tā kā saistībā ar tūrismu tiek veikti divreiz vairāk finanšu pārskatījumi no bagātajām uz nabadzīgajām valstīm, nekā valdības sniedz atbalstu; tā kā no 50 vismazāk attīstītajām valstīm 46 valstīs tūrisms pašreiz ir lielākā ārzemju valūtas pelnīšanas nozare;

| H. | tā kā 41 no 50 nabadzīgākajām pasaules valstīm tūrisms veido vairāk nekā 5 % no IKP vai 10 % no eksporta; |
| --- | --- |

H.

tā kā 41 no 50 nabadzīgākajām pasaules valstīm tūrisms veido vairāk nekā 5 % no IKP vai 10 % no eksporta;

| I. | tā kā NEPAD (Jaunās partnerattiecības Āfrikas attīstībai) 2001. gada pamatdokumentā īpaši uzsvērta Āfrikas tūrisma nozīme un izstrādāts tūrisma attīstības rīcības plāns, ko 2004. gadā apstiprināja Āfrikas Savienība un kurā atzīta ekotūrisma un kultūras tūrisma nozīme Āfrikas attīstībai; |
| --- | --- |

I.

tā kā NEPAD (Jaunās partnerattiecības Āfrikas attīstībai) 2001. gada pamatdokumentā īpaši uzsvērta Āfrikas tūrisma nozīme un izstrādāts tūrisma attīstības rīcības plāns, ko 2004. gadā apstiprināja Āfrikas Savienība un kurā atzīta ekotūrisma un kultūras tūrisma nozīme Āfrikas attīstībai;

| J. | tā kā jāveicina vietējo ieguldījumu veikšana apkalpošanas nozarē, vai nu izstrādājot politiku, kas ļautu veidot vietējos privātas un kooperatīvas struktūras uzņēmumus, kuri varētu sniegt pakalpojumus un ražot preces, kas agrāk tika ievestas, vai arī veidojot vietējo un starptautisko uzņēmēju kopuzņēmumus; |
| --- | --- |

J.

tā kā jāveicina vietējo ieguldījumu veikšana apkalpošanas nozarē, vai nu izstrādājot politiku, kas ļautu veidot vietējos privātas un kooperatīvas struktūras uzņēmumus, kuri varētu sniegt pakalpojumus un ražot preces, kas agrāk tika ievestas, vai arī veidojot vietējo un starptautisko uzņēmēju kopuzņēmumus;

| K. | ņemot vērā pašreizējās sarunas par Ekonomikas partnerattiecību nolīgumiem (EPN), ar kuriem no 2008. gada 1. janvāra aizstās vienpusējo atvieglotas tirdzniecības režīmu komercattiecībām starp ĀKK valstīm un ES; |
| --- | --- |

K.

ņemot vērā pašreizējās sarunas par Ekonomikas partnerattiecību nolīgumiem (EPN), ar kuriem no 2008. gada 1. janvāra aizstās vienpusējo atvieglotas tirdzniecības režīmu komercattiecībām starp ĀKK valstīm un ES;

Tūrisms kā vides aizsardzības un kultūras mantojuma/kultūras saglabāšanas faktors

| L. | tā kā ilgtspējīgs tūrisms var attīstīties tikai tad, ja tiek ievēroti dabas un kultūras nosacījumi un attiecīgo vietējo kopienu tradīcijas; |
| --- | --- |

L.

tā kā ilgtspējīgs tūrisms var attīstīties tikai tad, ja tiek ievēroti dabas un kultūras nosacījumi un attiecīgo vietējo kopienu tradīcijas;

| M. | tā kā tūrisms nav jāuzskata par kaut ko videi kaitīgu, bet gan drīzāk par vides sabiedroto, jo tūrisma ienesīgums ir atkarīgs no vides un kultūras mantojuma saglabāšanas; |
| --- | --- |

M.

tā kā tūrisms nav jāuzskata par kaut ko videi kaitīgu, bet gan drīzāk par vides sabiedroto, jo tūrisma ienesīgums ir atkarīgs no vides un kultūras mantojuma saglabāšanas;

| N. | tā kā iestādēm īpaša uzmanība ir jāpievērš videi draudzīgiem tūrisma veidiem, tādiem kā ekoloģiskais tūrisms, lauku tūrisms un “solidārais tūrisms”; |
| --- | --- |

N.

tā kā iestādēm īpaša uzmanība ir jāpievērš videi draudzīgiem tūrisma veidiem, tādiem kā ekoloģiskais tūrisms, lauku tūrisms un “solidārais tūrisms”;

| O. | tā kā tūrisma ilgtspējīga attīstība notiek, saglabājot un atjaunojot vietējo dabas un kultūras, materiālo un nemateriālo mantojumu un vēsturiskās ēkas; |
| --- | --- |

O.

tā kā tūrisma ilgtspējīga attīstība notiek, saglabājot un atjaunojot vietējo dabas un kultūras, materiālo un nemateriālo mantojumu un vēsturiskās ēkas;

| P. | tā kā iestādēm īpaša uzmanība jāpievērš tūristu un tūrisma objektu un vietu drošībai; |
| --- | --- |

P.

tā kā iestādēm īpaša uzmanība jāpievērš tūristu un tūrisma objektu un vietu drošībai;

| Q. | tā kā ar tūrismu saistīti ieguldījumi paaugstināta riska jomās jāveic tikai pēc tam, kad ir izvērtēta to spēja palielināt tūrisma pasākumu nozīmi; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ar tūrismu saistīti ieguldījumi paaugstināta riska jomās jāveic tikai pēc tam, kad ir izvērtēta to spēja palielināt tūrisma pasākumu nozīmi;

| R. | tā kā valdībām ir likumīgas tiesības pēc konsultēšanās ar tūrisma nozares organizāciju pārstāvjiem paredzēt stingrus noteikumus attiecībā uz sevišķi populāru vietu apmeklētājiem; |
| --- | --- |

R.

tā kā valdībām ir likumīgas tiesības pēc konsultēšanās ar tūrisma nozares organizāciju pārstāvjiem paredzēt stingrus noteikumus attiecībā uz sevišķi populāru vietu apmeklētājiem;

| S. | tā kā attiecīgajām valsts iestādēm ir jāintegrē un jāpieņem koncepcija par tūristu skaita ierobežošanu mazo salu valstīs, kalnu apgabalos un piekrastes zonās, uz kurām dodas milzīgs tūristu skaits; |
| --- | --- |

S.

tā kā attiecīgajām valsts iestādēm ir jāintegrē un jāpieņem koncepcija par tūristu skaita ierobežošanu mazo salu valstīs, kalnu apgabalos un piekrastes zonās, uz kurām dodas milzīgs tūristu skaits;

| T. | tā kā neplānota un nesaskaņota tūrisma attīstība var izraisīt ūdens un enerģijas piegādes traucējumus, palielināt savvaļas dzīvnieku un jūras resursu apdraudējumu aizsargājamās teritorijās un apdraudēt ekoloģiski nestabilas platības; |
| --- | --- |

T.

tā kā neplānota un nesaskaņota tūrisma attīstība var izraisīt ūdens un enerģijas piegādes traucējumus, palielināt savvaļas dzīvnieku un jūras resursu apdraudējumu aizsargājamās teritorijās un apdraudēt ekoloģiski nestabilas platības;

| U. | tā kā var būt nepieciešams ES atbalsts, lai palīdzētu valdībām izstrādāt, pārraudzīt un īstenot tiesību aktus, ar kuriem kontrolē piekļuvi ekoloģiski nestabilām platībām un šādu platību izmantošanu; |
| --- | --- |

U.

tā kā var būt nepieciešams ES atbalsts, lai palīdzētu valdībām izstrādāt, pārraudzīt un īstenot tiesību aktus, ar kuriem kontrolē piekļuvi ekoloģiski nestabilām platībām un šādu platību izmantošanu;

| V. | tā kā enerģijas izmantošana ir jāsaskaņo ar transporta politiku, lai aizsargātu vidi un ievērotu atbilstību Kioto Protokola mērķiem nolūkā sasniegt ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

V.

tā kā enerģijas izmantošana ir jāsaskaņo ar transporta politiku, lai aizsargātu vidi un ievērotu atbilstību Kioto Protokola mērķiem nolūkā sasniegt ilgtspējīgu attīstību;

Tūrisms kā sabiedrības veselības un izglītības faktors, iekļaujot seksa tūrisma ietekmi uz sociālo jomu

| W. | tā kā valsts sabiedrības veselības standarti ir tās pievilcības elements; |
| --- | --- |

W.

tā kā valsts sabiedrības veselības standarti ir tās pievilcības elements;

| X. | tā kā ceļojumu rīkotājiem ir jāsniedz tūristiem informācija par slimību un ievainojumu riskiem, ar kādiem ir saistīts galamērķis vai attiecīgais tūrisma pasākums, un par vietējās sabiedrības noteikumiem un vērtībām; |
| --- | --- |

X.

tā kā ceļojumu rīkotājiem ir jāsniedz tūristiem informācija par slimību un ievainojumu riskiem, ar kādiem ir saistīts galamērķis vai attiecīgais tūrisma pasākums, un par vietējās sabiedrības noteikumiem un vērtībām;

| Y. | tā kā tūrisms ietekmē sabiedrības veselības standartus, jo pastāv tādi nepieciešamie elementi kā higiēnas prasības, veselības aprūpes pasākumi, vakcinācijas kampaņas un informācijas izplatīšana par slimību profilaksi; |
| --- | --- |

Y.

tā kā tūrisms ietekmē sabiedrības veselības standartus, jo pastāv tādi nepieciešamie elementi kā higiēnas prasības, veselības aprūpes pasākumi, vakcinācijas kampaņas un informācijas izplatīšana par slimību profilaksi;

| Z. | tā kā atbilstīga un uz tūrisma nozari orientēta fiskālā politika var nodrošināt valdībai ieņēmumus, lai uzlabotu veselības aprūpei nepieciešamo materiāli tehnisko bāzi, kā rezultātā ieguvēji būtu gan vietējie iedzīvotāji, gan tūristi; |
| --- | --- |

Z.

tā kā atbilstīga un uz tūrisma nozari orientēta fiskālā politika var nodrošināt valdībai ieņēmumus, lai uzlabotu veselības aprūpei nepieciešamo materiāli tehnisko bāzi, kā rezultātā ieguvēji būtu gan vietējie iedzīvotāji, gan tūristi;

| AA. | tā kā ceļotāju uzvedība var saasināt tūristu veselības problēmas un vietējiem veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem radīt nevajadzīgu papildu slogu; |
| --- | --- |

AA.

tā kā ceļotāju uzvedība var saasināt tūristu veselības problēmas un vietējiem veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem radīt nevajadzīgu papildu slogu;

| AB. | tā kā HIV/AIDS, tuberkuloze un malārija pašreiz ir visā pasaulē izplatītas slimības; |
| --- | --- |

AB.

tā kā HIV/AIDS, tuberkuloze un malārija pašreiz ir visā pasaulē izplatītas slimības;

| AC. | tā kā, izstrādājot valsts veselības politiku, nedrīkst ignorēt vai novērtēt pārāk zemu risku, kādam ir pakļauti gan tūristi, gan vietējie iedzīvotāji, izplatoties tādām sevišķi lipīgām slimībām kā diareju izraisošas infekcijas, elpošanas ceļu infekcijas, nezināmas izcelsmes drudzis un hepatīts; |
| --- | --- |

AC.

tā kā, izstrādājot valsts veselības politiku, nedrīkst ignorēt vai novērtēt pārāk zemu risku, kādam ir pakļauti gan tūristi, gan vietējie iedzīvotāji, izplatoties tādām sevišķi lipīgām slimībām kā diareju izraisošas infekcijas, elpošanas ceļu infekcijas, nezināmas izcelsmes drudzis un hepatīts;

| AD. | tā kā valstspiederīgajiem ir jāsaņem atbilstīga izglītība un apmācība, lai tie spētu piedalīties visu līmeņu tūrisma pasākumos; |
| --- | --- |

AD.

tā kā valstspiederīgajiem ir jāsaņem atbilstīga izglītība un apmācība, lai tie spētu piedalīties visu līmeņu tūrisma pasākumos;

| AE. | tā kā tūrisms ietekmē izglītību, vietējām kopienām nodrošinot iespēju apgūt valodas un piekļuvi jaunām informācijas un komunikāciju tehnoloģijām, tādējādi sniedzot tām iespēju attīstīt savu kultūras mantojumu, pamatojoties uz paražu un tradīciju ievērošanu, vienlaikus arī izvirzot jaunas izglītošanās un pielāgošanās prasības, kas saistītas ar sabiedrības attīstību un moderniem paradumiem; |
| --- | --- |

AE.

tā kā tūrisms ietekmē izglītību, vietējām kopienām nodrošinot iespēju apgūt valodas un piekļuvi jaunām informācijas un komunikāciju tehnoloģijām, tādējādi sniedzot tām iespēju attīstīt savu kultūras mantojumu, pamatojoties uz paražu un tradīciju ievērošanu, vienlaikus arī izvirzot jaunas izglītošanās un pielāgošanās prasības, kas saistītas ar sabiedrības attīstību un moderniem paradumiem;

| AF. | tā kā tomēr ir būtiski, ka valsts iestādes nodrošina vietējo tradīciju saglabāšanu, ievērojot cilvēktiesības, jo īpaši sieviešu un bērnu tiesības; |
| --- | --- |

AF.

tā kā tomēr ir būtiski, ka valsts iestādes nodrošina vietējo tradīciju saglabāšanu, ievērojot cilvēktiesības, jo īpaši sieviešu un bērnu tiesības;

| AG. | tā kā atsevišķās valstīs tūrisms ir saistīts ar tādiem cilvēktiesību pārkāpumiem kā bērnu darbs, prostitūcija un seksuāla izmantošana; |
| --- | --- |

AG.

tā kā atsevišķās valstīs tūrisms ir saistīts ar tādiem cilvēktiesību pārkāpumiem kā bērnu darbs, prostitūcija un seksuāla izmantošana;

| AH. | tā kā seksa tūrisma jautājums jārisina, rīkojot pastāvīgas un saskaņotas Eiropas un vietējo iestāžu kampaņas sadarbībā ar nevalstiskajām organizācijām; |
| --- | --- |

AH.

tā kā seksa tūrisma jautājums jārisina, rīkojot pastāvīgas un saskaņotas Eiropas un vietējo iestāžu kampaņas sadarbībā ar nevalstiskajām organizācijām;

| AI. | tā kā patiesi efektīva var būt tikai saskaņota rīcība, informācijas izplatīšana un sodu piespriešana, pamatojoties uz starptautisko tiesību aktu ievērošanu; |
| --- | --- |

AI.

tā kā patiesi efektīva var būt tikai saskaņota rīcība, informācijas izplatīšana un sodu piespriešana, pamatojoties uz starptautisko tiesību aktu ievērošanu;

| AJ. | tā kā plašai publicitātei attiecībā uz sodiem, kas noteikti par seksa tūrismu, jārada iebiedējošs efekts, un par noziegumiem, kas saistīti ar seksa tūrismu, jāsauc pie atbildības, kā arī jābūt iespējai pie atbildības saukt gan mītnes valstī, gan nozieguma izdarīšanas valstī; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā plašai publicitātei attiecībā uz sodiem, kas noteikti par seksa tūrismu, jārada iebiedējošs efekts, un par noziegumiem, kas saistīti ar seksa tūrismu, jāsauc pie atbildības, kā arī jābūt iespējai pie atbildības saukt gan mītnes valstī, gan nozieguma izdarīšanas valstī;

| AK. | tā kā ceļojumu rīkotāju, tūrisma aģentūru un aviosabiedrību īstenotajai politikai un pasākumiem, piemēram, brošūru izdalīšana vai videoierakstu demonstrēšana, veicot ceļojumus uz augsta riska galamērķiem, ir pozitīva ietekme; |
| --- | --- |

AK.

tā kā ceļojumu rīkotāju, tūrisma aģentūru un aviosabiedrību īstenotajai politikai un pasākumiem, piemēram, brošūru izdalīšana vai videoierakstu demonstrēšana, veicot ceļojumus uz augsta riska galamērķiem, ir pozitīva ietekme;

| AL. | tā kā PVO (Pasaules Veselības organizācija) dalībvalstis ir aicinātas veikt pasākumus, lai aizsargātu nabadzīgāko un neaizsargātāko iedzīvotāju grupas no “transplantācijas tūrisma ”un audu un orgānu pārdošanas; |
| --- | --- |

AL.

tā kā PVO (Pasaules Veselības organizācija) dalībvalstis ir aicinātas veikt pasākumus, lai aizsargātu nabadzīgāko un neaizsargātāko iedzīvotāju grupas no “transplantācijas tūrisma ”un audu un orgānu pārdošanas;

Tūrisms kā nabadzības mazināšanas faktors

| AM. | tā kā Pasaules Tūrisma organizācijas programma “Ilgtspējīgs tūrisms nabadzības izskaušanai ”tuvina Tūkstošgades attīstības mērķa sasniegšanu nabadzības mazināšanas jomā, cenšoties izstrādāt un atbalstīt tūrisma projektus mazāk attīstītajās un jaunattīstības valstīs, atbalstīt mikrouzņēmumu iniciatīvas tūrisma jomā, radīt darba iespējas, veicināt pieeju tirgum un attīstīt vietējās iespējas, lai uzlabotu to cilvēku dzīves apstākļus, kuri dienā tērē mazāk kā vienu dolāru; |
| --- | --- |

AM.

tā kā Pasaules Tūrisma organizācijas programma “Ilgtspējīgs tūrisms nabadzības izskaušanai ”tuvina Tūkstošgades attīstības mērķa sasniegšanu nabadzības mazināšanas jomā, cenšoties izstrādāt un atbalstīt tūrisma projektus mazāk attīstītajās un jaunattīstības valstīs, atbalstīt mikrouzņēmumu iniciatīvas tūrisma jomā, radīt darba iespējas, veicināt pieeju tirgum un attīstīt vietējās iespējas, lai uzlabotu to cilvēku dzīves apstākļus, kuri dienā tērē mazāk kā vienu dolāru;

| AN. | tā kā tūrisms nav vienīgais risinājums, bet tam jābūt uz nabadzīgo iedzīvotāju dzīves līmeņa uzlabošanu orientētas, plašākas valsts politikas elementam; |
| --- | --- |

AN.

tā kā tūrisms nav vienīgais risinājums, bet tam jābūt uz nabadzīgo iedzīvotāju dzīves līmeņa uzlabošanu orientētas, plašākas valsts politikas elementam;

| AO. | tā kā atsevišķās valstīs tūrisms ir spēji uzplaucis, dažviet kā vienīgā ekonomikas attīstības iespēja, un tradicionālajai lauksaimniecības un eksporta nozarei nav izdevies saglabāt tās pozīciju pasaules tirgū; |
| --- | --- |

AO.

tā kā atsevišķās valstīs tūrisms ir spēji uzplaucis, dažviet kā vienīgā ekonomikas attīstības iespēja, un tradicionālajai lauksaimniecības un eksporta nozarei nav izdevies saglabāt tās pozīciju pasaules tirgū;

| AP. | tā kā tūrisms ir galvenais nodarbinātības veicinātājs; tā kā visiem darba vietu radīšanas pasākumiem jāatbilst Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) standartiem; |
| --- | --- |

AP.

tā kā tūrisms ir galvenais nodarbinātības veicinātājs; tā kā visiem darba vietu radīšanas pasākumiem jāatbilst Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) standartiem;

| AQ. | tā kā varas iestādēm īpaši ir jāatbalsta tādi tūrisma nozares veidi, ar kuriem cenšas nodrošināt taisnīgu samaksu vietējiem darba ņēmējiem un uzņēmējiem, jo īpaši “godīga tūrisma ”gadījumos; |
| --- | --- |

AQ.

tā kā varas iestādēm īpaši ir jāatbalsta tādi tūrisma nozares veidi, ar kuriem cenšas nodrošināt taisnīgu samaksu vietējiem darba ņēmējiem un uzņēmējiem, jo īpaši “godīga tūrisma ”gadījumos;

| AR. | tā kā tūrisms ir nozare, kurā vajadzīgs liels darbinieku skaits, tajā ir augsti sieviešu nodarbinātības rādītāji, kā arī tā nav jāsaista ar importu; tā kā tūrisma nozarē ir atvieglotas piekļuves iespējas, tajā ir ietverti visu veidu un mērogu uzņēmumi, un tā nodrošina iespējas vietējā ekonomikā veidot pakārtotas ekonomiskās saiknes, tādējādi nabadzīgajiem sniedzot iespējas strādāt mazkvalificētu un daļēji kvalificētu darbu; |
| --- | --- |

AR.

tā kā tūrisms ir nozare, kurā vajadzīgs liels darbinieku skaits, tajā ir augsti sieviešu nodarbinātības rādītāji, kā arī tā nav jāsaista ar importu; tā kā tūrisma nozarē ir atvieglotas piekļuves iespējas, tajā ir ietverti visu veidu un mērogu uzņēmumi, un tā nodrošina iespējas vietējā ekonomikā veidot pakārtotas ekonomiskās saiknes, tādējādi nabadzīgajiem sniedzot iespējas strādāt mazkvalificētu un daļēji kvalificētu darbu;

| AS. | tā kā valdības var izstrādāt veicināšanas pasākumus, pielāgojot licencēšanas, koncesijas, piegādes ķēžu un tirdzniecības politiku, lai uzņēmumi veiktu ieguldījumus un darbotos tādos veidos, kas orientēti uz nabadzīgo iedzīvotāju dzīves līmeņa uzlabošanu; |
| --- | --- |

AS.

tā kā valdības var izstrādāt veicināšanas pasākumus, pielāgojot licencēšanas, koncesijas, piegādes ķēžu un tirdzniecības politiku, lai uzņēmumi veiktu ieguldījumus un darbotos tādos veidos, kas orientēti uz nabadzīgo iedzīvotāju dzīves līmeņa uzlabošanu;

Tūrisms kā ekonomikas attīstības un starptautiskās tirdzniecības faktors

| 1. | izstrādājot ES un ĀKK dalībvalstu attīstības politiku, aicina sistemātiskā un saskaņotā veidā ņemt vērā tūrisma nozīmi un ilgtspējīga tūrisma un labas pārvaldes principus; |
| --- | --- |

1.

izstrādājot ES un ĀKK dalībvalstu attīstības politiku, aicina sistemātiskā un saskaņotā veidā ņemt vērā tūrisma nozīmi un ilgtspējīga tūrisma un labas pārvaldes principus;

| 2. | uzskata — lai tūrisma nozare būtu ilgtspējīga, ar tās palīdzību jāuzlabo vietējo iedzīvotāju dzīves apstākļi, jāaizsargā iedzīvotāju vide un veselība un jāatbalsta vietējā ekonomika, uz vietas pērkot pārtiku, pārstrādes preces, amatniecības izstrādājumus, pakalpojumus un citus resursus; turklāt aicina jaunattīstības valstu valdības nodrošināt pilnīgu vietējo kopienu iesaistīšanu tūrisma nozares darbībās un nodrošināt radīto ekonomikas, sociālo un kultūras ieguvumu taisnīgu sadali; |
| --- | --- |

2.

uzskata — lai tūrisma nozare būtu ilgtspējīga, ar tās palīdzību jāuzlabo vietējo iedzīvotāju dzīves apstākļi, jāaizsargā iedzīvotāju vide un veselība un jāatbalsta vietējā ekonomika, uz vietas pērkot pārtiku, pārstrādes preces, amatniecības izstrādājumus, pakalpojumus un citus resursus; turklāt aicina jaunattīstības valstu valdības nodrošināt pilnīgu vietējo kopienu iesaistīšanu tūrisma nozares darbībās un nodrošināt radīto ekonomikas, sociālo un kultūras ieguvumu taisnīgu sadali;

| 3. | iesaka Komisijai uzsvērt ilgtspējīga tūrisma nozīmi tās sadarbības un attīstības politikā un saistībā ar tās attīstības pamatnostādnēm un uzņēmējdarbības struktūras konsolidēšanas centieniem, proti, veidojot attiecības ar ĀKK valstīm; pauž nožēlu, ka pašreizējā Āfrikas attīstības stratēģijā nav pieminēts tūrisms; tāpēc, lai nodrošinātu šī ieteikuma efektīvu izpildi, lūdz, lai tiktu palielināts Eiropas Komisijas Uzņēmumu ĢD Tūrisma struktūrvienības darbinieku skaits un to ĀS un ĀKK sekretariātu darbinieku skaits, kas nodarbojas ar tūrismu, kā arī lai jomās, kas tieši vai netieši attiecas uz tūrismu, izmantotu viņu pieredzi; |
| --- | --- |

3.

iesaka Komisijai uzsvērt ilgtspējīga tūrisma nozīmi tās sadarbības un attīstības politikā un saistībā ar tās attīstības pamatnostādnēm un uzņēmējdarbības struktūras konsolidēšanas centieniem, proti, veidojot attiecības ar ĀKK valstīm; pauž nožēlu, ka pašreizējā Āfrikas attīstības stratēģijā nav pieminēts tūrisms; tāpēc, lai nodrošinātu šī ieteikuma efektīvu izpildi, lūdz, lai tiktu palielināts Eiropas Komisijas Uzņēmumu ĢD Tūrisma struktūrvienības darbinieku skaits un to ĀS un ĀKK sekretariātu darbinieku skaits, kas nodarbojas ar tūrismu, kā arī lai jomās, kas tieši vai netieši attiecas uz tūrismu, izmantotu viņu pieredzi;

| 4. | aicina ĀKK valdības izvērtēt izstrādāto politiku, lai nodrošinātu, ka ar tūrisma projektiem saistītās vietējās kopienas ir “plānošanas bonusu ”labumguvējas; |
| --- | --- |

4.

aicina ĀKK valdības izvērtēt izstrādāto politiku, lai nodrošinātu, ka ar tūrisma projektiem saistītās vietējās kopienas ir “plānošanas bonusu ”labumguvējas;

| 5. | prasa, lai no tūrisma gūto peļņu atkārtoti ieguldītu vietējā attīstībā; aicina ceļojumu rīkotājus pārskatīt “viss ietverts ”paketes, kas vietējām kopienām liedz saņemt blakus ieguvumus, un iesaka ceļojumu rīkotājiem pēc iespējas plašākā mērā izmantot vietējos materiālus un darbiniekus, tostarp vadošo personālu; |
| --- | --- |

5.

prasa, lai no tūrisma gūto peļņu atkārtoti ieguldītu vietējā attīstībā; aicina ceļojumu rīkotājus pārskatīt “viss ietverts ”paketes, kas vietējām kopienām liedz saņemt blakus ieguvumus, un iesaka ceļojumu rīkotājiem pēc iespējas plašākā mērā izmantot vietējos materiālus un darbiniekus, tostarp vadošo personālu;

| 6. | iesaka valdībām veicināt valsts un privātā sektora partnerattiecību veidošanu un/vai attīstību un sekmēt privāto un kooperatīvo uzņēmumu dibināšanu tūrisma nozarē; |
| --- | --- |

6.

iesaka valdībām veicināt valsts un privātā sektora partnerattiecību veidošanu un/vai attīstību un sekmēt privāto un kooperatīvo uzņēmumu dibināšanu tūrisma nozarē;

| 7. | ja vajadzīgs, aicina palielināt uz ilgtspējīgu tūrismu orientētu to projektu skaitu, ko finansē Eiropas Attīstības fonds (EAF); |
| --- | --- |

7.

ja vajadzīgs, aicina palielināt uz ilgtspējīgu tūrismu orientētu to projektu skaitu, ko finansē Eiropas Attīstības fonds (EAF);

| 8. | ierosina gaidāmajās sarunās par EPN iekļaut ilgtspējīga tūrisma jautājumu un tā ekonomisko ietekmi un uzskata, ka attiecībā uz jaunattīstības valstu interesēm saistībā ar Eiropas tirgu jāsniedz labvēlīgi apsvērumi, ja tās ar tūrismu saistītus jautājumus ierosina izskatīt VVPT sarunās; |
| --- | --- |

8.

ierosina gaidāmajās sarunās par EPN iekļaut ilgtspējīga tūrisma jautājumu un tā ekonomisko ietekmi un uzskata, ka attiecībā uz jaunattīstības valstu interesēm saistībā ar Eiropas tirgu jāsniedz labvēlīgi apsvērumi, ja tās ar tūrismu saistītus jautājumus ierosina izskatīt VVPT sarunās;

| 9. | atzīmē, ka daudzās jaunattīstības valstīs tūrisma nozare galvenokārt ir privātā sektora nodarbošanās un ka Kopienai tādēļ ir jāatrod iespēja, kā nodrošināt, lai ieinteresētās puses un citi sociālie partneri tiktu pilnībā iesaistīti visās apspriedēs par attīstības politiku, kas ietekmē tūrisma nozari; |
| --- | --- |

9.

atzīmē, ka daudzās jaunattīstības valstīs tūrisma nozare galvenokārt ir privātā sektora nodarbošanās un ka Kopienai tādēļ ir jāatrod iespēja, kā nodrošināt, lai ieinteresētās puses un citi sociālie partneri tiktu pilnībā iesaistīti visās apspriedēs par attīstības politiku, kas ietekmē tūrisma nozari;

| 10. | prasa, lai attiecīgo valstu valdības un ES ceļojumu rīkotāji ievēro cilvēktiesību standartus, darba ņēmēju tiesības saskaņā ar SDO galvenajiem darba standartiem, Eiropas tūristu un patērētāju aizsardzību un ieteikumus ceļojumu rīkotājiem; |
| --- | --- |

10.

prasa, lai attiecīgo valstu valdības un ES ceļojumu rīkotāji ievēro cilvēktiesību standartus, darba ņēmēju tiesības saskaņā ar SDO galvenajiem darba standartiem, Eiropas tūristu un patērētāju aizsardzību un ieteikumus ceļojumu rīkotājiem;

| 11. | aicina jaunattīstības valstu valdības ieviest pārredzamas un pienācīgi reglamentētas procedūras piekļuvei valstu tirgiem saskaņā ar ANO Pasaules Tūrisma organizācijas ieteikumiem, kas būtu obligāts nosacījums visiem ārvalstu ieguldījumiem; |
| --- | --- |

11.

aicina jaunattīstības valstu valdības ieviest pārredzamas un pienācīgi reglamentētas procedūras piekļuvei valstu tirgiem saskaņā ar ANO Pasaules Tūrisma organizācijas ieteikumiem, kas būtu obligāts nosacījums visiem ārvalstu ieguldījumiem;

Tūrisms kā vides aizsardzības un kultūras mantojuma/kultūras saglabāšanas faktors

| 12. | aicina izstrādāt ilgtspējīga tūrisma politiku un noteikumus, lai aizsargātu un saglabātu dabas resursus, kultūras mantojumu un tradicionālās zemes lietošanas sistēmas; |
| --- | --- |

12.

aicina izstrādāt ilgtspējīga tūrisma politiku un noteikumus, lai aizsargātu un saglabātu dabas resursus, kultūras mantojumu un tradicionālās zemes lietošanas sistēmas;

| 13. | iesaka optimizēt pašreizējos tehniskos un zinātniskos resursus, lai novērstu arhitektūras mantojuma bojāšanu un/vai iznīcināšanu un vides degradāciju; |
| --- | --- |

13.

iesaka optimizēt pašreizējos tehniskos un zinātniskos resursus, lai novērstu arhitektūras mantojuma bojāšanu un/vai iznīcināšanu un vides degradāciju;

| 14. | aicina ES atbalstīt tūrisma nozari, iekļaujot arī vides dimensiju, jo īpaši attiecībā uz atkritumu apsaimniekošanu un piekrastes zonas attīstību; |
| --- | --- |

14.

aicina ES atbalstīt tūrisma nozari, iekļaujot arī vides dimensiju, jo īpaši attiecībā uz atkritumu apsaimniekošanu un piekrastes zonas attīstību;

| 15. | aicina visiem Eiropas ieguldītājiem, kuri veic ieguldījumus jaunattīstības valstu tūrisma nozarē, izvirzīt tos pašus noteikumus, ko piemēro, lai saņemtu ES finansējumu ieguldījumu veikšanai ES teritorijā; tādējādi nedrīkst atbalstīt nekādus ieguldījumus, kas nodara nepārprotamu kaitējumu videi, SDO galvenajiem darba standartiem, iedzimto un autohtono kopienu dzīves veidam vai uzņēmējas valsts vēstures un kultūras mantojumam; |
| --- | --- |

15.

aicina visiem Eiropas ieguldītājiem, kuri veic ieguldījumus jaunattīstības valstu tūrisma nozarē, izvirzīt tos pašus noteikumus, ko piemēro, lai saņemtu ES finansējumu ieguldījumu veikšanai ES teritorijā; tādējādi nedrīkst atbalstīt nekādus ieguldījumus, kas nodara nepārprotamu kaitējumu videi, SDO galvenajiem darba standartiem, iedzimto un autohtono kopienu dzīves veidam vai uzņēmējas valsts vēstures un kultūras mantojumam;

| 16. | aicina ES sniegt tehnisko atbalstu valstīm, kurām masu tūrisma ietekmē ir jāpieņem pasākumi, lai aizsargātu tūrisma vietas; šajā jomā aicina arī apmainīties ar paraugprakses pieredzi; |
| --- | --- |

16.

aicina ES sniegt tehnisko atbalstu valstīm, kurām masu tūrisma ietekmē ir jāpieņem pasākumi, lai aizsargātu tūrisma vietas; šajā jomā aicina arī apmainīties ar paraugprakses pieredzi;

| 17. | uzsver, ka Kopienai steidzami ir jāpalīdz valstīm, kuras ir skārušas dabas katastrofas, no kurām ir cietusi šo valstu tūrisma nozare; prasa īpašu uzmanību pievērst situācijai mazo salu valstīs; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka Kopienai steidzami ir jāpalīdz valstīm, kuras ir skārušas dabas katastrofas, no kurām ir cietusi šo valstu tūrisma nozare; prasa īpašu uzmanību pievērst situācijai mazo salu valstīs;

| 18. | iesaka vietējām iestādēm, kuras sastopas ar pārmērīgu tūristu pieplūdumu, vajadzības gadījumā veikt pasākumus tūristu skaita ierobežošanai; |
| --- | --- |

18.

iesaka vietējām iestādēm, kuras sastopas ar pārmērīgu tūristu pieplūdumu, vajadzības gadījumā veikt pasākumus tūristu skaita ierobežošanai;

| 19. | aicina pieejama, aizsargāta un droša tūrisma interesēs izstrādāt iniciatīvas, lai apkarotu pret tūrismu vērstus noziegumus, tostarp nodrošināt īpašu apmācību policijas dienestiem; |
| --- | --- |

19.

aicina pieejama, aizsargāta un droša tūrisma interesēs izstrādāt iniciatīvas, lai apkarotu pret tūrismu vērstus noziegumus, tostarp nodrošināt īpašu apmācību policijas dienestiem;

| 20. | aicina Komisiju, īstenojot pasākumus ilgtspējīgas attīstības atbalstam, atzīt valsts vai reģiona tiesības demokrātiskā veidā noteikt savas prioritātes, ja pasākumi ir saistīti ar reģionālās sadarbības projektu finansēšanu; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju, īstenojot pasākumus ilgtspējīgas attīstības atbalstam, atzīt valsts vai reģiona tiesības demokrātiskā veidā noteikt savas prioritātes, ja pasākumi ir saistīti ar reģionālās sadarbības projektu finansēšanu;

| 21. | aicina dalībvalstu valdības un Komisiju ar ceļojumu rīkotāju un pieredzējušu organizāciju atbalstu veikt pasākumus, lai paaugstinātu tūrisma ētikas standartus, ieviešot sertificētu Eiropas Godīga tūrisma apvienības marķējumu; |
| --- | --- |

21.

aicina dalībvalstu valdības un Komisiju ar ceļojumu rīkotāju un pieredzējušu organizāciju atbalstu veikt pasākumus, lai paaugstinātu tūrisma ētikas standartus, ieviešot sertificētu Eiropas Godīga tūrisma apvienības marķējumu;

| 22. | aicina ES palīdzēt valdībām izstrādāt, pārraudzīt un īstenot tiesību aktus, ar kuriem kontrolē piekļuvi ekoloģiski nestabilām platībām un šādu platību izmantošanu; |
| --- | --- |

22.

aicina ES palīdzēt valdībām izstrādāt, pārraudzīt un īstenot tiesību aktus, ar kuriem kontrolē piekļuvi ekoloģiski nestabilām platībām un šādu platību izmantošanu;

Tūrisms kā sabiedrības veselības un izglītības faktors, iekļaujot seksa tūrisma ietekmi uz sociālo jomu

| 23. | uzskata, ka ilgtspējīga tūrisma ienākumi var būt ieguldījums, lai uzlabotu jaunattīstības valstu iedzīvotāju dzīves līmeni un sabiedrības veselību, kā arī mājokļus, komunikācijas, enerģētikas un tehnoloģiju infrastruktūras; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka ilgtspējīga tūrisma ienākumi var būt ieguldījums, lai uzlabotu jaunattīstības valstu iedzīvotāju dzīves līmeni un sabiedrības veselību, kā arī mājokļus, komunikācijas, enerģētikas un tehnoloģiju infrastruktūras;

| 24. | uzskata, ka atbilstīga un uz tūrisma nozari orientēta fiskālā politika var nodrošināt valdībām ieņēmumus, lai uzlabotu veselības aprūpei nepieciešamo materiāli tehnisko bāzi un citu infrastruktūru, kā rezultātā ieguvēji būtu gan vietējie iedzīvotāji, gan tūristi; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka atbilstīga un uz tūrisma nozari orientēta fiskālā politika var nodrošināt valdībām ieņēmumus, lai uzlabotu veselības aprūpei nepieciešamo materiāli tehnisko bāzi un citu infrastruktūru, kā rezultātā ieguvēji būtu gan vietējie iedzīvotāji, gan tūristi;

| 25. | uzsver, ka tūrisms ietekmē sabiedrības veselības standartus un vietējos veselības aprūpes dienestus; tādēļ atzīst nepieciešamību pastiprināt malārijas, tuberkulozes, seksuāli transmisīvu infekciju, tostarp HIV/AIDS, un mazizpētīto slimību izpēti Eiropas mērogā; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka tūrisms ietekmē sabiedrības veselības standartus un vietējos veselības aprūpes dienestus; tādēļ atzīst nepieciešamību pastiprināt malārijas, tuberkulozes, seksuāli transmisīvu infekciju, tostarp HIV/AIDS, un mazizpētīto slimību izpēti Eiropas mērogā;

| 26. | vēlreiz aicina Komisiju nodrošināt finansiālu atbalstu bērnu vakcinēšanai, lai apmierinātu neatliekamas vajadzības saistībā ar vakcīnām, kas satur antigēnus pret šādām slimībām: difterija, stingumkrampji, garais klepus, B hepatīts un Haemophilus Influenzae tipa B meningīts; |
| --- | --- |

26.

vēlreiz aicina Komisiju nodrošināt finansiālu atbalstu bērnu vakcinēšanai, lai apmierinātu neatliekamas vajadzības saistībā ar vakcīnām, kas satur antigēnus pret šādām slimībām: difterija, stingumkrampji, garais klepus, B hepatīts un Haemophilus Influenzae tipa B meningīts;

| 27. | aicina ceļojumu rīkotājus un tūrisma aģentūras informēt klientus par slimību un ievainojumu riskiem, kādi pastāv izvēloties attiecīgo galamērķi vai tūrisma pasākumu, kā arī iepazīstināt ar vietējās sabiedrības noteikumiem un vērtībām; |
| --- | --- |

27.

aicina ceļojumu rīkotājus un tūrisma aģentūras informēt klientus par slimību un ievainojumu riskiem, kādi pastāv izvēloties attiecīgo galamērķi vai tūrisma pasākumu, kā arī iepazīstināt ar vietējās sabiedrības noteikumiem un vērtībām;

| 28. | aicina ES atbalstīt profesionālu, valodu apguves un jaunu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju skolu izveidošanu ĀKK valstīs, lai apmācītu darbiniekus reģionālā un vietējā tūrisma pasākumu organizēšanā jaunattīstības valstīs vai grupā jaunattīstības valstu ar vienādām vajadzībām; |
| --- | --- |

28.

aicina ES atbalstīt profesionālu, valodu apguves un jaunu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju skolu izveidošanu ĀKK valstīs, lai apmācītu darbiniekus reģionālā un vietējā tūrisma pasākumu organizēšanā jaunattīstības valstīs vai grupā jaunattīstības valstu ar vienādām vajadzībām;

| 29. | aicina jaunattīstības valstīm, kuras potenciāli var kļūt par tūrisma valstīm, darīt pieejamu ES un dalībvalstu pieredzi un speciālo profesionālo informāciju, lai varētu uz vietas apmācīt darbiniekus; aicina Komisiju atbalstīt projektus jaunattīstības valstīs, kuras lūdz šādu speciālo profesionālo informāciju; |
| --- | --- |

29.

aicina jaunattīstības valstīm, kuras potenciāli var kļūt par tūrisma valstīm, darīt pieejamu ES un dalībvalstu pieredzi un speciālo profesionālo informāciju, lai varētu uz vietas apmācīt darbiniekus; aicina Komisiju atbalstīt projektus jaunattīstības valstīs, kuras lūdz šādu speciālo profesionālo informāciju;

| 30. | aicina attiecīgo valstu valdības savstarpēji apmainīties ar ikgadējo sarakstu ar vīzu izsniegšanas atteikumiem, kuru pamatā ir noziedzīgi nodarījumi saistībā ar vīriešu un sieviešu seksa tūrismu, noziegumi pret cilvēci vai terorisms; |
| --- | --- |

30.

aicina attiecīgo valstu valdības savstarpēji apmainīties ar ikgadējo sarakstu ar vīzu izsniegšanas atteikumiem, kuru pamatā ir noziedzīgi nodarījumi saistībā ar vīriešu un sieviešu seksa tūrismu, noziegumi pret cilvēci vai terorisms;

| 31. | lai apkarotu bērnu seksa tūrismu, aicina:






  — | Komisiju un Padomi par prioritāru noteikt cīņu pret bērnu seksa tūrismu, tostarp atjaunojot budžeta pozīciju “Bērnu seksa tūrisma apkarošana trešās valstīs”, lai nodrošinātu līdzekļu piešķiršanu šim mērķim; |
| --- | --- | --- |

31.

lai apkarotu bērnu seksa tūrismu, aicina:

—

Komisiju un Padomi par prioritāru noteikt cīņu pret bērnu seksa tūrismu, tostarp atjaunojot budžeta pozīciju “Bērnu seksa tūrisma apkarošana trešās valstīs”, lai nodrošinātu līdzekļu piešķiršanu šim mērķim;

| — | Komisiju atzīt bērnu pornogrāfijas saistību ar seksa tūrismu un nodrošināt, ka šo jautājumu izskata politiskā dialogā ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

—

Komisiju atzīt bērnu pornogrāfijas saistību ar seksa tūrismu un nodrošināt, ka šo jautājumu izskata politiskā dialogā ar trešām valstīm;

| — | Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka bērnu vajadzības un tiesības nosaka par prioritārām, sniedzot palīdzību attīstības jomā, jo īpaši no seksa tūrisma cietušo bērnu rehabilitācijas un reintegrācijas vajadzības; |
| --- | --- |

—

Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka bērnu vajadzības un tiesības nosaka par prioritārām, sniedzot palīdzību attīstības jomā, jo īpaši no seksa tūrisma cietušo bērnu rehabilitācijas un reintegrācijas vajadzības;

| 32. | iesaka ceļojumu rīkotājiem, tūrisma aģentūrām un aviosabiedrībām, kas jau ir veikušas pasākumus pret seksa tūrismu, palielinot klientu izpratni un informējot par tiesisko nedrošību, kas ir saistīta ar klientu attiecīgo rīcību, un aicina tūrisma nozares uzņēmējus, kuri nav veikuši šādus pasākumus, tos veikt; aicina šos tūrisma nozares uzņēmējus sadarboties ar iestādēm, lai atklātu potenciālo noziedzīgo rīcību; |
| --- | --- |

32.

iesaka ceļojumu rīkotājiem, tūrisma aģentūrām un aviosabiedrībām, kas jau ir veikušas pasākumus pret seksa tūrismu, palielinot klientu izpratni un informējot par tiesisko nedrošību, kas ir saistīta ar klientu attiecīgo rīcību, un aicina tūrisma nozares uzņēmējus, kuri nav veikuši šādus pasākumus, tos veikt; aicina šos tūrisma nozares uzņēmējus sadarboties ar iestādēm, lai atklātu potenciālo noziedzīgo rīcību;

| 33. | aicina visas valstis nodrošināt transplantācijas ētiku, nosakot pasākumus “transplantācijas tūrisma ”izskaušanai; |
| --- | --- |

33.

aicina visas valstis nodrošināt transplantācijas ētiku, nosakot pasākumus “transplantācijas tūrisma ”izskaušanai;

Tūrisms kā nabadzības mazināšanas faktors

| 34. | aicina visas valstis savos tiesību aktos iekļaut iepriekšminēto Pasaules tūrisma ētikas kodeksu; |
| --- | --- |

34.

aicina visas valstis savos tiesību aktos iekļaut iepriekšminēto Pasaules tūrisma ētikas kodeksu;

| 35. | aicina sekmēt vietējo iestāžu kontrolētu ilgtspējīga tūrisma iniciatīvu izstrādi, kuru mērķis ir mazināt nabadzību, saglabāt bioloģisko daudzveidību un veicināt cilvēktiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

35.

aicina sekmēt vietējo iestāžu kontrolētu ilgtspējīga tūrisma iniciatīvu izstrādi, kuru mērķis ir mazināt nabadzību, saglabāt bioloģisko daudzveidību un veicināt cilvēktiesību ievērošanu;

| 36. | aicina ES un dalībvalstis finansiāli atbalstīt ANO Pasaules Tūrisma organizācijas iniciatīvu IT-NI (Ilgtspējīgs tūrisms — nabadzības izskaušana) un citas iniciatīvas, kuru mērķis ir mazināt nabadzību jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

36.

aicina ES un dalībvalstis finansiāli atbalstīt ANO Pasaules Tūrisma organizācijas iniciatīvu IT-NI (Ilgtspējīgs tūrisms — nabadzības izskaušana) un citas iniciatīvas, kuru mērķis ir mazināt nabadzību jaunattīstības valstīs;

| 37. | iesaka valsts politikā un tūrisma politikā iekļaut jaunu, uz nabadzīgo dzīves līmeņa uzlabošanu orientētu koncepciju, lai stiprinātu vietējo iedzīvotāju pilnvaras un viņu veiktās ekonomiskās darbības; |
| --- | --- |

37.

iesaka valsts politikā un tūrisma politikā iekļaut jaunu, uz nabadzīgo dzīves līmeņa uzlabošanu orientētu koncepciju, lai stiprinātu vietējo iedzīvotāju pilnvaras un viņu veiktās ekonomiskās darbības;

| 38. | aicina dalībvalstu valdības nodrošināt, ka ES uzņēmumiem piemērojamie noteikumi tiek pilnībā īstenoti gadījumos, kad uzņēmumus pārvieto uz jaunattīstības valstīm vai tajās izpilda līgumus, īpašu uzmanību pievēršot iesaistīto darba ņēmēju tiesībām un nepārtrauktas piegādes ķēdei, galvenokārt izmantojot vietējos resursus; |
| --- | --- |

38.

aicina dalībvalstu valdības nodrošināt, ka ES uzņēmumiem piemērojamie noteikumi tiek pilnībā īstenoti gadījumos, kad uzņēmumus pārvieto uz jaunattīstības valstīm vai tajās izpilda līgumus, īpašu uzmanību pievēršot iesaistīto darba ņēmēju tiesībām un nepārtrauktas piegādes ķēdei, galvenokārt izmantojot vietējos resursus;

| 39. | atzīst nozīmi, kāda ir tūrismam, radot alternatīvu ieņēmumu avotu tradicionālās lauksaimniecības zemniekiem mazās valstīs, kuras jauno tirdzniecības nolīgumu dēļ ir zaudējušas konkurētspēju pasaules tirgū; |
| --- | --- |

39.

atzīst nozīmi, kāda ir tūrismam, radot alternatīvu ieņēmumu avotu tradicionālās lauksaimniecības zemniekiem mazās valstīs, kuras jauno tirdzniecības nolīgumu dēļ ir zaudējušas konkurētspēju pasaules tirgū;

| 40. | uzsver, ka tūrisms ir galvenais nodarbinātības veicinātājs; tādēļ uzsver, ka visiem darba vietu radīšanas pasākumiem jāatbilst Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) standartiem; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka tūrisms ir galvenais nodarbinātības veicinātājs; tādēļ uzsver, ka visiem darba vietu radīšanas pasākumiem jāatbilst Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) standartiem;

| 41. | atzīst, ka tūrisms ir nozare, kurā vajadzīgs liels darbinieku skaits, tajā ir augsti sieviešu nodarbinātības rādītāji, kā arī tā nav jāsaista ar importu; nozarē pastāvot atvieglotas piekļuves iespējām, ietverot visu veidu un mērogu uzņēmumus un nodrošinot iespējas vietējā ekonomikā veidot pakārtotas ekonomiskās saiknes, tūrisms nabadzīgajiem sniedz iespējas strādāt mazkvalificētu un daļēji kvalificētu darbu; |
| --- | --- |

41.

atzīst, ka tūrisms ir nozare, kurā vajadzīgs liels darbinieku skaits, tajā ir augsti sieviešu nodarbinātības rādītāji, kā arī tā nav jāsaista ar importu; nozarē pastāvot atvieglotas piekļuves iespējām, ietverot visu veidu un mērogu uzņēmumus un nodrošinot iespējas vietējā ekonomikā veidot pakārtotas ekonomiskās saiknes, tūrisms nabadzīgajiem sniedz iespējas strādāt mazkvalificētu un daļēji kvalificētu darbu;

| 42. | uzskata, ka valdības var izstrādāt veicināšanas pasākumus, pielāgojot licencēšanas, koncesijas, piegādes ķēžu un tirdzniecības politiku, lai uzņēmumi veiktu ieguldījumus un darbotos tādos veidos, kas orientēti uz nabadzīgo iedzīvotāju dzīves līmeņa uzlabošanu; |
| --- | --- |

42.

uzskata, ka valdības var izstrādāt veicināšanas pasākumus, pielāgojot licencēšanas, koncesijas, piegādes ķēžu un tirdzniecības politiku, lai uzņēmumi veiktu ieguldījumus un darbotos tādos veidos, kas orientēti uz nabadzīgo iedzīvotāju dzīves līmeņa uzlabošanu;

| 43. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram un Āfrikas Savienībai. |
| --- | --- |

43.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram un Āfrikas Savienībai.

---

(1)  ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja pieņēma 2006. gada 23. novembrī Bridžtaunā (Barbadosa).

(2)  OV C 265, 20.9.2001, 39. lpp.

(3)  OV C 59, 1.3.2000, 41. lpp.

(4)  A/RES/56/212.

(5)  OV C 271, 24.9.1999, 73. lpp.

REZOLŪCIJA
   (1)

par kājnieku un vieglajiem ieročiem un ilgtspējīgu attīstību

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties no 2006. gada 20. līdz 23. novembrim Bridžtaunā (Barbadosa), |
| --- | --- |

—

tiekoties no 2006. gada 20. līdz 23. novembrim Bridžtaunā (Barbadosa),

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Kotonū nolīgumu un jo īpaši tā 12. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū nolīgumu un jo īpaši tā 12. pantu,

| — | ņemot vērā Tūkstošgades sammitu un deklarāciju un tūkstošgades attīstības mērķus un savu deklarāciju, kurā aicina saskaņoti rīkoties, lai izbeigtu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tūkstošgades sammitu un deklarāciju un tūkstošgades attīstības mērķus un savu deklarāciju, kurā aicina saskaņoti rīkoties, lai izbeigtu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību,

| — | ņemot vērā 2001. gada jūlijā pieņemto Apvienoto Nāciju Organizācijas Rīcības programmu kājnieku ieroču un vieglo ieroču jebkāda veida nelikumīgas tirdzniecības novēršanai, apkarošanai un izskaušanai (turpmāk tekstā — ANO RP), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada jūlijā pieņemto Apvienoto Nāciju Organizācijas Rīcības programmu kājnieku ieroču un vieglo ieroču jebkāda veida nelikumīgas tirdzniecības novēršanai, apkarošanai un izskaušanai (turpmāk tekstā — ANO RP),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas valstu pirmās bienālās sanāksmes, ko rīko, lai apspriestu, kā tiek īstenota ANO RP, attiecīgi — 2003. gada jūlijā, 2005. gada jūlijā un 2006. gada jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas valstu pirmās bienālās sanāksmes, ko rīko, lai apspriestu, kā tiek īstenota ANO RP, attiecīgi — 2003. gada jūlijā, 2005. gada jūlijā un 2006. gada jūlijā,

| — | ņemot vērā, ka 2005. gada decembrī ANO Ģenerālā asambleja pieņēma starptautisku dokumentu, lai ļautu valstīm laikus un precīzi noteikt nelikumīgus kājnieku un vieglos ieročus, kā arī to atrašanās vietu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, ka 2005. gada decembrī ANO Ģenerālā asambleja pieņēma starptautisku dokumentu, lai ļautu valstīm laikus un precīzi noteikt nelikumīgus kājnieku un vieglos ieročus, kā arī to atrašanās vietu (2),

| — | ņemot vērā, ka 2005. gada 6. jūlijā stājās spēkā 2001. gada Protokols par šaujamieroču, to detaļu, sastāvdaļu un munīcijas nelikumīgas izgatavošanas un tirdzniecības apkarošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, ka 2005. gada 6. jūlijā stājās spēkā 2001. gada Protokols par šaujamieroču, to detaļu, sastāvdaļu un munīcijas nelikumīgas izgatavošanas un tirdzniecības apkarošanu (3),

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju 1325 (2000), kura attiecas uz kara ietekmi uz sievietēm un sieviešu ieguldījumu konfliktu risināšanā un ilgtspējīga miera nodrošināšanā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju 1325 (2000), kura attiecas uz kara ietekmi uz sievietēm un sieviešu ieguldījumu konfliktu risināšanā un ilgtspējīga miera nodrošināšanā,

| — | ņemot vērā Glenīglā (Apvienotā Karaliste) 2005. gada jūnijā notikušā G8 sammita secinājumus, jo īpaši attiecībā uz atbalsta divkāršošanu līdz 2010. gadam — 50 miljardus ASV dolāru visā pasaulē un 25 miljardus ASV dolāru Āfrikai —, un Sanktpēterburgā (Krievija) 2006. gada 16. un 17. jūlijā notikušā G8 sammita secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Glenīglā (Apvienotā Karaliste) 2005. gada jūnijā notikušā G8 sammita secinājumus, jo īpaši attiecībā uz atbalsta divkāršošanu līdz 2010. gadam — 50 miljardus ASV dolāru visā pasaulē un 25 miljardus ASV dolāru Āfrikai —, un Sanktpēterburgā (Krievija) 2006. gada 16. un 17. jūlijā notikušā G8 sammita secinājumus,

| — | ņemot vērā Romas Statūtus, ar ko izveido Starptautisko Krimināltiesu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Romas Statūtus, ar ko izveido Starptautisko Krimināltiesu,

| — | ņemot vērā 2005. gada 12. oktobrī pieņemto ES Āfrikas stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 12. oktobrī pieņemto ES Āfrikas stratēģiju,

| — | ņemot vērā 2005. gada 20. decembrī parakstīto Eiropas konsensu attīstības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 20. decembrī parakstīto Eiropas konsensu attīstības jomā,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2001. gada 15. marta (4), 2001. gada 15. novembra (5), 2003. gada 19. jūnija (6) un 2005. gada 26. maija (7) rezolūcijas par vieglo un kājnieku ieroču izplatīšanas un ļaunprātīgas izmantošanas apkarošanu un 2005. gada 17. novembra (8) rezolūciju par Padomes Sesto ikgadējo ziņojumu par 8. operatīvo noteikumu Eiropas Savienības Rīcības kodeksā par ieroču eksportu, un 2006. gada 6. aprīļa rezolūciju (9) par palīdzības efektivitāti un korupciju jaunattīstības valstīs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2001. gada 15. marta (4), 2001. gada 15. novembra (5), 2003. gada 19. jūnija (6) un 2005. gada 26. maija (7) rezolūcijas par vieglo un kājnieku ieroču izplatīšanas un ļaunprātīgas izmantošanas apkarošanu un 2005. gada 17. novembra (8) rezolūciju par Padomes Sesto ikgadējo ziņojumu par 8. operatīvo noteikumu Eiropas Savienības Rīcības kodeksā par ieroču eksportu, un 2006. gada 6. aprīļa rezolūciju (9) par palīdzības efektivitāti un korupciju jaunattīstības valstīs,

| — | ņemot vērā 1997. gada 26. jūnija ES Programmu konvencionālo ieroču nelegālas tirdzniecības novēršanai un apkarošanai (10), 2002. gada 12. jūlijā pieņemto Vienoto rīcību 2002/589/KĀDP par Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanās un izplatīšanas apkarošanai (11), Padomes 2003. gada 23. jūnijā pieņemto Kopējo nostāju 2003/468/KĀDP par ieroču tirdzniecības starpniecības kontroli (12) un ES stratēģiju kājnieku un vieglo ieroču (SALW) un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai, kuru pieņēma Eiropadomes 2005. gada 15.-16. decembra sanāksmē (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1997. gada 26. jūnija ES Programmu konvencionālo ieroču nelegālas tirdzniecības novēršanai un apkarošanai (10), 2002. gada 12. jūlijā pieņemto Vienoto rīcību 2002/589/KĀDP par Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanās un izplatīšanas apkarošanai (11), Padomes 2003. gada 23. jūnijā pieņemto Kopējo nostāju 2003/468/KĀDP par ieroču tirdzniecības starpniecības kontroli (12) un ES stratēģiju kājnieku un vieglo ieroču (SALW) un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai, kuru pieņēma Eiropadomes 2005. gada 15.-16. decembra sanāksmē (13),

| — | ņemot vērā Padomes 2005. gada 3. oktobra sanāksmē pieņemtos secinājumus, kuros pausts ES atbalsts starptautiskam ieroču tirdzniecības līgumam ANO kontrolē, kurā noteiktu visā pasaulē saistošus kopējus starptautiskās konvencionālo ieroču tirdzniecības standartus (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2005. gada 3. oktobra sanāksmē pieņemtos secinājumus, kuros pausts ES atbalsts starptautiskam ieroču tirdzniecības līgumam ANO kontrolē, kurā noteiktu visā pasaulē saistošus kopējus starptautiskās konvencionālo ieroču tirdzniecības standartus (14),

| — | ņemot vērā Eiropas drošības stratēģiju, ko pieņēma Eiropadomes 2003. gada 12. decembra Briseles sanāksmē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas drošības stratēģiju, ko pieņēma Eiropadomes 2003. gada 12. decembra Briseles sanāksmē,

| — | ņemot vērā Bamako Deklarāciju par Āfrikas Kopējo nostāju attiecībā uz kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu izplatīšanu, apriti un tirdzniecību, ko Āfrikas Savienības organizācijas (ĀSO) ministru sanāksmē pieņēma 2000. gada 30. novembrī un 1. decembrī Bamako (Mali), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bamako Deklarāciju par Āfrikas Kopējo nostāju attiecībā uz kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu izplatīšanu, apriti un tirdzniecību, ko Āfrikas Savienības organizācijas (ĀSO) ministru sanāksmē pieņēma 2000. gada 30. novembrī un 1. decembrī Bamako (Mali),

| — | ņemot vērā Āfrikas Kopējo nostāju attiecībā uz Pārskata konferenci par progresu, kas sasniegts ANO RP īstenošanā, kuru pieņēma Āfrikas Savienības Āfrikas valstu ekspertu un reģionālo ekonomisko kopienu Otrajā kontinentālajā konferencē par kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību, kas 2005. gada 14.-16. decembrim notika Vindhukā (Namībija), un Āfrikas Savienības 2006. gada janvāra Lēmumu Ex.CL/DE.255 (viii), ko pieņēma Hartumā (Sudāna), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Kopējo nostāju attiecībā uz Pārskata konferenci par progresu, kas sasniegts ANO RP īstenošanā, kuru pieņēma Āfrikas Savienības Āfrikas valstu ekspertu un reģionālo ekonomisko kopienu Otrajā kontinentālajā konferencē par kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību, kas 2005. gada 14.-16. decembrim notika Vindhukā (Namībija), un Āfrikas Savienības 2006. gada janvāra Lēmumu Ex.CL/DE.255 (viii), ko pieņēma Hartumā (Sudāna),

| — | ņemot vērā Dienvidāfrikas Attīstības kopienas 2001. gada Protokolu par šaujamieročiem, munīciju un ar tiem saistītiem materiāliem, kurš stājās spēkā 2005. gada jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Dienvidāfrikas Attīstības kopienas 2001. gada Protokolu par šaujamieročiem, munīciju un ar tiem saistītiem materiāliem, kurš stājās spēkā 2005. gada jūlijā,

| — | ņemot vērā Āfrikas Valdību konferenci par ANO RP īstenošanu — Vajadzības un partnerības —, kas 2002. gada martā notika Pretorijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Valdību konferenci par ANO RP īstenošanu — Vajadzības un partnerības —, kas 2002. gada martā notika Pretorijā,

| — | ņemot vērā 2000. gada Nairobi Deklarāciju un Koordinēto rīcības plānu (tostarp tā trīs ministru pārskata konferences 2002., 2004. un 2005. gadā) un 2004. gada Nairobi Protokolu par kājnieku ieroču un vieglo ieroču izplatīšanās novēršanu, kontroli un skaita samazināšanu Lielo ezeru reģionā un Āfrikas Ragā, kas stājās spēkā 2006. gada 5. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada Nairobi Deklarāciju un Koordinēto rīcības plānu (tostarp tā trīs ministru pārskata konferences 2002., 2004. un 2005. gadā) un 2004. gada Nairobi Protokolu par kājnieku ieroču un vieglo ieroču izplatīšanās novēršanu, kontroli un skaita samazināšanu Lielo ezeru reģionā un Āfrikas Ragā, kas stājās spēkā 2006. gada 5. maijā,

| — | ņemot vērā Rietumāfrikas valstu ekonomikas savienības (ECOWAS) 1998. gada moratoriju attiecībā uz kājnieku ieroču un vieglo ieroču importu, eksportu un izgatavošanu Rietumāfrikā un tā turpmākos pagarinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rietumāfrikas valstu ekonomikas savienības (ECOWAS) 1998. gada moratoriju attiecībā uz kājnieku ieroču un vieglo ieroču importu, eksportu un izgatavošanu Rietumāfrikā un tā turpmākos pagarinājumus,

| — | ņemot vērā 1998. gada Amerikas Konvenciju pret šaujamieroču, munīcijas, sprāgstvielu un citu līdzīgu materiālu nelikumīgu izgatavošanu un tirdzniecību (CIFTA), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1998. gada Amerikas Konvenciju pret šaujamieroču, munīcijas, sprāgstvielu un citu līdzīgu materiālu nelikumīgu izgatavošanu un tirdzniecību (CIFTA),

| — | ņemot vērā savu rezolūciju par reģionālās integrācijas nozīmi miera un drošības veicināšanā, ko pieņēma 2006. gada 22. jūnijā Vīnē (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu rezolūciju par reģionālās integrācijas nozīmi miera un drošības veicināšanā, ko pieņēma 2006. gada 22. jūnijā Vīnē (15),

| — | ņemot vērā Ģenerālās asamblejas Rezolūciju A/RES/60/68 “Risinot problēmu saistībā ar negatīvo ietekmi, ko uz humanitāro jomu un attīstību atstāj kājnieku un vieglo ieroču nelegāla ražošana, nodošana un aprite, kā arī to pārmērīga uzkrāšanās”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ģenerālās asamblejas Rezolūciju A/RES/60/68 “Risinot problēmu saistībā ar negatīvo ietekmi, ko uz humanitāro jomu un attīstību atstāj kājnieku un vieglo ieroču nelegāla ražošana, nodošana un aprite, kā arī to pārmērīga uzkrāšanās”,

| — | ņemot vērā globālo “Miljons seju lūgumrakstu”, ko atbalsta vairāk nekā 1 miljons cilvēku un 250 NVO visā pasaulē, prasot saistošu starptautisku ieroču tirdzniecības līgumu (ITL), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā globālo “Miljons seju lūgumrakstu”, ko atbalsta vairāk nekā 1 miljons cilvēku un 250 NVO visā pasaulē, prasot saistošu starptautisku ieroču tirdzniecības līgumu (ITL),

| — | ņemot vērā Politisko lietu komitejas ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Politisko lietu komitejas ziņojumu,

| A. | atzinīgi vērtējot pieaugošo starptautisko atbalstu juridiski saistošam starptautiskam ieroču tirdzniecības līgumam, lai aizliegtu tādu ieroču nodošanu, kas var kaitēt cilvēktiesību vai starptautisko humāno tiesību ievērošanai vai kas apdraud valstu vai reģionu stabilitāti, vai kas var veicināt bruņota konflikta izcelšanos vai saasināšanos, kuram atbalstu oficiāli izteikušas vairāk nekā 50 valstis; |
| --- | --- |

A.

atzinīgi vērtējot pieaugošo starptautisko atbalstu juridiski saistošam starptautiskam ieroču tirdzniecības līgumam, lai aizliegtu tādu ieroču nodošanu, kas var kaitēt cilvēktiesību vai starptautisko humāno tiesību ievērošanai vai kas apdraud valstu vai reģionu stabilitāti, vai kas var veicināt bruņota konflikta izcelšanos vai saasināšanos, kuram atbalstu oficiāli izteikušas vairāk nekā 50 valstis;

| B. | atzinīgi vērtējot NVO un juridisko ekspertu izstrādātos Ieroču nodošanas globālos principus, kas nosaka valstu pienākumus attiecībā uz starptautiskiem ieroču un munīcijas darījumiem; |
| --- | --- |

B.

atzinīgi vērtējot NVO un juridisko ekspertu izstrādātos Ieroču nodošanas globālos principus, kas nosaka valstu pienākumus attiecībā uz starptautiskiem ieroču un munīcijas darījumiem;

| C. | atgādina, ka saskaņā ar pārskatīto Kotonū nolīgumu par nopietniem korupcijas gadījumiem var veikt konsultācijas atbilstoši Partnerattiecību nolīguma 96. un 97. pantam un ka īpašos gadījumos pēc šīm konsultācijām var veikt speciālus pasākumus; |
| --- | --- |

C.

atgādina, ka saskaņā ar pārskatīto Kotonū nolīgumu par nopietniem korupcijas gadījumiem var veikt konsultācijas atbilstoši Partnerattiecību nolīguma 96. un 97. pantam un ka īpašos gadījumos pēc šīm konsultācijām var veikt speciālus pasākumus;

| D. | vēloties samazināt cilvēku ciešanas, ko rada kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīga tirdzniecība visos tās aspektos, un ņemot vērā nepieciešamību iekļaut valsts pasākumus kājnieku ieroču un vieglo ieroču aprites reglamentēšanai pēckonflikta centienos nostiprināt mieru, un atgādinot, ka bez miera nav ne drošības, ne ilgtspējīgas attīstības; |
| --- | --- |

D.

vēloties samazināt cilvēku ciešanas, ko rada kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīga tirdzniecība visos tās aspektos, un ņemot vērā nepieciešamību iekļaut valsts pasākumus kājnieku ieroču un vieglo ieroču aprites reglamentēšanai pēckonflikta centienos nostiprināt mieru, un atgādinot, ka bez miera nav ne drošības, ne ilgtspējīgas attīstības;

| E. | tā kā ar kājnieku ieročiem katru gadu nogalina apmēram pusmiljonu cilvēku; |
| --- | --- |

E.

tā kā ar kājnieku ieročiem katru gadu nogalina apmēram pusmiljonu cilvēku;

| F. | atzinīgi vērtējot 2006. gada 24. jūlijā izplatīto ANO rezolūcijas projektu ar nosaukumu “Konvencionālo ieroču importa, eksporta un nodošanas efektīva kontrole”, kurā tiek aicināts izveidot valdību ekspertu grupu, kas “ne vēlāk kā 2008. gadā sāktu izskatīt iespējamību, apjomu un projekta parametrus visaptverošam juridiski saistošam instrumentam, kurš noteiktu kopējus starptautiskos standartus konvencionālo ieroču importam, eksportam un nodošanai”; |
| --- | --- |

F.

atzinīgi vērtējot 2006. gada 24. jūlijā izplatīto ANO rezolūcijas projektu ar nosaukumu “Konvencionālo ieroču importa, eksporta un nodošanas efektīva kontrole”, kurā tiek aicināts izveidot valdību ekspertu grupu, kas “ne vēlāk kā 2008. gadā sāktu izskatīt iespējamību, apjomu un projekta parametrus visaptverošam juridiski saistošam instrumentam, kurš noteiktu kopējus starptautiskos standartus konvencionālo ieroču importam, eksportam un nodošanai”;

| G. | ņemot vērā ANO Pārskata konferenci par progresu, kas sasniegts ANO RP īstenošanā, kura notika no 2006. gada 26. jūnija līdz 7. jūlijam (turpmāk tekstā — Kājnieku ieroču pārskata konference), un nepieciešamību panākt, lai minētās konferences paredzētie īstenošanas pasākumi būtu sekmīgi, neraugoties uz to, ka tā nespēja vienoties par pasākumiem un līdzekļiem Rīcības programmas turpmākai pastiprināšanai; |
| --- | --- |

G.

ņemot vērā ANO Pārskata konferenci par progresu, kas sasniegts ANO RP īstenošanā, kura notika no 2006. gada 26. jūnija līdz 7. jūlijam (turpmāk tekstā — Kājnieku ieroču pārskata konference), un nepieciešamību panākt, lai minētās konferences paredzētie īstenošanas pasākumi būtu sekmīgi, neraugoties uz to, ka tā nespēja vienoties par pasākumiem un līdzekļiem Rīcības programmas turpmākai pastiprināšanai;

| H. | atzīmējot, ka minētais rezolūcijas projektā, ko ANO Ģenerālās asamblejas Pirmajai komitejai paredzēts iesniegt 2006. gada oktobrī, ir jāiekļauj valstu pienākumi veicināt un aizsargāt cilvēktiesību ievērošanu, bez kuriem jaunais ITL neliegs piegādāt ieročus visnopietnākajiem pārkāpējiem; |
| --- | --- |

H.

atzīmējot, ka minētais rezolūcijas projektā, ko ANO Ģenerālās asamblejas Pirmajai komitejai paredzēts iesniegt 2006. gada oktobrī, ir jāiekļauj valstu pienākumi veicināt un aizsargāt cilvēktiesību ievērošanu, bez kuriem jaunais ITL neliegs piegādāt ieročus visnopietnākajiem pārkāpējiem;

| I. | atkārtoti paužot savas bažas par to, ka joprojām tiek nelikumīgi izplatīti kājnieku ieroči un vieglie ieroči, kas ir jaunattīstības valstu īsti masu iznīcināšanas ieroči, kas nodara nevajadzīgas cilvēku ciešanas, saasina bruņotos konfliktus un grauj stabilitāti, kaitē ilgtspējīgai attīstībai un tiesiskumam un veicina cilvēktiesību un starptautisko humāno tiesību nopietnus pārkāpumus; |
| --- | --- |

I.

atkārtoti paužot savas bažas par to, ka joprojām tiek nelikumīgi izplatīti kājnieku ieroči un vieglie ieroči, kas ir jaunattīstības valstu īsti masu iznīcināšanas ieroči, kas nodara nevajadzīgas cilvēku ciešanas, saasina bruņotos konfliktus un grauj stabilitāti, kaitē ilgtspējīgai attīstībai un tiesiskumam un veicina cilvēktiesību un starptautisko humāno tiesību nopietnus pārkāpumus;

| J. | atzinīgi vērtē 2006. gada 24. jūlija rezolūcijas projektu, kuru Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas Pirmajai komitejai iesniedza Apvienotā Karaliste, Argentīna, Austrālija, Japāna, Kenija, Kostarika un Somija un kurā prasa izveidot ekspertu grupu, kam būtu jāsagatavo ziņojums par juridiski saistošu instrumentu, kurš noteiktu kopējus starptautiskos standartus konvencionālo ieroču importam, eksportam un nodošanai, un kurā minēto komiteju aicina pastiprināt ekspertu grupas mandātu, iekļaujot konkrētas atsauces uz cilvēktiesībām, nosakot stingrākus termiņus un divdomīgo valodu par “elastīguma ”pārbaudi aizstājot ar skaidru atbalstu saistošam ITL; |
| --- | --- |

J.

atzinīgi vērtē 2006. gada 24. jūlija rezolūcijas projektu, kuru Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas Pirmajai komitejai iesniedza Apvienotā Karaliste, Argentīna, Austrālija, Japāna, Kenija, Kostarika un Somija un kurā prasa izveidot ekspertu grupu, kam būtu jāsagatavo ziņojums par juridiski saistošu instrumentu, kurš noteiktu kopējus starptautiskos standartus konvencionālo ieroču importam, eksportam un nodošanai, un kurā minēto komiteju aicina pastiprināt ekspertu grupas mandātu, iekļaujot konkrētas atsauces uz cilvēktiesībām, nosakot stingrākus termiņus un divdomīgo valodu par “elastīguma ”pārbaudi aizstājot ar skaidru atbalstu saistošam ITL;

| K. | atgādinot, ka G8 valstis ir atbildīgas apmēram par 80 % no pasaules ieroču tirdzniecības kopējā apjoma un ka saskaņā ar ziņojumu, ko ASV Kongresam iesniedza 2005. gada 29. augustā, līgumi par konvencionālo ieroču nodošanu jaunattīstības valstīm veidoja 62,7 % no visu to starptautisko ieroču nodošanas līgumu kopējās vērtības, kurus noslēdza laikā no 1997. līdz 2004. gadam, un ka 2004. gadā ieroču piegādes jaunattīstības valstīm veidoja 64,6 % no šādu ieroču piegāžu kopējās vērtības visā pasaulē; |
| --- | --- |

K.

atgādinot, ka G8 valstis ir atbildīgas apmēram par 80 % no pasaules ieroču tirdzniecības kopējā apjoma un ka saskaņā ar ziņojumu, ko ASV Kongresam iesniedza 2005. gada 29. augustā, līgumi par konvencionālo ieroču nodošanu jaunattīstības valstīm veidoja 62,7 % no visu to starptautisko ieroču nodošanas līgumu kopējās vērtības, kurus noslēdza laikā no 1997. līdz 2004. gadam, un ka 2004. gadā ieroču piegādes jaunattīstības valstīm veidoja 64,6 % no šādu ieroču piegāžu kopējās vērtības visā pasaulē;

| L. | atgādinot, ka G8 valstis kopā katru gadu attīstībai tērē apmēram 63 miljardus eiro un ka ES un pašas Eiropas valstis maksā vairāk nekā pusi no oficiālās attīstības palīdzības; |
| --- | --- |

L.

atgādinot, ka G8 valstis kopā katru gadu attīstībai tērē apmēram 63 miljardus eiro un ka ES un pašas Eiropas valstis maksā vairāk nekā pusi no oficiālās attīstības palīdzības;

| M. | apstiprinot, ka kājnieku ieroču un vieglo ieroču eksports no attīstītajām valstīm, kā arī starp jaunattīstības valstīm var veicināt konfliktu izcelšanos un tādējādi radīt rezultātus, kas ir pretēji šo pašu valstu attīstības un tehniskās palīdzības politikas mērķiem; |
| --- | --- |

M.

apstiprinot, ka kājnieku ieroču un vieglo ieroču eksports no attīstītajām valstīm, kā arī starp jaunattīstības valstīm var veicināt konfliktu izcelšanos un tādējādi radīt rezultātus, kas ir pretēji šo pašu valstu attīstības un tehniskās palīdzības politikas mērķiem;

| N. | iedvesmojoties no atbalsta, ko valstu un valdību vadītāji pauda 2005. gada Pasaules Sammitā par ANO RP īstenošanu, un no tā, ka tie atzina kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgās tirdzniecības negatīvās sekas uz attīstību, mieru, drošību un cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

N.

iedvesmojoties no atbalsta, ko valstu un valdību vadītāji pauda 2005. gada Pasaules Sammitā par ANO RP īstenošanu, un no tā, ka tie atzina kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgās tirdzniecības negatīvās sekas uz attīstību, mieru, drošību un cilvēktiesībām;

| O. | tā kā jāpievērš pienācīga uzmanība saiknei starp kājnieku ieroču un vieglo ieroču likumīgu un nelikumīgu izgatavošanu, nodošanu un apriti un korupciju gan jaunattīstības, gan attīstītajās valstīs; |
| --- | --- |

O.

tā kā jāpievērš pienācīga uzmanība saiknei starp kājnieku ieroču un vieglo ieroču likumīgu un nelikumīgu izgatavošanu, nodošanu un apriti un korupciju gan jaunattīstības, gan attīstītajās valstīs;

| P. | apstiprinot savu apņemšanos pastiprināt ANO RP un turpināt pārliecināt valdības vienoties par saistošiem noteikumiem, lai kājnieku ieročus un vieglos ieročus (tostarp starpniecību un nodošanu) kontrolētu ar starptautiskiem, reģionāliem un valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

P.

apstiprinot savu apņemšanos pastiprināt ANO RP un turpināt pārliecināt valdības vienoties par saistošiem noteikumiem, lai kājnieku ieročus un vieglos ieročus (tostarp starpniecību un nodošanu) kontrolētu ar starptautiskiem, reģionāliem un valsts tiesību aktiem;

| Q. | būdams pārliecināts, ka ir pienācis laiks, kad starptautiskajai un reģionālajai sabiedrībai jāsāk risināt problēmas, kas saistītas ar kājnieku ieroču un vieglo ieroču izplatīšanu un ļaunprātīgu izmantošanu, un jāpieņem saistoši starptautiskie standarti, kuru pamatā būtu starptautisko tiesību, tostarp cilvēktiesību un starptautisko humāno tiesību, pilnīga ievērošana; |
| --- | --- |

Q.

būdams pārliecināts, ka ir pienācis laiks, kad starptautiskajai un reģionālajai sabiedrībai jāsāk risināt problēmas, kas saistītas ar kājnieku ieroču un vieglo ieroču izplatīšanu un ļaunprātīgu izmantošanu, un jāpieņem saistoši starptautiskie standarti, kuru pamatā būtu starptautisko tiesību, tostarp cilvēktiesību un starptautisko humāno tiesību, pilnīga ievērošana;

| R. | paužot bažas par to, ka munīcija un sprāgstvielas nav iekļautas starptautiskajā dokumentā, lai ļautu valstīm laikus un precīzi noteikt nelikumīgus kājnieku un vieglos ieročus, kā arī to atrašanās vietu, un par to, ka šis dokuments nav juridiski saistošs; |
| --- | --- |

R.

paužot bažas par to, ka munīcija un sprāgstvielas nav iekļautas starptautiskajā dokumentā, lai ļautu valstīm laikus un precīzi noteikt nelikumīgus kājnieku un vieglos ieročus, kā arī to atrašanās vietu, un par to, ka šis dokuments nav juridiski saistošs;

| S. | paužot nožēlu arī par lēno progresu ANO plašajās konsultācijās par kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgas starpniecības apkarošanu, kā arī par to, ka nav apņemšanās veikt sarunas par juridiski saistošu starptautisku instrumentu attiecībā uz ieroču starpniecību; |
| --- | --- |

S.

paužot nožēlu arī par lēno progresu ANO plašajās konsultācijās par kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgas starpniecības apkarošanu, kā arī par to, ka nav apņemšanās veikt sarunas par juridiski saistošu starptautisku instrumentu attiecībā uz ieroču starpniecību;

| T. | uzsverot, ka ANO RP prasa, lai valstis pieteikumus eksporta atļauju saņemšanai izskatītu saskaņā ar stingriem valstu noteikumiem un procedūrām, kas aptver visus kājnieku ieročus un vieglos ieročus un atbilst valstu attiecīgajiem pienākumiem un atbilstošajiem starptautiskajiem tiesību aktiem, jo īpaši ņemot vērā risku, ka šie ieroči var nonākt nelikumīgā tirdzniecībā; |
| --- | --- |

T.

uzsverot, ka ANO RP prasa, lai valstis pieteikumus eksporta atļauju saņemšanai izskatītu saskaņā ar stingriem valstu noteikumiem un procedūrām, kas aptver visus kājnieku ieročus un vieglos ieročus un atbilst valstu attiecīgajiem pienākumiem un atbilstošajiem starptautiskajiem tiesību aktiem, jo īpaši ņemot vērā risku, ka šie ieroči var nonākt nelikumīgā tirdzniecībā;

| U. | atzinīgi vērtējot un atbalstot pilsoniskās sabiedrības pastāvīgos centienus, jo īpaši tos, kas vērsti uz atbalsta paušanu ITL noslēgšanai; |
| --- | --- |

U.

atzinīgi vērtējot un atbalstot pilsoniskās sabiedrības pastāvīgos centienus, jo īpaši tos, kas vērsti uz atbalsta paušanu ITL noslēgšanai;

| V. | apstiprinot, ka kājnieku ieroču un vieglo ieroču pieejamības, pieprasījuma un piedāvājuma samazināšana ir ārkārtīgi svarīga visu valstu un to iedzīvotāju labklājībai un ka to vispārēji var panākt šajā sakarā veicot pasākumus vai izvirzot iniciatīvas valstu, reģionālā, kontinentālā un starptautiskā līmenī, bet jo īpaši:






  — | samazinot kājnieku ieroču un vieglo ieroču ražošanu; |
| --- | --- | --- |

V.

apstiprinot, ka kājnieku ieroču un vieglo ieroču pieejamības, pieprasījuma un piedāvājuma samazināšana ir ārkārtīgi svarīga visu valstu un to iedzīvotāju labklājībai un ka to vispārēji var panākt šajā sakarā veicot pasākumus vai izvirzot iniciatīvas valstu, reģionālā, kontinentālā un starptautiskā līmenī, bet jo īpaši:

—

samazinot kājnieku ieroču un vieglo ieroču ražošanu;

| — | panākot politisku apņemšanos un rīcību, lai visaptverošā veidā pievērstos konfliktu pamatcēloņiem; |
| --- | --- |

—

panākot politisku apņemšanos un rīcību, lai visaptverošā veidā pievērstos konfliktu pamatcēloņiem;

| — | novēršot, apkarojot un izskaužot kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu izgatavošanu, turēšanu, uzkrāšanu, tirdzniecību un ļaunprātīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

—

novēršot, apkarojot un izskaužot kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu izgatavošanu, turēšanu, uzkrāšanu, tirdzniecību un ļaunprātīgu izmantošanu;

| — | uzsverot sabiedrības informētību un izglītošanu; |
| --- | --- |

—

uzsverot sabiedrības informētību un izglītošanu;

| — | iesaistoties efektīvos savākšanas un iznīcināšanas mehānismos attiecībā gan uz liekajiem, gan nelikumīgajiem ieročiem; |
| --- | --- |

—

iesaistoties efektīvos savākšanas un iznīcināšanas mehānismos attiecībā gan uz liekajiem, gan nelikumīgajiem ieročiem;

| — | paredzot miera līgumos efektīvus atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas pasākumus, kas veicina cilvēku drošību un ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

—

paredzot miera līgumos efektīvus atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas pasākumus, kas veicina cilvēku drošību un ilgtspējīgu attīstību;

| — | nodrošinot rehabilitācijas un reintegrācijas palīdzību demobilizētiem karavīriem, bijušajiem kaujiniekiem un jo īpaši bērniem karavīriem, kā teikts Āfrikas Savienības secinājumos attiecībā uz pēckonflikta rekonstrukciju un attīstību (PKRA), ņemot vērā viņu īpašās vajadzības, jo īpaši attiecībā uz atgriešanos savā ģimenē, reintegrāciju pilsoniskajā sabiedrībā un atbilstošu rehabilitāciju; |
| --- | --- |

—

nodrošinot rehabilitācijas un reintegrācijas palīdzību demobilizētiem karavīriem, bijušajiem kaujiniekiem un jo īpaši bērniem karavīriem, kā teikts Āfrikas Savienības secinājumos attiecībā uz pēckonflikta rekonstrukciju un attīstību (PKRA), ņemot vērā viņu īpašās vajadzības, jo īpaši attiecībā uz atgriešanos savā ģimenē, reintegrāciju pilsoniskajā sabiedrībā un atbilstošu rehabilitāciju;

| — | nodrošinot, ka bērni ir aizsargāti pret tiešu saskari ar kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem rajonos, kur notiek konflikti; |
| --- | --- |

—

nodrošinot, ka bērni ir aizsargāti pret tiešu saskari ar kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem rajonos, kur notiek konflikti;

| — | atzīstot ietekmi — tostarp dzimumvardarbību —, kas kājnieku ieroču un vieglo ieroču klātbūtnei ir jo īpaši uz sievietēm un meitenēm; |
| --- | --- |

—

atzīstot ietekmi — tostarp dzimumvardarbību —, kas kājnieku ieroču un vieglo ieroču klātbūtnei ir jo īpaši uz sievietēm un meitenēm;

| — | veicinot ANO DP Rezolūcijā 1325 (2000) iekļauto noteikumu īstenošanu; |
| --- | --- |

—

veicinot ANO DP Rezolūcijā 1325 (2000) iekļauto noteikumu īstenošanu;

| — | atzīstot, ka ir nepieciešams, lai kājnieku ieroču un vieglo ieroču programmas turpinātu īstenot pēckonflikta un pārejas posmos, iekļaujot vieglo ieroču skaita samazināšanu un pārvaldību visos valsts un reģionālos rīcības plānos un stratēģijās, kas attiecas uz valsts drošību, attīstību, veselību, nabadzības samazināšanu, noziedzības novēršanu un pēckonflikta rekonstrukciju, un apspriežoties un sadarbojoties ar visiem sabiedrības locekļiem un ieinteresētajām personām, tostarp NVO, un izmantojot vietējiem apstākļiem atbilstošus attīstības stimulus; |
| --- | --- |

—

atzīstot, ka ir nepieciešams, lai kājnieku ieroču un vieglo ieroču programmas turpinātu īstenot pēckonflikta un pārejas posmos, iekļaujot vieglo ieroču skaita samazināšanu un pārvaldību visos valsts un reģionālos rīcības plānos un stratēģijās, kas attiecas uz valsts drošību, attīstību, veselību, nabadzības samazināšanu, noziedzības novēršanu un pēckonflikta rekonstrukciju, un apspriežoties un sadarbojoties ar visiem sabiedrības locekļiem un ieinteresētajām personām, tostarp NVO, un izmantojot vietējiem apstākļiem atbilstošus attīstības stimulus;

| W. | atzinīgi vērtē ES “Stratēģiju kājnieku ieroču un vieglo ieroču un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai ”un apstiprina, ka ES kājnieku ieroču un vieglo ieroču rīcības pamatā jābūt konsekventai vispārējai koncepcijai, kurā ņem vērā ilgtermiņa ilgtspējīgu attīstību, kā arī to, ka ir nepieciešama starptautiska sadarbība starp valdībām un starptautiskajām organizācijām un ka ir jāievēro pienākumi, ko tām uzliek starptautiskie tiesību akti; |
| --- | --- |

W.

atzinīgi vērtē ES “Stratēģiju kājnieku ieroču un vieglo ieroču un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai ”un apstiprina, ka ES kājnieku ieroču un vieglo ieroču rīcības pamatā jābūt konsekventai vispārējai koncepcijai, kurā ņem vērā ilgtermiņa ilgtspējīgu attīstību, kā arī to, ka ir nepieciešama starptautiska sadarbība starp valdībām un starptautiskajām organizācijām un ka ir jāievēro pienākumi, ko tām uzliek starptautiskie tiesību akti;

| X. | aicina ES dalībvalstis piešķirt prioritāti kājnieku ieroču un vieglo ieroču kontroles un izskaušanas stratēģijām, tostarp projektiem ar mērķi atbruņot, demobilizēt, repatriēt, rehabilitēt un reintegrēt bijušos kaujiniekus, pilnībā sadarbojoties ar vietējām kopienām un personām, kas izdzīvojušas pēc bruņotas vardarbības, kā arī nodrošināt šādām programmām pietiekamu finansējumu saskaņā ar 10. EAF; |
| --- | --- |

X.

aicina ES dalībvalstis piešķirt prioritāti kājnieku ieroču un vieglo ieroču kontroles un izskaušanas stratēģijām, tostarp projektiem ar mērķi atbruņot, demobilizēt, repatriēt, rehabilitēt un reintegrēt bijušos kaujiniekus, pilnībā sadarbojoties ar vietējām kopienām un personām, kas izdzīvojušas pēc bruņotas vardarbības, kā arī nodrošināt šādām programmām pietiekamu finansējumu saskaņā ar 10. EAF;

| Y. | tā kā izšķirošs ES ieguldījums ĀKK valstu ilgtspējīgā attīstībā būtu skaidra, efektīva un saskaņota kopēja ieroču eksporta kontroles politika, kuru īstenotu ES dalībvalstis un kuras pamatā būtu juridiski saistošs ieroču eksporta rīcības kodekss; |
| --- | --- |

Y.

tā kā izšķirošs ES ieguldījums ĀKK valstu ilgtspējīgā attīstībā būtu skaidra, efektīva un saskaņota kopēja ieroču eksporta kontroles politika, kuru īstenotu ES dalībvalstis un kuras pamatā būtu juridiski saistošs ieroču eksporta rīcības kodekss;

| Z. | atkārtojot, ka kājnieku un vieglo ieroču nelikumīgas tirdzniecības novēršana, apkarošana un izskaušana visos tās aspektos ir vissvarīgākā daļa centienos atbalstīt konfliktu novēršanu un izbeigšanu un ilgtspējīgu pēckonflikta rekonstrukciju un veicināt ilgstošu mieru un drošību, kā arī noziedzības novēršanu un tāpēc palīdz radīt nosacījumus ilgtspējīgai humānajai un sociālekonomiskajai attīstībai; |
| --- | --- |

Z.

atkārtojot, ka kājnieku un vieglo ieroču nelikumīgas tirdzniecības novēršana, apkarošana un izskaušana visos tās aspektos ir vissvarīgākā daļa centienos atbalstīt konfliktu novēršanu un izbeigšanu un ilgtspējīgu pēckonflikta rekonstrukciju un veicināt ilgstošu mieru un drošību, kā arī noziedzības novēršanu un tāpēc palīdz radīt nosacījumus ilgtspējīgai humānajai un sociālekonomiskajai attīstībai;

| AA. | ņemot vērā arī to personu īpašās vajadzības, kuras ir izdzīvojušas pēc bruņotas vardarbības, tostarp attiecībā uz to veselību, ekonomiskajām un rehabilitācijas vajadzībām, kā arī sieviešu, vīriešu, meiteņu, zēnu, vecu cilvēku un bēgļu dažādās vajadzības; |
| --- | --- |

AA.

ņemot vērā arī to personu īpašās vajadzības, kuras ir izdzīvojušas pēc bruņotas vardarbības, tostarp attiecībā uz to veselību, ekonomiskajām un rehabilitācijas vajadzībām, kā arī sieviešu, vīriešu, meiteņu, zēnu, vecu cilvēku un bēgļu dažādās vajadzības;

| AB. | atkārtoti paužot nopietnas bažas par kājnieku ieroču un vieglo ieroču postošajām sekām uz bērniem, no kuriem daudzi ir bruņotu konfliktu upuri vai tiek piespiesti kļūt par bērniem karavīriem, vai ir iesaistīti organizētā bruņotā vardarbībā, un šajā sakarā ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas speciālās sesijas par bērniem, kā arī Drošības padomes Rezolūcijas 1379, 1460, 1539 un 1612, kas sniedz ieguldījumu visaptveroša tiesiskā regulējuma izveidē attiecībā uz bērnu aizsardzību bruņotajos konfliktos; |
| --- | --- |

AB.

atkārtoti paužot nopietnas bažas par kājnieku ieroču un vieglo ieroču postošajām sekām uz bērniem, no kuriem daudzi ir bruņotu konfliktu upuri vai tiek piespiesti kļūt par bērniem karavīriem, vai ir iesaistīti organizētā bruņotā vardarbībā, un šajā sakarā ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas speciālās sesijas par bērniem, kā arī Drošības padomes Rezolūcijas 1379, 1460, 1539 un 1612, kas sniedz ieguldījumu visaptveroša tiesiskā regulējuma izveidē attiecībā uz bērnu aizsardzību bruņotajos konfliktos;

| AC. | atgādinot, ka militāro izdevumu izmaksas un parādi, kā teikts ANO Attīstības programmas 2003. gada Humānās attīstības ziņojumā, ir divi no vislielākajiem šķēršļiem tūkstošgades mērķu sasniegšanai un ka eksporta kredītu aģentūrām ir arvien lielāka loma militāro izdevumu, kā arī parādu palielināšanā jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

AC.

atgādinot, ka militāro izdevumu izmaksas un parādi, kā teikts ANO Attīstības programmas 2003. gada Humānās attīstības ziņojumā, ir divi no vislielākajiem šķēršļiem tūkstošgades mērķu sasniegšanai un ka eksporta kredītu aģentūrām ir arvien lielāka loma militāro izdevumu, kā arī parādu palielināšanā jaunattīstības valstīs;

| 1. | aicina valstis vienoties par globālu principu kopumu attiecībā uz ieroču nodošanu, kuriem ir vismaz jānodrošina, lai:






  — | visas ieroču nodošanas tiktu veiktas ar īpašu atļauju vai licenci; |
| --- | --- | --- |

1.

aicina valstis vienoties par globālu principu kopumu attiecībā uz ieroču nodošanu, kuriem ir vismaz jānodrošina, lai:

—

visas ieroču nodošanas tiktu veiktas ar īpašu atļauju vai licenci;

| — | tiktu ievēroti pienākumi, ko nosaka attiecīgie starptautiskie tiesību akti; |
| --- | --- |

—

tiktu ievēroti pienākumi, ko nosaka attiecīgie starptautiskie tiesību akti;

| — | tiktu ievēroti un piemēroti ANO DP noteiktie ieroču embargo; |
| --- | --- |

—

tiktu ievēroti un piemēroti ANO DP noteiktie ieroču embargo;

| — | atļaujas un licences netiktu izsniegtas, ja pastāv risks, ka eksportētos ieročus varētu izmantot nopietnu cilvēktiesību un starptautisko humāno tiesību pārkāpumu izdarīšanā, tostarp risks, ka šādi ieroči varētu nonākt tādu netiesīgu lietotāju rokās kā teroristi, algotņi un kaujinieki un varētu ietekmēt reģionālo un/vai iekšējo drošību un stabilitāti; |
| --- | --- |

—

atļaujas un licences netiktu izsniegtas, ja pastāv risks, ka eksportētos ieročus varētu izmantot nopietnu cilvēktiesību un starptautisko humāno tiesību pārkāpumu izdarīšanā, tostarp risks, ka šādi ieroči varētu nonākt tādu netiesīgu lietotāju rokās kā teroristi, algotņi un kaujinieki un varētu ietekmēt reģionālo un/vai iekšējo drošību un stabilitāti;

| 2. | mudina starptautisko sabiedrību steidzami sākt sarunas par ANO starptautisku ieroču tirdzniecības līgumu ar mērķi izveidot juridiski saistošu instrumentu, lai visas ražotājas valstis samazinātu kājnieku ieroču un vieglo ieroču ražošanu un lai reglamentētu ieroču nodošanas visā pasaulē, kā noteikts iepriekšējā punktā minētajās diskusijās par globālajiem principiem; |
| --- | --- |

2.

mudina starptautisko sabiedrību steidzami sākt sarunas par ANO starptautisku ieroču tirdzniecības līgumu ar mērķi izveidot juridiski saistošu instrumentu, lai visas ražotājas valstis samazinātu kājnieku ieroču un vieglo ieroču ražošanu un lai reglamentētu ieroču nodošanas visā pasaulē, kā noteikts iepriekšējā punktā minētajās diskusijās par globālajiem principiem;

| 3. | uzsver, ka ir jākodificē pastāvošie pienākumi, ko starptautiskie tiesību akti paredz attiecībā uz ieroču nodošanu, jo īpaši iekļaujot cilvēktiesību un humāno tiesību kritērijus; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka ir jākodificē pastāvošie pienākumi, ko starptautiskie tiesību akti paredz attiecībā uz ieroču nodošanu, jo īpaši iekļaujot cilvēktiesību un humāno tiesību kritērijus;

| 4. | aicina visas puses, kas parakstījušas ANO Šaujamieroču protokolu, to nekavējoties ratificēt un iekļaut savos nacionālajos tiesību aktos; |
| --- | --- |

4.

aicina visas puses, kas parakstījušas ANO Šaujamieroču protokolu, to nekavējoties ratificēt un iekļaut savos nacionālajos tiesību aktos;

| 5. | mudina valstis, kas ir ANO RP, Šaujamieroču protokola un citu līdzīgu starptautisku un reģionālu instrumentu un iniciatīvu līgumslēdzējas puses, izstrādāt tehniskās palīdzības programmas, lai palīdzētu visām trešām valstīm vai reģionālām organizācijām, kas vēlas attīstīt normatīvo kontroli ieroču tirdzniecības reglamentēšanai; |
| --- | --- |

5.

mudina valstis, kas ir ANO RP, Šaujamieroču protokola un citu līdzīgu starptautisku un reģionālu instrumentu un iniciatīvu līgumslēdzējas puses, izstrādāt tehniskās palīdzības programmas, lai palīdzētu visām trešām valstīm vai reģionālām organizācijām, kas vēlas attīstīt normatīvo kontroli ieroču tirdzniecības reglamentēšanai;

| 6. | mudina valstis, kas ir ANO RP un citu piemērojamo starptautisko instrumentu līgumslēdzējas puses, vienoties par vienotu atskaišu mehānismu izmantošanai turpmākajās pārskata konferencēs vai procesos, kurš jāizstrādā un jāsaskaņo ANO Atbruņošanās lietu departamentam, konsultējoties ar valstīm līgumslēdzējām pusēm; |
| --- | --- |

6.

mudina valstis, kas ir ANO RP un citu piemērojamo starptautisko instrumentu līgumslēdzējas puses, vienoties par vienotu atskaišu mehānismu izmantošanai turpmākajās pārskata konferencēs vai procesos, kurš jāizstrādā un jāsaskaņo ANO Atbruņošanās lietu departamentam, konsultējoties ar valstīm līgumslēdzējām pusēm;

Reģionālā līmenī

| 7. | aicina izveidot vai attiecīgā gadījumā norīkot subreģionālo vai reģionālo organizāciju kontaktpunktu, kas darbotos kā koordinators jautājumos, kuri attiecas uz ANO RP īstenošanu; |
| --- | --- |

7.

aicina izveidot vai attiecīgā gadījumā norīkot subreģionālo vai reģionālo organizāciju kontaktpunktu, kas darbotos kā koordinators jautājumos, kuri attiecas uz ANO RP īstenošanu;

| 8. | pauž atbalstu sarunām ar mērķi noslēgt juridiski saistošus instrumentus, kas būtu vērsti uz kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgas tirdzniecības novēršanu, apkarošanu un izskaušanu visos tās aspektos, un aicina valstis tos ratificēt un pilnībā īstenot; |
| --- | --- |

8.

pauž atbalstu sarunām ar mērķi noslēgt juridiski saistošus instrumentus, kas būtu vērsti uz kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgas tirdzniecības novēršanu, apkarošanu un izskaušanu visos tās aspektos, un aicina valstis tos ratificēt un pilnībā īstenot;

Valstu līmenī

| 9. | mudina valstis noteikt, ka ieroču embargo pārkāpumi (tostarp finansiāls un loģistikas atbalsts) saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem ir kriminālnoziegums; |
| --- | --- |

9.

mudina valstis noteikt, ka ieroču embargo pārkāpumi (tostarp finansiāls un loģistikas atbalsts) saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem ir kriminālnoziegums;

| 10. | aicina valstis uzlabot bruņoto spēku, tiesībaizsardzības iestāžu un krimināltiesisko sistēmu darbību, pārredzamību un demokrātisko pārskatatbildību, lai veicinātu drošas vides veidošanu, kurā iedzīvotāji vairs nejustu vajadzību turēt šaujamieročus; |
| --- | --- |

10.

aicina valstis uzlabot bruņoto spēku, tiesībaizsardzības iestāžu un krimināltiesisko sistēmu darbību, pārredzamību un demokrātisko pārskatatbildību, lai veicinātu drošas vides veidošanu, kurā iedzīvotāji vairs nejustu vajadzību turēt šaujamieročus;

| 11. | iesaka īstenot un aktīvi piemērot nacionālus likumus, lai reglamentētu militāros un drošības dienestus, kas veic darbību ārzemēs, un gadījumos, kad šādu likumu nav, tos izstrādāt un piemērot, lai uzlabotu regulējumu un pārskatatbildību šajā pieaugošajā drošības sektorā; |
| --- | --- |

11.

iesaka īstenot un aktīvi piemērot nacionālus likumus, lai reglamentētu militāros un drošības dienestus, kas veic darbību ārzemēs, un gadījumos, kad šādu likumu nav, tos izstrādāt un piemērot, lai uzlabotu regulējumu un pārskatatbildību šajā pieaugošajā drošības sektorā;

| 12. | mudina visas dalībvalstis nacionālajos tiesību aktos iekļaut Tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku rīcības kodeksu (16) un Pamatprincipus par to, kā tiesībaizsardzības iestāžu darbinieki izmanto spēku un šaujamieročus (17); |
| --- | --- |

12.

mudina visas dalībvalstis nacionālajos tiesību aktos iekļaut Tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku rīcības kodeksu (16) un Pamatprincipus par to, kā tiesībaizsardzības iestāžu darbinieki izmanto spēku un šaujamieročus (17);

| 13. | stingri iesaka valstīm aizliegt civiliedzīvotājiem turēt un izmantot visas automātiskās un pusautomātiskās šautenes un automātiskos ieročus; |
| --- | --- |

13.

stingri iesaka valstīm aizliegt civiliedzīvotājiem turēt un izmantot visas automātiskās un pusautomātiskās šautenes un automātiskos ieročus;

| 14. | mudina valstis izstrādāt nacionālos tiesību aktus kājnieku ieroču un vieglo ieroču, kā arī automātisko un pusautomātisko ieroču apsekošanai un licencēšanai un aizliegt šādu ieroču iegūšanu personām, kurām reģistrēta vardarbība, jo īpaši vardarbība ģimenē, vai kurām ir reģistrēta sodāmība par ieroču neatļautu tirdzniecību vai ieroču kontroles noteikumu pārkāpumiem; |
| --- | --- |

14.

mudina valstis izstrādāt nacionālos tiesību aktus kājnieku ieroču un vieglo ieroču, kā arī automātisko un pusautomātisko ieroču apsekošanai un licencēšanai un aizliegt šādu ieroču iegūšanu personām, kurām reģistrēta vardarbība, jo īpaši vardarbība ģimenē, vai kurām ir reģistrēta sodāmība par ieroču neatļautu tirdzniecību vai ieroču kontroles noteikumu pārkāpumiem;

| 15. | uzsver, ka ir jānodrošina valstu iniciatīvu ilgtspējība, cita starpā attīstot vajadzību un resursu novērtējumus, veicinot attiecīgu partnerattiecību izveidi šo iniciatīvu īstenošanai un atzīstot, ka galvenā atbildība par šo pasākumu īstenošanu gulstas uz valstīm; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka ir jānodrošina valstu iniciatīvu ilgtspējība, cita starpā attīstot vajadzību un resursu novērtējumus, veicinot attiecīgu partnerattiecību izveidi šo iniciatīvu īstenošanai un atzīstot, ka galvenā atbildība par šo pasākumu īstenošanu gulstas uz valstīm;

| 16. | aicina visus dalībniekus pastiprināt pastāvošos valstu koordinācijas centrus/valstu koordinācijas aģentūras un to saiknes ar starptautiskiem un divpusējiem līdzekļu devējiem; |
| --- | --- |

16.

aicina visus dalībniekus pastiprināt pastāvošos valstu koordinācijas centrus/valstu koordinācijas aģentūras un to saiknes ar starptautiskiem un divpusējiem līdzekļu devējiem;

| 17. | uzskata (kā ieteikts Bamako deklarācijā un ANO Rīcības programmā), ka prioritātes ir:






  — | operatīvu valstu koordinācijas centru, valstu rīcību plānu un/vai valstu koordinācijas aģentūru izveide un attīstība tur, kur tādas vēl nepastāv; |
| --- | --- | --- |

17.

uzskata (kā ieteikts Bamako deklarācijā un ANO Rīcības programmā), ka prioritātes ir:

—

operatīvu valstu koordinācijas centru, valstu rīcību plānu un/vai valstu koordinācijas aģentūru izveide un attīstība tur, kur tādas vēl nepastāv;

| — | nepieciešamība pastiprināt ieroču pārvaldības noteikumus, tostarp nepieciešamība pastiprināt un saskaņot šim nolūkam pieņemtos tiesību aktus; nepieciešamība ieviest apmācības un resursu palielināšanas programmas tiesībaizsardzības iestādēm visos šī jautājuma aspektos, bet jo īpaši robežkontrolē, krājumu pārvaldībā un lietvedībā; |
| --- | --- |

—

nepieciešamība pastiprināt ieroču pārvaldības noteikumus, tostarp nepieciešamība pastiprināt un saskaņot šim nolūkam pieņemtos tiesību aktus; nepieciešamība ieviest apmācības un resursu palielināšanas programmas tiesībaizsardzības iestādēm visos šī jautājuma aspektos, bet jo īpaši robežkontrolē, krājumu pārvaldībā un lietvedībā;

| — | tiesībaizsardzības iestāžu operatīvo resursu uzlabošana, kur tas nepieciešams, jo īpaši attiecībā uz krājumu pārvaldību, uzraudzību, iznīcināšanu, lietvedību un robežkontroli; |
| --- | --- |

—

tiesībaizsardzības iestāžu operatīvo resursu uzlabošana, kur tas nepieciešams, jo īpaši attiecībā uz krājumu pārvaldību, uzraudzību, iznīcināšanu, lietvedību un robežkontroli;

| — | informācijas apmaiņas un sadarbības mehānismu pastiprināšana, lai novērstu, apkarotu un izskaustu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību; |
| --- | --- |

—

informācijas apmaiņas un sadarbības mehānismu pastiprināšana, lai novērstu, apkarotu un izskaustu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību;

| 18. | mudina visas valstis, kas to vēl nav izdarījušas, iesaistīties ANO RP īstenošanā; |
| --- | --- |

18.

mudina visas valstis, kas to vēl nav izdarījušas, iesaistīties ANO RP īstenošanā;

| 19. | mudina visas valstis reglamentēt krājumu pārvaldību un tos aizsargāt pret zādzībām un pazušanu; |
| --- | --- |

19.

mudina visas valstis reglamentēt krājumu pārvaldību un tos aizsargāt pret zādzībām un pazušanu;

| 20. | mudina visas valstis, jo īpaši ĀKK un ES valstis, veikt informācijas apmaiņu par ieroču tirdzniecības starpniecību; |
| --- | --- |

20.

mudina visas valstis, jo īpaši ĀKK un ES valstis, veikt informācijas apmaiņu par ieroču tirdzniecības starpniecību;

| 21. | mudina visas valstis pēc iespējas drīzāk pieņemt vajadzīgos normatīvos aktus un veikt citus pasākumus, lai noteiktu, ka saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem kājnieku ieroču un vieglo ieroču, munīcijas un citu līdzīgu materiālu nelikumīga izgatavošana un tirdzniecība un nelikumīga turēšana un izmantošana ir kriminālnoziegumi; |
| --- | --- |

21.

mudina visas valstis pēc iespējas drīzāk pieņemt vajadzīgos normatīvos aktus un veikt citus pasākumus, lai noteiktu, ka saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem kājnieku ieroču un vieglo ieroču, munīcijas un citu līdzīgu materiālu nelikumīga izgatavošana un tirdzniecība un nelikumīga turēšana un izmantošana ir kriminālnoziegumi;

| 22. | mudina visas valstis vēlreiz apstiprināt savu apņemšanos aizsargāt bērnus pret kājnieku ieroču un vieglo ieroču izplatīšanas un ļaunprātīgas izmantošanas sekām, kā arī pret to, ka viņus kara laikā izmanto par bērniem karavīriem; |
| --- | --- |

22.

mudina visas valstis vēlreiz apstiprināt savu apņemšanos aizsargāt bērnus pret kājnieku ieroču un vieglo ieroču izplatīšanas un ļaunprātīgas izmantošanas sekām, kā arī pret to, ka viņus kara laikā izmanto par bērniem karavīriem;

| 23. | mudina visas valstis pildīt pienākumus, ko tām uzliek ANO DP Rezolūcija 1325 (2000), izbeidzot nesodāmību un sākot tiesas vajāšanu pret personām, kas ir atbildīgas par genocīdu, noziegumiem pret cilvēci un kara noziegumiem, tostarp par noziegumiem, kas saistīti ar dzimumvardarbību pret sievietēm un meitenēm, un šajā sakarā uzsver nepieciešamību, ja iespējams, svītrot šos noziegumus no amnestijas pasākumiem; |
| --- | --- |

23.

mudina visas valstis pildīt pienākumus, ko tām uzliek ANO DP Rezolūcija 1325 (2000), izbeidzot nesodāmību un sākot tiesas vajāšanu pret personām, kas ir atbildīgas par genocīdu, noziegumiem pret cilvēci un kara noziegumiem, tostarp par noziegumiem, kas saistīti ar dzimumvardarbību pret sievietēm un meitenēm, un šajā sakarā uzsver nepieciešamību, ja iespējams, svītrot šos noziegumus no amnestijas pasākumiem;

| 24. | mudina visas valstis, risinot jautājumus, kas saistīti ar kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību visos tās aspektos, ņemt vērā dzimuma jautājumus, kā arī sieviešu īpašās vajadzības, lai efektīvi īstenotu Rīcības programmu un ANO DP Rezolūciju 1325 (2000) par sievietēm, mieru un drošību; |
| --- | --- |

24.

mudina visas valstis, risinot jautājumus, kas saistīti ar kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību visos tās aspektos, ņemt vērā dzimuma jautājumus, kā arī sieviešu īpašās vajadzības, lai efektīvi īstenotu Rīcības programmu un ANO DP Rezolūciju 1325 (2000) par sievietēm, mieru un drošību;

Galīgie apsvērumi un prioritārie pasākumi

| 25. | apstiprina savu apņemšanos īstenot un paplašināt ANO RP, kurai ir jāsaglabā tās integritāte un par kuru nevar veikt sarunas; |
| --- | --- |

25.

apstiprina savu apņemšanos īstenot un paplašināt ANO RP, kurai ir jāsaglabā tās integritāte un par kuru nevar veikt sarunas;

| 26. | iesaka, neraugoties uz Pārskata konferences rezultātiem, kas sagādāja vilšanos, publicēt ikgadēju ziņojumu par ANO sasniegto progresu ANO RP īstenošanā; |
| --- | --- |

26.

iesaka, neraugoties uz Pārskata konferences rezultātiem, kas sagādāja vilšanos, publicēt ikgadēju ziņojumu par ANO sasniegto progresu ANO RP īstenošanā;

| 27. | iesaka, pēc ANO Pārskata konferences par ANO RP un vienlaikus atzīstot, ka šis process notiks ārpus ANO RP parametriem un paralēli šai programmai, izstrādāt ieroču nodošanas vispārējus principus, ko ieinteresētās puses piemēros 2006. gadā un/vai kas kļūs par paralēlu un papildinošu procesu ANO sistēmā ceļā uz starptautiska instrumenta izveidi; |
| --- | --- |

27.

iesaka, pēc ANO Pārskata konferences par ANO RP un vienlaikus atzīstot, ka šis process notiks ārpus ANO RP parametriem un paralēli šai programmai, izstrādāt ieroču nodošanas vispārējus principus, ko ieinteresētās puses piemēros 2006. gadā un/vai kas kļūs par paralēlu un papildinošu procesu ANO sistēmā ceļā uz starptautiska instrumenta izveidi;

| 28. | atzinīgi vērtē to, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas Starptautiskā Atbruņošanās komiteja 2006. gada 26. oktobrī apstiprināja rezolūciju par visaptverošu juridiski saistošu instrumentu, kas noteiktu konvencionālo ieroču tirdzniecības starptautiskus standartus, un aicina ĀKK un ES valstis atbalstīt šo rezolūciju Ģenerālajā asamblejā; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē to, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas Starptautiskā Atbruņošanās komiteja 2006. gada 26. oktobrī apstiprināja rezolūciju par visaptverošu juridiski saistošu instrumentu, kas noteiktu konvencionālo ieroču tirdzniecības starptautiskus standartus, un aicina ĀKK un ES valstis atbalstīt šo rezolūciju Ģenerālajā asamblejā;

| 29. | pauž dziļu nožēlu, ka ANO 2006. gada jūlija Pārskata konference nespēja panākt kopēju nostāju un jo īpaši nevarēja vienoties par jaunā ITL principiem, kā arī neizveidoja īstenošanas mehānismu; |
| --- | --- |

29.

pauž dziļu nožēlu, ka ANO 2006. gada jūlija Pārskata konference nespēja panākt kopēju nostāju un jo īpaši nevarēja vienoties par jaunā ITL principiem, kā arī neizveidoja īstenošanas mehānismu;

| 30. | prasa daudzpusējām un reģionālām finanšu institūcijām attiecīgos gadījumos veikt pasākumus, lai saistībā ar rekonstrukcijas un rehabilitācijas centieniem pēckonfliktu rajonos un centieniem konsolidēt ar pārvaldību saistītos jautājumus izveidotu kājnieku ieroču un vieglo ieroču programmas un lai pastiprinātu tiesību aktus un uzlabotu tiesībaizsardzības iestāžu operatīvos resursus attiecībā uz kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem; |
| --- | --- |

30.

prasa daudzpusējām un reģionālām finanšu institūcijām attiecīgos gadījumos veikt pasākumus, lai saistībā ar rekonstrukcijas un rehabilitācijas centieniem pēckonfliktu rajonos un centieniem konsolidēt ar pārvaldību saistītos jautājumus izveidotu kājnieku ieroču un vieglo ieroču programmas un lai pastiprinātu tiesību aktus un uzlabotu tiesībaizsardzības iestāžu operatīvos resursus attiecībā uz kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem;

| 31. | aicina šīs finanšu institūcijas arī veicināt sociālekonomiskās attīstības programmas, kurās būtu iekļauta arī sabiedrības informētības palielināšana par problēmām un sekām, ko rada kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīga tirdzniecība visos tās aspektos; |
| --- | --- |

31.

aicina šīs finanšu institūcijas arī veicināt sociālekonomiskās attīstības programmas, kurās būtu iekļauta arī sabiedrības informētības palielināšana par problēmām un sekām, ko rada kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīga tirdzniecība visos tās aspektos;

| 32. | mudina reģionus attiecīgos gadījumos atbalstīt nacionālās atbruņošanas, demobilizācijas un reintegrācijas programmas, jo īpaši pēckonflikta situācijās un sevišķu uzmanību pievēršot atbilstošu likumu, noteikumu un administratīvo procedūru ieviešanu, ievērošanu, īstenošanu vai pastiprināšanu; |
| --- | --- |

32.

mudina reģionus attiecīgos gadījumos atbalstīt nacionālās atbruņošanas, demobilizācijas un reintegrācijas programmas, jo īpaši pēckonflikta situācijās un sevišķu uzmanību pievēršot atbilstošu likumu, noteikumu un administratīvo procedūru ieviešanu, ievērošanu, īstenošanu vai pastiprināšanu;

| 33. | aicina reģionus veicināt krājumu efektīvu pārvaldību un drošību, jo īpaši piemērojot fiziskās drošības pasākumus; |
| --- | --- |

33.

aicina reģionus veicināt krājumu efektīvu pārvaldību un drošību, jo īpaši piemērojot fiziskās drošības pasākumus;

| 34. | mudina reģionus attiecīgos gadījumos un pēc brīvprātības principa izstrādāt pasākumus ar mērķi palielināt pārredzamību, lai novērstu, apkarotu un izskaustu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību visos tās aspektos; |
| --- | --- |

34.

mudina reģionus attiecīgos gadījumos un pēc brīvprātības principa izstrādāt pasākumus ar mērķi palielināt pārredzamību, lai novērstu, apkarotu un izskaustu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību visos tās aspektos;

| 35. | mudina visas ES un ĀKK valstis un attiecīgās starptautiskās un reģionālās organizācijas, kas to spēj veikt, nopietni apsvērt iespēju sniegt palīdzību, tostarp tehnisko un finansiālo, lai atbalstītu ANO RP iekļauto pasākumu īstenošanu; |
| --- | --- |

35.

mudina visas ES un ĀKK valstis un attiecīgās starptautiskās un reģionālās organizācijas, kas to spēj veikt, nopietni apsvērt iespēju sniegt palīdzību, tostarp tehnisko un finansiālo, lai atbalstītu ANO RP iekļauto pasākumu īstenošanu;

| 36. | mudina visas valstis un starptautiskās un reģionālās organizācijas — gan valdību, gan parlamentu līmenī — sadarboties, attīstīt un pastiprināt partnerattiecības, lai dalītos ar resursiem un informāciju par kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību visos tās aspektos; |
| --- | --- |

36.

mudina visas valstis un starptautiskās un reģionālās organizācijas — gan valdību, gan parlamentu līmenī — sadarboties, attīstīt un pastiprināt partnerattiecības, lai dalītos ar resursiem un informāciju par kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību visos tās aspektos;

| 37. | lai veicinātu ANO RP īstenošanu, aicina visas ES un ĀKK valstis un starptautiskās un reģionālās organizācijas nopietni apsvērt iespēju ieinteresētajām valstīm pēc to lūguma sniegt palīdzību to resursu attīstīšanā tādās jomās kā atbilstošu normatīvo un administratīvo aktu izstrāde, tiesību aktu piemērošana, izsekošana un marķēšana, krājumu pārvaldība un drošība, kājnieku ieroču un vieglo ieroču iznīcināšana un informācijas vākšana un apmaiņa, tādējādi uzsverot visu dalībvalstu pienākumu nodrošināt nacionālo iniciatīvu ilgtspējību attiecībā uz ANO RP paredzēto saistību izpildi; |
| --- | --- |

37.

lai veicinātu ANO RP īstenošanu, aicina visas ES un ĀKK valstis un starptautiskās un reģionālās organizācijas nopietni apsvērt iespēju ieinteresētajām valstīm pēc to lūguma sniegt palīdzību to resursu attīstīšanā tādās jomās kā atbilstošu normatīvo un administratīvo aktu izstrāde, tiesību aktu piemērošana, izsekošana un marķēšana, krājumu pārvaldība un drošība, kājnieku ieroču un vieglo ieroču iznīcināšana un informācijas vākšana un apmaiņa, tādējādi uzsverot visu dalībvalstu pienākumu nodrošināt nacionālo iniciatīvu ilgtspējību attiecībā uz ANO RP paredzēto saistību izpildi;

| 38. | aicina visas valstis izveidot publisku datu bāzi ar informāciju, ko dalībvalstis un attiecīgās starptautiskās, reģionālās un citas organizācijas brīvprātīgi sniedz par skarto valstu vajadzībām, par pieredzi, kas iegūta, īstenojot ANO RP, un ar citu informāciju, kas varētu uzlabot koordināciju un nodrošināt resursu atbilstību vajadzībām; |
| --- | --- |

38.

aicina visas valstis izveidot publisku datu bāzi ar informāciju, ko dalībvalstis un attiecīgās starptautiskās, reģionālās un citas organizācijas brīvprātīgi sniedz par skarto valstu vajadzībām, par pieredzi, kas iegūta, īstenojot ANO RP, un ar citu informāciju, kas varētu uzlabot koordināciju un nodrošināt resursu atbilstību vajadzībām;

| 39. | atgādina ESAO Attīstības veicināšanas komitejas pamatnostādnes un citus attīstības partneru veiktos pasākumus, lai, īstenojot ANO RP, varētu izmantot valsts palīdzību attīstības jomā; mudina visas valstis, aģentūras un iestādes pilnībā izmantot šo iespēju; aicina šīs pamatnostādnes no jauna pārskatīt, lai pastiprinātu valsts palīdzības attīstības jomā izmantošanu ar mērķi atbalstīt ANO RP īstenošanu un apkarotu negatīvās sekas, ko rada kājnieku ieroču un vieglo ieroču izplatīšana un nelikumīga izmantošana; |
| --- | --- |

39.

atgādina ESAO Attīstības veicināšanas komitejas pamatnostādnes un citus attīstības partneru veiktos pasākumus, lai, īstenojot ANO RP, varētu izmantot valsts palīdzību attīstības jomā; mudina visas valstis, aģentūras un iestādes pilnībā izmantot šo iespēju; aicina šīs pamatnostādnes no jauna pārskatīt, lai pastiprinātu valsts palīdzības attīstības jomā izmantošanu ar mērķi atbalstīt ANO RP īstenošanu un apkarotu negatīvās sekas, ko rada kājnieku ieroču un vieglo ieroču izplatīšana un nelikumīga izmantošana;

| 40. | aicina ANO Sekretariātu uzņemties iniciatīvu un koordinēt ANO RP īstenošanu; |
| --- | --- |

40.

aicina ANO Sekretariātu uzņemties iniciatīvu un koordinēt ANO RP īstenošanu;

| 41. | aicina ĀKK un ES Padomi apņemties pastiprināt ES un ĀKK sadarbību saistībā ar ANO RP īstenošanu un ik pēc diviem gadiem rīkot reģionālas vajadzību un partnerību konferences, lai sekotu minētās programmas īstenošanai katrā reģionā, līdzīgi Āfrikas 2002. gada vajadzību un partnerību konferencei; |
| --- | --- |

41.

aicina ĀKK un ES Padomi apņemties pastiprināt ES un ĀKK sadarbību saistībā ar ANO RP īstenošanu un ik pēc diviem gadiem rīkot reģionālas vajadzību un partnerību konferences, lai sekotu minētās programmas īstenošanai katrā reģionā, līdzīgi Āfrikas 2002. gada vajadzību un partnerību konferencei;

| 42. | aicina ar kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem saistītos jautājumus iekļaut attiecīgajos ES un ĀKK procesos un dokumentos, jo īpaši visās savu attiecīgo reģionālo un nacionālo struktūru politiskajās nostādnēs un pasākumos miera un drošības jomā, kā to prasa drošības sektora reforma un atbruņošanas, demobilizācijas un reintegrācijas process; |
| --- | --- |

42.

aicina ar kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem saistītos jautājumus iekļaut attiecīgajos ES un ĀKK procesos un dokumentos, jo īpaši visās savu attiecīgo reģionālo un nacionālo struktūru politiskajās nostādnēs un pasākumos miera un drošības jomā, kā to prasa drošības sektora reforma un atbruņošanas, demobilizācijas un reintegrācijas process;

| 43. | aicina prioritāti piešķirt parlamentu pasākumiem un darbam attiecībā uz labu pārvaldību, jo tā ir svarīga sastāvdaļa jebkurai stratēģijai ar mērķi risināt problēmas, kas saistītas ar kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem un reģionāliem konfliktiem; |
| --- | --- |

43.

aicina prioritāti piešķirt parlamentu pasākumiem un darbam attiecībā uz labu pārvaldību, jo tā ir svarīga sastāvdaļa jebkurai stratēģijai ar mērķi risināt problēmas, kas saistītas ar kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem un reģionāliem konfliktiem;

| 44. | prasa, lai ES un ĀKK dalībvalstis, Komisijas delegācijas un ES un ĀS prezidentūras aizsargātu šajā rezolūcijā paustos principus un ieteikumus; |
| --- | --- |

44.

prasa, lai ES un ĀKK dalībvalstis, Komisijas delegācijas un ES un ĀS prezidentūras aizsargātu šajā rezolūcijā paustos principus un ieteikumus;

| 45. | šajā sakarā aicina Komisiju un Padomi izbeigt strīdu par kompetenci attiecībā uz vieglo ieroču programmām un tad, ja tās šo jautājumu nespēj atrisināt pašas, lūgt, lai šo strīdu kā vidutājs izšķir Eiropas Parlaments; |
| --- | --- |

45.

šajā sakarā aicina Komisiju un Padomi izbeigt strīdu par kompetenci attiecībā uz vieglo ieroču programmām un tad, ja tās šo jautājumu nespēj atrisināt pašas, lūgt, lai šo strīdu kā vidutājs izšķir Eiropas Parlaments;

| 46. | aicina dalībvalstis pildīt savas saistības, kas noteiktas Padomes 2003. gada Kopējā nostājā attiecībā uz ieroču tirdzniecības starpniecību; aicina publicēt Stratēģijas pārskatu, ko veic reizi divos gados, un iekļaut to dalībvalstu sarakstu, kurs nav izpildījušas savas saistības šajā jomā; |
| --- | --- |

46.

aicina dalībvalstis pildīt savas saistības, kas noteiktas Padomes 2003. gada Kopējā nostājā attiecībā uz ieroču tirdzniecības starpniecību; aicina publicēt Stratēģijas pārskatu, ko veic reizi divos gados, un iekļaut to dalībvalstu sarakstu, kurs nav izpildījušas savas saistības šajā jomā;

| 47. | aicina ES 1998. gada Rīcības kodeksu par ieroču eksportu padarīt juridiski saistošu; aicina ES informēt savus ĀKK partnerus par ikgadējiem ziņojumiem par minēto rīcības kodeksu un progresu, kas panākts tā īstenošanā; |
| --- | --- |

47.

aicina ES 1998. gada Rīcības kodeksu par ieroču eksportu padarīt juridiski saistošu; aicina ES informēt savus ĀKK partnerus par ikgadējiem ziņojumiem par minēto rīcības kodeksu un progresu, kas panākts tā īstenošanā;

| 48. | īpaši aicina Padomi un Komisiju paredzēt atbilstošus resursus kājnieku ieroču un vieglo ieroču izplatīšanas apkarošanai, tos piesaistot ar regulām, kas izveido pirmspievienošanās palīdzības instrumentu, Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumentu un attīstības sadarbības instrumentu; |
| --- | --- |

48.

īpaši aicina Padomi un Komisiju paredzēt atbilstošus resursus kājnieku ieroču un vieglo ieroču izplatīšanas apkarošanai, tos piesaistot ar regulām, kas izveido pirmspievienošanās palīdzības instrumentu, Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumentu un attīstības sadarbības instrumentu;

| 49. | aicina dalībvalsts izmeklēt ļoti problemātiskās sekas, ko to eksporta kredītu aģentūru piešķirtie kredīti rada attiecībā uz mieru, drošību un attīstību trešās valstīs, un aicina visas dalībvalstis atklāt detalizētu informāciju par kredītiem ieroču eksportam, kuri saskaņā ar dažām aplēsēm pašlaik atbilst apmēram 20 % no visiem piešķirtajiem eksporta kredītiem un dažās dalībvalstīs pat 50 % un vairāk, un jo īpaši aicina dalībvalstis uzņemties saistības turpmāk atturēties no kredītu piešķiršanas ieroču eksportam; |
| --- | --- |

49.

aicina dalībvalsts izmeklēt ļoti problemātiskās sekas, ko to eksporta kredītu aģentūru piešķirtie kredīti rada attiecībā uz mieru, drošību un attīstību trešās valstīs, un aicina visas dalībvalstis atklāt detalizētu informāciju par kredītiem ieroču eksportam, kuri saskaņā ar dažām aplēsēm pašlaik atbilst apmēram 20 % no visiem piešķirtajiem eksporta kredītiem un dažās dalībvalstīs pat 50 % un vairāk, un jo īpaši aicina dalībvalstis uzņemties saistības turpmāk atturēties no kredītu piešķiršanas ieroču eksportam;

| 50. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem šo rezolūciju iesniegt Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, Parlamentārajam forumam par kājnieku ieroču un vieglo ieroču jautājumiem, Parlamentu savienības asamblejai, ASV Kongresam un Visāfrikas Parlamentam. |
| --- | --- |

50.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem šo rezolūciju iesniegt Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, Parlamentārajam forumam par kājnieku ieroču un vieglo ieroču jautājumiem, Parlamentu savienības asamblejai, ASV Kongresam un Visāfrikas Parlamentam.

---

(1)  ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja pieņēma 2006. gada 23. novembrī Bridžtaunā (Barbadosa).

(2)  A/60/463 (L.55) lēmums, 2005. gada 8. decembrī.

(3)  Šo protokolu, ko dēvē par “ANO Šaujamieroču protokolu”, 2001. gada maijā pieņēma ar Ģenerālās asamblejas Rezolūciju 55/255.

(4)  OV C 343, 5.12.2001, 311. lpp.

(5)  OV C 140 E, 13.6.2002, 587. lpp.

(6)  OV C 69 E, 19.3.2004, 136. lpp.

(7)  P6_TA(2005)0204.

(8)  P6_TA(2005)0436.

(9)  P6_TA(2006)0141.

(10)  Padome pieņēma 1997. gada 26. jūnijā.

(11)  OV L 191, 19.7.2002, 1. lpp.

(12)  OV L 156, 25.6.2003, 79. lpp.

(13)  Eiropas Savienības Padome, 5319/06, 2006. gada 13. janvārī.

(14)  Eiropas Savienības Padome, 2678. Padomes sanāksme, 2005. gada 3. oktobrī Luksemburgā.

(15)  OV C 307, 15.12.2006.

(16)  Tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku rīcības kodekss, pieņemts ar Ģenerālās asamblejas 1979. gada 17. decembra Rezolūciju 34/169.

(17)  Pamatprincipi par to, kā tiesībaizsardzības iestāžu darbinieki izmanto spēku un šaujamieročus; pieņemti Apvienoto Nāciju Organizācijas Astotajā kongresā par noziedzības novēršanu un izturēšanos pret pārkāpējiem, kurš notika Havannā, Kubā, no 1990. gada 27. augusta līdz 7. septembrim.

REZOLŪCIJA
   (1)

par ūdeni jaunattīstības valstīs

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties no 2006. gada 20. līdz 23. novembrim Bridžtaunā (Barbadosa), |
| --- | --- |

—

tiekoties no 2006. gada 20. līdz 23. novembrim Bridžtaunā (Barbadosa),

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 177., 178., 179., 180., 181. un 181.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 177., 178., 179., 180., 181. un 181.a pantu,

| — | ņemot vērā ĀKK un ES partnerības nolīgumu, kas parakstīts Kotonū (Beninā) 2000. gada 23. jūnijā, un jo īpaši tā 32. pantu, kurā atzīta nepieciešamība uzlabot ĀKK valstu dabas resursu izmantošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES partnerības nolīgumu, kas parakstīts Kotonū (Beninā) 2000. gada 23. jūnijā, un jo īpaši tā 32. pantu, kurā atzīta nepieciešamība uzlabot ĀKK valstu dabas resursu izmantošanu,

| — | ņemot vērā 2006. gada 16.-22. martā Meksikā notikušā ceturtā Pasaules Ūdens foruma rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 16.-22. martā Meksikā notikušā ceturtā Pasaules Ūdens foruma rezultātus,

| — | ņemot vērā 1992. gada ANO konferencē par vidi un attīstību Riodežaneiro pieņemto Darba kārtību 21 (Agenda 21) un jo īpaši tās 18. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1992. gada ANO konferencē par vidi un attīstību Riodežaneiro pieņemto Darba kārtību 21 (Agenda 21) un jo īpaši tās 18. punktu,

| — | ņemot vērā Tūkstošgades deklarāciju un Tūkstošgades attīstības mērķus, kā arī ANO Tūkstošgades projekta darba grupas par ūdeni un sanitāriju 2005. gada galīgo ziņojumu “Veselība, cieņa un attīstība — ko tas prasīs?”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tūkstošgades deklarāciju un Tūkstošgades attīstības mērķus, kā arī ANO Tūkstošgades projekta darba grupas par ūdeni un sanitāriju 2005. gada galīgo ziņojumu “Veselība, cieņa un attīstība — ko tas prasīs?”,

| — | ņemot vērā Johannesburgā no 2002. gada 26. augusta līdz 4. septembrim notikušajā Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par noturīgu attīstību pieņemto politisko deklarāciju, kurā ANO Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanas nolūkā ir noteikti prioritārie pasākumi piecās svarīgākajās jomās, t. i., ūdens un sanitārija, enerģija, veselības aprūpe, lauksaimniecība un bioloģiskā daudzveidība, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Johannesburgā no 2002. gada 26. augusta līdz 4. septembrim notikušajā Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par noturīgu attīstību pieņemto politisko deklarāciju, kurā ANO Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanas nolūkā ir noteikti prioritārie pasākumi piecās svarīgākajās jomās, t. i., ūdens un sanitārija, enerģija, veselības aprūpe, lauksaimniecība un bioloģiskā daudzveidība,

| — | ņemot vērā Kopenhāgenas 1995. gada Pasaules augstākā līmeņa sanāksmi par sociālo attīstību un tās deklarāciju par ūdens apgādi un sanitāriju nabadzības izskaušanas nolūkā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kopenhāgenas 1995. gada Pasaules augstākā līmeņa sanāksmi par sociālo attīstību un tās deklarāciju par ūdens apgādi un sanitāriju nabadzības izskaušanas nolūkā,

| — | ņemot vērā Bonnas 2001. gada starptautisko konferenci par saldūdeni, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bonnas 2001. gada starptautisko konferenci par saldūdeni,

| — | ņemot vērā ANO konferenci par ūdeni, kas notika Marā del Platā 1977. gadā, un tajā pieņemto rīcības plānu par ūdens resursu novērtēšanu un izmantošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO konferenci par ūdeni, kas notika Marā del Platā 1977. gadā, un tajā pieņemto rīcības plānu par ūdens resursu novērtēšanu un izmantošanu,

| — | ņemot vērā Deli 1990. gadā notikušo pasaules apspriedi par tīra ūdens apgādi un atbilstošām atkritumu savākšanas metodēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Deli 1990. gadā notikušo pasaules apspriedi par tīra ūdens apgādi un atbilstošām atkritumu savākšanas metodēm,

| — | ņemot vērā pamatdokumentu, ko pieņēma 37. Āfrikas Vienotības organizācijas augstākā līmeņa sanāksmē un kurā noteikts, ka devītais no desmit Jaunās partnerības Āfrikas attīstībai (NEPAD) mērķiem ir “izveidot un uzlabot infrastruktūru, tostarp informācijas un komunikāciju tehnoloģiju jomā, enerģētikā, transporta, ūdens un sanitārijas jomā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatdokumentu, ko pieņēma 37. Āfrikas Vienotības organizācijas augstākā līmeņa sanāksmē un kurā noteikts, ka devītais no desmit Jaunās partnerības Āfrikas attīstībai (NEPAD) mērķiem ir “izveidot un uzlabot infrastruktūru, tostarp informācijas un komunikāciju tehnoloģiju jomā, enerģētikā, transporta, ūdens un sanitārijas jomā”,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2003. gada 4. septembra rezolūciju par ūdens apsaimniekošanu jaunattīstības valstīs — attīstības sadarbības politika un prioritātes (P5-TA(2003)0377), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2003. gada 4. septembra rezolūciju par ūdens apsaimniekošanu jaunattīstības valstīs — attīstības sadarbības politika un prioritātes (P5-TA(2003)0377),

| — | ņemot vērā ES Ūdens iniciatīvu, ko uzsāka Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par noturīgu attīstību Johannesburgā 2002. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Ūdens iniciatīvu, ko uzsāka Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par noturīgu attīstību Johannesburgā 2002. gadā,

| — | ņemot vērā ĀKK un ES mehānismu attiecībā uz ūdeni, kuru sāka īstenot 2004. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES mehānismu attiecībā uz ūdeni, kuru sāka īstenot 2004. gadā,

| — | ņemot vērā ziņojumu par ūdens apgādes finansēšanu, ar ko uzstājās trešajā Pasaules Ūdens forumā Kioto 2003. gada martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu par ūdens apgādes finansēšanu, ar ko uzstājās trešajā Pasaules Ūdens forumā Kioto 2003. gada martā,

| — | ņemot vērā ANO vispasaules ziņojumu par ūdens resursu nozīmību “Ūdens — kopējā atbildība”, ko publicēja 2006. gada 9. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO vispasaules ziņojumu par ūdens resursu nozīmību “Ūdens — kopējā atbildība”, ko publicēja 2006. gada 9. martā,

| — | ņemot vērā Sociālo lietu un vides komitejas ziņojumu (ACP-EU 3916/06/galīgā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sociālo lietu un vides komitejas ziņojumu (ACP-EU 3916/06/galīgā redakcija),

| A. | tā kā 1,1 miljardam cilvēku nav pienācīgas piekļuves dzeramajam ūdenim un 2,6 miljardi cilvēku dzīvo neatbilstošos sanitāros apstākļos (PVO un ANO Bērnu fonda 2004. gada JMP ziņojums) (2);, |
| --- | --- |

A.

tā kā 1,1 miljardam cilvēku nav pienācīgas piekļuves dzeramajam ūdenim un 2,6 miljardi cilvēku dzīvo neatbilstošos sanitāros apstākļos (PVO un ANO Bērnu fonda 2004. gada JMP ziņojums) (2);,

| B. | tā kā demogrāfiskā pieauguma dēļ laika posmā līdz 2015. gadam ar dzeramo ūdeni būs jāapgādā 1,1 miljards cilvēku un atbilstoši sanitārie apstākļi būs jānodrošina 2,6 miljardiem cilvēku, no šī skaita attiecīgi 400 un 410 miljoniem cilvēku Āfrikā; tā kā dzeramā ūdens pieprasījums aizvien palielināsies, jo līdz 2050. gadam pasaules iedzīvotāju skaits sasniegs vairāk nekā 9 miljardus; |
| --- | --- |

B.

tā kā demogrāfiskā pieauguma dēļ laika posmā līdz 2015. gadam ar dzeramo ūdeni būs jāapgādā 1,1 miljards cilvēku un atbilstoši sanitārie apstākļi būs jānodrošina 2,6 miljardiem cilvēku, no šī skaita attiecīgi 400 un 410 miljoniem cilvēku Āfrikā; tā kā dzeramā ūdens pieprasījums aizvien palielināsies, jo līdz 2050. gadam pasaules iedzīvotāju skaits sasniegs vairāk nekā 9 miljardus;

| C. | tā kā ūdens nozīmība sociālekonomiskajā attīstībā vairs nav jāpierāda, jo tam ir svarīga loma ražošanas darbībās, izšķirošā loma lauksaimniecībā, zivsaimniecībā, veselības aprūpē, rūpniecībā, enerģētikā, ekosistēmu un bioloģiskās daudzveidības aizsardzībā un visos iedzīvotāju labklājībai paredzētajos patēriņa veidos; |
| --- | --- |

C.

tā kā ūdens nozīmība sociālekonomiskajā attīstībā vairs nav jāpierāda, jo tam ir svarīga loma ražošanas darbībās, izšķirošā loma lauksaimniecībā, zivsaimniecībā, veselības aprūpē, rūpniecībā, enerģētikā, ekosistēmu un bioloģiskās daudzveidības aizsardzībā un visos iedzīvotāju labklājībai paredzētajos patēriņa veidos;

| D. | tā kā piekļuvi dzeramajam ūdenim uzskata par vienu no cilvēka pamattiesībām, kas paredzētas starptautiskajās konvencijās par sociālekonomiskajām un kultūras tiesībām, un ūdeni, kas ir nepieciešams cilvēka dzīvei un labklājībai, nevar uzskatīt tikai par tirgus preci, bet tas jāuzskata arī par sociālu labumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā piekļuvi dzeramajam ūdenim uzskata par vienu no cilvēka pamattiesībām, kas paredzētas starptautiskajās konvencijās par sociālekonomiskajām un kultūras tiesībām, un ūdeni, kas ir nepieciešams cilvēka dzīvei un labklājībai, nevar uzskatīt tikai par tirgus preci, bet tas jāuzskata arī par sociālu labumu;

| E. | tā kā ūdens un attīrīšana ir vieni no nozīmīgākajiem Tūkstošgades attīstības mērķu jautājumiem un to atbilstoša risināšana ir ļoti svarīga minēto mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

E.

tā kā ūdens un attīrīšana ir vieni no nozīmīgākajiem Tūkstošgades attīstības mērķu jautājumiem un to atbilstoša risināšana ir ļoti svarīga minēto mērķu sasniegšanai;

| F. | tā kā, īstenojot nabadzības apkarošanas stratēģiju, nevar neņemt vērā iedzīvotāju vitālās vajadzības pēc ūdens un nepieciešamību nodrošināt šī būtiskā resursa taisnīgu un noturīgu pārvaldīšanu visas sabiedrības interesēs; |
| --- | --- |

F.

tā kā, īstenojot nabadzības apkarošanas stratēģiju, nevar neņemt vērā iedzīvotāju vitālās vajadzības pēc ūdens un nepieciešamību nodrošināt šī būtiskā resursa taisnīgu un noturīgu pārvaldīšanu visas sabiedrības interesēs;

| G. | tā kā noturīgas un videi draudzīgas ūdens attīrīšanas sekmēšana var nodrošināt labu ūdens kvalitāti un to lauksaimniecībā izmantojamo zemju mēslošanas iespējas, ko izmanto pārtikas produktu ražošanai; tā kā Tūkstošgades attīstības mērķos ūdens minēts kā vides dimensijas būtiska sastāvdaļa; |
| --- | --- |

G.

tā kā noturīgas un videi draudzīgas ūdens attīrīšanas sekmēšana var nodrošināt labu ūdens kvalitāti un to lauksaimniecībā izmantojamo zemju mēslošanas iespējas, ko izmanto pārtikas produktu ražošanai; tā kā Tūkstošgades attīstības mērķos ūdens minēts kā vides dimensijas būtiska sastāvdaļa;

| H. | tā kā sliktā piekļuve dzeramajam ūdenim un atbilstošiem sanitārajiem apstākļiem ir vairāku slimību cēlonis; tā kā infekcijas, kas saistītas ar neatbilstošiem higiēnas apstākļiem, un sabiedrības veselības apdraudējumi kopumā ir ļoti plaši izplatīti Āfrikā, un to galvenais cēlonis ir ūdens avotu piesārņojums, ūdens nepareiza izmantošana un noteiktu veidu nehigiēniska rīcība; |
| --- | --- |

H.

tā kā sliktā piekļuve dzeramajam ūdenim un atbilstošiem sanitārajiem apstākļiem ir vairāku slimību cēlonis; tā kā infekcijas, kas saistītas ar neatbilstošiem higiēnas apstākļiem, un sabiedrības veselības apdraudējumi kopumā ir ļoti plaši izplatīti Āfrikā, un to galvenais cēlonis ir ūdens avotu piesārņojums, ūdens nepareiza izmantošana un noteiktu veidu nehigiēniska rīcība;

| I. | tā kā pasaules ūdens resursi nav sadalīti taisnīgi, jo 60 % pasaules saldūdens avotu atrodas deviņās valstīs (Brazīlijā, Krievijas Federācijā, Kanādā, Indonēzijā, Ķīnā, Kolumbijā, ASV, Peru un Indijā), un valstis, kurās saldūdens nav pietiekamā daudzumā, ir jo īpaši salas, mazas valstis un valstis ar sausu klimatu (tostarp Izraēla, Lībija, Mauritānija, Kaboverde, Džibutija un Kuveita); |
| --- | --- |

I.

tā kā pasaules ūdens resursi nav sadalīti taisnīgi, jo 60 % pasaules saldūdens avotu atrodas deviņās valstīs (Brazīlijā, Krievijas Federācijā, Kanādā, Indonēzijā, Ķīnā, Kolumbijā, ASV, Peru un Indijā), un valstis, kurās saldūdens nav pietiekamā daudzumā, ir jo īpaši salas, mazas valstis un valstis ar sausu klimatu (tostarp Izraēla, Lībija, Mauritānija, Kaboverde, Džibutija un Kuveita);

| J. | tā kā katras trīs no četrām valstīm, kas bieži ir politiskajā, kultūras un ekonomikas jomā atšķirīgas, atrodas to pašu starptautisko upju krastos un gadījumos, kad trūkst vienošanās par saprātīgu un taisnīgu ūdens izmantošanu, ūdens, kas ir dzīvības avots, kļūst par tādas potenciālas spriedzes un domstarpību avotu, kas var izvērsties par konfliktu; |
| --- | --- |

J.

tā kā katras trīs no četrām valstīm, kas bieži ir politiskajā, kultūras un ekonomikas jomā atšķirīgas, atrodas to pašu starptautisko upju krastos un gadījumos, kad trūkst vienošanās par saprātīgu un taisnīgu ūdens izmantošanu, ūdens, kas ir dzīvības avots, kļūst par tādas potenciālas spriedzes un domstarpību avotu, kas var izvērsties par konfliktu;

| K. | tā kā Āfrikas un Āzijas valstīs piekļuvi ūdenim ietekmē sezonālas pārmaiņas un periodiski sausuma un plūdu cikli, un dažas piekrastes un salu valstis saskaras ar problēmu, ka sālsūdens iekļūst gruntsūdeņos; |
| --- | --- |

K.

tā kā Āfrikas un Āzijas valstīs piekļuvi ūdenim ietekmē sezonālas pārmaiņas un periodiski sausuma un plūdu cikli, un dažas piekrastes un salu valstis saskaras ar problēmu, ka sālsūdens iekļūst gruntsūdeņos;

| L. | tā kā sausumu bieži izraisa nepareiza zemes apsaimniekošana, pārmērīgs daudzums ganību, mežu izciršana, lielu un noturīgas attīstības principiem neatbilstošu irigācijas projektu īstenošana; |
| --- | --- |

L.

tā kā sausumu bieži izraisa nepareiza zemes apsaimniekošana, pārmērīgs daudzums ganību, mežu izciršana, lielu un noturīgas attīstības principiem neatbilstošu irigācijas projektu īstenošana;

| M. | tā kā pašreizējā attīstība, jo īpaši attiecībā uz demogrāfiju, urbanizācijas palielināšanos, klimata izmaiņām, ekoloģiju un ekonomikas struktūru, padara aizvien sarežģītāku ūdens resursu apsaimniekošanu jaunattīstības valstīs, jo īpaši tajās, kas atrodas Sāhelā; |
| --- | --- |

M.

tā kā pašreizējā attīstība, jo īpaši attiecībā uz demogrāfiju, urbanizācijas palielināšanos, klimata izmaiņām, ekoloģiju un ekonomikas struktūru, padara aizvien sarežģītāku ūdens resursu apsaimniekošanu jaunattīstības valstīs, jo īpaši tajās, kas atrodas Sāhelā;

| N. | tā kā intensīvā un uz ražošanu orientētā lauksaimniecībā patērē apmēram 70 % saldūdens resursu irigācijai, kurā ir 40 % zaudējumi, un tā kā tīrumu irigācijas metožu uzlabošanai būtu jāļauj ietaupīt ievērojamu ūdens daudzumu un palielināt lauksaimniecisko ražošanu, lai kompensētu lietus ūdens mazo apjomu, kas neatbilst kopējām pārtikas vajadzībām; |
| --- | --- |

N.

tā kā intensīvā un uz ražošanu orientētā lauksaimniecībā patērē apmēram 70 % saldūdens resursu irigācijai, kurā ir 40 % zaudējumi, un tā kā tīrumu irigācijas metožu uzlabošanai būtu jāļauj ietaupīt ievērojamu ūdens daudzumu un palielināt lauksaimniecisko ražošanu, lai kompensētu lietus ūdens mazo apjomu, kas neatbilst kopējām pārtikas vajadzībām;

| O. | tā kā turpmākajos 10 gados būs vajadzīgs pašreizējo vajadzību pēc ūdens pārtikā pieaugums par 50 %, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus, kuros paredzēts uz pusi samazināt to iedzīvotāju skaitu, kas slikti apgādāti ar pārtiku; |
| --- | --- |

O.

tā kā turpmākajos 10 gados būs vajadzīgs pašreizējo vajadzību pēc ūdens pārtikā pieaugums par 50 %, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus, kuros paredzēts uz pusi samazināt to iedzīvotāju skaitu, kas slikti apgādāti ar pārtiku;

| P. | tā kā daudzos Āfrikas ciematos iedzīvotājiem nav pieejamas ne akas, ne mājokļu ūdens apgādes tīkls, ne dzeramā ūdens avots, ne arī lietus ūdens cisternas; |
| --- | --- |

P.

tā kā daudzos Āfrikas ciematos iedzīvotājiem nav pieejamas ne akas, ne mājokļu ūdens apgādes tīkls, ne dzeramā ūdens avots, ne arī lietus ūdens cisternas;

| Q. | tā kā atbilstošu attīrīšanas tehnoloģiju attīstība un veicināšana, stratēģiju īstenošana iekšējo finanšu resursu piesaistei un vietējo kopienu līdzdalība ļaus vietējā līmenī sekmēt noturīgu ūdens attīrīšanas metožu izmantošanu nākamajā desmitgadē; |
| --- | --- |

Q.

tā kā atbilstošu attīrīšanas tehnoloģiju attīstība un veicināšana, stratēģiju īstenošana iekšējo finanšu resursu piesaistei un vietējo kopienu līdzdalība ļaus vietējā līmenī sekmēt noturīgu ūdens attīrīšanas metožu izmantošanu nākamajā desmitgadē;

| R. | tā kā finanšu resursu nepietiekamība, lai nodrošinātu infrastruktūru atjaunošanu un pašreizējo iekārtu uzturēšanu un apsaimniekošanu neizbēgami izraisa ūdens apgādes pakalpojumu kvalitātes pasliktināšanos un nabadzīgo iedzīvotāju sociālo atstumšanu, jo īpaši piepilsētās, pakalpojumu augsto cenu dēļ; |
| --- | --- |

R.

tā kā finanšu resursu nepietiekamība, lai nodrošinātu infrastruktūru atjaunošanu un pašreizējo iekārtu uzturēšanu un apsaimniekošanu neizbēgami izraisa ūdens apgādes pakalpojumu kvalitātes pasliktināšanos un nabadzīgo iedzīvotāju sociālo atstumšanu, jo īpaši piepilsētās, pakalpojumu augsto cenu dēļ;

| S. | tā kā racionālu ūdens resursu apsaimniekošanu var īstenot, līdzdarbojoties vietējiem iedzīvotājiem, jo īpaši sievietēm, kam ir svarīga loma pārvaldībā valsts, reģionālā un vietējā līmenī, kā arī, izmantojot adekvātu tarifikāciju, kas ļauj nodrošināt visiem iedzīvotājiem piekļuvi ūdenim, lai garantētu svarīgāko vajadzību apmierināšanu un efektīvu ūdens resursu izmantošanu, padarot lietotājus atbildīgākus; |
| --- | --- |

S.

tā kā racionālu ūdens resursu apsaimniekošanu var īstenot, līdzdarbojoties vietējiem iedzīvotājiem, jo īpaši sievietēm, kam ir svarīga loma pārvaldībā valsts, reģionālā un vietējā līmenī, kā arī, izmantojot adekvātu tarifikāciju, kas ļauj nodrošināt visiem iedzīvotājiem piekļuvi ūdenim, lai garantētu svarīgāko vajadzību apmierināšanu un efektīvu ūdens resursu izmantošanu, padarot lietotājus atbildīgākus;

| T. | tā kā jaunattīstības valstīs valdības nespēj noteikt ūdens tarifus, kas atbilst ūdens apgādes izmaksām; |
| --- | --- |

T.

tā kā jaunattīstības valstīs valdības nespēj noteikt ūdens tarifus, kas atbilst ūdens apgādes izmaksām;

| U. | tā kā sliktas ūdens resursu un ūdens apgādes pakalpojumu apsaimniekošanas pamatā ir tehnisko un finanšu līdzekļu, kā arī cilvēkresursu nepietiekamība; |
| --- | --- |

U.

tā kā sliktas ūdens resursu un ūdens apgādes pakalpojumu apsaimniekošanas pamatā ir tehnisko un finanšu līdzekļu, kā arī cilvēkresursu nepietiekamība;

| V. | tā kā ūdens resursu apsaimniekošanas privatizācijas un publisko pakalpojumu liberalizācijas politika ir pastiprinājusi ārējā parāda uzkrāšanos dienvidu valstīs, kurām pieejamie līdzekļi ir jāizmanto parādu atdošanai, nevis noturīgai attīstībai, piekļuves dzeramajam ūdenim nodrošināšanai, izglītībai, veselības aprūpes pakalpojumiem, mājokļiem un enerģijai; |
| --- | --- |

V.

tā kā ūdens resursu apsaimniekošanas privatizācijas un publisko pakalpojumu liberalizācijas politika ir pastiprinājusi ārējā parāda uzkrāšanos dienvidu valstīs, kurām pieejamie līdzekļi ir jāizmanto parādu atdošanai, nevis noturīgai attīstībai, piekļuves dzeramajam ūdenim nodrošināšanai, izglītībai, veselības aprūpes pakalpojumiem, mājokļiem un enerģijai;

| W. | tā kā jaunattīstības valstīs joprojām ir maza privātā sektora līdzdalība ūdens piegādes un sanitārijas jomā; |
| --- | --- |

W.

tā kā jaunattīstības valstīs joprojām ir maza privātā sektora līdzdalība ūdens piegādes un sanitārijas jomā;

| X. | tā kā privāta līdzdalība ūdens pakalpojumu jomā joprojām ir strīdīgs jautājums, jo vispārēja, nediskriminējoša ūdens izmantošana ir jāuzskata par tiesībām; tā kā privātā sektora līdzdalība var dažos gadījumos sniegt finansiālu un ar pārvaldību saistītu ieguldījumu ūdens pakalpojumu jomā un nodrošināt jaunas tehnoloģijas un prasmes; |
| --- | --- |

X.

tā kā privāta līdzdalība ūdens pakalpojumu jomā joprojām ir strīdīgs jautājums, jo vispārēja, nediskriminējoša ūdens izmantošana ir jāuzskata par tiesībām; tā kā privātā sektora līdzdalība var dažos gadījumos sniegt finansiālu un ar pārvaldību saistītu ieguldījumu ūdens pakalpojumu jomā un nodrošināt jaunas tehnoloģijas un prasmes;

| Y. | tā kā lielākajā daļā jaunattīstības valstu ir vērojama reāla vēlme nopietni pievērsties ūdens apgādes, higiēnas un sanitārijas jautājumiem attīstības politikā un stratēģijā (decentralizācija, nabadzības izskaušana, integrēta ūdens resursu pārvaldība utt.), kā arī iniciatīvas ūdens apgādes un attīrīšanas finansēšanai (ES, Jaunā partnerība Āfrikas attīstībai (NEPAD), Āfrikas Attīstības banka (BAD), Āfrikas ministru konference ūdens jautājumos (AMCOW) utt.); |
| --- | --- |

Y.

tā kā lielākajā daļā jaunattīstības valstu ir vērojama reāla vēlme nopietni pievērsties ūdens apgādes, higiēnas un sanitārijas jautājumiem attīstības politikā un stratēģijā (decentralizācija, nabadzības izskaušana, integrēta ūdens resursu pārvaldība utt.), kā arī iniciatīvas ūdens apgādes un attīrīšanas finansēšanai (ES, Jaunā partnerība Āfrikas attīstībai (NEPAD), Āfrikas Attīstības banka (BAD), Āfrikas ministru konference ūdens jautājumos (AMCOW) utt.);

| Z. | tā kā, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus, Eiropas līmenī īsteno vairākas iniciatīvas, t. i., ĀKK un ES mehānismu attiecībā uz ūdeni, kas paredz sekmēt piekļuves dzeramajam ūdenim uzlabošanu un sanitāriju ĀKK valstu nabadzīgākajiem iedzīvotājiem, aktīvi risinot finanšu deficīta jautājumu; |
| --- | --- |

Z.

tā kā, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus, Eiropas līmenī īsteno vairākas iniciatīvas, t. i., ĀKK un ES mehānismu attiecībā uz ūdeni, kas paredz sekmēt piekļuves dzeramajam ūdenim uzlabošanu un sanitāriju ĀKK valstu nabadzīgākajiem iedzīvotājiem, aktīvi risinot finanšu deficīta jautājumu;

| AA. | tā kā Eiropas Savienība un tās dalībvalstis katru gadu piešķir EUR 1,4 miljardus ūdens un sanitārijas jautājumu risināšanai jaunattīstības valstīs, tādēļ ES ir pasaulē lielākais atbalsta sniedzējs šajā jomā, un tā kā šis finansējums ir jāizmanto, lai nostiprinātu valsts sektoru, kam jānodrošina ūdensapgādes pieejamība; |
| --- | --- |

AA.

tā kā Eiropas Savienība un tās dalībvalstis katru gadu piešķir EUR 1,4 miljardus ūdens un sanitārijas jautājumu risināšanai jaunattīstības valstīs, tādēļ ES ir pasaulē lielākais atbalsta sniedzējs šajā jomā, un tā kā šis finansējums ir jāizmanto, lai nostiprinātu valsts sektoru, kam jānodrošina ūdensapgādes pieejamība;

| AB. | tā kā ES Ūdens iniciatīvas mērķis ir sekmēt starptautiskās sabiedrības mobilizāciju, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus un Pasaules augstākā līmeņa sanāksmes par noturīgu attīstību mērķus attiecībā uz dzeramo ūdeni un sanitāriju, izmantojot stratēģisku reģionālo partnerību, kurā iesaista visas ieinteresētās personas, t. i., valdības, pilsonisko sabiedrību, vietējās varas iestādes un privāto sektoru; |
| --- | --- |

AB.

tā kā ES Ūdens iniciatīvas mērķis ir sekmēt starptautiskās sabiedrības mobilizāciju, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus un Pasaules augstākā līmeņa sanāksmes par noturīgu attīstību mērķus attiecībā uz dzeramo ūdeni un sanitāriju, izmantojot stratēģisku reģionālo partnerību, kurā iesaista visas ieinteresētās personas, t. i., valdības, pilsonisko sabiedrību, vietējās varas iestādes un privāto sektoru;

| 1. | atkārtoti uzsver, ka visiem iedzīvotājiem ir tiesības piekļūt ūdenim bez diskriminācijas, un uzskata, ka, īstenojot attīstības un nabadzības apkarošanas politiku un stratēģijas, ir jāņem vērā iedzīvotāju, jo īpaši vismazāk aizsargāto sabiedrības slāņu, vajadzības pēc ūdens un nepieciešamība nodrošināt taisnīgu un noturīgu ūdens resursu apsaimniekošanu visas sabiedrības interesēs; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti uzsver, ka visiem iedzīvotājiem ir tiesības piekļūt ūdenim bez diskriminācijas, un uzskata, ka, īstenojot attīstības un nabadzības apkarošanas politiku un stratēģijas, ir jāņem vērā iedzīvotāju, jo īpaši vismazāk aizsargāto sabiedrības slāņu, vajadzības pēc ūdens un nepieciešamība nodrošināt taisnīgu un noturīgu ūdens resursu apsaimniekošanu visas sabiedrības interesēs;

| 2. | prasa ĀKK valstīm īstenot tādu lauksaimniecības politiku un stratēģijas, kas sekmē irigācijas pasākumus, šādi ļaujot ietaupīt būtisku ūdens daudzumu, un noteikt ūdens kontroli par prioritāti, lai panāktu noturīgu pārtikas drošību; |
| --- | --- |

2.

prasa ĀKK valstīm īstenot tādu lauksaimniecības politiku un stratēģijas, kas sekmē irigācijas pasākumus, šādi ļaujot ietaupīt būtisku ūdens daudzumu, un noteikt ūdens kontroli par prioritāti, lai panāktu noturīgu pārtikas drošību;

| 3. | iesaka ĀKK valstīm ieviest jaunas ražošanas un ūdens patēriņa metodes, kuru pamatā ir integrēta un noturīga ūdens resursu apsaimniekošana, ņemot vērā ūdens sociālekonomisko nozīmi un priekšplānā izvirzot ekoloģiskas lauksaimniecības metodes, kuru īstenošanai mobilizē iekšējos resursus, veicina atbilstošu tehnoloģiju izmantošanu un līdzdarbojas visas iesaistītās personas; |
| --- | --- |

3.

iesaka ĀKK valstīm ieviest jaunas ražošanas un ūdens patēriņa metodes, kuru pamatā ir integrēta un noturīga ūdens resursu apsaimniekošana, ņemot vērā ūdens sociālekonomisko nozīmi un priekšplānā izvirzot ekoloģiskas lauksaimniecības metodes, kuru īstenošanai mobilizē iekšējos resursus, veicina atbilstošu tehnoloģiju izmantošanu un līdzdarbojas visas iesaistītās personas;

| 4. | aicina ES pievērst īpašu uzmanību ĀKK valstīm, ko lielā mērā skar ūdens trūkuma problēmas un vienlaikus sausums un bads, palielinot šīm valstīm paredzēto finanšu atbalsta līdzekļu apmēru; |
| --- | --- |

4.

aicina ES pievērst īpašu uzmanību ĀKK valstīm, ko lielā mērā skar ūdens trūkuma problēmas un vienlaikus sausums un bads, palielinot šīm valstīm paredzēto finanšu atbalsta līdzekļu apmēru;

| 5. | atzīst, ka ūdens resursu privatizācija jaunattīstības valstīs ir ļoti jūtīgs un strīdīgs jautājums, kas ir atbilstoši jārisina; aicina politikā, kas saistīta ar ūdens resursu apsaimniekošanas privatizāciju un publisko pakalpojumu liberalizāciju ĀKK valstīs, risināt sociālās atbildības problēmas un šo politiku saistīt ar pieejamu un lielāku ūdens un sanitārijas pieejamību, jo īpaši visnabadzīgākajiem iedzīvotājiem, un ar principu, saskaņā ar kuru ūdens vispārēja pieejamība ir jāuzskata par tiesībām; |
| --- | --- |

5.

atzīst, ka ūdens resursu privatizācija jaunattīstības valstīs ir ļoti jūtīgs un strīdīgs jautājums, kas ir atbilstoši jārisina; aicina politikā, kas saistīta ar ūdens resursu apsaimniekošanas privatizāciju un publisko pakalpojumu liberalizāciju ĀKK valstīs, risināt sociālās atbildības problēmas un šo politiku saistīt ar pieejamu un lielāku ūdens un sanitārijas pieejamību, jo īpaši visnabadzīgākajiem iedzīvotājiem, un ar principu, saskaņā ar kuru ūdens vispārēja pieejamība ir jāuzskata par tiesībām;

| 6. | aicina izbeigt starptautisko spiedienu uz jaunattīstības valstīm, ko uz tām sarunās, kuras veic divpusējos un daudzpusējos forumos un ar starptautisko finanšu iestāžu starpniecību, izdara, lai tās liberalizētu savu ūdens apsaimniekošanas nozari, kas tādējādi apdraud to sabiedriskos pakalpojumu šajā jomā; |
| --- | --- |

6.

aicina izbeigt starptautisko spiedienu uz jaunattīstības valstīm, ko uz tām sarunās, kuras veic divpusējos un daudzpusējos forumos un ar starptautisko finanšu iestāžu starpniecību, izdara, lai tās liberalizētu savu ūdens apsaimniekošanas nozari, kas tādējādi apdraud to sabiedriskos pakalpojumu šajā jomā;

| 7. | atgādina, ka, lai gan ūdens un sanitārijas jautājumi skar ļoti daudzas jomas, tie joprojām nav pienācīgi iekļauti citu tādu saistīto jomu attīstības pasākumos kā lauksaimniecība, rūpniecība, veselības aprūpe, izglītība, mežsaimniecība un vide; |
| --- | --- |

7.

atgādina, ka, lai gan ūdens un sanitārijas jautājumi skar ļoti daudzas jomas, tie joprojām nav pienācīgi iekļauti citu tādu saistīto jomu attīstības pasākumos kā lauksaimniecība, rūpniecība, veselības aprūpe, izglītība, mežsaimniecība un vide;

| 8. | atzīmē, ka klimata pārmaiņu dēļ ūdens resursi pasliktinās, un atgādina, ka noturīga ūdens ekosistēmu pārvaldība ir ļoti svarīga, lai novērstu un mazinātu klimata izmaiņu negatīvo ietekmi; |
| --- | --- |

8.

atzīmē, ka klimata pārmaiņu dēļ ūdens resursi pasliktinās, un atgādina, ka noturīga ūdens ekosistēmu pārvaldība ir ļoti svarīga, lai novērstu un mazinātu klimata izmaiņu negatīvo ietekmi;

| 9. | atgādina, ka iedzīvotāju informēšana par noturīgas apsaimniekošanas metodēm ir būtiska, lai nodrošinātu ūdens apgādi turpmākajām paaudzēm, palielinātu pārtikas drošību un uzlabotu iedzīvotāju higiēnas ieradumus; |
| --- | --- |

9.

atgādina, ka iedzīvotāju informēšana par noturīgas apsaimniekošanas metodēm ir būtiska, lai nodrošinātu ūdens apgādi turpmākajām paaudzēm, palielinātu pārtikas drošību un uzlabotu iedzīvotāju higiēnas ieradumus;

| 10. | aicina panākt saskaņotu ūdens resursu pārvaldību, ņemot vērā visus likumīgos izmantošanas veidus un prasības un īpašu uzmanību veltot zemes un ūdens resursu, upju augšteces un lejteces zonu, piekrastes zonu, kā arī virszemes un apakšzemes ūdeņu saskaņotai izmantošanai; |
| --- | --- |

10.

aicina panākt saskaņotu ūdens resursu pārvaldību, ņemot vērā visus likumīgos izmantošanas veidus un prasības un īpašu uzmanību veltot zemes un ūdens resursu, upju augšteces un lejteces zonu, piekrastes zonu, kā arī virszemes un apakšzemes ūdeņu saskaņotai izmantošanai;

| 11. | atzīst, ka iedzīvotāju dzimums un ieradumi ietekmē ūdens un sanitārijas jomas attīstību, un atgādina, ka visas pieejas un risinājumi ir jāpielāgo vietējai kultūrai un dzimumu lomu sadalījumam; |
| --- | --- |

11.

atzīst, ka iedzīvotāju dzimums un ieradumi ietekmē ūdens un sanitārijas jomas attīstību, un atgādina, ka visas pieejas un risinājumi ir jāpielāgo vietējai kultūrai un dzimumu lomu sadalījumam;

| 12. | atgādina, ka jaunattīstības valstīs noturīga piekļuve ūdens resursiem un noturīga to apsaimniekošanai ir lielā mērā atkarīga no stingras vietējo politiķu gribas, politiskās pārredzamības un ieinteresēto personu līdzdalības; |
| --- | --- |

12.

atgādina, ka jaunattīstības valstīs noturīga piekļuve ūdens resursiem un noturīga to apsaimniekošanai ir lielā mērā atkarīga no stingras vietējo politiķu gribas, politiskās pārredzamības un ieinteresēto personu līdzdalības;

| 13. | atgādina, ka ir svarīgi, lai lietotāji iemācās atbildīgi izmantot un apsaimniekot ūdeni, kas nozīmē pāreju no apgādes pieejas ūdens apsaimniekošanā uz pieeju, kuras pamatā ir pieprasījums; |
| --- | --- |

13.

atgādina, ka ir svarīgi, lai lietotāji iemācās atbildīgi izmantot un apsaimniekot ūdeni, kas nozīmē pāreju no apgādes pieejas ūdens apsaimniekošanā uz pieeju, kuras pamatā ir pieprasījums;

| 14. | uzskata, ka valsts iestādēm ir jāatturas no ūdens resursu apsaimniekošanas kontroles, nodrošinot to pieejamību visiem un saglabājot tādu tarifikāciju, kas ir pārredzama sabiedrībai; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka valsts iestādēm ir jāatturas no ūdens resursu apsaimniekošanas kontroles, nodrošinot to pieejamību visiem un saglabājot tādu tarifikāciju, kas ir pārredzama sabiedrībai;

| 15. | uzskata, ka finanšu resursi, kas piesaistīti saskaņā ar iniciatīvu lielu parādu pagrūtinātu nabadzīgo valstu atbalstam, ir jāizmanto, lai finansētu tādas svarīgas nozares kā ūdens un sanitārija, izglītība un veselības aprūpe; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka finanšu resursi, kas piesaistīti saskaņā ar iniciatīvu lielu parādu pagrūtinātu nabadzīgo valstu atbalstam, ir jāizmanto, lai finansētu tādas svarīgas nozares kā ūdens un sanitārija, izglītība un veselības aprūpe;

| 16. | aicina ES un ĀKK valstis ieviest tādus novatoriskus finansēšanas instrumentus kā vietējus, valstu mēroga, reģionālus un kontinentālus fondus, lai atbalstītu ūdens politiku un pašreizējos publiskos un privātos finansēšanas instrumentus; |
| --- | --- |

16.

aicina ES un ĀKK valstis ieviest tādus novatoriskus finansēšanas instrumentus kā vietējus, valstu mēroga, reģionālus un kontinentālus fondus, lai atbalstītu ūdens politiku un pašreizējos publiskos un privātos finansēšanas instrumentus;

| 17. | aicina ES turpināt ĀKK valstu atbalsta iniciatīvas, lai sekmētu noturīgu piekļuvi ūdenim un padarītu ūdens kontroli par vissvarīgāko stratēģisko prioritāti, kas ļaus ĀKK valstīm samazināt strukturālos trūkumus valstīs, kuras ūdens piekļuves problēmas skar visvairāk; |
| --- | --- |

17.

aicina ES turpināt ĀKK valstu atbalsta iniciatīvas, lai sekmētu noturīgu piekļuvi ūdenim un padarītu ūdens kontroli par vissvarīgāko stratēģisko prioritāti, kas ļaus ĀKK valstīm samazināt strukturālos trūkumus valstīs, kuras ūdens piekļuves problēmas skar visvairāk;

| 18. | aicina stiprināt ES un ĀKK valstu sadarbību ūdens un sanitārijas jomā; aicina ĀKK valstis ūdenim un sanitārijai piešķirt lielāku prioritāti savās attīstības stratēģijās un plānos un ES sniegt koordinētu atbildi, izmantojot tādus mehānismus kā ES Ūdens iniciatīva, ĀKK un ES Ūdens mehānisms un Komisijas un dalībvalstu palīdzības programmu izstrāde; |
| --- | --- |

18.

aicina stiprināt ES un ĀKK valstu sadarbību ūdens un sanitārijas jomā; aicina ĀKK valstis ūdenim un sanitārijai piešķirt lielāku prioritāti savās attīstības stratēģijās un plānos un ES sniegt koordinētu atbildi, izmantojot tādus mehānismus kā ES Ūdens iniciatīva, ĀKK un ES Ūdens mehānisms un Komisijas un dalībvalstu palīdzības programmu izstrāde;

| 19. | aicina ES atbalstīt pētījumus par ūdens hidrantiem un par upju izskaušanu līdzenumos, kas var izraisīt purvu veidošanos, 50 % ūdens resursu iztvaikošanu un upju zivīm pieejamā joda trūkumu, kas savukārt izraisa joda trūkumu iedzīvotājiem, jo īpaši bērniem; |
| --- | --- |

19.

aicina ES atbalstīt pētījumus par ūdens hidrantiem un par upju izskaušanu līdzenumos, kas var izraisīt purvu veidošanos, 50 % ūdens resursu iztvaikošanu un upju zivīm pieejamā joda trūkumu, kas savukārt izraisa joda trūkumu iedzīvotājiem, jo īpaši bērniem;

| 20. | aicina Komisiju veikt ĀKK un ES Ūdens iniciatīvas un saskaņā ar to finansēto projektu izvērtējumu un novērtējumu, lai noteiktu, vai 10. EAF ir jāparedz īpašs finansējums jaunām iniciatīvām šajā jomā; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju veikt ĀKK un ES Ūdens iniciatīvas un saskaņā ar to finansēto projektu izvērtējumu un novērtējumu, lai noteiktu, vai 10. EAF ir jāparedz īpašs finansējums jaunām iniciatīvām šajā jomā;

| 21. | atzīst vajadzību būtiski palielināt finanšu resursu apmēru, lai nodrošinātu infrastruktūru atjaunošanu, ūdens un sanitārijas iekārtu uzturēšanu un pārvaldību pakalpojumu uzlabošanas nolūkā un panākt to iedzīvotāju ievērojama skaita līdzdalību, kuri nespēj samaksāt ūdens apgādes pakalpojumu augsto cenu; |
| --- | --- |

21.

atzīst vajadzību būtiski palielināt finanšu resursu apmēru, lai nodrošinātu infrastruktūru atjaunošanu, ūdens un sanitārijas iekārtu uzturēšanu un pārvaldību pakalpojumu uzlabošanas nolūkā un panākt to iedzīvotāju ievērojama skaita līdzdalību, kuri nespēj samaksāt ūdens apgādes pakalpojumu augsto cenu;

| 22. | atgādina, ka ES Ūdens iniciatīvas galvenie mērķi ir pastiprināt politiskās saistības attiecībā uz ūdeni un sanitāriju un uzlabot ūdens resursu apsaimniekošanas efektivitāti, īstenojot dialogu ar visām ieinteresētajām pusēm, tostarp ar pilsonisko sabiedrību un valsts un privāto sektoru, veicinot tādu pieeju, kuras pamatā ir pieprasījums, un koordinējot līdzekļu devēju atbildes; aicina dalībvalstis un Komisiju pastiprināt to atbalstu un iesaistīšanos šo mērķu īstenošanā; |
| --- | --- |

22.

atgādina, ka ES Ūdens iniciatīvas galvenie mērķi ir pastiprināt politiskās saistības attiecībā uz ūdeni un sanitāriju un uzlabot ūdens resursu apsaimniekošanas efektivitāti, īstenojot dialogu ar visām ieinteresētajām pusēm, tostarp ar pilsonisko sabiedrību un valsts un privāto sektoru, veicinot tādu pieeju, kuras pamatā ir pieprasījums, un koordinējot līdzekļu devēju atbildes; aicina dalībvalstis un Komisiju pastiprināt to atbalstu un iesaistīšanos šo mērķu īstenošanā;

| 23. | aicina stiprināt institūcijas un to spēju uzlabot ūdens pārvaldību un apkarot korupciju, īstenojot tiesību aktu un attiecīgās politikas reformas, attīstot cilvēkresursus, veicot apmācību un izveidojot savstarpējus sakarus; |
| --- | --- |

23.

aicina stiprināt institūcijas un to spēju uzlabot ūdens pārvaldību un apkarot korupciju, īstenojot tiesību aktu un attiecīgās politikas reformas, attīstot cilvēkresursus, veicot apmācību un izveidojot savstarpējus sakarus;

| 24. | aicina ĀKK valstis, kam ir kopējs ūdens sateces baseins, uzlabot koordinācijas politiku un intervences un ūdens resursu apsaimniekošanas stratēģijas, jo īpaši, izveidojot un/vai pastiprinot to reģionālo organizāciju iespējas, kuras īsteno ūdens politiku, lai atrisinātu ar ūdens izmantošanu saistītos konfliktus un sekmētu dalīšanās un savstarpēja atbalsta kultūras izveidošanos kopējo resursu atbildīgai pārvaldībai; aicina ES dalībvalstu valdības un starptautisko sabiedrību sniegt atbalstu ĀKK valstīm to centienos; |
| --- | --- |

24.

aicina ĀKK valstis, kam ir kopējs ūdens sateces baseins, uzlabot koordinācijas politiku un intervences un ūdens resursu apsaimniekošanas stratēģijas, jo īpaši, izveidojot un/vai pastiprinot to reģionālo organizāciju iespējas, kuras īsteno ūdens politiku, lai atrisinātu ar ūdens izmantošanu saistītos konfliktus un sekmētu dalīšanās un savstarpēja atbalsta kultūras izveidošanos kopējo resursu atbildīgai pārvaldībai; aicina ES dalībvalstu valdības un starptautisko sabiedrību sniegt atbalstu ĀKK valstīm to centienos;

| 25. | aicina dažādus ūdens resursu lietotājus vietējā, valstu un pārrobežu līmenī organizēt plašu apspriešanos nolūkā izveidot efektīvu starpnozaru plānošanu, paredzēt ūdens rezervuāru atbilstošu apsaimniekošanu, izveidot ūdens resursu datu bāzi, īstenot divpusējus projektus, sekmēt institūciju ilgtermiņa mērķsadarbību un augstākās izglītības iestāžu sadarbību, dalīties ar zināšanām vietējā mērogā un saglabāt ekosistēmas; |
| --- | --- |

25.

aicina dažādus ūdens resursu lietotājus vietējā, valstu un pārrobežu līmenī organizēt plašu apspriešanos nolūkā izveidot efektīvu starpnozaru plānošanu, paredzēt ūdens rezervuāru atbilstošu apsaimniekošanu, izveidot ūdens resursu datu bāzi, īstenot divpusējus projektus, sekmēt institūciju ilgtermiņa mērķsadarbību un augstākās izglītības iestāžu sadarbību, dalīties ar zināšanām vietējā mērogā un saglabāt ekosistēmas;

| 26. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, ANO ģenerālsekretāram, Āfrikas valstu savienībai un visām organizācijām, kas atbild par ūdens resursu apsaimniekošanu. |
| --- | --- |

26.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, ANO ģenerālsekretāram, Āfrikas valstu savienībai un visām organizācijām, kas atbild par ūdens resursu apsaimniekošanu.

---

(1)  ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja pieņēma 2006. gada 23. novembrī Bridžtaunā (Barbadosa).

(2)  http://www.wssinfo.org.

REZOLŪCIJA
   (1)

par sarunu par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) pārskatīšanu

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties no 2006. gada 20. līdz 23. novembrim Bridžtaunā (Barbadosa), |
| --- | --- |

—

tiekoties no 2006. gada 20. līdz 23. novembrim Bridžtaunā (Barbadosa),

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā savu 2002. gada 21. marta rezolūciju, ko pieņēma Keiptaunā (Dienvidāfrika) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2002. gada 21. marta rezolūciju, ko pieņēma Keiptaunā (Dienvidāfrika) (2),

| — | ņemot vērā Kotonū nolīguma 37. panta 1. punktu, kas nosaka, ka sarunas par EPN notiek “sagatavošanas laikposmā, kas beidzas vēlākais 2007. gada 31. decembrī”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū nolīguma 37. panta 1. punktu, kas nosaka, ka sarunas par EPN notiek “sagatavošanas laikposmā, kas beidzas vēlākais 2007. gada 31. decembrī”,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības dalībvalstu tirdzniecības ministru deklarāciju, ko pieņēma Nairobi (Kenija) 2006. gada 14. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības dalībvalstu tirdzniecības ministru deklarāciju, ko pieņēma Nairobi (Kenija) 2006. gada 14. aprīlī,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 23. marta rezolūciju par EPN ietekmi uz attīstību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 23. marta rezolūciju par EPN ietekmi uz attīstību (3),

| — | ņemot vērā Vispārējo tarifu un tirdzniecības vienošanos (VVPT) un jo īpaši tās XXIV pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo tarifu un tirdzniecības vienošanos (VVPT) un jo īpaši tās XXIV pantu,

| — | ņemot vērā lēmumus, rezolūcijas un deklarācijas, ko ĀKK Ministru padome pieņēma savā 83. sesijā, kura notika Portmoresbijā no 2006. gada 28. līdz 31. maijam, jo īpaši Lēmumu Nr. 2 par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā lēmumus, rezolūcijas un deklarācijas, ko ĀKK Ministru padome pieņēma savā 83. sesijā, kura notika Portmoresbijā no 2006. gada 28. līdz 31. maijam, jo īpaši Lēmumu Nr. 2 par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem,

| A. | tā kā ir jāveic EPN sarunu kritisks izvērtējums; |
| --- | --- |

A.

tā kā ir jāveic EPN sarunu kritisks izvērtējums;

| B. | atzīmējot, ka lielākajā daļā reģionu sarunas par EPN ir pilnībā apstājušās, jo pastāv domstarpības par to, kā jāsaprot “attīstības dimensija”, kurai jābūt sarunu par EPN galvenajam elementam; |
| --- | --- |

B.

atzīmējot, ka lielākajā daļā reģionu sarunas par EPN ir pilnībā apstājušās, jo pastāv domstarpības par to, kā jāsaprot “attīstības dimensija”, kurai jābūt sarunu par EPN galvenajam elementam;

| C. | tā kā no Eiropas puses līdz šim nav sniegta cieša un konkrēta apņemšanās attiecībā uz attīstības dimensijas finansēšanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā no Eiropas puses līdz šim nav sniegta cieša un konkrēta apņemšanās attiecībā uz attīstības dimensijas finansēšanu;

| D. | tā kā Kotonū nolīgums risina jautājumu, kas saistīts ar atbalstu ekonomikas attīstībai un reģionālajai sadarbībai ĀKK valstīs, jo īpaši tā 21., 22., 25., 29., 30., 33. un 35. pantā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Kotonū nolīgums risina jautājumu, kas saistīts ar atbalstu ekonomikas attīstībai un reģionālajai sadarbībai ĀKK valstīs, jo īpaši tā 21., 22., 25., 29., 30., 33. un 35. pantā;

| E. | ņemot vērā bažas, kas parādās starp valstīm, kā arī pilsoniskajā sabiedrībā un privātajā sektorā, ievērojot valstu un reģionālā līmenī veikto ietekmes novērtējumu secinājumus; |
| --- | --- |

E.

ņemot vērā bažas, kas parādās starp valstīm, kā arī pilsoniskajā sabiedrībā un privātajā sektorā, ievērojot valstu un reģionālā līmenī veikto ietekmes novērtējumu secinājumus;

| F. | tā kā EPN galvenajam mērķim jābūt ilgtspējīgas sociālās un ekonomiskās attīstības sekmēšanai ĀKK valstīs, veicinot lielāku pievienoto vērtību precēm un pakalpojumiem, ko ĀKK valstīs ražo un sniedz nacionālajiem, reģionālajiem un starptautiskajiem tirgiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā EPN galvenajam mērķim jābūt ilgtspējīgas sociālās un ekonomiskās attīstības sekmēšanai ĀKK valstīs, veicinot lielāku pievienoto vērtību precēm un pakalpojumiem, ko ĀKK valstīs ražo un sniedz nacionālajiem, reģionālajiem un starptautiskajiem tirgiem;

| G. | tā kā lauksaimniecības nozare lielākajai daļai ĀKK valstu ir galvenais dzinējspēks, jo tā sniedz ievērojamu ieguldījumu nacionālajā IKP un daudziem cilvēkiem ir galvenais nodarbinātības un ienākumu avots; |
| --- | --- |

G.

tā kā lauksaimniecības nozare lielākajai daļai ĀKK valstu ir galvenais dzinējspēks, jo tā sniedz ievērojamu ieguldījumu nacionālajā IKP un daudziem cilvēkiem ir galvenais nodarbinātības un ienākumu avots;

| H. | tā kā EPN ir jānodrošina, lai straujākas tirdzniecības un saimnieciskās izaugsmes ieguvumi ļautu samazināt nabadzību un tādējādi palīdzētu pildīt Kotonū nolīgumā noteiktās saistības; |
| --- | --- |

H.

tā kā EPN ir jānodrošina, lai straujākas tirdzniecības un saimnieciskās izaugsmes ieguvumi ļautu samazināt nabadzību un tādējādi palīdzētu pildīt Kotonū nolīgumā noteiktās saistības;

| I. | tā kā iedzīvotāju izglītības un apmācības līmenis ir svarīgs konkurētspējas faktors un dažos ĀKK reģionos to grauj pieaugošā HIV/AIDS krīze; |
| --- | --- |

I.

tā kā iedzīvotāju izglītības un apmācības līmenis ir svarīgs konkurētspējas faktors un dažos ĀKK reģionos to grauj pieaugošā HIV/AIDS krīze;

| J. | tā kā īsta reģionālā tirgus izveide muitas savienības robežās ir svarīgs pamats EPN īstenošanai; |
| --- | --- |

J.

tā kā īsta reģionālā tirgus izveide muitas savienības robežās ir svarīgs pamats EPN īstenošanai;

| K. | tā kā EPN paredzēto starpreģionu tirdzniecības pieaugumu kavē vājā starpreģionu infrastruktūra un liels skaits dažādu ar tarifiem nesaistītu tirdzniecības barjeru; |
| --- | --- |

K.

tā kā EPN paredzēto starpreģionu tirdzniecības pieaugumu kavē vājā starpreģionu infrastruktūra un liels skaits dažādu ar tarifiem nesaistītu tirdzniecības barjeru;

| L. | atzīstot Eiropas Savienības tiesības noteikt augstus fitosanitāros un citus veselības standartus un tāpēc aicinot sniegt ĀKK valstīm lielāku palīdzību, lai tās varētu ievērot šos noteikumus un spēt eksportēt savus produktus uz Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

L.

atzīstot Eiropas Savienības tiesības noteikt augstus fitosanitāros un citus veselības standartus un tāpēc aicinot sniegt ĀKK valstīm lielāku palīdzību, lai tās varētu ievērot šos noteikumus un spēt eksportēt savus produktus uz Eiropas Savienību;

| M. | tā kā savstarpējā tirdzniecības brīvība starp Eiropas Savienības attīstītajām valstīm un ĀKK jaunattīstības valstīm ir nopietns risks, līdz ĀKK valstis kļūst konkurētspējīgas; |
| --- | --- |

M.

tā kā savstarpējā tirdzniecības brīvība starp Eiropas Savienības attīstītajām valstīm un ĀKK jaunattīstības valstīm ir nopietns risks, līdz ĀKK valstis kļūst konkurētspējīgas;

| N. | tā kā EPN struktūra neatspoguļo pastāvošos reģionālās ekonomikas integrācijas pasākumus; |
| --- | --- |

N.

tā kā EPN struktūra neatspoguļo pastāvošos reģionālās ekonomikas integrācijas pasākumus;

| O. | tā kā ĀKK ir jāatrisina jautājums, kas saistīts ar reģionālo grupu ACP savstarpējo pārklāšanos, un, lai EPN būtu veiksmīgi un lai tos varētu īstenot, jāizveido ilgtermiņa pamats reģionālajai saskaņošanai; |
| --- | --- |

O.

tā kā ĀKK ir jāatrisina jautājums, kas saistīts ar reģionālo grupu ACP savstarpējo pārklāšanos, un, lai EPN būtu veiksmīgi un lai tos varētu īstenot, jāizveido ilgtermiņa pamats reģionālajai saskaņošanai;

| P. | tā kā bija paredzēts, ka atbrīvojums, ko PTO piešķīra Dohā 2001. gadā un kas atļāva atvieglotas tirdzniecības režīma attiecības starp ES un ĀKK valstīm, būs spēkā trīs gadus ilgāk (līdz 2007. gadam) nekā Dohas kārtas sarunas (kas bija jābeidz 2004. gadā), kuras sāka tajā pašā laikā; |
| --- | --- |

P.

tā kā bija paredzēts, ka atbrīvojums, ko PTO piešķīra Dohā 2001. gadā un kas atļāva atvieglotas tirdzniecības režīma attiecības starp ES un ĀKK valstīm, būs spēkā trīs gadus ilgāk (līdz 2007. gadam) nekā Dohas kārtas sarunas (kas bija jābeidz 2004. gadā), kuras sāka tajā pašā laikā;

| Q. | tā kā neatrisinātā problēma, kas saistīta ar finanšu resursu pieejamību un savlaicīgu izmaksāšanu, joprojām rada šķēršļus; |
| --- | --- |

Q.

tā kā neatrisinātā problēma, kas saistīta ar finanšu resursu pieejamību un savlaicīgu izmaksāšanu, joprojām rada šķēršļus;

| R. | tā kā paralēli notiekošās sarunas par EPN un PTO kārtas sarunas pārtrauca Dohas kārtas apturēšana, izraisot pamatotas bažas par saistībām, kas jāuzņemas sarunās par EPN; |
| --- | --- |

R.

tā kā paralēli notiekošās sarunas par EPN un PTO kārtas sarunas pārtrauca Dohas kārtas apturēšana, izraisot pamatotas bažas par saistībām, kas jāuzņemas sarunās par EPN;

| S. | izprotot ĀKK nevēlēšanos veikt sarunas — divpusējas vai citādas — par jautājumiem, kas no dienas kārtības izslēgti daudzpusējā līmenī; |
| --- | --- |

S.

izprotot ĀKK nevēlēšanos veikt sarunas — divpusējas vai citādas — par jautājumiem, kas no dienas kārtības izslēgti daudzpusējā līmenī;

| T. | atzīstot, ka sarunu pozitīvs rezultāts varētu palīdzēt pārskatīt definīciju tam, no kā jāsastāv daudzpusēju attīstības sarunu kārtai; atzīstot arī, ka EPN nav jābūt Dohas līgumu papildinošiem līgumiem vai alternatīvai; |
| --- | --- |

T.

atzīstot, ka sarunu pozitīvs rezultāts varētu palīdzēt pārskatīt definīciju tam, no kā jāsastāv daudzpusēju attīstības sarunu kārtai; atzīstot arī, ka EPN nav jābūt Dohas līgumu papildinošiem līgumiem vai alternatīvai;

| U. | ņemot vērā EPN pielāgošanas mehānismu izveidi, lai pievērstos valsts ienākumu zaudēšanai, ko rada EPN izraisītā tirdzniecības liberalizācija un strukturāli pielāgojumi, un lai sniegtu atbalstu ekonomikas attīstībai un reģionālajai sadarbībai ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

U.

ņemot vērā EPN pielāgošanas mehānismu izveidi, lai pievērstos valsts ienākumu zaudēšanai, ko rada EPN izraisītā tirdzniecības liberalizācija un strukturāli pielāgojumi, un lai sniegtu atbalstu ekonomikas attīstībai un reģionālajai sadarbībai ĀKK valstīs;

| V. | tā kā Kotonū nolīguma 2. pants paredz atšķirīgu attieksmi, ņemot vērā ĀKK valstu dažādos attīstības līmeņus; |
| --- | --- |

V.

tā kā Kotonū nolīguma 2. pants paredz atšķirīgu attieksmi, ņemot vērā ĀKK valstu dažādos attīstības līmeņus;

| W. | tā kā EPN ir jāveicina nevienlīdzības samazināšana, kas starp vīriešiem un sievietēm pastāv ekonomikas un sociālajās jomās; |
| --- | --- |

W.

tā kā EPN ir jāveicina nevienlīdzības samazināšana, kas starp vīriešiem un sievietēm pastāv ekonomikas un sociālajās jomās;

| X. | atzīmējot, ka, ciktāl tas attiecas uz Eiropas pusi, EPN sekas šajā sarunu stadijā vēl nav skaidri noteiktas; |
| --- | --- |

X.

atzīmējot, ka, ciktāl tas attiecas uz Eiropas pusi, EPN sekas šajā sarunu stadijā vēl nav skaidri noteiktas;

| Y. | tā kā EPN jebkurā gadījumā palielinās ĀKK finansiālās vajadzības, lai īstenotu pastiprinātas reģionālās integrācijas politiku un ekonomikas reformu; |
| --- | --- |

Y.

tā kā EPN jebkurā gadījumā palielinās ĀKK finansiālās vajadzības, lai īstenotu pastiprinātas reģionālās integrācijas politiku un ekonomikas reformu;

| Z. | tā kā parlamentu deputātiem kā tautu un to institūciju pārstāvjiem ir jābūt pastāvīgi informētiem visā sarunu laikā; |
| --- | --- |

Z.

tā kā parlamentu deputātiem kā tautu un to institūciju pārstāvjiem ir jābūt pastāvīgi informētiem visā sarunu laikā;

| AA. | tā kā Portmoresbijā ĀKK Padome aicināja veikt “pilnīgu un visaptverošu ”pārskatīšanu, ko paredz Kotonū nolīguma 37. panta 4. punkts, lai tā “aptvertu visus aspektus un lai notiktu konsultācijas ar visām ieinteresētajām pusēm, tostarp ar nevalstiskajiem dalībniekiem un parlamentu deputātiem”, un tā kā Apvienotā parlamentārā asambleja pauž atbalstu otrai APA rezolūcijai par EPN; |
| --- | --- |

AA.

tā kā Portmoresbijā ĀKK Padome aicināja veikt “pilnīgu un visaptverošu ”pārskatīšanu, ko paredz Kotonū nolīguma 37. panta 4. punkts, lai tā “aptvertu visus aspektus un lai notiktu konsultācijas ar visām ieinteresētajām pusēm, tostarp ar nevalstiskajiem dalībniekiem un parlamentu deputātiem”, un tā kā Apvienotā parlamentārā asambleja pauž atbalstu otrai APA rezolūcijai par EPN;

| AB. | tā kā ES kopējās lauksaimniecības politikas reformai un subsīdijām produktiem, kas ir svarīgi ĀKK valstu eksportam, ir svarīga ietekme uz ĀKK lauksaimniecības produktu eksportu uz Eiropas tirgiem; |
| --- | --- |

AB.

tā kā ES kopējās lauksaimniecības politikas reformai un subsīdijām produktiem, kas ir svarīgi ĀKK valstu eksportam, ir svarīga ietekme uz ĀKK lauksaimniecības produktu eksportu uz Eiropas tirgiem;

| 1. | saprot, ka EPN sarunu pamatā ir nepieciešamība nodrošināt, lai ĀKK un ES tirdzniecības attiecības atbilstu PTO normām, bet aicina Komisiju būt piesardzīgai, lai jautājums par atbilstību negūtu virsroku pār galveno mērķi nodrošināt ilgtspējīgu attīstību; aicina panākt, lai liberalizācijas grafiku gaita, laiks un apjoms atbilstu ĀKK reģionālās saskaņošanas grafikiem, lai tādējādi līdz minimumam samazinātu kaitīgus šokus; |
| --- | --- |

1.

saprot, ka EPN sarunu pamatā ir nepieciešamība nodrošināt, lai ĀKK un ES tirdzniecības attiecības atbilstu PTO normām, bet aicina Komisiju būt piesardzīgai, lai jautājums par atbilstību negūtu virsroku pār galveno mērķi nodrošināt ilgtspējīgu attīstību; aicina panākt, lai liberalizācijas grafiku gaita, laiks un apjoms atbilstu ĀKK reģionālās saskaņošanas grafikiem, lai tādējādi līdz minimumam samazinātu kaitīgus šokus;

| 2. | aicina Komisiju uzmanību veltīt ne tikai atbilstībai PTO normām, bet arī sadarbībā ar jaunattīstības valstīm mēģināt pilnveidot PTO normas, lai tās veicinātu attīstību; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju uzmanību veltīt ne tikai atbilstībai PTO normām, bet arī sadarbībā ar jaunattīstības valstīm mēģināt pilnveidot PTO normas, lai tās veicinātu attīstību;

| 3. | atgādina, ka saskaņā ar Kotonū nolīgumu EPN galvenajam mērķim ir jābūt ekonomikas izaugsmei un nabadzības samazināšanai valstīs, kas klasificētas kā vismazāk attīstītās valstis; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka saskaņā ar Kotonū nolīgumu EPN galvenajam mērķim ir jābūt ekonomikas izaugsmei un nabadzības samazināšanai valstīs, kas klasificētas kā vismazāk attīstītās valstis;

| 4. | aicina sarunās prioritāti piešķirt ĀKK valstu ekonomikas strukturālai pārveidošanai, tādējādi atbalstot “ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo izaugsmi”; uzskata, ka EPN jāizstrādā un jāapspriež kā attīstības nolīgumi nevis tirdzniecības nolīgumi; |
| --- | --- |

4.

aicina sarunās prioritāti piešķirt ĀKK valstu ekonomikas strukturālai pārveidošanai, tādējādi atbalstot “ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo izaugsmi”; uzskata, ka EPN jāizstrādā un jāapspriež kā attīstības nolīgumi nevis tirdzniecības nolīgumi;

| 5. | atzīst, ka gan attiecībā uz pakalpojumu, gan konkurences un valsts iepirkuma procedūru liberalizāciju, pirms jebkādas liberalizācijas ieviešanas ir nepieciešams stabils tiesiskais regulējums, un aicina Komisiju atbalstīt un uzraudzīt neatkarīgus regulatorus kā daļu no pašreizējo noteikumu jebkādām izmaiņām; |
| --- | --- |

5.

atzīst, ka gan attiecībā uz pakalpojumu, gan konkurences un valsts iepirkuma procedūru liberalizāciju, pirms jebkādas liberalizācijas ieviešanas ir nepieciešams stabils tiesiskais regulējums, un aicina Komisiju atbalstīt un uzraudzīt neatkarīgus regulatorus kā daļu no pašreizējo noteikumu jebkādām izmaiņām;

| 6. | aicina sarunu veicējus kopīgi strādāt, lai izstrādātu tādu stratēģiju ĀKK lauksaimniecības konkurētspējas palielināšanai, kas sniegtos tālāk par piekļuvi tirgiem un kas risinātu reālus attīstības jautājumus saistībā ar ĀKK lauksaimniecību, piemēram, sanitāro un fitosanitāro kvalitātes programmu pastiprinātu izvēršanu visās ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

6.

aicina sarunu veicējus kopīgi strādāt, lai izstrādātu tādu stratēģiju ĀKK lauksaimniecības konkurētspējas palielināšanai, kas sniegtos tālāk par piekļuvi tirgiem un kas risinātu reālus attīstības jautājumus saistībā ar ĀKK lauksaimniecību, piemēram, sanitāro un fitosanitāro kvalitātes programmu pastiprinātu izvēršanu visās ĀKK valstīs;

| 7. | aicina pirms muitas nodokļu atcelšanas pastiprināt konkurētspējīgus ražošanas resursus ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

7.

aicina pirms muitas nodokļu atcelšanas pastiprināt konkurētspējīgus ražošanas resursus ĀKK valstīs;

| 8. | aicina Komisiju un ĀKK reģionus EPN izstrādāt, ievērojot asimetrijas principus par labu ĀKK reģioniem, ĀKK reģionālās integrācijas atbalstam un skaidra un paredzama tiesiskā regulējuma ieviešanai tirdzniecības un ieguldījumu veicināšanai ĀKK reģionos; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju un ĀKK reģionus EPN izstrādāt, ievērojot asimetrijas principus par labu ĀKK reģioniem, ĀKK reģionālās integrācijas atbalstam un skaidra un paredzama tiesiskā regulējuma ieviešanai tirdzniecības un ieguldījumu veicināšanai ĀKK reģionos;

| 9. | pauž bažas par pašreizējiem ES priekšlikumiem attiecībā uz brīvu tirdzniecību ar ĀKK valstīm saskaņā ar EPN, kas novestu pie tirdzniecības liberalizācijas, ieskaitot tirdzniecību ar lauksaimniecības produktiem, un uzskata, ka šī politika varētu radīt problēmas ĀKK valstu attīstībai, jo īpaši attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu un vietējo nozaru attīstību; |
| --- | --- |

9.

pauž bažas par pašreizējiem ES priekšlikumiem attiecībā uz brīvu tirdzniecību ar ĀKK valstīm saskaņā ar EPN, kas novestu pie tirdzniecības liberalizācijas, ieskaitot tirdzniecību ar lauksaimniecības produktiem, un uzskata, ka šī politika varētu radīt problēmas ĀKK valstu attīstībai, jo īpaši attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu un vietējo nozaru attīstību;

| 10. | aicina EPN pamatot uz principu, saskaņā ar kuru pirms tirgu atvēršanas Eiropas Savienībai vispirms ir jāizveido un jānostiprina reģionālie tirgi; |
| --- | --- |

10.

aicina EPN pamatot uz principu, saskaņā ar kuru pirms tirgu atvēršanas Eiropas Savienībai vispirms ir jāizveido un jānostiprina reģionālie tirgi;

| 11. | aicina ES izveidot efektīvākus instrumentus ražošanas pielāgošanas atbalstam ĀKK valstīs, tādējādi veicinot ražošanas dažādošanu un sekmējot lielāku pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

11.

aicina ES izveidot efektīvākus instrumentus ražošanas pielāgošanas atbalstam ĀKK valstīs, tādējādi veicinot ražošanas dažādošanu un sekmējot lielāku pievienoto vērtību;

| 12. | atgādina savu aicinājumu Eiropas pusei sniegt atbalstu attiecībā uz nodokļu un ekonomikas pielāgošanas izmaksu finansēšanu, kā arī to ieguldījumu finansēšanu, kas saistīti ar piegādes šķēršļu novēršanu; |
| --- | --- |

12.

atgādina savu aicinājumu Eiropas pusei sniegt atbalstu attiecībā uz nodokļu un ekonomikas pielāgošanas izmaksu finansēšanu, kā arī to ieguldījumu finansēšanu, kas saistīti ar piegādes šķēršļu novēršanu;

| 13. | atzinīgi vērtē nesenos solījumus sniegt papildu resursus “Atbalsts tirdzniecībai”, kas paredzēti tieši EPN atbalstam, un aicina Komisiju un dalībvalstis savā atbildē uz ĀKK lūgumu sniegt papildu līdzekļus EPN pilnībā paskaidrot apsolīto līdzekļu izmaksas kārtību un grafiku; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē nesenos solījumus sniegt papildu resursus “Atbalsts tirdzniecībai”, kas paredzēti tieši EPN atbalstam, un aicina Komisiju un dalībvalstis savā atbildē uz ĀKK lūgumu sniegt papildu līdzekļus EPN pilnībā paskaidrot apsolīto līdzekļu izmaksas kārtību un grafiku;

| 14. | aicina Komisiju izskatīt veidus, kā samazināt EAF prasību birokrātisko nastu, un ĀKK pusi izvirzīt detalizētus priekšlikums, norādot attiecīgās izmaksas, kā un kādiem mērķiem būtu vajadzīgi papildu EPN līdzekļi; |
| --- | --- |

14.

aicina Komisiju izskatīt veidus, kā samazināt EAF prasību birokrātisko nastu, un ĀKK pusi izvirzīt detalizētus priekšlikums, norādot attiecīgās izmaksas, kā un kādiem mērķiem būtu vajadzīgi papildu EPN līdzekļi;

| 15. | aicina vajadzības gadījumā padarīt pieejamus jaunus naudas līdzekļus, papildus pašreizējām Eiropas Attīstības fonda saistībām; |
| --- | --- |

15.

aicina vajadzības gadījumā padarīt pieejamus jaunus naudas līdzekļus, papildus pašreizējām Eiropas Attīstības fonda saistībām;

| 16. | aicina ES atbalstīt pareizas secības ievērošanu, izstrādājot ĀKK valstu politiku ar tirdzniecību saistītās jomās ĀKK valstīs, lai vēlāk iekļautu starpreģionālus nolīgumus ar tirdzniecību saistītajās jomās un tādējādi veicinātu konsekvenci; |
| --- | --- |

16.

aicina ES atbalstīt pareizas secības ievērošanu, izstrādājot ĀKK valstu politiku ar tirdzniecību saistītās jomās ĀKK valstīs, lai vēlāk iekļautu starpreģionālus nolīgumus ar tirdzniecību saistītajās jomās un tādējādi veicinātu konsekvenci;

| 17. | aicina ES nepiemērot nevajadzīgu spiedienu un veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja sarunas nebeidz līdz 2008. gada 1. janvārim, nerastos traucējumi pašreizējam ĀKK valstu eksportam uz ES, līdz tiek panākta galīga vienošanās; |
| --- | --- |

17.

aicina ES nepiemērot nevajadzīgu spiedienu un veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja sarunas nebeidz līdz 2008. gada 1. janvārim, nerastos traucējumi pašreizējam ĀKK valstu eksportam uz ES, līdz tiek panākta galīga vienošanās;

| 18. | mudina Komisiju un ĀKK izmantot EPN pārskatīšanu kā iespēju atklāti apspriest šķēršļus, kas liedz pabeigt sarunas, un izvirzīt detalizētus priekšlikumus šo šķēršļu pārvarēšanai; |
| --- | --- |

18.

mudina Komisiju un ĀKK izmantot EPN pārskatīšanu kā iespēju atklāti apspriest šķēršļus, kas liedz pabeigt sarunas, un izvirzīt detalizētus priekšlikumus šo šķēršļu pārvarēšanai;

| 19. | atgādina, ka Kotonū nolīgums paredz, ka gadījumā, ja valsts vai reģions nevēlas pievienoties EPN/BTN, šī valsts vai reģions nedrīkst nonākt neizdevīgākā stāvoklī attiecībā uz tirgus piekļuvi; aicina Komisiju izskatīt visas iespējamās alternatīvas, tostarp pilnveidotas normas par izcelsmi, ieskaitot pasākumus, kas nav savstarpēji, saskaņā ar Kotonū nolīguma 37. panta 6. punktu; |
| --- | --- |

19.

atgādina, ka Kotonū nolīgums paredz, ka gadījumā, ja valsts vai reģions nevēlas pievienoties EPN/BTN, šī valsts vai reģions nedrīkst nonākt neizdevīgākā stāvoklī attiecībā uz tirgus piekļuvi; aicina Komisiju izskatīt visas iespējamās alternatīvas, tostarp pilnveidotas normas par izcelsmi, ieskaitot pasākumus, kas nav savstarpēji, saskaņā ar Kotonū nolīguma 37. panta 6. punktu;

| 20. | aicina ES atturēties no priekšlikumiem, kas var kaitēt ĀKK reģionālajiem procesiem; |
| --- | --- |

20.

aicina ES atturēties no priekšlikumiem, kas var kaitēt ĀKK reģionālajiem procesiem;

| 21. | tāpēc aicina ĀKK un ES valstīs sākt reālas sabiedriskas debates, tostarp ar pilsonisko sabiedrību un valsts un parlamentu iestādēm; aicina arī izveidot piemērotus informācijas un konsultāciju mehānismus; |
| --- | --- |

21.

tāpēc aicina ĀKK un ES valstīs sākt reālas sabiedriskas debates, tostarp ar pilsonisko sabiedrību un valsts un parlamentu iestādēm; aicina arī izveidot piemērotus informācijas un konsultāciju mehānismus;

| 22. | atzīst, ka parlamentāra uzraudzība attiecībā uz EPN izpildes pārbaudi un piedalīšanos šo nolīgumu izpildē veicinās sasniegt noteiktos labas pārvaldības un pārredzamības mērķus un ka Apvienotā parlamentārā asambleja ir piemērota struktūra, lai veiktu EPN ietekmes un izpildes oficiālu un visaptverošu izvērtējumu, un aicina APA izveidot uzraudzības grupu; |
| --- | --- |

22.

atzīst, ka parlamentāra uzraudzība attiecībā uz EPN izpildes pārbaudi un piedalīšanos šo nolīgumu izpildē veicinās sasniegt noteiktos labas pārvaldības un pārredzamības mērķus un ka Apvienotā parlamentārā asambleja ir piemērota struktūra, lai veiktu EPN ietekmes un izpildes oficiālu un visaptverošu izvērtējumu, un aicina APA izveidot uzraudzības grupu;

| 23. | aicina Komisiju ievērot to reģionu nostāju, kuri nevēlas EPN sarunās iekļaut “Singapūras jautājumus”, un atgādina, ka divpusējās sarunās par pakalpojumu tirdzniecību ir jāievēro katras valsts tiesības brīvi reglamentēt sabiedriskos pakalpojumus; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju ievērot to reģionu nostāju, kuri nevēlas EPN sarunās iekļaut “Singapūras jautājumus”, un atgādina, ka divpusējās sarunās par pakalpojumu tirdzniecību ir jāievēro katras valsts tiesības brīvi reglamentēt sabiedriskos pakalpojumus;

| 24. | aicina ES apņemties neiekļaut EPN noteikumus par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas ir vēl viena barjera svarīgu zāļu pieejamībai, un sniegt ĀKK valstīm atbalstu, kas tām ļautu efektīvi īstenot 2001. gada Dohas deklarāciju, tas ir, efektīvi izmantot TRIPS nolīgumā paredzēto elastību; |
| --- | --- |

24.

aicina ES apņemties neiekļaut EPN noteikumus par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas ir vēl viena barjera svarīgu zāļu pieejamībai, un sniegt ĀKK valstīm atbalstu, kas tām ļautu efektīvi īstenot 2001. gada Dohas deklarāciju, tas ir, efektīvi izmantot TRIPS nolīgumā paredzēto elastību;

| 25. | uzsver sabiedrisko pakalpojumu svarīgumu attīstībai un demokrātijai un tāpēc lūdz Komisiju rīkoties piesardzīgi, kad tā apsvērs pakalpojumu liberalizāciju tādās jomās kā ūdens, veselība, izglītība, transports un enerģētika; |
| --- | --- |

25.

uzsver sabiedrisko pakalpojumu svarīgumu attīstībai un demokrātijai un tāpēc lūdz Komisiju rīkoties piesardzīgi, kad tā apsvērs pakalpojumu liberalizāciju tādās jomās kā ūdens, veselība, izglītība, transports un enerģētika;

| 26. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem šo rezolūciju nosūtīt ĀKK un ES Padomei un Eiropas Komisijai. |
| --- | --- |

26.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem šo rezolūciju nosūtīt ĀKK un ES Padomei un Eiropas Komisijai.

---

(1)  ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja pieņēma 2006. gada 23. novembrī Bridžtaunā (Barbadosa).

(2)  ACP-EU/3397/02/galīgā redakcija.

(3)  P6_TA(2006)0113 (2005/2162(INI)).

---