# Uradni list C 318/2006

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 318 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4923. december 2006 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 318

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4923. december 2006

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Pripravljalni akti |
| | Evropski Ekonomsko-socialni odbor |
| | 429. plenarno zasedanje 13. in 14. septembra 2006 |
| 2006/C 318/1 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o trajnostnem razvoju kot gonilni sili za spremembe v industriji | 1 |
| 2006/C 318/2 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o ozemeljskem upravljanju sprememb v industriji: vloga socialnih partnerjev in prispevek programa za konkurenčnost in inovativnost | 12 |
| 2006/C 318/3 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o prispevku vseživljenjskega učenja s podporo informacijske tehnologije h konkurenčnosti Evrope, spremembam v industriji in razvoju družbenega kapitala | 20 |
| 2006/C 318/4 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Medsebojnem učinkovanju med storitvami in evropsko predelovalno industrijo ter učinkih na zaposlovanje, konkurenčnost in produktivnost | 26 |
| 2006/C 318/5 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji COM(2006) 91 konč. — 2006/0033 (COD) | 38 |
| 2006/C 318/6 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju glasovalnih pravic delničarjev družb, ki imajo sedež v državi članici in katerih delnice so sprejete v trgovanje na reguliranem trgu, ter o spremembi Direktive 2004/109/ES COM(2005) 685 konč. — 2005/0265 (COD) | 42 |
| 2006/C 318/7 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotavljanje osnovnih informacij o paritetah kupne moči ter za njihov izračun in diseminacijo (predložila Komisija) COM(2006) 135 konč. — 2006/0042 (COD) | 45 |
| 2006/C 318/8 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o brezpapirnem okolju za carino in trgovino COM(2005) 609 konč. — 2005/0247 (COD) | 47 |
| 2006/C 318/9 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o izvajanju lizbonskega programa Skupnosti: predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o plačilnih storitvah na notranjem trgu in o spremembi direktiv 97/7/ES, 2000/12/ES in 2002/65/ES COM(2005) 603 konč. — 2005/0245 (COD) | 51 |
| 2006/C 318/0 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi prava v pogodbenih obligacijskih razmerjih (Rim I) COM(2005) 650 konč. — 2005/0261 (COD) | 56 |
| 2006/C 318/1 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil glede na emisije, o dostopu do informacij za popravilo vozil in o spremembi Direktive 72/306/EGS in Direktive .../.../ES COM(2005) 683 konč. — 2005/0282 (COD) | 62 |
| 2006/C 318/2 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o socialnem turizmu v Evropi | 67 |
| 2006/C 318/3 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o strukturni statistiki podjetij COM(2006) 66 konč. — 2006/0005 (COD) | 78 |
| 2006/C 318/4 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 91/477/EGS o nadzoru nabave in posedovanja orožja COM(2006) 93 konč. — 2006/0031 (COD) | 83 |
| 2006/C 318/5 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o tematski strategiji za urbano okolje COM(2005) 718 konč. — SEC(2006) 16 | 86 |
| 2006/C 318/6 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o perspektivah za prihodnost kmetijstva na območjih s posebnimi naravnimi ovirami (gorske in otoške regije ter regije na skrajnem obrobju) | 93 |
| 2006/C 318/7 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o obvladovanju izzivov podnebnih sprememb in vlogi civilne družbe | 102 |
| 2006/C 318/8 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o uničevanju živalskih trupel in uporabi stranskih živalskih proizvodov | 109 |
| 2006/C 318/9 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Sveta o posebnih ukrepih za spodbujanje gojenja sviloprejk (kodificirana različica) COM(2006) 4 konč. — 2006/0003 (CNS) | 114 |
| 2006/C 318/0 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS v zvezi z omejitvami pri trženju nekaterih merilnih naprav, ki vsebujejo živo srebro COM(2006) 69 konč. — 2006/0018 (COD) | 115 |
| 2006/C 318/1 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izboljšanju gospodarskih razmer v ribiški industriji COM(2006) 103 konč. | 117 |
| 2006/C 318/2 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Sveta o glukozi in laktozi (kodificirana različica) COM(2006) 116 konč. — 2006/0038 (CNS) | 122 |
| 2006/C 318/3 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o civilni družbi v Belorusiji | 123 |
| 2006/C 318/4 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o priseljevanju v EU in politikah vključevanja: sodelovanje med regionalnimi in lokalnimi oblastmi ter organizacijami civilne družbe | 128 |
| 2006/C 318/5 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o evropskih svetih delavcev: nova vloga pri spodbujanju evropskega povezovanja | 137 |
| 2006/C 318/6 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sodelovanju civilne družbe v boju proti organiziranemu kriminalu in terorizmu | 147 |
| 2006/C 318/7 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o kakovosti delovnega življenja, produktivnosti in zaposlovanju v povezavi z globalizacijo in demografskimi spremembami | 157 |
| 2006/C 318/8 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o izboljšanju prepoznavnosti in učinkovitosti evropskega državljanstva | 163 |
| 2006/C 318/9 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o načrtu za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010 COM(2006) 92 konč. | 173 |
| 2006/C 318/0 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o vseevropskih prometnih koridorjih 2004–2006 | 180 |
| 2006/C 318/1 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o oskrbi EU z energijo: strategija za optimalno kombinacijo energetskih virov | 185 |
| 2006/C 318/2 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izpolnjevanju zahtev države zastave — COM(2005) 586 konč. — 2005/0236 (COD), predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih predpisih in standardih za organizacije, pooblaščene za inšpekcijski pregled in nadzor ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav — COM(2005) 587 konč. — 2005/237 (COD), predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pomorski inšpekciji — COM(2005) 588 konč. — 2005/0238 (COD), predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2002/59/ES o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet — COM(2005) 589 konč. — 2005/0239 (COD), predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi temeljnih načel za vodenje preiskav nesreč v sektorju pomorskega prometa in o spremembi Direktiv 1999/35/ES in 2002/59/ES — COM(2005) 590 konč. — 2005/240 (COD), predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o odgovornosti prevoznikov potnikov po morju in celinskih plovnih poteh v primeru nesreč — COM(2005) 592 konč. — 2005/0241 (COD), predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o civilni odgovornosti in finančnih jamstvih lastnikov ladij — COM(2005) 593 konč. — 2005/0242 (COD) | 195 |
| 2006/C 318/3 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 89/552/EGS o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov COM(2005) 646 konč. — 2005/0260 (COD) | 202 |
| 2006/C 318/4 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Programu GALILEO: uspešna ustanovitev Evropskega nadzornega organa | 210 |
| 2006/C 318/5 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije o pospeševanju prevoza po celinskih plovnih poteh NAIADES — Celostni evropski akcijski program za prevoz po celinskih plovnih poteh COM(2006) 6 konč. | 218 |
| 2006/C 318/6 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij — Premoščanje širokopasovne vrzeli COM(2006) 129 konč. | 222 |
| 2006/C 318/7 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega Parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 417/2002 o pospešenem uvajanju zahtev o dvojnem trupu ali enakovrednih konstrukcijskih zahtev za tankerje z enojnim trupom in o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2978/94 COM(2006) 111 konč. — 2006/0046 (COD) | 229 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Pripravljalni akti

Evropski Ekonomsko-socialni odbor

429. plenarno zasedanje 13. in 14. septembra 2006

2006/C 318/1

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o trajnostnem razvoju kot gonilni sili za spremembe v industriji

1

2006/C 318/2

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o ozemeljskem upravljanju sprememb v industriji: vloga socialnih partnerjev in prispevek programa za konkurenčnost in inovativnost

12

2006/C 318/3

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o prispevku vseživljenjskega učenja s podporo informacijske tehnologije h konkurenčnosti Evrope, spremembam v industriji in razvoju družbenega kapitala

prispevku vseživljenjskega učenja s podporo informacijske tehnologije h konkurenčnosti Evrope, spremembam v industriji in razvoju družbenega kapitala

20

2006/C 318/4

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Medsebojnem učinkovanju med storitvami in evropsko predelovalno industrijo ter učinkih na zaposlovanje, konkurenčnost in produktivnost

Medsebojnem učinkovanju med storitvami in evropsko predelovalno industrijo ter učinkih na zaposlovanje, konkurenčnost in produktivnost

26

2006/C 318/5

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji COM(2006) 91 konč. — 2006/0033 (COD)

COM(2006) 91 konč. — 2006/0033 (COD)

38

2006/C 318/6

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju glasovalnih pravic delničarjev družb, ki imajo sedež v državi članici in katerih delnice so sprejete v trgovanje na reguliranem trgu, ter o spremembi Direktive 2004/109/ES COM(2005) 685 konč. — 2005/0265 (COD)

COM(2005) 685 konč. — 2005/0265 (COD)

42

2006/C 318/7

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotavljanje osnovnih informacij o paritetah kupne moči ter za njihov izračun in diseminacijo (predložila Komisija) COM(2006) 135 konč. — 2006/0042 (COD)

COM(2006) 135 konč. — 2006/0042 (COD)

45

2006/C 318/8

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o brezpapirnem okolju za carino in trgovino COM(2005) 609 konč. — 2005/0247 (COD)

COM(2005) 609 konč. — 2005/0247 (COD)

47

2006/C 318/9

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o izvajanju lizbonskega programa Skupnosti: predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o plačilnih storitvah na notranjem trgu in o spremembi direktiv 97/7/ES, 2000/12/ES in 2002/65/ES COM(2005) 603 konč. — 2005/0245 (COD)

COM(2005) 603 konč. — 2005/0245 (COD)

51

2006/C 318/0

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi prava v pogodbenih obligacijskih razmerjih (Rim I) COM(2005) 650 konč. — 2005/0261 (COD)

COM(2005) 650 konč. — 2005/0261 (COD)

56

2006/C 318/1

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil glede na emisije, o dostopu do informacij za popravilo vozil in o spremembi Direktive 72/306/EGS in Direktive .../.../ES COM(2005) 683 konč. — 2005/0282 (COD)

COM(2005) 683 konč. — 2005/0282 (COD)

62

2006/C 318/2

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o socialnem turizmu v Evropi

67

2006/C 318/3

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o strukturni statistiki podjetij COM(2006) 66 konč. — 2006/0005 (COD)

COM(2006) 66 konč. — 2006/0005 (COD)

78

2006/C 318/4

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 91/477/EGS o nadzoru nabave in posedovanja orožja COM(2006) 93 konč. — 2006/0031 (COD)

COM(2006) 93 konč. — 2006/0031 (COD)

83

2006/C 318/5

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o tematski strategiji za urbano okolje COM(2005) 718 konč. — SEC(2006) 16

COM(2005) 718 konč. — SEC(2006) 16

86

2006/C 318/6

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o perspektivah za prihodnost kmetijstva na območjih s posebnimi naravnimi ovirami (gorske in otoške regije ter regije na skrajnem obrobju)

93

2006/C 318/7

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o obvladovanju izzivov podnebnih sprememb in vlogi civilne družbe

102

2006/C 318/8

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o uničevanju živalskih trupel in uporabi stranskih živalskih proizvodov

109

2006/C 318/9

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Sveta o posebnih ukrepih za spodbujanje gojenja sviloprejk (kodificirana različica) COM(2006) 4 konč. — 2006/0003 (CNS)

COM(2006) 4 konč. — 2006/0003 (CNS)

114

2006/C 318/0

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS v zvezi z omejitvami pri trženju nekaterih merilnih naprav, ki vsebujejo živo srebro COM(2006) 69 konč. — 2006/0018 (COD)

COM(2006) 69 konč. — 2006/0018 (COD)

115

2006/C 318/1

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izboljšanju gospodarskih razmer v ribiški industriji COM(2006) 103 konč.

COM(2006) 103 konč.

117

2006/C 318/2

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Sveta o glukozi in laktozi (kodificirana različica) COM(2006) 116 konč. — 2006/0038 (CNS)

COM(2006) 116 konč. — 2006/0038 (CNS)

122

2006/C 318/3

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o civilni družbi v Belorusiji

123

2006/C 318/4

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o priseljevanju v EU in politikah vključevanja: sodelovanje med regionalnimi in lokalnimi oblastmi ter organizacijami civilne družbe

128

2006/C 318/5

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o evropskih svetih delavcev: nova vloga pri spodbujanju evropskega povezovanja

137

2006/C 318/6

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sodelovanju civilne družbe v boju proti organiziranemu kriminalu in terorizmu

147

2006/C 318/7

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o kakovosti delovnega življenja, produktivnosti in zaposlovanju v povezavi z globalizacijo in demografskimi spremembami

157

2006/C 318/8

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o izboljšanju prepoznavnosti in učinkovitosti evropskega državljanstva

163

2006/C 318/9

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o načrtu za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010 COM(2006) 92 konč.

COM(2006) 92 konč.

173

2006/C 318/0

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o vseevropskih prometnih koridorjih 2004–2006

180

2006/C 318/1

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o oskrbi EU z energijo: strategija za optimalno kombinacijo energetskih virov

185

2006/C 318/2

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izpolnjevanju zahtev države zastave — COM(2005) 586 konč. — 2005/0236 (COD), predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih predpisih in standardih za organizacije, pooblaščene za inšpekcijski pregled in nadzor ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav — COM(2005) 587 konč. — 2005/237 (COD), predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pomorski inšpekciji — COM(2005) 588 konč. — 2005/0238 (COD), predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2002/59/ES o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet — COM(2005) 589 konč. — 2005/0239 (COD), predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi temeljnih načel za vodenje preiskav nesreč v sektorju pomorskega prometa in o spremembi Direktiv 1999/35/ES in 2002/59/ES — COM(2005) 590 konč. — 2005/240 (COD), predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o odgovornosti prevoznikov potnikov po morju in celinskih plovnih poteh v primeru nesreč — COM(2005) 592 konč. — 2005/0241 (COD), predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o civilni odgovornosti in finančnih jamstvih lastnikov ladij — COM(2005) 593 konč. — 2005/0242 (COD)

195

2006/C 318/3

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 89/552/EGS o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov COM(2005) 646 konč. — 2005/0260 (COD)

COM(2005) 646 konč. — 2005/0260 (COD)

202

2006/C 318/4

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Programu GALILEO: uspešna ustanovitev Evropskega nadzornega organa

210

2006/C 318/5

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije o pospeševanju prevoza po celinskih plovnih poteh NAIADES — Celostni evropski akcijski program za prevoz po celinskih plovnih poteh COM(2006) 6 konč.

COM(2006) 6 konč.

218

2006/C 318/6

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij — Premoščanje širokopasovne vrzeli COM(2006) 129 konč.

COM(2006) 129 konč.

222

2006/C 318/7

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega Parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 417/2002 o pospešenem uvajanju zahtev o dvojnem trupu ali enakovrednih konstrukcijskih zahtev za tankerje z enojnim trupom in o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2978/94 COM(2006) 111 konč. — 2006/0046 (COD)

COM(2006) 111 konč. — 2006/0046 (COD)

229

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Pripravljalni akti

Evropski Ekonomsko-socialni odbor

429. plenarno zasedanje 13. in 14. septembra 2006

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/1

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o trajnostnem razvoju kot gonilni sili za spremembe v industriji

(2006/C 318/01)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 14. julija 2005 sklenil, da v skladu s členom 29(2) Poslovnika pripravi mnenje o naslednji temi: Trajnostni razvoj kot gonilna sila za spremembe v industriji.

Posvetovalna komisija za spremembe v industriji, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 31. avgusta 2006. Poročevalec je bil g. SIECKER, soporočevalec pa g. ČINČERA.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 14. septembra) z 98 glasovi za, 11 glasovi proti in 11 vzdržanimi glasovi.

Del 1: Povzetek sklepov in priporočil EESO

| A. | EESO je januarja 2003 sprejel mnenje na lastno pobudo o spremembah v industriji: sedanje stanje in perspektive — splošen pristop. Cilj mnenja ni bil le zagotoviti pregled najbolj perečih vprašanj, povezanih s spremembami v industriji, ampak tudi poudariti vlogo komisije CCMI in njenega dela v prihodnje. K področjem, za katera je pristojna komisija CCMI v tem okviru, sodita:






  — | „analiza sprememb v industriji in njihovih vzrokov z gospodarskega, socialnega, ozemeljskega in okoljskega vidika ter presojanje vplivov sprememb v industriji na sektorje, podjetja, delovno silo, ozemlja in okolje; |
| --- | --- | --- |

A.

EESO je januarja 2003 sprejel mnenje na lastno pobudo o spremembah v industriji: sedanje stanje in perspektive — splošen pristop. Cilj mnenja ni bil le zagotoviti pregled najbolj perečih vprašanj, povezanih s spremembami v industriji, ampak tudi poudariti vlogo komisije CCMI in njenega dela v prihodnje. K področjem, za katera je pristojna komisija CCMI v tem okviru, sodita:

—

„analiza sprememb v industriji in njihovih vzrokov z gospodarskega, socialnega, ozemeljskega in okoljskega vidika ter presojanje vplivov sprememb v industriji na sektorje, podjetja, delovno silo, ozemlja in okolje;

| — | iskanje skupnih pristopov za pospeševanje trajnostnega razvoja [...].“ |
| --- | --- |

—

iskanje skupnih pristopov za pospeševanje trajnostnega razvoja [...].“

V omenjenem mnenju je poudarjena tudi potreba, da bi v skladu z lizbonsko strategijo „konkurenčnost povezali s trajnostnim razvojem in socialno ter ozemeljsko kohezijo“. Poleg tega je v mnenju predlagana zasnova dela za „spremembe v industriji“, ki zajema tako razvoj, ki prizadene podjetja, kot tudi njihovo vzajemno delovanje z okoljem.

Komisija CCMI se je doslej osredotočala predvsem na ocenjevanje vpliva sprememb v industriji na sektorje, podjetja, zaposlene, območja in okolje. Cilj tega mnenja na lastno pobudo je proučiti, kako lahko trajnostni razvoj deluje kot usmerjevalec sprememb v industriji.

| B. | Sklep omenjenega mnenja je bil, da so se spremembe v evropskem industrijskem sektorju pogosto obravnavale z vidika prestrukturiranja, pojem pa je dejansko veliko bolj dinamičen. Gospodarstvo je tesno povezano z evropskim političnim in družbenim okoljem, v katerem se razvija, in to okolje tudi samo vpliva na proces sprememb v industriji. Do temeljnih sprememb v industriji prihaja na dva načina: z radikalnimi ukrepi in s postopnim prilagajanjem. Namen tega mnenja na lastno pobudo je proučiti, kako trajnostni razvoj, kot ga opredeljuje Brundtlandova (razvoj, ki zadovoljuje sedanje potrebe, ne da bi s tem ogrozil možnosti zadovoljevanja potreb prihodnjih generacij), lahko sproži postopne in proaktivne spremembe v industriji. |
| --- | --- |

B.

Sklep omenjenega mnenja je bil, da so se spremembe v evropskem industrijskem sektorju pogosto obravnavale z vidika prestrukturiranja, pojem pa je dejansko veliko bolj dinamičen. Gospodarstvo je tesno povezano z evropskim političnim in družbenim okoljem, v katerem se razvija, in to okolje tudi samo vpliva na proces sprememb v industriji. Do temeljnih sprememb v industriji prihaja na dva načina: z radikalnimi ukrepi in s postopnim prilagajanjem. Namen tega mnenja na lastno pobudo je proučiti, kako trajnostni razvoj, kot ga opredeljuje Brundtlandova (razvoj, ki zadovoljuje sedanje potrebe, ne da bi s tem ogrozil možnosti zadovoljevanja potreb prihodnjih generacij), lahko sproži postopne in proaktivne spremembe v industriji.

| C. | V mnenju so predvsem navedeni primeri iz energetskega sektorja in z njim povezanih sektorjev, toda tu opisani procesi lahko veljajo tudi za druge sektorje. Razlogov za to izbiro sektorjev je več:






  — | Brundtlandina opredelitev trajnostnega razvoja kaže na potrebo po usmeritvi k obnovljivim naravnim virom; |
| --- | --- | --- |

C.

V mnenju so predvsem navedeni primeri iz energetskega sektorja in z njim povezanih sektorjev, toda tu opisani procesi lahko veljajo tudi za druge sektorje. Razlogov za to izbiro sektorjev je več:

—

Brundtlandina opredelitev trajnostnega razvoja kaže na potrebo po usmeritvi k obnovljivim naravnim virom;

| — | energija je vprašanje, ki zajema več sektorjev; |
| --- | --- |

—

energija je vprašanje, ki zajema več sektorjev;

| — | izkušnje, pridobljene z uvedbo novih tehnologij na tem področju, se lahko prenesejo na druge sektorje; |
| --- | --- |

—

izkušnje, pridobljene z uvedbo novih tehnologij na tem področju, se lahko prenesejo na druge sektorje;

| — | 25 držav članic sedaj uvozi približno 50 % nafte in zemeljskega plina, ki ju potrebujejo; ta delež bi lahko zrasel na 70 % do leta 2030, ko Komisija predvideva, da bo večina dobaviteljev izvirala iz „geopolitično negotovih območij“. |
| --- | --- |

—

25 držav članic sedaj uvozi približno 50 % nafte in zemeljskega plina, ki ju potrebujejo; ta delež bi lahko zrasel na 70 % do leta 2030, ko Komisija predvideva, da bo večina dobaviteljev izvirala iz „geopolitično negotovih območij“.

| D. | Kdaj neka tehnologija postane razpoložljiva, določijo raziskave in razvoj. Kdaj se dejansko začne uporabljati, pa določi trg. Na vmesno obdobje lahko vpliva tudi politika. Zaradi uravnotežene mešanice političnih ukrepov — subvencije, spodbujanje, davčni ukrepi — je industrija na Švedskem in Japonskem hitro začela razvijati tehnologijo toplotnih črpalk in sončnih kolektorjev. Ti državi sta deloma tudi zato dosegli vodilni položaj na trgu. |
| --- | --- |

D.

Kdaj neka tehnologija postane razpoložljiva, določijo raziskave in razvoj. Kdaj se dejansko začne uporabljati, pa določi trg. Na vmesno obdobje lahko vpliva tudi politika. Zaradi uravnotežene mešanice političnih ukrepov — subvencije, spodbujanje, davčni ukrepi — je industrija na Švedskem in Japonskem hitro začela razvijati tehnologijo toplotnih črpalk in sončnih kolektorjev. Ti državi sta deloma tudi zato dosegli vodilni položaj na trgu.

| E. | EESO znova potrjuje, da so trije stebri lizbonske strategije enako pomembni. Toda pogosto se poudarja, da je prostor za okoljske in socialne interese le, če je gospodarstvo zdravo in raste. To je preveč poenostavljena razlaga strategije, saj drži tudi nasprotno. Zdravo in rastoče gospodarstvo vsekakor nima prostora v onesnaženem okolju in v družbi, v kateri vlada socialno nesoglasje. Odbor pozdravlja ukrepe na tem področju, ki so opisani v prilogi 2 Sporočila Komisije o pregledu strategije trajnostnega razvoja — izhodišča za ukrepanje
   (1). |
| --- | --- |

E.

EESO znova potrjuje, da so trije stebri lizbonske strategije enako pomembni. Toda pogosto se poudarja, da je prostor za okoljske in socialne interese le, če je gospodarstvo zdravo in raste. To je preveč poenostavljena razlaga strategije, saj drži tudi nasprotno. Zdravo in rastoče gospodarstvo vsekakor nima prostora v onesnaženem okolju in v družbi, v kateri vlada socialno nesoglasje. Odbor pozdravlja ukrepe na tem področju, ki so opisani v prilogi 2 Sporočila Komisije o pregledu strategije trajnostnega razvoja — izhodišča za ukrepanje
   (1).

| F. | Trajnost ni le ena možnost med mnogimi, ampak predstavlja edino možno pot, da se zagotovi sprejemljivo prihodnost. Pojem „trajnosti“ je obsežen in zato ni omejen le na okolje, ampak zajema tudi vprašanja gospodarskega in družbenega trajnostnega razvoja. Kontinuiteta podjetij je oblika gospodarske trajnosti, ki se lahko najbolje doseže z ohranjanjem donosnosti. Evropa lahko k temu prispeva z izboljšanjem konkurenčnosti preko inovacij ter s spodbujanjem raziskav in razvoja z dejavno politiko ter mešanico ciljno usmerjenih ukrepov (glej primer Švedske in Japonske). |
| --- | --- |

F.

Trajnost ni le ena možnost med mnogimi, ampak predstavlja edino možno pot, da se zagotovi sprejemljivo prihodnost. Pojem „trajnosti“ je obsežen in zato ni omejen le na okolje, ampak zajema tudi vprašanja gospodarskega in družbenega trajnostnega razvoja. Kontinuiteta podjetij je oblika gospodarske trajnosti, ki se lahko najbolje doseže z ohranjanjem donosnosti. Evropa lahko k temu prispeva z izboljšanjem konkurenčnosti preko inovacij ter s spodbujanjem raziskav in razvoja z dejavno politiko ter mešanico ciljno usmerjenih ukrepov (glej primer Švedske in Japonske).

| G. | Socialna trajnost pomeni, da ljudje lahko živijo zdravo in da imajo dohodke, medtem ko se tistim, ki ne morejo živeti tako, zagotavlja primerna raven socialne zaščite. EESO še vedno meni, da lahko Evropa prispeva na tem področju s tem, da stremi k družbi, ki omogoča ljudem ohranjanje poklicne usposobljenosti, in jim nudi dostojno delo v varnem in zdravem delovnem okolju ter ozračju, kjer je prostor tako za delavske pravice kot tudi za ploden socialni dialog. |
| --- | --- |

G.

Socialna trajnost pomeni, da ljudje lahko živijo zdravo in da imajo dohodke, medtem ko se tistim, ki ne morejo živeti tako, zagotavlja primerna raven socialne zaščite. EESO še vedno meni, da lahko Evropa prispeva na tem področju s tem, da stremi k družbi, ki omogoča ljudem ohranjanje poklicne usposobljenosti, in jim nudi dostojno delo v varnem in zdravem delovnem okolju ter ozračju, kjer je prostor tako za delavske pravice kot tudi za ploden socialni dialog.

| H. | Ekološka industrija nudi veliko možnosti za gospodarsko rast. V številnih sektorjih te industrije ima Evropa močan položaj. EESO meni, da mora Evropa pokazati več prizadevanja, da bo obdržala in razvila svoje prednosti ter dosegla podoben položaj v drugih sektorjih. |
| --- | --- |

H.

Ekološka industrija nudi veliko možnosti za gospodarsko rast. V številnih sektorjih te industrije ima Evropa močan položaj. EESO meni, da mora Evropa pokazati več prizadevanja, da bo obdržala in razvila svoje prednosti ter dosegla podoben položaj v drugih sektorjih.

| I. | Industrijska politika, ki je usmerjena v trajnostni razvoj, lahko prispeva h konkurenčnosti celotnega evropskega gospodarstva, med drugim ne le k novim sektorjem v vzponu, ampak tudi tradicionalnim industrijskim sektorjem. EESO želi, da Evropska komisija podpira tako politiko. Primeri, ki so opisani v tem mnenju, kažejo, da dobro premišljeni podporni sistemi (kombinacija obdavčevanja, tarif na dovajanje toka, spodbujanja in predpisov), ki se izvajajo med uvedbo novih okoljskih tehnologij, lahko pomagajo pri ustvarjanju trga za te tehnologije, ki se lahko nato brez podpore nadalje razvijajo. Vsak podporni mehanizem mora biti jasno degresiven, saj stroški državne pomoči ne bi smeli omejevati mednarodne konkurenčnosti drugih vej industrije. |
| --- | --- |

I.

Industrijska politika, ki je usmerjena v trajnostni razvoj, lahko prispeva h konkurenčnosti celotnega evropskega gospodarstva, med drugim ne le k novim sektorjem v vzponu, ampak tudi tradicionalnim industrijskim sektorjem. EESO želi, da Evropska komisija podpira tako politiko. Primeri, ki so opisani v tem mnenju, kažejo, da dobro premišljeni podporni sistemi (kombinacija obdavčevanja, tarif na dovajanje toka, spodbujanja in predpisov), ki se izvajajo med uvedbo novih okoljskih tehnologij, lahko pomagajo pri ustvarjanju trga za te tehnologije, ki se lahko nato brez podpore nadalje razvijajo. Vsak podporni mehanizem mora biti jasno degresiven, saj stroški državne pomoči ne bi smeli omejevati mednarodne konkurenčnosti drugih vej industrije.

| J. | EESO meni, da subvencije in spodbude niso vedno učinkovite, ob neustrezni uporabi lahko povzročijo visoke finančne stroške in imajo malo učinka za gospodarstvo. Subvencije in predpisi bi morali predstavljati začetno pomoč za nastanek in razvoj trga, dokler tehnologija ni toliko napredovala, da omogoča preživetje brez podpore. Za uspešno podporo so odločilnega pomena naslednji dejavniki:






  — | ustrezna doba trajanja; |
| --- | --- | --- |

J.

EESO meni, da subvencije in spodbude niso vedno učinkovite, ob neustrezni uporabi lahko povzročijo visoke finančne stroške in imajo malo učinka za gospodarstvo. Subvencije in predpisi bi morali predstavljati začetno pomoč za nastanek in razvoj trga, dokler tehnologija ni toliko napredovala, da omogoča preživetje brez podpore. Za uspešno podporo so odločilnega pomena naslednji dejavniki:

—

ustrezna doba trajanja;

| — | ustrezen opis; |
| --- | --- |

—

ustrezen opis;

| — | postopno zmanjšanje podpore; |
| --- | --- |

—

postopno zmanjšanje podpore;

| — | vnaprejšnja napoved podpore; |
| --- | --- |

—

vnaprejšnja napoved podpore;

| — | sodelovanje med vlado in zasebnim sektorjem. |
| --- | --- |

—

sodelovanje med vlado in zasebnim sektorjem.

| K. | Trajnostni razvoj ne sme biti omejen na evropski okvir, saj ima svetovno razsežnost. Evropska politika trajnosti bi morala biti opremljena z instrumenti za preprečevanje preseljevanja delovnih mest v druge regije. Da bi zagotovili enake pogoje za vse je potreben dvojni pristop: znotraj in zunaj EU. Glede prvega je treba uvesti ustrezne instrumente, s katerimi bi zagotovili, da se socialni in okoljski stroški, ki izvirajo iz netrajnostnih metod proizvodnje v Evropski uniji, vključijo v ceno blaga, da se spodbuja glavni namen poročila Svetovne komisije o socialni razsežnosti globalizacije za skladnost politik med Svetovno organizacijo dela (ILO), Svetovno trgovinsko organizacijo (WTO), Mednarodnim denarnim skladom (IMF) in Svetovno banko (glej CESE 252/2005). Zunaj Skupnosti bi si morala EU v ustreznih mednarodnih forumih (zlasti WTO) močno prizadevati, da se vprašanja, ki niso povezana s trgovino, kot so temeljni socialni in okoljski standardi, vključijo vmednarodne trgovinske sporazume, da se pospeši posodabljanje politik trajnosti evropskih konkurentov. Države kot ZDA, Indija in Kitajska imajo v primerjavi z Evropo nepošteno gospodarsko prednost, dokler se ne zavežejo ciljem zmanjšanja emisij CO2 v skladu s Kjotskim protokolom. Tovrstne dogovore bi bilo treba izvajati na svetovni ravni, saj je trgovina lahko resnično prosta le, ko je tudi pravična. |
| --- | --- |

K.

Trajnostni razvoj ne sme biti omejen na evropski okvir, saj ima svetovno razsežnost. Evropska politika trajnosti bi morala biti opremljena z instrumenti za preprečevanje preseljevanja delovnih mest v druge regije. Da bi zagotovili enake pogoje za vse je potreben dvojni pristop: znotraj in zunaj EU. Glede prvega je treba uvesti ustrezne instrumente, s katerimi bi zagotovili, da se socialni in okoljski stroški, ki izvirajo iz netrajnostnih metod proizvodnje v Evropski uniji, vključijo v ceno blaga, da se spodbuja glavni namen poročila Svetovne komisije o socialni razsežnosti globalizacije za skladnost politik med Svetovno organizacijo dela (ILO), Svetovno trgovinsko organizacijo (WTO), Mednarodnim denarnim skladom (IMF) in Svetovno banko (glej CESE 252/2005). Zunaj Skupnosti bi si morala EU v ustreznih mednarodnih forumih (zlasti WTO) močno prizadevati, da se vprašanja, ki niso povezana s trgovino, kot so temeljni socialni in okoljski standardi, vključijo vmednarodne trgovinske sporazume, da se pospeši posodabljanje politik trajnosti evropskih konkurentov. Države kot ZDA, Indija in Kitajska imajo v primerjavi z Evropo nepošteno gospodarsko prednost, dokler se ne zavežejo ciljem zmanjšanja emisij CO2 v skladu s Kjotskim protokolom. Tovrstne dogovore bi bilo treba izvajati na svetovni ravni, saj je trgovina lahko resnično prosta le, ko je tudi pravična.

Del 2: Razlogi za podporo temu mnenju

1.   Pregled

| 1.1 | Naše gospodarstvo sedaj temelji na razpoložljivosti poceni energije in surovin. Vendar so zaloge omejene, kar je deloma razlog zato, da so vse dražje. Potrebne so strukturne in tehnološke spremembe, ki so izvedljive, Evropa pa mora prispevati k spremembam, da se bo evropska industrija lahko spopadla s tem izzivom. Proizvodnja v sektorjih z visoko porabo energije in surovin mora postati bolj trajnostna, da se zmanjša izčrpavanje naravnih virov. Ti sektorji bodo namreč v prihodnosti še vedno potrebni, ker je proizvodnja začetnih materialov in polizdelkov osnova za ustvarjanje vrednosti v industriji. |
| --- | --- |

1.1

Naše gospodarstvo sedaj temelji na razpoložljivosti poceni energije in surovin. Vendar so zaloge omejene, kar je deloma razlog zato, da so vse dražje. Potrebne so strukturne in tehnološke spremembe, ki so izvedljive, Evropa pa mora prispevati k spremembam, da se bo evropska industrija lahko spopadla s tem izzivom. Proizvodnja v sektorjih z visoko porabo energije in surovin mora postati bolj trajnostna, da se zmanjša izčrpavanje naravnih virov. Ti sektorji bodo namreč v prihodnosti še vedno potrebni, ker je proizvodnja začetnih materialov in polizdelkov osnova za ustvarjanje vrednosti v industriji.

| 1.2 | Evropskih energetsko intenzivnih industrijskih panog s trajnostno proizvodnjo, ki se soočajo z mednarodno konkurenco, ne smejo izriniti s trga konkurenti iz tretjih držav, ki uporabljajo manj trajnostne načine proizvodnje. Da bi to preprečili, je treba za te sektorje v sodelovanju med civilno družbo in vlado ustvariti enake pogoje. |
| --- | --- |

1.2

Evropskih energetsko intenzivnih industrijskih panog s trajnostno proizvodnjo, ki se soočajo z mednarodno konkurenco, ne smejo izriniti s trga konkurenti iz tretjih držav, ki uporabljajo manj trajnostne načine proizvodnje. Da bi to preprečili, je treba za te sektorje v sodelovanju med civilno družbo in vlado ustvariti enake pogoje.

| 1.3 | Največji izziv je razvoj trajnostne družbe, ki bo lahko ohranjala sedanjo stopnjo blaginje in hkrati nevtralizirala stranske učinke sedanjih vzorcev porabe. Eden glavnih pogojev za to je, da se naučimo drugače pokrivati naše energetske potrebe in da se preusmerimo na drugačno obliko industrijske proizvodnje. |
| --- | --- |

1.3

Največji izziv je razvoj trajnostne družbe, ki bo lahko ohranjala sedanjo stopnjo blaginje in hkrati nevtralizirala stranske učinke sedanjih vzorcev porabe. Eden glavnih pogojev za to je, da se naučimo drugače pokrivati naše energetske potrebe in da se preusmerimo na drugačno obliko industrijske proizvodnje.

| 1.4 | Nedvomno je treba postopoma preiti na bolj trajnostni model družbe. Za to obstaja več razlogov. Strokovnjaki si niso enotni o tem, koliko časa bodo fosilna goriva na voljo po razumnih cenah, a vsi se strinjajo, da bodo vedno redkejša in dražja. Poleg tega se zaradi naših potrošniških navad soočamo z eno največjih groženj našega časa: podnebnimi spremembami. |
| --- | --- |

1.4

Nedvomno je treba postopoma preiti na bolj trajnostni model družbe. Za to obstaja več razlogov. Strokovnjaki si niso enotni o tem, koliko časa bodo fosilna goriva na voljo po razumnih cenah, a vsi se strinjajo, da bodo vedno redkejša in dražja. Poleg tega se zaradi naših potrošniških navad soočamo z eno največjih groženj našega časa: podnebnimi spremembami.

| 1.5 | Najboljši način za ustavitev teh procesov bi bilo prenehanje zgorevanja fosilnih goriv v sedanji obliki. Toda to s kratkoročnega vidika politično in gospodarsko ni mogoče. Sprejeti je treba druge pristope, ker je treba ukrepati — če že ne tako hitro, kot je potrebno, vsaj takoj, ko je mogoče. |
| --- | --- |

1.5

Najboljši način za ustavitev teh procesov bi bilo prenehanje zgorevanja fosilnih goriv v sedanji obliki. Toda to s kratkoročnega vidika politično in gospodarsko ni mogoče. Sprejeti je treba druge pristope, ker je treba ukrepati — če že ne tako hitro, kot je potrebno, vsaj takoj, ko je mogoče.

| 1.6 | Z uporabo modela trias energetica
   (2), ki v treh korakih spodbuja učinkovitejšo uporabo energije, lahko kratkoročno naredimo prvi korak k bolj trajnostni porabi in proizvodnji. Ti koraki so:






  — | zmanjšanje povpraševanja po energiji z bolj učinkovito porabo, |
| --- | --- | --- |

1.6

Z uporabo modela trias energetica
   (2), ki v treh korakih spodbuja učinkovitejšo uporabo energije, lahko kratkoročno naredimo prvi korak k bolj trajnostni porabi in proizvodnji. Ti koraki so:

—

zmanjšanje povpraševanja po energiji z bolj učinkovito porabo,

| — | največje možno izkoriščanje trajnih, obnovljivih virov energije, |
| --- | --- |

—

največje možno izkoriščanje trajnih, obnovljivih virov energije,

| — | uporaba učinkovitih tehnologij, ki omogočajo uporabo preostalih fosilnih goriv na čistejši način. |
| --- | --- |

—

uporaba učinkovitih tehnologij, ki omogočajo uporabo preostalih fosilnih goriv na čistejši način.

| 1.7 | Za uresničitev teh ciljev in prehod na bolj trajnostno industrijsko proizvodnjo je potreben paket ukrepov. Ti ukrepi morajo temeljiti na gospodarskih in strateških ocenah. Pri pripravi teh ocen se je treba v določenem trenutku nujno odločiti med nasprotujočimi si interesi. Tem nasprotjem se ne smemo izogibati. Obstajajo rešitve, ki so v zadovoljstvo vseh, in politike bi morale biti vedno usmerjene k doseganju le-teh, toda v praksi je to lahko zelo težko. V takem primeru se je treba odločiti med priložnostmi za trajnostne spremembe in zaščito obstoječih interesov, pri tem pa je treba upoštevati naravno rast in nazadovanje posameznega sektorja v primerjavi z ostalimi. Takšni obstoječi in nasprotujoči si interesi morajo postati pregledni in treba jih je obravnavati. |
| --- | --- |

1.7

Za uresničitev teh ciljev in prehod na bolj trajnostno industrijsko proizvodnjo je potreben paket ukrepov. Ti ukrepi morajo temeljiti na gospodarskih in strateških ocenah. Pri pripravi teh ocen se je treba v določenem trenutku nujno odločiti med nasprotujočimi si interesi. Tem nasprotjem se ne smemo izogibati. Obstajajo rešitve, ki so v zadovoljstvo vseh, in politike bi morale biti vedno usmerjene k doseganju le-teh, toda v praksi je to lahko zelo težko. V takem primeru se je treba odločiti med priložnostmi za trajnostne spremembe in zaščito obstoječih interesov, pri tem pa je treba upoštevati naravno rast in nazadovanje posameznega sektorja v primerjavi z ostalimi. Takšni obstoječi in nasprotujoči si interesi morajo postati pregledni in treba jih je obravnavati.

| 1.8 | V skladu s pojmom trajnosti so gospodarski, okoljski in socialni vidik razvoja evropske družbe enako pomembni. V mnenju:






  — | so predvsem v središču obnovljivi viri energije in prizadevanja za energetsko učinkovitost in učinkovitost surovin (poglavji 2 in 3); |
| --- | --- | --- |

1.8

V skladu s pojmom trajnosti so gospodarski, okoljski in socialni vidik razvoja evropske družbe enako pomembni. V mnenju:

—

so predvsem v središču obnovljivi viri energije in prizadevanja za energetsko učinkovitost in učinkovitost surovin (poglavji 2 in 3);

| — | so obravnavane možnosti za trajnostni razvoj v izbranih sektorjih (poglavje 4); |
| --- | --- |

—

so obravnavane možnosti za trajnostni razvoj v izbranih sektorjih (poglavje 4);

| — | so obravnavani številni socialni vidiki (poglavje 5). |
| --- | --- |

—

so obravnavani številni socialni vidiki (poglavje 5).

2.   Obnovljivi viri energije

2.1   Uvod

| 2.1.1 | Zemlja vsako leto absorbira 3 milijone eksajoulov (EJ) sončne energije. Skupne rezerve fosilnih goriv znašajo 300.000 EJ, 10 % skupne letne osončenosti. Skupna letna poraba energije znaša 400 EJ. 3 milijoni EJ absorbirane energije so na voljo v obliki 90 EJ hidroelektrične energije, 630 EJ energije vetra in 1.250 EJ biomase. Ostalo je na voljo kot sončna energija (3). Dejansko je na voljo dovolj trajnostne energije za pokritje naših potreb. Težava je v dostopu do te energije. |
| --- | --- |

2.1.1

Zemlja vsako leto absorbira 3 milijone eksajoulov (EJ) sončne energije. Skupne rezerve fosilnih goriv znašajo 300.000 EJ, 10 % skupne letne osončenosti. Skupna letna poraba energije znaša 400 EJ. 3 milijoni EJ absorbirane energije so na voljo v obliki 90 EJ hidroelektrične energije, 630 EJ energije vetra in 1.250 EJ biomase. Ostalo je na voljo kot sončna energija (3). Dejansko je na voljo dovolj trajnostne energije za pokritje naših potreb. Težava je v dostopu do te energije.

| 2.1.2 | Ker glede na stroškovni vidik in pomanjkanje ustrezne tehnologije obnovljivi viri energije kratkoročno ne bodo mogli zadostiti naraščajočemu povpraševanju po energiji, bodo potrebni drugi viri energije. Fosilna goriva se lahko uporabljajo na okolju prijazen način, na primer tako, da se iz njih izloči CO2 in nato shrani, da se prepreči izpust v ozračje. Razvoj tehnologije za zajetje in shranjevanje CO2 je v polnem razmahu: v Evropi, Severni Ameriki in na Kitajskem je kakih ducat pilotnih naprav bodisi že v začetni fazi ali v izgradnji. Pričakovati je, da bo z uporabo te tehnologije mogoče poslovati s pozitivno ničlo že v obdobju 2015/2020. |
| --- | --- |

2.1.2

Ker glede na stroškovni vidik in pomanjkanje ustrezne tehnologije obnovljivi viri energije kratkoročno ne bodo mogli zadostiti naraščajočemu povpraševanju po energiji, bodo potrebni drugi viri energije. Fosilna goriva se lahko uporabljajo na okolju prijazen način, na primer tako, da se iz njih izloči CO2 in nato shrani, da se prepreči izpust v ozračje. Razvoj tehnologije za zajetje in shranjevanje CO2 je v polnem razmahu: v Evropi, Severni Ameriki in na Kitajskem je kakih ducat pilotnih naprav bodisi že v začetni fazi ali v izgradnji. Pričakovati je, da bo z uporabo te tehnologije mogoče poslovati s pozitivno ničlo že v obdobju 2015/2020.

| 2.1.3 | Ključnega pomena je trajanje podpornih programov za obnovljivo energijo, ker prezgodnji umik podpore lahko ogrozi novo industrijo, predolga podpora pa je po drugi strani neučinkovita. Ponavadi se podpora lahko ukinja postopoma, saj cena tehnologije zaradi raziskav in razvoja ter ekonomije obsega pada. Zelo pomemben je tudi ustrezen opis podpornega programa. Nenazadnje je pomembna vnaprejšnja napoved podpornih programov, da imajo podjetja dovolj časa, da se pripravijo na nove tržne razmere. |
| --- | --- |

2.1.3

Ključnega pomena je trajanje podpornih programov za obnovljivo energijo, ker prezgodnji umik podpore lahko ogrozi novo industrijo, predolga podpora pa je po drugi strani neučinkovita. Ponavadi se podpora lahko ukinja postopoma, saj cena tehnologije zaradi raziskav in razvoja ter ekonomije obsega pada. Zelo pomemben je tudi ustrezen opis podpornega programa. Nenazadnje je pomembna vnaprejšnja napoved podpornih programov, da imajo podjetja dovolj časa, da se pripravijo na nove tržne razmere.

| 2.1.4 | Razprava o jedrski energiji postaja vedno pomembnejša, kot kažejo Zelena knjiga o evropski strategiji za trajnostno, konkurenčno in varno energijo
   (4) ter sklepi Evropskega sveta o tej temi, sprejeti na zasedanju marca 2006. V nekaterih državah večina podpira jedrsko energijo, v nekaterih pa je večina proti, večinoma zaradi težav z odpadki (5). Kljub temu bo jedrska energija še veliko časa nenadomestljiva pri zadovoljevanju močno naraščajoče potrebe po energiji, ker je energetski vir brez emisij in ker je količina odpadkov, ki nastanejo pri pridobivanju, majhna v primerjavi s proizvedeno energijo. Dolgoročno je lahko jedrska fuzija rešitev za slabe strani jedrske fisije. |
| --- | --- |

2.1.4

Razprava o jedrski energiji postaja vedno pomembnejša, kot kažejo Zelena knjiga o evropski strategiji za trajnostno, konkurenčno in varno energijo
   (4) ter sklepi Evropskega sveta o tej temi, sprejeti na zasedanju marca 2006. V nekaterih državah večina podpira jedrsko energijo, v nekaterih pa je večina proti, večinoma zaradi težav z odpadki (5). Kljub temu bo jedrska energija še veliko časa nenadomestljiva pri zadovoljevanju močno naraščajoče potrebe po energiji, ker je energetski vir brez emisij in ker je količina odpadkov, ki nastanejo pri pridobivanju, majhna v primerjavi s proizvedeno energijo. Dolgoročno je lahko jedrska fuzija rešitev za slabe strani jedrske fisije.

| 2.1.5 | Treba je opozoriti, da vodni viri energije niso obravnavani v posebnem odstavku, ker je ta tehnologija (razen plimovanja kot vira energije) v celoti razvita in se uporablja. To ne pomeni, da ima v okviru trajnosti v kakršnem koli smislu manjši pomen. |
| --- | --- |

2.1.5

Treba je opozoriti, da vodni viri energije niso obravnavani v posebnem odstavku, ker je ta tehnologija (razen plimovanja kot vira energije) v celoti razvita in se uporablja. To ne pomeni, da ima v okviru trajnosti v kakršnem koli smislu manjši pomen.

2.2   Biomasa

| 2.2.1 | Biomasa je organska snov iz rastlin in dreves, posebej pridobljena v energetske namene. Zanjo se uporabljajo les in hitro rastoče kulture z velikim pridelkom na hektar. Kot biomasa se uporabljajo tudi stranski proizvodi iz kmetijstva, v glavnem prehrambeni proizvodi. Primera sta slama in listi sladkorne pese. Energija iz biomase se lahko pridobi tudi iz ostankov, npr. odpadkov, ki nastanejo pri zasajanju in vzdrževanju nasadov, ter odpadkov iz gospodinjstva, podjetij in industrije. Primeri so odpadki sadja, zelenjave in vrta, odpadni les, gnoj, gnojevka, odpadki, nastali pri mletju, in lupine kakava. |
| --- | --- |

2.2.1

Biomasa je organska snov iz rastlin in dreves, posebej pridobljena v energetske namene. Zanjo se uporabljajo les in hitro rastoče kulture z velikim pridelkom na hektar. Kot biomasa se uporabljajo tudi stranski proizvodi iz kmetijstva, v glavnem prehrambeni proizvodi. Primera sta slama in listi sladkorne pese. Energija iz biomase se lahko pridobi tudi iz ostankov, npr. odpadkov, ki nastanejo pri zasajanju in vzdrževanju nasadov, ter odpadkov iz gospodinjstva, podjetij in industrije. Primeri so odpadki sadja, zelenjave in vrta, odpadni les, gnoj, gnojevka, odpadki, nastali pri mletju, in lupine kakava.

| 2.2.2 | Biomasa lahko (delno) nadomesti fosilna goriva. Letna poraba energije, pridobljene iz fosilnih goriv, je 400 EJ. Letna razpoložljivost z energijo, pridobljeno iz biomase, je 1.250 EJ. Vendar to ne pomeni, da je mogoč takojšen prehod. Z obstoječo tehnologijo je iz biomase zdaj mogoče proizvesti 120 EJ energije. Zdajšnja svetovna poraba energije iz biomase je 50 EJ (6). Omejeno povečanje uporabe biomase za goriva je zato kratkoročno mogoče, da pa bi lahko izkoristili potencial, bo potreben tehnološki napredek. |
| --- | --- |

2.2.2

Biomasa lahko (delno) nadomesti fosilna goriva. Letna poraba energije, pridobljene iz fosilnih goriv, je 400 EJ. Letna razpoložljivost z energijo, pridobljeno iz biomase, je 1.250 EJ. Vendar to ne pomeni, da je mogoč takojšen prehod. Z obstoječo tehnologijo je iz biomase zdaj mogoče proizvesti 120 EJ energije. Zdajšnja svetovna poraba energije iz biomase je 50 EJ (6). Omejeno povečanje uporabe biomase za goriva je zato kratkoročno mogoče, da pa bi lahko izkoristili potencial, bo potreben tehnološki napredek.

| 2.2.3 | Več pobud je že prineslo obetajoče rezultate. V Avstriji se je uporaba biomase za daljinsko ogrevanje v desetih letih šestkrat povečala, na Švedskem pa osemkrat. V ZDA temelji na uporabi biomase več kot 8.000 MW nameščenih proizvodnih zmogljivosti. V Franciji pridobijo iz biomase 5 % energije, ki se uporablja za ogrevanje. Na Finskem bioenergija že predstavlja 18 % celotne proizvedene energije, cilj države pa je ta odstotek do leta 2025 povečati na 28 %. V Braziliji v velikem obsegu proizvajajo etanol kot gorivo za avtomobile; etanol zdaj v Braziliji zagotavlja približno 40 % goriva, ki ni dizel (7) |
| --- | --- |

2.2.3

Več pobud je že prineslo obetajoče rezultate. V Avstriji se je uporaba biomase za daljinsko ogrevanje v desetih letih šestkrat povečala, na Švedskem pa osemkrat. V ZDA temelji na uporabi biomase več kot 8.000 MW nameščenih proizvodnih zmogljivosti. V Franciji pridobijo iz biomase 5 % energije, ki se uporablja za ogrevanje. Na Finskem bioenergija že predstavlja 18 % celotne proizvedene energije, cilj države pa je ta odstotek do leta 2025 povečati na 28 %. V Braziliji v velikem obsegu proizvajajo etanol kot gorivo za avtomobile; etanol zdaj v Braziliji zagotavlja približno 40 % goriva, ki ni dizel (7)

| 2.2.4 | Razvoj biomase je pomemben z več vidikov:






  a. | okoljska politika: življenjski cikel biomase kot obnovljive snovi ne povečuje količine emisij CO2 in SO2. Ko se biomasa uporablja v velikem obsegu, je poleg tega mogoče skleniti kroženje mineralov in dušika; |
| --- | --- | --- |

2.2.4

Razvoj biomase je pomemben z več vidikov:

a.

okoljska politika: življenjski cikel biomase kot obnovljive snovi ne povečuje količine emisij CO2 in SO2. Ko se biomasa uporablja v velikem obsegu, je poleg tega mogoče skleniti kroženje mineralov in dušika;

| b. | kmetijska politika: v Evropi se opušča obdelovanje kmetijskih površin. Po ocenah bi lahko za pridobivanje biomase kot vira surovin in energije uporabljali 200 milijonov hektarjev kmetijskih zemljišč in 10 do 20 milijonov hektarjev površin z omejeno donosnostjo. Potrebo po bolj ekstenzivni kmetijski pridelavi je treba obravnavati z vidika potrebe po ohranjanju bogate evropske krajine, doseganja cilja EU, da se zaustavi izguba biotske raznolikosti in zagotovi dovolj veliko območje varstva narave. Na vseh teh področjih je treba upoštevati ustrezno ravnovesje; |
| --- | --- |

b.

kmetijska politika: v Evropi se opušča obdelovanje kmetijskih površin. Po ocenah bi lahko za pridobivanje biomase kot vira surovin in energije uporabljali 200 milijonov hektarjev kmetijskih zemljišč in 10 do 20 milijonov hektarjev površin z omejeno donosnostjo. Potrebo po bolj ekstenzivni kmetijski pridelavi je treba obravnavati z vidika potrebe po ohranjanju bogate evropske krajine, doseganja cilja EU, da se zaustavi izguba biotske raznolikosti in zagotovi dovolj veliko območje varstva narave. Na vseh teh področjih je treba upoštevati ustrezno ravnovesje;

| c. | socialna politika: na splošno gledano se za vsak megavat nameščenih proizvodnih zmogljivosti odpre 11 novih delovnih mest. Če bi uporaba biomase kot vira energije v Evropi narasla s 4 % energetskih potreb leta 2003 na okoli 10 % leta 2010 (8), bi to pomenilo 160.000 novih delovnih mest; |
| --- | --- |

c.

socialna politika: na splošno gledano se za vsak megavat nameščenih proizvodnih zmogljivosti odpre 11 novih delovnih mest. Če bi uporaba biomase kot vira energije v Evropi narasla s 4 % energetskih potreb leta 2003 na okoli 10 % leta 2010 (8), bi to pomenilo 160.000 novih delovnih mest;

| d. | regionalna politika: biomasa se lahko uporablja kot decentraliziran vir energije, kjer pretvorba poteka v bližini proizvodnih mest, v majhnih elektrarnah. To lahko spodbuja socialno stabilnost na regionalni ravni, zlasti na območjih, ki gospodarsko zaostajajo; |
| --- | --- |

d.

regionalna politika: biomasa se lahko uporablja kot decentraliziran vir energije, kjer pretvorba poteka v bližini proizvodnih mest, v majhnih elektrarnah. To lahko spodbuja socialno stabilnost na regionalni ravni, zlasti na območjih, ki gospodarsko zaostajajo;

| e. | Zahteva po proizvodnji zelene elektrike: evropski proizvajalci električne energije morajo v skladu z evropsko direktivo proizvajati določen odstotek električne energije iz obnovljivih virov. Ta delež se od države do države razlikuje, a stalno raste. Če ciljni delež ni dosežen, so predvidene sankcije (oz. ukinitev subvencij). Nedvomno bo proizvodnja električne energije iz biomase same ali s sosežigom biomase in premoga pomembno prispevala k doseganju ciljev zelene električne energije. |
| --- | --- |

e.

Zahteva po proizvodnji zelene elektrike: evropski proizvajalci električne energije morajo v skladu z evropsko direktivo proizvajati določen odstotek električne energije iz obnovljivih virov. Ta delež se od države do države razlikuje, a stalno raste. Če ciljni delež ni dosežen, so predvidene sankcije (oz. ukinitev subvencij). Nedvomno bo proizvodnja električne energije iz biomase same ali s sosežigom biomase in premoga pomembno prispevala k doseganju ciljev zelene električne energije.

2.3   Energija vetra

| 2.3.1 | Njen teoretični potencial na svetovni ravni je več kot dvakrat višji od napovedi glede potreb po električni energiji za leto 2020. Zaradi tega potenciala in postopnega izboljševanja konkurenčnega položaja zaradi tehnološkega napredka postaja energija vetra pomembno nadomestilo za fosilna goriva. Zaradi nihanj v oskrbi energija vetra ne bo mogla nikoli pokrivati vseh potreb. |
| --- | --- |

2.3.1

Njen teoretični potencial na svetovni ravni je več kot dvakrat višji od napovedi glede potreb po električni energiji za leto 2020. Zaradi tega potenciala in postopnega izboljševanja konkurenčnega položaja zaradi tehnološkega napredka postaja energija vetra pomembno nadomestilo za fosilna goriva. Zaradi nihanj v oskrbi energija vetra ne bo mogla nikoli pokrivati vseh potreb.

| 2.3.2 | V zadnjih nekaj desetletjih so se nameščene proizvodne zmogljivosti, ki uporabljajo energijo vetra, občutno povečale. Zmogljivost komercialnih turbin se je z 10 KW (premer rotorja 5 m) povečala na več kot 4.500 KW (premer rotorja več kot 120 m) (9). V zadnjih osmih letih so se nameščene proizvodne zmogljivosti, ki uporabljajo energijo vetra, večale z letno stopnjo več kot 30 % (10). Po napovedih Evropske zveze za energijo vetra (EWEA) bo skupna zmogljivost energije vetra leta 2020 dovolj velika za pokritje 12 % potreb po električni energiji. To pomeni povečanje zmogljivosti energije vetra z 31 GW ob koncu leta 2002 na 1.260 GW leta 2020 pri 23-odstotni letni rasti. Na tem trgu vodijo Združeno kraljestvo, Danska in Nemčija, ki so tudi največje države izvoznice, glavni izvozni trgi pa so Kitajska, Indija in Brazilija. Razmere se bodo spremenile na Kitajskem, kjer hitro raste industrija naprav za proizvodnjo energije iz vetra. Število proizvajalcev na Kitajskem se je v letu 2005 v primerjavi z letom 2004 povečalo za 60 %. To lahko pomeni, da evropska industrija naprav za proizvodnjo energije iz vetra lahko doživi isti scenarij kot industrija sončnih celic in zaradi kitajskih konkurentov izgubi velik tržni delež. |
| --- | --- |

2.3.2

V zadnjih nekaj desetletjih so se nameščene proizvodne zmogljivosti, ki uporabljajo energijo vetra, občutno povečale. Zmogljivost komercialnih turbin se je z 10 KW (premer rotorja 5 m) povečala na več kot 4.500 KW (premer rotorja več kot 120 m) (9). V zadnjih osmih letih so se nameščene proizvodne zmogljivosti, ki uporabljajo energijo vetra, večale z letno stopnjo več kot 30 % (10). Po napovedih Evropske zveze za energijo vetra (EWEA) bo skupna zmogljivost energije vetra leta 2020 dovolj velika za pokritje 12 % potreb po električni energiji. To pomeni povečanje zmogljivosti energije vetra z 31 GW ob koncu leta 2002 na 1.260 GW leta 2020 pri 23-odstotni letni rasti. Na tem trgu vodijo Združeno kraljestvo, Danska in Nemčija, ki so tudi največje države izvoznice, glavni izvozni trgi pa so Kitajska, Indija in Brazilija. Razmere se bodo spremenile na Kitajskem, kjer hitro raste industrija naprav za proizvodnjo energije iz vetra. Število proizvajalcev na Kitajskem se je v letu 2005 v primerjavi z letom 2004 povečalo za 60 %. To lahko pomeni, da evropska industrija naprav za proizvodnjo energije iz vetra lahko doživi isti scenarij kot industrija sončnih celic in zaradi kitajskih konkurentov izgubi velik tržni delež.

| 2.3.3 | Sektor energije vetra je v določeni meri še vedno odvisen od različnih podpornih ukrepov. Najpomembnejši je tarifa, ki jo proizvajalci prejmejo za energijo, prodano v omrežje, skupaj z zajamčeno ravnjo cen za naslednjih deset do dvajset let. Zaradi teh ukrepov je sektor energije vetra v nekaterih državah članicah hitro rastoča panoga. Slaba stran tega je, da ti ukrepi povzročijo velike, centralizirane parke za pridobivanje energije vetra, ki beležijo velik dobiček, namesto dobro prepletenega omrežja majhnih, decentraliziranih obratov za pridobivanje te energije. Javno mnenje je vse bolj proti temu obsežnemu pojavu. Seveda pa mora biti energija vetra na koncu sposobna preživeti sama, brez subvencij in tarif na dovajanje toka. |
| --- | --- |

2.3.3

Sektor energije vetra je v določeni meri še vedno odvisen od različnih podpornih ukrepov. Najpomembnejši je tarifa, ki jo proizvajalci prejmejo za energijo, prodano v omrežje, skupaj z zajamčeno ravnjo cen za naslednjih deset do dvajset let. Zaradi teh ukrepov je sektor energije vetra v nekaterih državah članicah hitro rastoča panoga. Slaba stran tega je, da ti ukrepi povzročijo velike, centralizirane parke za pridobivanje energije vetra, ki beležijo velik dobiček, namesto dobro prepletenega omrežja majhnih, decentraliziranih obratov za pridobivanje te energije. Javno mnenje je vse bolj proti temu obsežnemu pojavu. Seveda pa mora biti energija vetra na koncu sposobna preživeti sama, brez subvencij in tarif na dovajanje toka.

| 2.3.4 | Prizadevanja za raziskave in razvoj je treba pospešiti, da bi se konkurenčni položaj energije vetra še izboljšal. Pravnim smernicam in političnim ciljem je treba namenjati stalno pozornost. Razen tega večje izzive postavljata razvoj novih lokacij za parke za pridobivanje energije vetra na morju in odprava negotovosti v zvezi z uveljavljanjem energije vetra. |
| --- | --- |

2.3.4

Prizadevanja za raziskave in razvoj je treba pospešiti, da bi se konkurenčni položaj energije vetra še izboljšal. Pravnim smernicam in političnim ciljem je treba namenjati stalno pozornost. Razen tega večje izzive postavljata razvoj novih lokacij za parke za pridobivanje energije vetra na morju in odprava negotovosti v zvezi z uveljavljanjem energije vetra.

| 2.3.5 | Razvoj energije vetra je pomemben z več vidikov:






  a. | okoljska politika: energija vetra je čista oblika energije brez emisij CO2 ali drugih onesnaževal. Njena razpoložljivost niha, vendar je ogromna; |
| --- | --- | --- |

2.3.5

Razvoj energije vetra je pomemben z več vidikov:

a.

okoljska politika: energija vetra je čista oblika energije brez emisij CO2 ali drugih onesnaževal. Njena razpoložljivost niha, vendar je ogromna;

| b. | socialna politika: leta 2002 je energija vetra k zaposlovanju prispevala po 20 delovnih mest na megavat nameščenih zmogljivosti. Vseeno se zaradi učinkov učenja pri načrtovanju, izdelavi in nameščanju turbin zaposlovanje ne povečuje sorazmerno; po pričakovanjih bo do leta 2020 število zaposlenih na megavat nameščenih zmogljivosti padlo na 9,8 delovnega mesta. To pomeni, da se bo zaposlovanje v industriji energije vetra povečalo s približno 114.000 delovnih mest leta 2001 na približno 1,47 milijona delovnih mest leta 2010 (11); |
| --- | --- |

b.

socialna politika: leta 2002 je energija vetra k zaposlovanju prispevala po 20 delovnih mest na megavat nameščenih zmogljivosti. Vseeno se zaradi učinkov učenja pri načrtovanju, izdelavi in nameščanju turbin zaposlovanje ne povečuje sorazmerno; po pričakovanjih bo do leta 2020 število zaposlenih na megavat nameščenih zmogljivosti padlo na 9,8 delovnega mesta. To pomeni, da se bo zaposlovanje v industriji energije vetra povečalo s približno 114.000 delovnih mest leta 2001 na približno 1,47 milijona delovnih mest leta 2010 (11);

| c. | regionalna politika: zaradi podpornih mehanizmov na področju energije vetra je razvoj usmerjen v velike, centralizirane parke energije vetra. Zaradi dobička so zelo privlačni za vlagatelje. Javnost je proti takšnemu razvoju in podpira dobro prepletena omrežja majhnih, decentraliziranih obratov za pridobivanje energije vetra. |
| --- | --- |

c.

regionalna politika: zaradi podpornih mehanizmov na področju energije vetra je razvoj usmerjen v velike, centralizirane parke energije vetra. Zaradi dobička so zelo privlačni za vlagatelje. Javnost je proti takšnemu razvoju in podpira dobro prepletena omrežja majhnih, decentraliziranih obratov za pridobivanje energije vetra.

2.4   Energija sonca

| 2.4.1 | Obstajata dva načina uporabe sončne energije: za ogrevanje in toplo vodo ter za proizvodnjo električne energije (12). Solarni sistemi za ogrevanje so sorazmerno preprosti in poceni ter se že uporabljajo v številnih državah. |
| --- | --- |

2.4.1

Obstajata dva načina uporabe sončne energije: za ogrevanje in toplo vodo ter za proizvodnjo električne energije (12). Solarni sistemi za ogrevanje so sorazmerno preprosti in poceni ter se že uporabljajo v številnih državah.

| 2.4.2 | Glavni razlog za prizadevanja za obsežnejšo uporabo sončne energije je dejstvo, da je neizčrpna. Po vsem svetu ima ogromen potencial in je, če so naprave dobro načrtovane in zgrajene, okolju zelo prijazna. |
| --- | --- |

2.4.2

Glavni razlog za prizadevanja za obsežnejšo uporabo sončne energije je dejstvo, da je neizčrpna. Po vsem svetu ima ogromen potencial in je, če so naprave dobro načrtovane in zgrajene, okolju zelo prijazna.

| 2.4.3 | Sončno energijo je mogoče na različne načine izkoriščati skoraj povsod po svetu: od zelo majhnih sistemov na oddaljenih mestih prek solarnih plošč na strehah hiš do velikih elektrarn za pridobivanje sončne energije. |
| --- | --- |

2.4.3

Sončno energijo je mogoče na različne načine izkoriščati skoraj povsod po svetu: od zelo majhnih sistemov na oddaljenih mestih prek solarnih plošč na strehah hiš do velikih elektrarn za pridobivanje sončne energije.

| 2.4.4 | Uporaba solarnih sistemov za ogrevanje je zelo razširjena. Največji trg za te sisteme je Kitajska, predvsem ker na podeželju primanjkuje infrastrukture za distribucijo plina in električne energije. V takšnih primerih je sončna energija najučinkovitejša rešitev. Drug velik trg je Turčija. Med letoma 2001 in 2004 se je prodaja solarnih plošč po svetu povečevala za 10 % do 15 % na leto. Kitajska predstavlja 78 % skupne svetovne proizvodnje, Turčija pa 5,5 %. |
| --- | --- |

2.4.4

Uporaba solarnih sistemov za ogrevanje je zelo razširjena. Največji trg za te sisteme je Kitajska, predvsem ker na podeželju primanjkuje infrastrukture za distribucijo plina in električne energije. V takšnih primerih je sončna energija najučinkovitejša rešitev. Drug velik trg je Turčija. Med letoma 2001 in 2004 se je prodaja solarnih plošč po svetu povečevala za 10 % do 15 % na leto. Kitajska predstavlja 78 % skupne svetovne proizvodnje, Turčija pa 5,5 %.

| 2.4.5 | Glavni trgi za solarne sisteme za ogrevanje v Evropi so Nemčija, Avstrija, Španija in Grčija. Nemška in avstrijska vlada ponujata finančne spodbude za nameščanje takšnih sistemov. V nekaterih regijah Španije je namestitev takšnih sistemov v nove zgradbe obvezna. Zaradi podpornih ukrepov sta Nemčija in Avstrija daleč največji proizvajalki solarnih sistemov za ogrevanje v Evropi in ustvarjata 75 % evropske proizvodnje. Vseeno pa to povsem zbledi v primerjavi s proizvodnjo takšnih sistemov na Kitajskem. Evropa je proizvedla 0,8 milijona m2 teh sistemov, Kitajska pa 12 milijonov m2. Glavni razlog za to je, da je kitajska vlada zgodaj priznala pomembnost solarnega ogrevanja in je v petletnih načrtih z različnimi ukrepi spodbujala proizvodnjo teh sistemov. |
| --- | --- |

2.4.5

Glavni trgi za solarne sisteme za ogrevanje v Evropi so Nemčija, Avstrija, Španija in Grčija. Nemška in avstrijska vlada ponujata finančne spodbude za nameščanje takšnih sistemov. V nekaterih regijah Španije je namestitev takšnih sistemov v nove zgradbe obvezna. Zaradi podpornih ukrepov sta Nemčija in Avstrija daleč največji proizvajalki solarnih sistemov za ogrevanje v Evropi in ustvarjata 75 % evropske proizvodnje. Vseeno pa to povsem zbledi v primerjavi s proizvodnjo takšnih sistemov na Kitajskem. Evropa je proizvedla 0,8 milijona m2 teh sistemov, Kitajska pa 12 milijonov m2. Glavni razlog za to je, da je kitajska vlada zgodaj priznala pomembnost solarnega ogrevanja in je v petletnih načrtih z različnimi ukrepi spodbujala proizvodnjo teh sistemov.

| 2.4.6 | Električna energija, proizvedena iz sončne energije, kljub neizčrpnosti zdaj pokriva le majhen delež naših potreb. Vzrok za to je, da so stroški pridobivanja sončne energije še vedno znatno višji od električne energije, proizvedene v plinskih elektrarnah ali elektrarnah na premog. Za prekinitev začaranega kroga nizke uporabe in visokih cen je treba sončno energijo čim več uporabljati, ker bo to povzročilo pomembne ekonomije obsega v proizvodnji in nameščanju. Šele potem bo tehnologijo mogoče nadalje posodabljati in izboljševati. |
| --- | --- |

2.4.6

Električna energija, proizvedena iz sončne energije, kljub neizčrpnosti zdaj pokriva le majhen delež naših potreb. Vzrok za to je, da so stroški pridobivanja sončne energije še vedno znatno višji od električne energije, proizvedene v plinskih elektrarnah ali elektrarnah na premog. Za prekinitev začaranega kroga nizke uporabe in visokih cen je treba sončno energijo čim več uporabljati, ker bo to povzročilo pomembne ekonomije obsega v proizvodnji in nameščanju. Šele potem bo tehnologijo mogoče nadalje posodabljati in izboljševati.

| 2.4.7 | Razen tega proizvodnja električne energije z uporabo relativno majhnih enot z različno močjo (odvisno od sonca) zahteva drugačen pristop k energiji, kot se je uporabljal doslej. Prehod na sončno energijo je srednjeročna rešitev, vendar je zelo pomembno, da se razvoj tega sektorja močno spodbuja. |
| --- | --- |

2.4.7

Razen tega proizvodnja električne energije z uporabo relativno majhnih enot z različno močjo (odvisno od sonca) zahteva drugačen pristop k energiji, kot se je uporabljal doslej. Prehod na sončno energijo je srednjeročna rešitev, vendar je zelo pomembno, da se razvoj tega sektorja močno spodbuja.

| 2.4.8 | Čeprav fotovoltaični trg hitro raste, dejansko obstajajo le trije večji trgi: Japonska, Nemčija in Kalifornija. Ta tri območja proizvedejo 80 % svetovne proizvodnje sistemov za pridobivanje sončne energije. Proizvodnjo spodbujajo visoke subvencije in plačevanje dobre cene gospodinjstvom za tako pridobljeno energijo. Svetovna proizvodnja sončnih celic je leta 2004 ustrezala proizvodnim zmogljivostim 1.150 MW. Če to dodamo proizvodnim zmogljivostim približno 3.000 MW, ki so bila že nameščene konec leta 2003, to pomeni, da so leta 2005 skupne zmogljivosti zrasle na približno 4.500 MW. |
| --- | --- |

2.4.8

Čeprav fotovoltaični trg hitro raste, dejansko obstajajo le trije večji trgi: Japonska, Nemčija in Kalifornija. Ta tri območja proizvedejo 80 % svetovne proizvodnje sistemov za pridobivanje sončne energije. Proizvodnjo spodbujajo visoke subvencije in plačevanje dobre cene gospodinjstvom za tako pridobljeno energijo. Svetovna proizvodnja sončnih celic je leta 2004 ustrezala proizvodnim zmogljivostim 1.150 MW. Če to dodamo proizvodnim zmogljivostim približno 3.000 MW, ki so bila že nameščene konec leta 2003, to pomeni, da so leta 2005 skupne zmogljivosti zrasle na približno 4.500 MW.

| 2.4.9 | Japonski trg je bil ustvarjen leta 1994 s programom spodbud, ki vključujejo 50-odstotne subvencije. Subvencija se je vsako leto zmanjšala za 5 % in leto 2004 je bilo zadnje leto izvajanja programa, ko je bila na voljo 5-odstotna subvencija. Ker je program ustvaril precejšnje povpraševanje, je japonska industrija izkoristila prednosti ekonomij obsega. Cene so vsako leto padle za 5 %, zaradi česar so maloprodajne cene ostale stabilne. Čeprav subvencije ni več na voljo, trg še naprej raste za približno 20 % na leto. To stabilno povpraševanje omogoča japonskim podjetjem naložbe v raziskave in razvoj ter v nove proizvodne tehnologije. Zaradi tega Japonska zdaj predstavlja približno 53 % svetovnega trga. |
| --- | --- |

2.4.9

Japonski trg je bil ustvarjen leta 1994 s programom spodbud, ki vključujejo 50-odstotne subvencije. Subvencija se je vsako leto zmanjšala za 5 % in leto 2004 je bilo zadnje leto izvajanja programa, ko je bila na voljo 5-odstotna subvencija. Ker je program ustvaril precejšnje povpraševanje, je japonska industrija izkoristila prednosti ekonomij obsega. Cene so vsako leto padle za 5 %, zaradi česar so maloprodajne cene ostale stabilne. Čeprav subvencije ni več na voljo, trg še naprej raste za približno 20 % na leto. To stabilno povpraševanje omogoča japonskim podjetjem naložbe v raziskave in razvoj ter v nove proizvodne tehnologije. Zaradi tega Japonska zdaj predstavlja približno 53 % svetovnega trga.

| 2.4.10 | Nemčija je približno pet let pozneje, leta 1999, izvedla podoben proces. Kombinacija posojil z nižjo obrestno mero, subvencij in stabilnih cen za prodajo električne energije v omrežja je povzročila hitro rast fotovoltaičnega trga. Že leta 2001 je Nemčija na področju nameščenih zmogljivosti prehitela ZDA. Pojavili so se lokalni proizvajalci in zdaj polovica evropske proizvodnje (13 % svetovne proizvodnje) prihaja iz Nemčije. Začetek novega podpornega programa leta 2004 s stabilnimi nabavnimi cenami za električno energijo, zajamčenimi za naslednjih 20 let, je dal procesu nov zagon. Nemški trg je zdaj najhitreje rastoči trg na svetu, približno za 40 % v letih 2004 in 2005. To domače povpraševanje nemškim proizvajalcem omogoča razvoj lastne proizvodnje in preusmeritev proizvodnje na zunanje trge, ko bo domači trg prenasičen. |
| --- | --- |

2.4.10

Nemčija je približno pet let pozneje, leta 1999, izvedla podoben proces. Kombinacija posojil z nižjo obrestno mero, subvencij in stabilnih cen za prodajo električne energije v omrežja je povzročila hitro rast fotovoltaičnega trga. Že leta 2001 je Nemčija na področju nameščenih zmogljivosti prehitela ZDA. Pojavili so se lokalni proizvajalci in zdaj polovica evropske proizvodnje (13 % svetovne proizvodnje) prihaja iz Nemčije. Začetek novega podpornega programa leta 2004 s stabilnimi nabavnimi cenami za električno energijo, zajamčenimi za naslednjih 20 let, je dal procesu nov zagon. Nemški trg je zdaj najhitreje rastoči trg na svetu, približno za 40 % v letih 2004 in 2005. To domače povpraševanje nemškim proizvajalcem omogoča razvoj lastne proizvodnje in preusmeritev proizvodnje na zunanje trge, ko bo domači trg prenasičen.

| 2.4.11 | Razvoj sončne energije je pomemben z več vidikov:






  a. | okoljska politika: sončna energija je čista oblika energije brez emisij CO2 ali drugih onesnaževal. Ima ogromen potencial, saj Zemlja vsako leto absorbira 3 milijone eksajoulov (EJ) sončne energije. V primerjavi s tem pa je celotna zaloga fosilnih goriv ocenjena na 300.000 EJ; |
| --- | --- | --- |

2.4.11

Razvoj sončne energije je pomemben z več vidikov:

a.

okoljska politika: sončna energija je čista oblika energije brez emisij CO2 ali drugih onesnaževal. Ima ogromen potencial, saj Zemlja vsako leto absorbira 3 milijone eksajoulov (EJ) sončne energije. V primerjavi s tem pa je celotna zaloga fosilnih goriv ocenjena na 300.000 EJ;

| b. | socialna politika: razvoj sončne energije bo ustvaril delovna mesta na področju načrtovanja, izboljšav, proizvodnje in namestitve sistemov sončne energije. Po drugi strani bo prišlo do izgube delovnih mest, ker bo potrebnih manj velikih in centraliziranih elektrarn; |
| --- | --- |

b.

socialna politika: razvoj sončne energije bo ustvaril delovna mesta na področju načrtovanja, izboljšav, proizvodnje in namestitve sistemov sončne energije. Po drugi strani bo prišlo do izgube delovnih mest, ker bo potrebnih manj velikih in centraliziranih elektrarn;

| c. | regionalna politika: sončna termična energija se lahko uporablja v oddaljenih, revnih območjih brez infrastrukture za distribucijo energije. To je poceni rešitev za ogrevanje in oskrbo z vročo vodo. |
| --- | --- |

c.

regionalna politika: sončna termična energija se lahko uporablja v oddaljenih, revnih območjih brez infrastrukture za distribucijo energije. To je poceni rešitev za ogrevanje in oskrbo z vročo vodo.

2.5   Geotermalna energija

| 2.5.1 | Geotermalno energijo je mogoče uporabljati za ogrevanje in hlajenje zgradb z uporabo toplotnih črpalk. Te črpalke porabijo le del plina ali električne energije, ki ga porabijo konvencionalni sistemi za ogrevanje in hlajenje. Energija, ki se porablja za ogrevanje (ali hlajenje), je vzeta iz okolja (zrak, voda ali zemlja) (13). |
| --- | --- |

2.5.1

Geotermalno energijo je mogoče uporabljati za ogrevanje in hlajenje zgradb z uporabo toplotnih črpalk. Te črpalke porabijo le del plina ali električne energije, ki ga porabijo konvencionalni sistemi za ogrevanje in hlajenje. Energija, ki se porablja za ogrevanje (ali hlajenje), je vzeta iz okolja (zrak, voda ali zemlja) (13).

| 2.5.2 | Največji trgi za toplotne črpalke so ZDA, Japonska in Švedska, ki imajo 76 % vseh nameščenih zmogljivosti. Sledijo Kitajska, Francija, Nemčija, Švica in Avstrija. Evropski trg je zrasel s 40.000 enot leta 1997 na 123.000 enot leta 2004. Skupno je trg leta 2004 zrasel za 18 %. Izdelava in nameščanje toplotnih črpalk sta koncentrirana v državah, v katerih so vlade dajale močne finančne in druge spodbude. |
| --- | --- |

2.5.2

Največji trgi za toplotne črpalke so ZDA, Japonska in Švedska, ki imajo 76 % vseh nameščenih zmogljivosti. Sledijo Kitajska, Francija, Nemčija, Švica in Avstrija. Evropski trg je zrasel s 40.000 enot leta 1997 na 123.000 enot leta 2004. Skupno je trg leta 2004 zrasel za 18 %. Izdelava in nameščanje toplotnih črpalk sta koncentrirana v državah, v katerih so vlade dajale močne finančne in druge spodbude.

| 2.5.3 | Švedska je dober primer takšnega pristopa. Švedska vlada od devetdesetih let s številnimi ukrepi spodbuja uporabo toplotnih črpalk, kot na primer z neposrednimi finančnimi subvencijami, davčnimi olajšavami in promocijskimi dejavnostmi. Vendar je tudi nova zakonodaja, ki velja za gradbeni sektor in določa natančne temperaturne zahteve za sisteme za ogrevanje, prispevala k povečanju uporabe toplotnih črpalk. |
| --- | --- |

2.5.3

Švedska je dober primer takšnega pristopa. Švedska vlada od devetdesetih let s številnimi ukrepi spodbuja uporabo toplotnih črpalk, kot na primer z neposrednimi finančnimi subvencijami, davčnimi olajšavami in promocijskimi dejavnostmi. Vendar je tudi nova zakonodaja, ki velja za gradbeni sektor in določa natančne temperaturne zahteve za sisteme za ogrevanje, prispevala k povečanju uporabe toplotnih črpalk.

| 2.5.4 | Tako se je na Švedskem oblikoval trg za proizvodnjo toplotnih črpalk. Država ima zdaj uveljavljeno industrijo toplotnih črpalk s tremi večjimi akterji na svetovnem trgu in 50-odstotnim povpraševanjem v Evropi. Švedski trg toplotnih črpalk je zdaj samozadosten. Število uporabljenih toplotnih črpalk enakomerno raste tudi brez vladne podpore. Več kot 90 % zgradb na Švedskem je zdaj opremljenih s toplotno črpalko. |
| --- | --- |

2.5.4

Tako se je na Švedskem oblikoval trg za proizvodnjo toplotnih črpalk. Država ima zdaj uveljavljeno industrijo toplotnih črpalk s tremi večjimi akterji na svetovnem trgu in 50-odstotnim povpraševanjem v Evropi. Švedski trg toplotnih črpalk je zdaj samozadosten. Število uporabljenih toplotnih črpalk enakomerno raste tudi brez vladne podpore. Več kot 90 % zgradb na Švedskem je zdaj opremljenih s toplotno črpalko.

| 2.5.5 | Podoben razvoj je bil v Avstriji, kjer so regionalne vlade dajale subvencije v višini 30 % cene nakupa in namestitve toplotnih črpalk. V Avstriji je sedaj sedem proizvajalcev toplotnih črpalk. V obeh državah je kombinacija neposredne finančne pomoči, gradbenih predpisov in promocijskih kampanj omogočila razvoj industrije toplotnih črpalk, ki lahko zdaj deluje brez podpore. |
| --- | --- |

2.5.5

Podoben razvoj je bil v Avstriji, kjer so regionalne vlade dajale subvencije v višini 30 % cene nakupa in namestitve toplotnih črpalk. V Avstriji je sedaj sedem proizvajalcev toplotnih črpalk. V obeh državah je kombinacija neposredne finančne pomoči, gradbenih predpisov in promocijskih kampanj omogočila razvoj industrije toplotnih črpalk, ki lahko zdaj deluje brez podpore.

| 2.5.6 | Razvoj geotermalne energije je pomemben z več vidikov:






  a. | okoljska politika: geotermalna energija je neizčrpen, čist in gospodaren vir energije. Ima ogromen potencial, saj je v zunanji skorji Zemlje shranjeno 50.000-krat več energije, kot jo vsebujejo vse znane svetovne zaloge nafte in zemeljskega plina (14); |
| --- | --- | --- |

2.5.6

Razvoj geotermalne energije je pomemben z več vidikov:

a.

okoljska politika: geotermalna energija je neizčrpen, čist in gospodaren vir energije. Ima ogromen potencial, saj je v zunanji skorji Zemlje shranjeno 50.000-krat več energije, kot jo vsebujejo vse znane svetovne zaloge nafte in zemeljskega plina (14);

| b. | socialna politika: razvoj geotermalne energije bo ustvaril delovna mesta na področju načrtovanja, izboljšav, proizvodnje in namestitve sistemov geotermalne energije. Po drugi strani bo prišlo do izgube delovnih mest, ker bo potrebnih manj velikih in centraliziranih elektrarn; |
| --- | --- |

b.

socialna politika: razvoj geotermalne energije bo ustvaril delovna mesta na področju načrtovanja, izboljšav, proizvodnje in namestitve sistemov geotermalne energije. Po drugi strani bo prišlo do izgube delovnih mest, ker bo potrebnih manj velikih in centraliziranih elektrarn;

| c. | regionalna politika: geotermalna energija nudi prebivalcem v oddaljenih območjih brez kakršne koli infrastrukture za distribucijo energije poceni rešitev za ogrevanje in oskrbo z vročo vodo za lastne potrebe. Za izkoriščanje geotermalne energije je potrebna električna energija, toda v precej manjših količinah kot za neposredno ogrevanje in oskrbo z vročo vodo. |
| --- | --- |

c.

regionalna politika: geotermalna energija nudi prebivalcem v oddaljenih območjih brez kakršne koli infrastrukture za distribucijo energije poceni rešitev za ogrevanje in oskrbo z vročo vodo za lastne potrebe. Za izkoriščanje geotermalne energije je potrebna električna energija, toda v precej manjših količinah kot za neposredno ogrevanje in oskrbo z vročo vodo.

3.   Učinkovitost surovin

| 3.1 | Omejena ni le energija, ki se pridobiva iz fosilnih goriv, ampak so omejene tudi zaloge kovinskih, mineralnih in bioloških surovin za proizvodnjo (15). Surovine se obsežno uporabljajo v industrijskih državah: 20 % svetovnega prebivalstva porabi več kot 80 % vseh surovin. |
| --- | --- |

3.1

Omejena ni le energija, ki se pridobiva iz fosilnih goriv, ampak so omejene tudi zaloge kovinskih, mineralnih in bioloških surovin za proizvodnjo (15). Surovine se obsežno uporabljajo v industrijskih državah: 20 % svetovnega prebivalstva porabi več kot 80 % vseh surovin.

| 3.2 | Ta vzorec porabe ni v skladu s trajnostno uporabo naravnih virov, ki so na voljo. Če predpostavljamo, da so zaloge surovin naša skupna dediščina in da je dostop do njih sedaj in v prihodnosti splošna in neodtujljiva pravica, bo morala Evropa do leta 2050 zmanjšati uporabo surovin na četrtino sedanje porabe, do leta 2080 pa na desetino (16). EESO pozdravlja pobude na tem področju, kot so dematerializacija in Akcijski načrt okoljskih tehnologij (ETAP, Environmental Technology Action Plan). |
| --- | --- |

3.2

Ta vzorec porabe ni v skladu s trajnostno uporabo naravnih virov, ki so na voljo. Če predpostavljamo, da so zaloge surovin naša skupna dediščina in da je dostop do njih sedaj in v prihodnosti splošna in neodtujljiva pravica, bo morala Evropa do leta 2050 zmanjšati uporabo surovin na četrtino sedanje porabe, do leta 2080 pa na desetino (16). EESO pozdravlja pobude na tem področju, kot so dematerializacija in Akcijski načrt okoljskih tehnologij (ETAP, Environmental Technology Action Plan).

| 3.3 | V končni analizi vsak izdelek bremeni okolje: bodisi med proizvodnjo, uporabo ali odstranjevanjem na koncu življenjskega cikla. Cikel ima več faz: pridobivanje surovin, oblikovanje, proizvodnja, sestavljanje, trženje, distribucija, prodaja, uporaba in odstranjevanje. Na vsaki stopnji so vključeni različni akterji: oblikovalci, proizvajalci, trgovci, uporabniki itd. Integrirana politika proizvodnje si prizadeva izboljšati usklajevanje teh faz (npr. z upoštevanjem optimalnega recikliranja pri oblikovanju), da se izboljša delovanje in vpliv izdelkov na okolje v celotnem življenjskem ciklu. |
| --- | --- |

3.3

V končni analizi vsak izdelek bremeni okolje: bodisi med proizvodnjo, uporabo ali odstranjevanjem na koncu življenjskega cikla. Cikel ima več faz: pridobivanje surovin, oblikovanje, proizvodnja, sestavljanje, trženje, distribucija, prodaja, uporaba in odstranjevanje. Na vsaki stopnji so vključeni različni akterji: oblikovalci, proizvajalci, trgovci, uporabniki itd. Integrirana politika proizvodnje si prizadeva izboljšati usklajevanje teh faz (npr. z upoštevanjem optimalnega recikliranja pri oblikovanju), da se izboljša delovanje in vpliv izdelkov na okolje v celotnem življenjskem ciklu.

| 3.4 | Glede na veliko število različnih proizvodov in akterjev, ki so vpleteni, ni mogoče pripraviti enotnega ukrepa, ki bo rešil vse težave. Potrebna je cela vrsta političnih instrumentov, tako prostovoljnih kot tudi obvezujočih. Te instrumente je treba izvajati v tesnem sodelovanju z javnim in zasebnim sektorjem ter civilno družbo. |
| --- | --- |

3.4

Glede na veliko število različnih proizvodov in akterjev, ki so vpleteni, ni mogoče pripraviti enotnega ukrepa, ki bo rešil vse težave. Potrebna je cela vrsta političnih instrumentov, tako prostovoljnih kot tudi obvezujočih. Te instrumente je treba izvajati v tesnem sodelovanju z javnim in zasebnim sektorjem ter civilno družbo.

| 3.5 | Tudi potrošniške organizacije bi morale imeti večjo vlogo pri spodbujanju in dajanju podpore kot doslej. Doslej so se mnoge od teh organizacij osredotočale večinoma na doseganje najboljšega izdelka za najnižjo ceno. V praksi to pomeni, da proizvodnja ne poteka na najbolj trajnostni način. |
| --- | --- |

3.5

Tudi potrošniške organizacije bi morale imeti večjo vlogo pri spodbujanju in dajanju podpore kot doslej. Doslej so se mnoge od teh organizacij osredotočale večinoma na doseganje najboljšega izdelka za najnižjo ceno. V praksi to pomeni, da proizvodnja ne poteka na najbolj trajnostni način.

3.6   Soproizvodnja toplote in električne energije (SPTE)

| 3.6.1 | Uporaba toplote, ki nastane pri proizvodnji električne energije, pomeni izjemno izboljšanje na področju učinkovitosti porabe energije kljub tehničnim omejitvam zaradi oddaljenosti med mestom, kjer se topota proizvaja (industrijsko okolje), in mestom, kjer se porablja (dom), zaradi česar se velik del energije izgubi. Enote mikro soproizvodnje se lahko primarno uporabljajo za potrebe ogrevanja, pri čemer je električna energija stranski proizvod. Alternativne naprave so lahko oblikovane tako, da prvotno proizvajajo električno energijo, toplota pa je stranski proizvod. Doslej so se večinoma prodajale mikro naprave SPTE, ki uporabljajo toploto, medtem ko se gorivne celice pogosteje oblikujejo za pokrivanje potreb po električni energiji. |
| --- | --- |

3.6.1

Uporaba toplote, ki nastane pri proizvodnji električne energije, pomeni izjemno izboljšanje na področju učinkovitosti porabe energije kljub tehničnim omejitvam zaradi oddaljenosti med mestom, kjer se topota proizvaja (industrijsko okolje), in mestom, kjer se porablja (dom), zaradi česar se velik del energije izgubi. Enote mikro soproizvodnje se lahko primarno uporabljajo za potrebe ogrevanja, pri čemer je električna energija stranski proizvod. Alternativne naprave so lahko oblikovane tako, da prvotno proizvajajo električno energijo, toplota pa je stranski proizvod. Doslej so se večinoma prodajale mikro naprave SPTE, ki uporabljajo toploto, medtem ko se gorivne celice pogosteje oblikujejo za pokrivanje potreb po električni energiji.

| 3.6.2 | Tehnologija SPTE se lahko izogne tej omejitvi in evropski industriji hkrati ponudi gospodarski izziv. SPTE se večinoma uporablja za ogrevanje stanovanjskih hiš in trgovin, električno energijo pa proizvaja kot stranski produkt. Do leta 2004 je bilo nameščenih približno 24.000 enot. SPTE se lahko uporablja z različnimi viri energije. Najobetavnejša je tehnologija na podlagi vodika (gorivne celice), vendar je to tehnologijo treba najprej še dodatno razviti. |
| --- | --- |

3.6.2

Tehnologija SPTE se lahko izogne tej omejitvi in evropski industriji hkrati ponudi gospodarski izziv. SPTE se večinoma uporablja za ogrevanje stanovanjskih hiš in trgovin, električno energijo pa proizvaja kot stranski produkt. Do leta 2004 je bilo nameščenih približno 24.000 enot. SPTE se lahko uporablja z različnimi viri energije. Najobetavnejša je tehnologija na podlagi vodika (gorivne celice), vendar je to tehnologijo treba najprej še dodatno razviti.

| 3.6.3 | Zaradi subvencij, ki jih prejmejo končni uporabniki obratov SPTE, je Japonska najbolj napredovala pri razvoju te tehnologije, deloma zato, ker avtomobilska industrija na Japonskem močno spodbuja tehnologijo gorivnih celic. Japonska vlada želi, da japonska industrija prevzame vodilni položaj na področju tehnologije gorivnih celic, kot je to že storila na področju sončne energije. Zato Japonska spodbuja in financira raziskave in razvoj ter daje na zgodnji stopnji tržnega razvoja končnim uporabnikom subvencije za nakup. |
| --- | --- |

3.6.3

Zaradi subvencij, ki jih prejmejo končni uporabniki obratov SPTE, je Japonska najbolj napredovala pri razvoju te tehnologije, deloma zato, ker avtomobilska industrija na Japonskem močno spodbuja tehnologijo gorivnih celic. Japonska vlada želi, da japonska industrija prevzame vodilni položaj na področju tehnologije gorivnih celic, kot je to že storila na področju sončne energije. Zato Japonska spodbuja in financira raziskave in razvoj ter daje na zgodnji stopnji tržnega razvoja končnim uporabnikom subvencije za nakup.

| 3.6.4 | Razvoj SPTE je pomemben z več vidikov:






  a. | okoljska politika: je poceni, gospodaren in izredno čist vir energije: pri proizvodnji vroče vode in električne energije s pomočjo soproizvodnje toplote in električne energije nastane do 20 % manj emisij CO2; |
| --- | --- | --- |

3.6.4

Razvoj SPTE je pomemben z več vidikov:

a.

okoljska politika: je poceni, gospodaren in izredno čist vir energije: pri proizvodnji vroče vode in električne energije s pomočjo soproizvodnje toplote in električne energije nastane do 20 % manj emisij CO2;

| b. | socialna politika: razvoj SPTE bo ustvaril delovna mesta na področju načrtovanja, proizvodnje in namestitve sistemov SPTE. Po drugi strani bo prišlo do izgube delovnih mest, ker bo potrebnih manj velikih in centraliziranih elektrarn. |
| --- | --- |

b.

socialna politika: razvoj SPTE bo ustvaril delovna mesta na področju načrtovanja, proizvodnje in namestitve sistemov SPTE. Po drugi strani bo prišlo do izgube delovnih mest, ker bo potrebnih manj velikih in centraliziranih elektrarn.

4.   Posledice trajnosti za različne sektorje

Rast sektorjev, ki se ukvarjajo z raziskavami in razvojem na področju tehnologij obnovljivih virov energije, kaže, da se na področju trajnostnega razvoja odpirajo pomembne gospodarske priložnosti. Te priložnosti ne obstajajo le v sektorjih, v katerih se tehnologije trajnostnega razvoja neposredno razvijajo, ampak tudi v sektorjih, v katerih je treba izvajati nove tehnologije.

4.1   Promet

| 4.1.1 | Prometni sektor je eden največjih porabnikov fosilnih goriv. V tem sektorju obstajajo obetajoče možnosti za trajnostno rabo energije, kot je razvidno iz številnih uporabnih priporočil v končnem poročilu CARS 21 (17). Poleg tega boljše načrtovanje razvoja mest in mestne infrastrukture ter bolj intenzivna uporaba tehnologije IKT prinašajo možnosti za večjo učinkovitost prevoza. To bo skupaj z nadaljnjim izboljšanjem tehnologije motorja z notranjim izgorevanjem privedlo do bistvenega varčevanja z energijo. V tem sektorju kratkoročno obstajajo tudi dobre možnosti za delni prehod na druga goriva, kot je zemeljski plin ali gorivo iz biomase (BTL). Dolgoročno obstajajo privlačne možnosti za uporabo vodika. Tudi hibridna tehnologija, ki se zdaj razvija, je obetavna začasna rešitev. |
| --- | --- |

4.1.1

Prometni sektor je eden največjih porabnikov fosilnih goriv. V tem sektorju obstajajo obetajoče možnosti za trajnostno rabo energije, kot je razvidno iz številnih uporabnih priporočil v končnem poročilu CARS 21 (17). Poleg tega boljše načrtovanje razvoja mest in mestne infrastrukture ter bolj intenzivna uporaba tehnologije IKT prinašajo možnosti za večjo učinkovitost prevoza. To bo skupaj z nadaljnjim izboljšanjem tehnologije motorja z notranjim izgorevanjem privedlo do bistvenega varčevanja z energijo. V tem sektorju kratkoročno obstajajo tudi dobre možnosti za delni prehod na druga goriva, kot je zemeljski plin ali gorivo iz biomase (BTL). Dolgoročno obstajajo privlačne možnosti za uporabo vodika. Tudi hibridna tehnologija, ki se zdaj razvija, je obetavna začasna rešitev.

| 4.1.2 | Največji možni tržni delež goriva iz biomase je ocenjen na 15 %. EU je do leta 2010 zastavila cilj s 6-odstotnim tržnim deležem. Začetni pilotni projekt za obsežno proizvajanje goriva iz biomase se je že začel in poteka. |
| --- | --- |

4.1.2

Največji možni tržni delež goriva iz biomase je ocenjen na 15 %. EU je do leta 2010 zastavila cilj s 6-odstotnim tržnim deležem. Začetni pilotni projekt za obsežno proizvajanje goriva iz biomase se je že začel in poteka.

| 4.1.3 | Zemeljski plin proizvaja manj emisij CO2 kot bencin (–16 %) ali dizel (–13 %) in lahko pri ugodnem davčnem režimu zavzame večji tržni delež. Tako se lahko razvije stabilen trg za proizvajalce in porabnike. Tehnologija že obstaja. Možnosti so zlasti velike v zvezi z mestnim javnim prevozom, ker bi to omogočilo optimalno uporabo bencinskih servisov z zemeljskim plinom. 10-odstotni tržni delež bo mogoč do leta 2020 (18). |
| --- | --- |

4.1.3

Zemeljski plin proizvaja manj emisij CO2 kot bencin (–16 %) ali dizel (–13 %) in lahko pri ugodnem davčnem režimu zavzame večji tržni delež. Tako se lahko razvije stabilen trg za proizvajalce in porabnike. Tehnologija že obstaja. Možnosti so zlasti velike v zvezi z mestnim javnim prevozom, ker bi to omogočilo optimalno uporabo bencinskih servisov z zemeljskim plinom. 10-odstotni tržni delež bo mogoč do leta 2020 (18).

| 4.1.4 | Primeri v drugih državah (zlasti v Braziliji) kažejo, da takšnega tržnega deleža ni mogoče doseči le s tem, da se zagotovi razpoložljivost biogoriva. Za spodbujanje potrošnika k zamenjavi so potrebne spremljevalne politike, kot so davčne olajšave, ciljno usmerjena zakonodaja, pravna ureditev in spodbujanje. |
| --- | --- |

4.1.4

Primeri v drugih državah (zlasti v Braziliji) kažejo, da takšnega tržnega deleža ni mogoče doseči le s tem, da se zagotovi razpoložljivost biogoriva. Za spodbujanje potrošnika k zamenjavi so potrebne spremljevalne politike, kot so davčne olajšave, ciljno usmerjena zakonodaja, pravna ureditev in spodbujanje.

| 4.1.5 | Druga plat medalje je, da povečana uporaba biogoriv, ki izvirajo iz okoljsko občutljivih območij (kot npr. palmovo olje iz JV Azije), lahko pripelje do obširnega uničenja deževnega gozda, kjer nastajajo plantaže za pridobivanje palmovega olja. Na svetu je 23 velikih ekosistemov, od katerih je po navedbah nedavne študije Združenih narodov 15 izčrpanih oz. močno onesnaženih. |
| --- | --- |

4.1.5

Druga plat medalje je, da povečana uporaba biogoriv, ki izvirajo iz okoljsko občutljivih območij (kot npr. palmovo olje iz JV Azije), lahko pripelje do obširnega uničenja deževnega gozda, kjer nastajajo plantaže za pridobivanje palmovega olja. Na svetu je 23 velikih ekosistemov, od katerih je po navedbah nedavne študije Združenih narodov 15 izčrpanih oz. močno onesnaženih.

4.2   Gradbeništvo

| 4.2.1 | V gradbeništvu — npr. pri gradnji stanovanj — obstaja ogromen potencial za bolj trajnostne tehnike. Mogoče je zgraditi hiše „ničte energije“ (ki ne porabijo nobene dodatne energije) z le nekaj dodatnimi stroški, zlasti ob upoštevanju, da se vsi dodatni stroški hitro povrnejo s prihranki energije. Takšna gradnja stane povprečno 8 % več kot tradicionalne metode gradnje. Ekonomija obsega bi lahko v desetih letih zmanjšala razliko na 4 %. Norman Foster, eden najbolj znanih arhitektov na svetu, je nekoč dejal, da če pogledamo celotne stroške neke zgradbe v obdobju 25 let, dejanski stroški gradnje predstavljajo le 5,5 %. Stroški uporabe zgradbe (energija, velika in majhna vzdrževalna dela, obrestne mere na posojilo ali najemnina) predstavljajo do 86 % stroškov v enakem obdobju. Medtem ko je bolj trajnostna gradnja kratkoročno morda nekoliko dražja, je srednje- do dolgoročno bistveno cenejša. |
| --- | --- |

4.2.1

V gradbeništvu — npr. pri gradnji stanovanj — obstaja ogromen potencial za bolj trajnostne tehnike. Mogoče je zgraditi hiše „ničte energije“ (ki ne porabijo nobene dodatne energije) z le nekaj dodatnimi stroški, zlasti ob upoštevanju, da se vsi dodatni stroški hitro povrnejo s prihranki energije. Takšna gradnja stane povprečno 8 % več kot tradicionalne metode gradnje. Ekonomija obsega bi lahko v desetih letih zmanjšala razliko na 4 %. Norman Foster, eden najbolj znanih arhitektov na svetu, je nekoč dejal, da če pogledamo celotne stroške neke zgradbe v obdobju 25 let, dejanski stroški gradnje predstavljajo le 5,5 %. Stroški uporabe zgradbe (energija, velika in majhna vzdrževalna dela, obrestne mere na posojilo ali najemnina) predstavljajo do 86 % stroškov v enakem obdobju. Medtem ko je bolj trajnostna gradnja kratkoročno morda nekoliko dražja, je srednje- do dolgoročno bistveno cenejša.

| 4.2.2 | V Nemčiji in Avstriji se energetsko učinkovito gradbeništvo razvija hitreje kot v preostali Evropi. Passiv Haus Institut v Nemčiji je naročil načrte stanovanj, ki z uporabo sončne energije skupaj z učinkovito nepropustno izolacijo porabijo zelo malo energije. Več kot 4.000 takšnih hiš je bilo zdaj zgrajenih v Nemčiji in več kot 1.000 v Avstriji. Prav tako se to načelo vedno bolj uporablja pri gradnji poslovnih zgradb. |
| --- | --- |

4.2.2

V Nemčiji in Avstriji se energetsko učinkovito gradbeništvo razvija hitreje kot v preostali Evropi. Passiv Haus Institut v Nemčiji je naročil načrte stanovanj, ki z uporabo sončne energije skupaj z učinkovito nepropustno izolacijo porabijo zelo malo energije. Več kot 4.000 takšnih hiš je bilo zdaj zgrajenih v Nemčiji in več kot 1.000 v Avstriji. Prav tako se to načelo vedno bolj uporablja pri gradnji poslovnih zgradb.

| 4.2.3 | Občina Freiburg je določila nova pravila o energetsko učinkoviti gradnji. Ta pravila so sestavni del vsake zakupne ali nakupne pogodbe, ki jo lokalni organi sklenejo z gradbeniki in pripravljavci zemljišča za gradnjo. Za spodbujanje obsežnega upravljanja z energijo lokalni organ tako optimalno uporablja svoja zakonska pooblastila. Sporazumi določajo, da se mora vsaka gradnja na zemljišču, kupljenem ali najetem od lokalnega organa, opraviti v skladu s smernicami za učinkovito rabo energije; zgradbe je treba načrtovati za največjo uporabo sončne energije in strehe morajo biti primerne za namestitev sončnih kolektorjev. Na območjih, kjer so zgradbe tako zgrajene, se dosežejo 40-odstotni prihranki pri uporabi tople vode. |
| --- | --- |

4.2.3

Občina Freiburg je določila nova pravila o energetsko učinkoviti gradnji. Ta pravila so sestavni del vsake zakupne ali nakupne pogodbe, ki jo lokalni organi sklenejo z gradbeniki in pripravljavci zemljišča za gradnjo. Za spodbujanje obsežnega upravljanja z energijo lokalni organ tako optimalno uporablja svoja zakonska pooblastila. Sporazumi določajo, da se mora vsaka gradnja na zemljišču, kupljenem ali najetem od lokalnega organa, opraviti v skladu s smernicami za učinkovito rabo energije; zgradbe je treba načrtovati za največjo uporabo sončne energije in strehe morajo biti primerne za namestitev sončnih kolektorjev. Na območjih, kjer so zgradbe tako zgrajene, se dosežejo 40-odstotni prihranki pri uporabi tople vode.

4.3   Industrija

| 4.3.1 | Odbor pozdravlja pristop Komisije k industrijski politiki, ki upošteva vprašanja trajnosti in ki ga je zavzela v sporočilu o izvajanju lizbonskega programa skupnosti: politični okvir za krepitev proizvodnje EU — za celovitejši pristop k industrijski politiki
   (19). Za dosego lizbonskih ciljev je potrebna konkurenčna evropska politika. Zato EESO pozdravlja vzpostavitev skupine na visoki ravni za konkurenčnost, energijo in okolje, ki je ena od sedmih glavnih medsektorskih političnih pobud za povečevanje sinergij med različnimi političnimi področji z upoštevanjem konkurenčnosti. Odbor pozdravlja tudi prizadevanja same evropske industrije na tem področju. |
| --- | --- |

4.3.1

Odbor pozdravlja pristop Komisije k industrijski politiki, ki upošteva vprašanja trajnosti in ki ga je zavzela v sporočilu o izvajanju lizbonskega programa skupnosti: politični okvir za krepitev proizvodnje EU — za celovitejši pristop k industrijski politiki
   (19). Za dosego lizbonskih ciljev je potrebna konkurenčna evropska politika. Zato EESO pozdravlja vzpostavitev skupine na visoki ravni za konkurenčnost, energijo in okolje, ki je ena od sedmih glavnih medsektorskih političnih pobud za povečevanje sinergij med različnimi političnimi področji z upoštevanjem konkurenčnosti. Odbor pozdravlja tudi prizadevanja same evropske industrije na tem področju.

| 4.3.2 | Industrija je sedaj še vedno v veliki meri odvisna od fosilnih goriv. Toda v številnih primerih izbira električnega procesa omogoča uporabo vseh primarnih virov energije, medtem ko v večini primerov hkrati omogoča varčevanje z energijo (20). Obstajajo tudi načini za izmenjavo odvečne energije med industrijskimi kompleksi in drugimi sektorji ali stanovanjskimi kompleksi. Tako se odvečna toplota industrijskega kompleksa Europoort uporablja za ogrevanje največjega toplogrednega kompleksa v severozahodni Evropi, 20 kilometrov od Westlanda. |
| --- | --- |

4.3.2

Industrija je sedaj še vedno v veliki meri odvisna od fosilnih goriv. Toda v številnih primerih izbira električnega procesa omogoča uporabo vseh primarnih virov energije, medtem ko v večini primerov hkrati omogoča varčevanje z energijo (20). Obstajajo tudi načini za izmenjavo odvečne energije med industrijskimi kompleksi in drugimi sektorji ali stanovanjskimi kompleksi. Tako se odvečna toplota industrijskega kompleksa Europoort uporablja za ogrevanje največjega toplogrednega kompleksa v severozahodni Evropi, 20 kilometrov od Westlanda.

| 4.3.3 | Surova nafta je osnova za kemično industrijo, vendar je bo v prihodnosti na voljo vedno manj. Alternativa je v biosintezi, pridelavi osnovnih kemikalij iz biomase z uporabo bakterij, ki je zelo zapleteno, ampak tudi obetavno področje. V zadnjih letih je bil dosežen velik napredek v zvezi z znanjem o genski sestavi mikroorganizmov, kot so bakterije. Nove tehnologije omogočajo gensko spremembo teh organizmov, tako da pretvorijo prvotno snov v specifične snovi. Bakterije postanejo poseben programljiv mini reaktor. |
| --- | --- |

4.3.3

Surova nafta je osnova za kemično industrijo, vendar je bo v prihodnosti na voljo vedno manj. Alternativa je v biosintezi, pridelavi osnovnih kemikalij iz biomase z uporabo bakterij, ki je zelo zapleteno, ampak tudi obetavno področje. V zadnjih letih je bil dosežen velik napredek v zvezi z znanjem o genski sestavi mikroorganizmov, kot so bakterije. Nove tehnologije omogočajo gensko spremembo teh organizmov, tako da pretvorijo prvotno snov v specifične snovi. Bakterije postanejo poseben programljiv mini reaktor.

| 4.3.4 | Živilska in farmacevtska industrija zdaj uporabljata to tehnologijo mikroorganizmov, npr. pri proizvodnji sira, piva in penicilina. Možnosti za biopretvorbo so velike tudi v teh sektorjih, vendar se tudi kemična industrija zdaj zanima za to tehnologijo. Za pridobivanje snovi iz surove nafte in njihovo čiščenje so potrebne številne reakcijske faze. Tehnologijo je treba nadalje razvijati, vendar je teoretično mogoča preusmeritev na neposredno pretvorbo biomase v osnovne kemikalije in druge proizvode. To bo zmanjšalo potrebo po porabi nafte z vsemi spremljajočimi ekonomskimi in okoljskimi koristmi — zmanjšanjem emisij, sklepom kroženja in upravljanjem procesa. |
| --- | --- |

4.3.4

Živilska in farmacevtska industrija zdaj uporabljata to tehnologijo mikroorganizmov, npr. pri proizvodnji sira, piva in penicilina. Možnosti za biopretvorbo so velike tudi v teh sektorjih, vendar se tudi kemična industrija zdaj zanima za to tehnologijo. Za pridobivanje snovi iz surove nafte in njihovo čiščenje so potrebne številne reakcijske faze. Tehnologijo je treba nadalje razvijati, vendar je teoretično mogoča preusmeritev na neposredno pretvorbo biomase v osnovne kemikalije in druge proizvode. To bo zmanjšalo potrebo po porabi nafte z vsemi spremljajočimi ekonomskimi in okoljskimi koristmi — zmanjšanjem emisij, sklepom kroženja in upravljanjem procesa.

| 4.3.5 | Energetsko intenzivni sektorji se lahko soočijo s posebnimi težavami pri zagotavljanju postopnega prehoda na obnovljive vire energije. Stopnja trajnosti proizvodnje je neposredno odvisna od ravni uporabljene tehnologije in na tem področju v bližnji prihodnosti ni pričakovati bistvenih izboljšav. Sektor jekla in aluminija v Evropi, na primer, na tem področju že dosega dobre rezultate. Medtem ko industrija jekla močno vlaga v nove tehnologije za bolj trajnostno proizvodnjo, zlasti preko projekta ULCOS (Ultra Low CO2 Steelmaking/izdelava jekla z ultranizkimi emisijami CO2, največji evropski projekt na področju jekla nasploh), in pričakuje, da se bodo emisije CO2 do okoli leta 2040 zmanjšale za polovico, proizvodnjo primarnega alumunija v Evropi zaznamuje izredno velika uporaba obnovljive energije (44,7 %). Ker se pri izdelavi sekundarnega aluminija iz odpadnega aluminija porabi le 10 % energije, potrebne za izdelavo primarnega aluminija, obstaja v tem sektorju velik potencial za varčevanje z energijo. Toda odpadni aluminij na evropskem trgu masovno kupuje Kitajska zaradi vladnih spodbud, usmerjenih k varčevanju z energijo. |
| --- | --- |

4.3.5

Energetsko intenzivni sektorji se lahko soočijo s posebnimi težavami pri zagotavljanju postopnega prehoda na obnovljive vire energije. Stopnja trajnosti proizvodnje je neposredno odvisna od ravni uporabljene tehnologije in na tem področju v bližnji prihodnosti ni pričakovati bistvenih izboljšav. Sektor jekla in aluminija v Evropi, na primer, na tem področju že dosega dobre rezultate. Medtem ko industrija jekla močno vlaga v nove tehnologije za bolj trajnostno proizvodnjo, zlasti preko projekta ULCOS (Ultra Low CO2 Steelmaking/izdelava jekla z ultranizkimi emisijami CO2, največji evropski projekt na področju jekla nasploh), in pričakuje, da se bodo emisije CO2 do okoli leta 2040 zmanjšale za polovico, proizvodnjo primarnega alumunija v Evropi zaznamuje izredno velika uporaba obnovljive energije (44,7 %). Ker se pri izdelavi sekundarnega aluminija iz odpadnega aluminija porabi le 10 % energije, potrebne za izdelavo primarnega aluminija, obstaja v tem sektorju velik potencial za varčevanje z energijo. Toda odpadni aluminij na evropskem trgu masovno kupuje Kitajska zaradi vladnih spodbud, usmerjenih k varčevanju z energijo.

| 4.3.6 | Evropska industrija jekla dosega dobre rezultate tudi na področju učinkovitosti surovin in recikliranja. Polovica jekla na svetu se proizvaja z uporabo odpadnega železa. Tudi reciklirani odpadki so optimalno uporabljeni. V obratu Corus v nizozemskem mestu Ijmuiden se 99 % odpadkov ponovno uporabi bodisi v obratu ali zunaj njega. |
| --- | --- |

4.3.6

Evropska industrija jekla dosega dobre rezultate tudi na področju učinkovitosti surovin in recikliranja. Polovica jekla na svetu se proizvaja z uporabo odpadnega železa. Tudi reciklirani odpadki so optimalno uporabljeni. V obratu Corus v nizozemskem mestu Ijmuiden se 99 % odpadkov ponovno uporabi bodisi v obratu ali zunaj njega.

| 4.3.7 | Čeprav se v bližnji prihodnosti ne bo mogoče izogniti uporabi fosilnih virov energije kot surovine za industrijsko proizvodnjo, bo z uporabo novo razvitih materialov mogoče prihraniti energijo na področjih uporabe, npr. z zmanjšanjem teže pri izdelavi vozil. Za spodbujanje takšnih inovacij mora evropska industrija ohraniti mednarodno konkurenčnost, začenši z ekstraktivno industrijo, kjer se začenja veriga ustvarjanja vrednosti. |
| --- | --- |

4.3.7

Čeprav se v bližnji prihodnosti ne bo mogoče izogniti uporabi fosilnih virov energije kot surovine za industrijsko proizvodnjo, bo z uporabo novo razvitih materialov mogoče prihraniti energijo na področjih uporabe, npr. z zmanjšanjem teže pri izdelavi vozil. Za spodbujanje takšnih inovacij mora evropska industrija ohraniti mednarodno konkurenčnost, začenši z ekstraktivno industrijo, kjer se začenja veriga ustvarjanja vrednosti.

5.   Socialni vidiki

| 5.1 | Potreba po postopnem prehodu na trajnostno proizvodnjo je neizogibna in nesporna. Deindustrializacija, selitev proizvodnje v druge regije in naraščajoča konkurenca iz gospodarstev v razvoju so povzročili negotovost in strah. V tehokoliščinah se javnost nagiba k mnenju, da bo preusmeritev na bolj trajnostno proizvodnjo škodljivo vplivala na konkurenčnost Evrope, ovirala rast industrije in uničila delovna mesta ter da je neugodna za gospodarstvo in zaposlovanje. |
| --- | --- |

5.1

Potreba po postopnem prehodu na trajnostno proizvodnjo je neizogibna in nesporna. Deindustrializacija, selitev proizvodnje v druge regije in naraščajoča konkurenca iz gospodarstev v razvoju so povzročili negotovost in strah. V tehokoliščinah se javnost nagiba k mnenju, da bo preusmeritev na bolj trajnostno proizvodnjo škodljivo vplivala na konkurenčnost Evrope, ovirala rast industrije in uničila delovna mesta ter da je neugodna za gospodarstvo in zaposlovanje.

| 5.2 | V Evropi je prišlo do negativnih učinkov na zaposlovanje. Po napovedih študij bo v Nemčiji zaradi sistema trgovanja z emisijami (ETS) do leta 2010 izgubljenih 27.600 delovnih mest, do leta 2020 pa 34.300 (21). Do leta 2010 bo v Nemčiji prišlo do izgube dodatnih 6.100 delovnih mest kot posledica izvajanja zakona o obnovljivi energiji (22). Nenazadnje bo do leta 2010 izgubljenih dodatnih 318.000 delovnih mest v Nemčiji zaradi izvajanja dogovorov iz Kjotskega protokola (23). Te številke je treba primerjati s številom na novo ustvarjenih delovnih mest, kar kaže, da s politiko, usmerjeno k ciljem varovanja podnebja, dejansko prihaja do „sprememb v industriji“: med drugim z EUR 16,4 milijard prihodka, ki so jih v letu 2005 ustvarili v Nemčiji z obnovljivimi viri energije, in 170.000 delovnimi mesti, ustvarjenimi na tem področju doslej (24). S proizvodnjo v vrednosti EUR 55 milijard sektor varovanja okolja in podnebja v Nemčiji sedaj zagotavlja približno 1,5 milijona delovnih mest in s svojim prispevkom k nemškemu izvozu (EUR 31 milijard v letu 2003) zagotavlja mnogo dodatnih delovnih mest (25). |
| --- | --- |

5.2

V Evropi je prišlo do negativnih učinkov na zaposlovanje. Po napovedih študij bo v Nemčiji zaradi sistema trgovanja z emisijami (ETS) do leta 2010 izgubljenih 27.600 delovnih mest, do leta 2020 pa 34.300 (21). Do leta 2010 bo v Nemčiji prišlo do izgube dodatnih 6.100 delovnih mest kot posledica izvajanja zakona o obnovljivi energiji (22). Nenazadnje bo do leta 2010 izgubljenih dodatnih 318.000 delovnih mest v Nemčiji zaradi izvajanja dogovorov iz Kjotskega protokola (23). Te številke je treba primerjati s številom na novo ustvarjenih delovnih mest, kar kaže, da s politiko, usmerjeno k ciljem varovanja podnebja, dejansko prihaja do „sprememb v industriji“: med drugim z EUR 16,4 milijard prihodka, ki so jih v letu 2005 ustvarili v Nemčiji z obnovljivimi viri energije, in 170.000 delovnimi mesti, ustvarjenimi na tem področju doslej (24). S proizvodnjo v vrednosti EUR 55 milijard sektor varovanja okolja in podnebja v Nemčiji sedaj zagotavlja približno 1,5 milijona delovnih mest in s svojim prispevkom k nemškemu izvozu (EUR 31 milijard v letu 2003) zagotavlja mnogo dodatnih delovnih mest (25).

| 5.3 | Toda posledice niso le negativne. Raziskava o izgubljenih delovnih mestih v Evropi kaže, da je manj kot 5 % delovnih mest izginilo zaradi selitve proizvodnje v druge regije (26). Kljub metodološkim omejitvam zaradi tehnik pridobivanja podatkov je raziskava uporaben vir informacij, zlasti če se rezultati obravnavajo v povezavi z drugimi pomembnimi kazalniki. Poleg tega bi lahko trdili, da gre za le majhen delež delovnih mest, ki so izginila zaradi okoljske zakonodaje. |
| --- | --- |

5.3

Toda posledice niso le negativne. Raziskava o izgubljenih delovnih mestih v Evropi kaže, da je manj kot 5 % delovnih mest izginilo zaradi selitve proizvodnje v druge regije (26). Kljub metodološkim omejitvam zaradi tehnik pridobivanja podatkov je raziskava uporaben vir informacij, zlasti če se rezultati obravnavajo v povezavi z drugimi pomembnimi kazalniki. Poleg tega bi lahko trdili, da gre za le majhen delež delovnih mest, ki so izginila zaradi okoljske zakonodaje.

| 5.4 | Prišlo je tudi do povečanja števila delovnih mest. Ekološka industrija, vključena v raziskave in razvoj na področju trajnostnih tehnologij, je dinamičen sektor, ki letno povečuje zaposlovanje za 5 %. Ta sektor z več kot dva milijona neposrednih zaposlitev s polnim delovnim časom zdaj zagotavlja toliko delovnih mest v Evropi kot farmacevtska in letalska industrija (27). |
| --- | --- |

5.4

Prišlo je tudi do povečanja števila delovnih mest. Ekološka industrija, vključena v raziskave in razvoj na področju trajnostnih tehnologij, je dinamičen sektor, ki letno povečuje zaposlovanje za 5 %. Ta sektor z več kot dva milijona neposrednih zaposlitev s polnim delovnim časom zdaj zagotavlja toliko delovnih mest v Evropi kot farmacevtska in letalska industrija (27).

| 5.5 | Študija OECD (28) je pokazala, da trajnostna proizvodnja po definiciji ne povzroča višjih stroškov. Dolgoročno lahko celo v določeni meri zmanjša stroške. Razen tega lahko donos iz trajnostne proizvodnje uravnovesi te stroške. Jasne tržne prednosti, okoljska zakonodaja in dodatni predpisi vodijo v naložbe v trajnostne inovacije, spodbujajo učinkovitejšo uporabo surovin, krepijo blagovne znamke, izboljšujejo podobo podjetij in končno vodijo do večje donosnosti in zaposlenosti. Za uspeh tega procesa je potreben skupen pristop na podlagi skupne odgovornosti gospodarstva, delojemalcev in vlade. |
| --- | --- |

5.5

Študija OECD (28) je pokazala, da trajnostna proizvodnja po definiciji ne povzroča višjih stroškov. Dolgoročno lahko celo v določeni meri zmanjša stroške. Razen tega lahko donos iz trajnostne proizvodnje uravnovesi te stroške. Jasne tržne prednosti, okoljska zakonodaja in dodatni predpisi vodijo v naložbe v trajnostne inovacije, spodbujajo učinkovitejšo uporabo surovin, krepijo blagovne znamke, izboljšujejo podobo podjetij in končno vodijo do večje donosnosti in zaposlenosti. Za uspeh tega procesa je potreben skupen pristop na podlagi skupne odgovornosti gospodarstva, delojemalcev in vlade.

| 5.6 | Nujno je treba preprečiti, da bi višji stroški zaradi okoljske in socialne zakonodaje in predpisov bistveno omejevali konkurenčnost evropske industrije v primerjavi z regijami izven EU. Če Evropa postavi standarde trajnostne proizvodnje za lastno industrijo, je nesprejemljivo in nerazumljivo, da hkrati dovoljuje proizvajalcem iz tretjih držav, da tržijo izdelke, ki niso proizvedeni v skladu s temi standardi. Za spodbujanje trajnostne proizvodnje je potreben dvojni pristop: znotraj in zunaj EU. |
| --- | --- |

5.6

Nujno je treba preprečiti, da bi višji stroški zaradi okoljske in socialne zakonodaje in predpisov bistveno omejevali konkurenčnost evropske industrije v primerjavi z regijami izven EU. Če Evropa postavi standarde trajnostne proizvodnje za lastno industrijo, je nesprejemljivo in nerazumljivo, da hkrati dovoljuje proizvajalcem iz tretjih držav, da tržijo izdelke, ki niso proizvedeni v skladu s temi standardi. Za spodbujanje trajnostne proizvodnje je potreben dvojni pristop: znotraj in zunaj EU.

| 5.6.1 | Glede prvega je treba uvesti ustrezne instrumente, s katerimi bi zagotovili, da se socialni in okoljski stroški, ki izvirajo iz netrajnostnih metod proizvodnje v Evropski uniji, vključijo v ceno blaga, da se spodbuja glavni namen poročila Svetovne komisije o socialni razsežnosti globalizacije za skladnost politik med Svetovno organizacijo dela (ILO), Svetovno trgovinsko organizacijo (WTO), Mednarodnim denarnim skladom (IMF) in Svetovno banko, kot je to poudaril EESO v mnenju o socialni razsežnosti globalizacije. |
| --- | --- |

5.6.1

Glede prvega je treba uvesti ustrezne instrumente, s katerimi bi zagotovili, da se socialni in okoljski stroški, ki izvirajo iz netrajnostnih metod proizvodnje v Evropski uniji, vključijo v ceno blaga, da se spodbuja glavni namen poročila Svetovne komisije o socialni razsežnosti globalizacije za skladnost politik med Svetovno organizacijo dela (ILO), Svetovno trgovinsko organizacijo (WTO), Mednarodnim denarnim skladom (IMF) in Svetovno banko, kot je to poudaril EESO v mnenju o socialni razsežnosti globalizacije.

| 5.6.2 | Glede pristopa zunaj EU bi si morala EU v ustreznih mednarodnih forumih (zlasti WTO) močno prizadevati, da se vprašanja, ki niso povezana s trgovino, kot so temeljni socialni in okoljski standardi, vključijo v mednarodne trgovinske sporazume, da se pospeši posodabljanje politik trajnosti evropskih konkurentov. Države, kot so ZDA, Indija in Kitajska, imajo v primerjavi z Evropo nepošteno gospodarsko prednost, dokler se ne zavežejo ciljem zmanjšanja emisij CO2 v skladu s Kjotskim protokolom. Te dogovore bi bilo treba izvajati na svetovni ravni, saj je trgovina lahko resnično prosta le, ko je tudi pravična. |
| --- | --- |

5.6.2

Glede pristopa zunaj EU bi si morala EU v ustreznih mednarodnih forumih (zlasti WTO) močno prizadevati, da se vprašanja, ki niso povezana s trgovino, kot so temeljni socialni in okoljski standardi, vključijo v mednarodne trgovinske sporazume, da se pospeši posodabljanje politik trajnosti evropskih konkurentov. Države, kot so ZDA, Indija in Kitajska, imajo v primerjavi z Evropo nepošteno gospodarsko prednost, dokler se ne zavežejo ciljem zmanjšanja emisij CO2 v skladu s Kjotskim protokolom. Te dogovore bi bilo treba izvajati na svetovni ravni, saj je trgovina lahko resnično prosta le, ko je tudi pravična.

| 5.7 | Evropska ekološka industrija zdaj obsega približno tretjino svetovnega trga in proizvaja presežek pri trgovanju za več kot 600 milijonov EUR. V letu 2004 se je izvoz povečal za 8 % in prodaja na trgu se bo še povečala, ker se bodo v prihodnosti vse države, celo Kitajska in Indija, vse bolj preusmerjale na trajnostne proizvode in proizvodne postopke. |
| --- | --- |

5.7

Evropska ekološka industrija zdaj obsega približno tretjino svetovnega trga in proizvaja presežek pri trgovanju za več kot 600 milijonov EUR. V letu 2004 se je izvoz povečal za 8 % in prodaja na trgu se bo še povečala, ker se bodo v prihodnosti vse države, celo Kitajska in Indija, vse bolj preusmerjale na trajnostne proizvode in proizvodne postopke.

| 5.8 | Trajnostna, inovativna družba, ki jo moramo doseči, bo potrebovala temeljito kampanjo informiranja, usmerjeno k državljanom in potrošnikom, ki bo povečala ozaveščenost in zagotovila široko družbeno osnovo. Potrebuje tudi dobro usposobljene delavce. Nedavno je Evropa temu namenjala premalo pozornosti. Ko so pregledali angleško besedilo desetih direktiv na tem področju (trajnost, inovacije), da bi preverili, ali vključujejo besede „usposabljanje“, „učenje“, „razvijanje sposobnosti“ in „izobraževanje“, se je le prva od teh enkrat pojavila v eni direktivi. |
| --- | --- |

5.8

Trajnostna, inovativna družba, ki jo moramo doseči, bo potrebovala temeljito kampanjo informiranja, usmerjeno k državljanom in potrošnikom, ki bo povečala ozaveščenost in zagotovila široko družbeno osnovo. Potrebuje tudi dobro usposobljene delavce. Nedavno je Evropa temu namenjala premalo pozornosti. Ko so pregledali angleško besedilo desetih direktiv na tem področju (trajnost, inovacije), da bi preverili, ali vključujejo besede „usposabljanje“, „učenje“, „razvijanje sposobnosti“ in „izobraževanje“, se je le prva od teh enkrat pojavila v eni direktivi.

| 5.9 | Veliko sporočil Komisije pred temi direktivami se je podrobno ukvarjalo s potrebo po usposabljanju. Toda ta vidik je v celoti manjkal v direktivah. Sporočila so le besede, medtem ko so direktive dejanja. Politika ni to, kar govoriš, ampak to, kar delaš. EESO pozdravlja dejstvo, da se v novi industrijski politiki EU veliko pozornosti posveča izobraževanju, in spodbuja Komisijo, naj nadaljuje v tej smeri. |
| --- | --- |

5.9

Veliko sporočil Komisije pred temi direktivami se je podrobno ukvarjalo s potrebo po usposabljanju. Toda ta vidik je v celoti manjkal v direktivah. Sporočila so le besede, medtem ko so direktive dejanja. Politika ni to, kar govoriš, ampak to, kar delaš. EESO pozdravlja dejstvo, da se v novi industrijski politiki EU veliko pozornosti posveča izobraževanju, in spodbuja Komisijo, naj nadaljuje v tej smeri.

| 5.10 | Evropa si je v lizbonski strategiji določila cilj, da do leta 2010 postane najbolj konkurenčno gospodarstvo na svetu, ki temelji na znanju, z več in boljšimi delovnimi mesti ter večjo socialno kohezijo. Za gradnjo in ohranjanje takšne družbe je potrebna dobro usposobljena delovna sila. Če ne bomo dovolj vlagali v usposabljanje svojih delavcev, ne le da lizbonskih ciljev ne bomo dosegli do leta 2010, ampak jih ne bomo nikoli dosegli. |
| --- | --- |

5.10

Evropa si je v lizbonski strategiji določila cilj, da do leta 2010 postane najbolj konkurenčno gospodarstvo na svetu, ki temelji na znanju, z več in boljšimi delovnimi mesti ter večjo socialno kohezijo. Za gradnjo in ohranjanje takšne družbe je potrebna dobro usposobljena delovna sila. Če ne bomo dovolj vlagali v usposabljanje svojih delavcev, ne le da lizbonskih ciljev ne bomo dosegli do leta 2010, ampak jih ne bomo nikoli dosegli.

V Bruslju, 14. septembra 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  COM(2005) 658 konč., 13.12.2005.

1

(2)  Energetska trojica — pristop k energetski trajnosti, ki ga je razvila Tehnološka univerza iz Delfta.

2

(3)  Vir: Energie Centrum Nederland, www.ecn.nl.

3

(4)  COM(2006) 105 konč., 8.3.2006.

4

(5)  Eurobarometer, št. 227 (o jedrski energiji in odpadkih, junij 2005) in št. 247 (odnos do energije, januar 2006).

5

(6)  Vir: Energie Centrum Nederland, www.ecn.nl.

6

(7)  www.worldwatch.org.

7

(8)  Akcijski načrt za biomaso, sporočilo Komisije (SEC(2005) 1573).

8

(9)  Vir: Energie Centrum Nederland, www.ecn.nl.

9

(10)  Vir: www.ewea.org in www.wind-energie.de.

10

(11)  Vir: Energie Centrum Nederland, www.ecn.nl.

11

(12)  Glej Prilogo I.

12

(13)  Glej prilogo II.

13

(14)  Vir: Informatiecentrum Duurzame Energie.

14

(15)  Glej mnenje EESO o tveganjih in problemih, povezanimi z oskrbo evropske industrije s surovinami.

15

tveganjih in problemih, povezanimi z oskrbo evropske industrije s surovinami

(16)  Pregled evropske strategije trajnostnega razvoja.

16

(17)  Skupina na visoki ravni CARS 21: Konkurenčni ureditveni sistem v avtomobilskem sektorju za 21. stoletje (Competitive Automotive Regulatory System for the 21st century).

17

(18)  Vir: COM (2001) 547, Direktiva 2003/30/ES o pospeševanju rabe biogoriv in drugih obnovljivih goriv v sektorju prevoza, POROČILO O ALTERNATIVNIH GORIVIH KONTAKTNE SKUPINE ZA ALTERNATIVNA GORIVA, DECEMBER 2003.

18

(19)  COM(2005) 474 konč., točka 4.1.

19

(20)  Glej poročilo Električna energija za večjo učinkovitost — Električne tehnologije in njihov potencial varčevanja z energijo (Electricity for more efficiency — Electric technologies and their energy savings potential) (julij 2004):

20

Električna energija za večjo učinkovitost

Električne tehnologije in njihov potencial varčevanja z energijo (Electricity for more efficiency

Electric technologies and their energy savings potential)

http://www.uie.org/library/REPORT_FINAL_July_2004.pdfl.

(21)  „Trgovanje s certifikati za emisije CO2 na preizkušnji“ 2002, Združenje za energetsko in sistemsko načrtovanje (AEGP)/Porenjsko-vestfalski institut za ekonomske raziskave (RWI) („Zertifikatehandel für CO2-Emissionen auf dem Prüfstand“, 2002, Arbeitsgemeinschaft für Energie- und Systemplanung (AGEP)/Rheinisch-Westfälisches Institut für Wirtschaftsforschung (RWI)).

21

„Trgovanje s certifikati za emisije CO2 na preizkušnji“

„Zertifikatehandel für CO2-Emissionen auf dem Prüfstand“

(22)  „Posledice zakona o obnovljivi energiji za splošno gospodarstvo, sektorje in okolje“, 2004, Energetski institut Univerze v Kölnu (EWI, Köln), Institut za energetiko in okolje (IE, Leipzig), Porenjsko-vestfalski institut za ekonomske raziskave (RWI, Essen). („Gesamtwirtschaftliche, sektorale und ökologische Auswirkungen des Erneuerbare-Energien-Gesetzes (EEG)“, 2004, Energiewirtschaftliches Institut an der Universität zu Köln (EWI, Köln), Institut für Energetik und Umwelt (IE, Leipzig), Rheinisch-Westfälisches Institut für Wirtschaftsforschung (RWI, Essen)).

22

„Posledice zakona o obnovljivi energiji za splošno gospodarstvo, sektorje in okolje“

„Gesamtwirtschaftliche, sektorale und ökologische Auswirkungen des Erneuerbare-Energien-Gesetzes (EEG)“

(23)  „Kjotski protokol in posledice za Nemčijo 2005“, Institut za politične analize in strategije (ipas) v sodelovanju z Mednarodnim svetom za naložbe (ICCF) („Das Kyoto-Protokoll und die Folgen für Deutschland 2005“, Institut für politische Analysen und Strategie (ipas) in cooperation with the International Council for Capital Formation (ICCF)).

23

„Kjotski protokol in posledice za Nemčijo 2005“

„Das Kyoto-Protokoll und die Folgen für Deutschland 2005“

(24)  Sporočilo za javnost 179/06 Zveznega ministrstva za okolje, 10. 7. 2006.

24

(25)  Sporočilo za javnost 81/06 Zveznega ministrstva za okolje, 20. 4. 2006.

25

(26)  www.emcc.eurofound.eu.int/erm/.

26

(27)  Splošni dokument „Varstvo okolja in zaposlovanje“, Zvezni urad za okolje, april 2004 (Hintergrundpapier „Umweltschutz und Beschäftigung“, Umweltbundesamt).

27

(28)  www.oecd.org/dataoecd/34/39/35042829.

28

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/12

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o ozemeljskem upravljanju sprememb v industriji: vloga socialnih partnerjev in prispevek programa za konkurenčnost in inovativnost

(2006/C 318/02)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 19. januarja 2006 v skladu s členom 29(2) poslovnika sklenil, da pripravi mnenje o: Ozemeljsko upravljanje sprememb v industriji: vloga socialnih partnerjev in prispevek programa za konkurenčnost in inovativnost.

Posvetovalna komisija za spremembe v industriji, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 31. avgusta 2006. Poročevalec je bil g. Lagerholm, soporočevalec pa g. Gibellieri.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 13. septembra 2006) s 181 glasovi za, 2 glasovoma proti in 8 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski svet se je na zasedanju marca 2006 osredotočil na ponovno oživitev lizbonske strategije za rast in zaposlovanje ter na celosten, na upravljanju temelječ pristop k novim izzivom globalizacije. |
| --- | --- |

1.1

Evropski svet se je na zasedanju marca 2006 osredotočil na ponovno oživitev lizbonske strategije za rast in zaposlovanje ter na celosten, na upravljanju temelječ pristop k novim izzivom globalizacije.

| 1.2 | EU si mora prizadevati za zagotavljanje inovativnega, konkurenčnega in trajnostnega razvoja za svoje prebivalce, da zagotovi večjo gospodarsko in socialno kohezijo ter spodbudi ustvarjanje in razvoj novih podjetij, novih poklicnih profilov, več in boljših delovnih mest, hkrati pa ohrani evropski socialni model in se usmeri v gospodarstvo znanja. |
| --- | --- |

1.2

EU si mora prizadevati za zagotavljanje inovativnega, konkurenčnega in trajnostnega razvoja za svoje prebivalce, da zagotovi večjo gospodarsko in socialno kohezijo ter spodbudi ustvarjanje in razvoj novih podjetij, novih poklicnih profilov, več in boljših delovnih mest, hkrati pa ohrani evropski socialni model in se usmeri v gospodarstvo znanja.

| 1.2.1 | Odbor je trdno prepričan, da bodo brez „novega obdobja upravljanja, ki bo temeljil na partnerstvu in lastni odgovornosti“ (1), vsa prizadevanja Evrope za povečanje konkurenčnosti in zaposlenosti zaman ter da je treba sprejeti nove modele upravljanja, ki se bodo izvajali hitro in na vseh področjih. |
| --- | --- |

1.2.1

Odbor je trdno prepričan, da bodo brez „novega obdobja upravljanja, ki bo temeljil na partnerstvu in lastni odgovornosti“ (1), vsa prizadevanja Evrope za povečanje konkurenčnosti in zaposlenosti zaman ter da je treba sprejeti nove modele upravljanja, ki se bodo izvajali hitro in na vseh področjih.

| 1.2.2 | Po mnenju Odbora sta sedmi okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj in novi program za konkurenčnost in inovativnost (PKI) še vedno preveč oblikovana od zgoraj navzdol in še ne omogočata ustrezne stopnje integracije in odgovorne udeležbe javnih in zasebnih razvojnih akterjev na lokalni in regionalni ravni, ki bi čimbolj izkoristili pomembno vlogo socialnih partnerjev za spodbujanje trajnostne in dolgotrajne rasti. |
| --- | --- |

1.2.2

Po mnenju Odbora sta sedmi okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj in novi program za konkurenčnost in inovativnost (PKI) še vedno preveč oblikovana od zgoraj navzdol in še ne omogočata ustrezne stopnje integracije in odgovorne udeležbe javnih in zasebnih razvojnih akterjev na lokalni in regionalni ravni, ki bi čimbolj izkoristili pomembno vlogo socialnih partnerjev za spodbujanje trajnostne in dolgotrajne rasti.

| 1.3 | Evropska unija bi morala spodbujati takšno partnerstvo na lokalni ravni z organi in gospodarskimi akterji ter zlasti socialnimi partnerji, tudi prek obeh omenjenih instrumentov, zato da se spodbudi nova generacija ozemeljskih dogovorov za razvoj v okviru globalizacije (2). |
| --- | --- |

1.3

Evropska unija bi morala spodbujati takšno partnerstvo na lokalni ravni z organi in gospodarskimi akterji ter zlasti socialnimi partnerji, tudi prek obeh omenjenih instrumentov, zato da se spodbudi nova generacija ozemeljskih dogovorov za razvoj v okviru globalizacije (2).

| 1.4 | EESO je prepričan, da ena oblika upravljanja, ki bi ustrezala vsem, ne obstaja. Vsaka regionalna ali lokalna raven mora najti način, ki najbolj ustreza zahtevam lokalnega ali regionalnega upravljanja in pri tem ostaja združljiv z nacionalnim, evropskim ali mednarodnim referenčnim okvirom. |
| --- | --- |

1.4

EESO je prepričan, da ena oblika upravljanja, ki bi ustrezala vsem, ne obstaja. Vsaka regionalna ali lokalna raven mora najti način, ki najbolj ustreza zahtevam lokalnega ali regionalnega upravljanja in pri tem ostaja združljiv z nacionalnim, evropskim ali mednarodnim referenčnim okvirom.

| 1.5 | Vsekakor pa obstajajo nekatere skupne značilnosti:






  — | strukturiran civilni in socialni dialog; |
| --- | --- | --- |

1.5

Vsekakor pa obstajajo nekatere skupne značilnosti:

—

strukturiran civilni in socialni dialog;

| — | redno javno ocenjevanje kakovosti in posledic sprejetih ukrepov; |
| --- | --- |

—

redno javno ocenjevanje kakovosti in posledic sprejetih ukrepov;

| — | usposabljanje uslužbencev in integratorjev na področju razvoja; |
| --- | --- |

—

usposabljanje uslužbencev in integratorjev na področju razvoja;

| — | strukturirane vezi med akademijami, industrijo in vlado; |
| --- | --- |

—

strukturirane vezi med akademijami, industrijo in vlado;

| — | visokokakovostno izobraževanje in strukture usposabljanja; |
| --- | --- |

—

visokokakovostno izobraževanje in strukture usposabljanja;

| — | povezovanje z mrežami tehnoloških središč in središč znanstvene odličnosti; |
| --- | --- |

—

povezovanje z mrežami tehnoloških središč in središč znanstvene odličnosti;

| — | ustvarjanje/krepitev naprednih oblik združevanja (grozdov, visokotehnoloških parkov, proizvodnih in finančnih konglomeratov itd.); |
| --- | --- |

—

ustvarjanje/krepitev naprednih oblik združevanja (grozdov, visokotehnoloških parkov, proizvodnih in finančnih konglomeratov itd.);

| — | opremljena, trajnostna, privlačna in informacijski tehnologiji prijazna regija; |
| --- | --- |

—

opremljena, trajnostna, privlačna in informacijski tehnologiji prijazna regija;

| — | učinkovite in veljavne strukture za doseganje soglasja in sprejemanje odločitev, ki temeljijo na udeležbi javnosti. |
| --- | --- |

—

učinkovite in veljavne strukture za doseganje soglasja in sprejemanje odločitev, ki temeljijo na udeležbi javnosti.

| 1.5.1 | Prav tako je izjemno pomembno, da ta celostna regionalna politika vključuje strukturiran socialni dialog, tudi s povečanjem vloge lokalnih/regionalnih ekonomsko-socialnih svetov, vključitvijo socialnih partnerjev in predstavnikov organizirane civilne družbe ter z oblikovanjem učinkovitih oblik ekonomskega in socialnega partnerstva (3). |
| --- | --- |

1.5.1

Prav tako je izjemno pomembno, da ta celostna regionalna politika vključuje strukturiran socialni dialog, tudi s povečanjem vloge lokalnih/regionalnih ekonomsko-socialnih svetov, vključitvijo socialnih partnerjev in predstavnikov organizirane civilne družbe ter z oblikovanjem učinkovitih oblik ekonomskega in socialnega partnerstva (3).

| 1.5.2 | Pri tem je treba slediti poti, ki jo kaže EESO in v strukturiran dialog z njim vključiti ekonomsko-socialne svete ter podobne organe posameznih evropskih držav. |
| --- | --- |

1.5.2

Pri tem je treba slediti poti, ki jo kaže EESO in v strukturiran dialog z njim vključiti ekonomsko-socialne svete ter podobne organe posameznih evropskih držav.

| 1.6 | Uspeh te nove oblike upravljanja je zelo odvisen od zmožnosti določiti najučinkovitejšo stopnjo bližine za obvladovanje težav in iskanje rešitev v skladu z načelom subsidiarnosti, pri tem pa ohraniti skladen okvir in skupno vizijo z drugimi ravnmi posredovanja (4). |
| --- | --- |

1.6

Uspeh te nove oblike upravljanja je zelo odvisen od zmožnosti določiti najučinkovitejšo stopnjo bližine za obvladovanje težav in iskanje rešitev v skladu z načelom subsidiarnosti, pri tem pa ohraniti skladen okvir in skupno vizijo z drugimi ravnmi posredovanja (4).

| 1.7 | Odbor je prepričan, da lahko raziskovanje srednjeročnih in dolgoročnih možnih poti, dejavnosti in ukrepov v obliki proučevanja prihodnjega razvoja (foresight), predstavlja dragocen prispevek od zgoraj navzdol h kulturni rasti družbe in pomaga pri izbiri politikov in upravljavcev. Najpomembnejše pa je, da prav tako lahko utrjuje in krepi lokalno interakcijo med tehnološkimi, gospodarskimi, socialnimi in kulturnimi sektorji, ki so potrebni za zagotavljanje trajnostnega in konkurenčnega razvoja. |
| --- | --- |

1.7

Odbor je prepričan, da lahko raziskovanje srednjeročnih in dolgoročnih možnih poti, dejavnosti in ukrepov v obliki proučevanja prihodnjega razvoja (foresight), predstavlja dragocen prispevek od zgoraj navzdol h kulturni rasti družbe in pomaga pri izbiri politikov in upravljavcev. Najpomembnejše pa je, da prav tako lahko utrjuje in krepi lokalno interakcijo med tehnološkimi, gospodarskimi, socialnimi in kulturnimi sektorji, ki so potrebni za zagotavljanje trajnostnega in konkurenčnega razvoja.

| 1.8 | Predvsem morajo biti socialni partnerji in predstavniki organizirane civilne družbe vključeni v oblikovanje jasnega dogovora o prednostih in pomanjkljivostih za iskanje novih niš na notranjem in mednarodnem trgu. |
| --- | --- |

1.8

Predvsem morajo biti socialni partnerji in predstavniki organizirane civilne družbe vključeni v oblikovanje jasnega dogovora o prednostih in pomanjkljivostih za iskanje novih niš na notranjem in mednarodnem trgu.

| 1.9 | Globalizacija povzroča konkurenčni pritisk na področju modernizacije, inovativnosti in izboljšanja vrednostne verige ter omogoča učinkovitejšo in cenejšo proizvodnjo ter trženje blaga in storitev. Vendar pa v primeru prepoznega ukrepanja obstaja nevarnost, da bodo nastale nove delitve in razdrobljenost v ekonomskih in socialnih strukturah, zlasti na lokalni in regionalni ravni. |
| --- | --- |

1.9

Globalizacija povzroča konkurenčni pritisk na področju modernizacije, inovativnosti in izboljšanja vrednostne verige ter omogoča učinkovitejšo in cenejšo proizvodnjo ter trženje blaga in storitev. Vendar pa v primeru prepoznega ukrepanja obstaja nevarnost, da bodo nastale nove delitve in razdrobljenost v ekonomskih in socialnih strukturah, zlasti na lokalni in regionalni ravni.

| 1.9.1 | S stališča Odbora je zato potrebno čimprejšnje oblikovanje novih področij pristojnosti, da bi javnost pripravili na potrebne spremembe. Organizirati je treba skupne ukrepe usposabljanja za področne vodje, poslovne vodje in odgovorne za finančne in kreditne sisteme, ki bi jih morali izvajati v sodelovanju s politiki, uradniki javnega sektorja in vodji lokalnih in regionalnih oblasti. |
| --- | --- |

1.9.1

S stališča Odbora je zato potrebno čimprejšnje oblikovanje novih področij pristojnosti, da bi javnost pripravili na potrebne spremembe. Organizirati je treba skupne ukrepe usposabljanja za področne vodje, poslovne vodje in odgovorne za finančne in kreditne sisteme, ki bi jih morali izvajati v sodelovanju s politiki, uradniki javnega sektorja in vodji lokalnih in regionalnih oblasti.

| 1.10 | Le celosten in skupno oblikovan ozemeljski pristop bo zagotovil, da bo lahko znanje, pridobljeno z naložbami v raziskave in razvoj, inovacije in izobraževanje, ustvarilo možnosti za inovacije, ki bodo evropski industriji dale konkurenčno prednost in ji omogočile privabiti človeške in finančne vire. |
| --- | --- |

1.10

Le celosten in skupno oblikovan ozemeljski pristop bo zagotovil, da bo lahko znanje, pridobljeno z naložbami v raziskave in razvoj, inovacije in izobraževanje, ustvarilo možnosti za inovacije, ki bodo evropski industriji dale konkurenčno prednost in ji omogočile privabiti človeške in finančne vire.

| 1.10.1 | V okviru tega je najpomembneje proučiti nove načine privabljanja človeških virov v regijo, med drugim tudi z izboljšanjem združljivosti poklica in družine ter oblikovanjem pobud, zlasti za intelektualne poklice in visokokvalificirane delavce, kot so vodje, raziskovalci in strokovnjaki na področju industrije, ki jim zagotavljajo ustrezne ugodnosti v delovnem življenju. |
| --- | --- |

1.10.1

V okviru tega je najpomembneje proučiti nove načine privabljanja človeških virov v regijo, med drugim tudi z izboljšanjem združljivosti poklica in družine ter oblikovanjem pobud, zlasti za intelektualne poklice in visokokvalificirane delavce, kot so vodje, raziskovalci in strokovnjaki na področju industrije, ki jim zagotavljajo ustrezne ugodnosti v delovnem življenju.

| 1.11 | Novega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) ni mogoče obravnavati ločeno od drugih regionalnih politik in programov Skupnosti. Njegov cilj je obravnavati vprašanja s tremi različnimi pristopi: podjetništvo in inovacijski program, podporni program za politiko IKT in program Inteligentna energija. |
| --- | --- |

1.11

Novega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) ni mogoče obravnavati ločeno od drugih regionalnih politik in programov Skupnosti. Njegov cilj je obravnavati vprašanja s tremi različnimi pristopi: podjetništvo in inovacijski program, podporni program za politiko IKT in program Inteligentna energija.

| 1.12 | V okviru tega Odbor podpira intenzivno usklajevanje programa za konkurenčnost in inovativnost z regionalno in kohezijsko politiko ter čezmejnimi, transnacionalnimi in medregionalnimi ukrepi sodelovanja kot tudi s sedmim okvirnim programom za raziskave in razvoj. Pomemben del programa „Zmogljivosti“, ki je vključen v sedmi okvirni program za raziskave in razvoj, je namenjen tudi razvoju področja raziskav in razvoja v malih in srednje velikih podjetjih, pobudi Regija znanja in podpori inovacijam in inovativnim storitvam za podjetja ter pomembnim povezavam med usposabljanjem in podjetjem. |
| --- | --- |

1.12

V okviru tega Odbor podpira intenzivno usklajevanje programa za konkurenčnost in inovativnost z regionalno in kohezijsko politiko ter čezmejnimi, transnacionalnimi in medregionalnimi ukrepi sodelovanja kot tudi s sedmim okvirnim programom za raziskave in razvoj. Pomemben del programa „Zmogljivosti“, ki je vključen v sedmi okvirni program za raziskave in razvoj, je namenjen tudi razvoju področja raziskav in razvoja v malih in srednje velikih podjetjih, pobudi Regija znanja in podpori inovacijam in inovativnim storitvam za podjetja ter pomembnim povezavam med usposabljanjem in podjetjem.

| 1.13 | Odbor meni, da je pomembno skrbno usklajevati te pobude za zagotavljanje sinergije in preprečevanje prekrivanja in neskladnosti. Vsaka regija jih mora prilagoditi in sprejeti, pri tem pa dati prednost partnerstvu za skupno oblikovan lokalni razvoj. |
| --- | --- |

1.13

Odbor meni, da je pomembno skrbno usklajevati te pobude za zagotavljanje sinergije in preprečevanje prekrivanja in neskladnosti. Vsaka regija jih mora prilagoditi in sprejeti, pri tem pa dati prednost partnerstvu za skupno oblikovan lokalni razvoj.

| 1.14 | Odbor ponovno poudarja stališča, ki jih je izrazil že v nedavnem mnenju o sodobni industrijski politiki: „Manjka pa jasna povezava med prizadevanji na ravni EU in nepogrešljivim sodelovanjem vlad, industrije ter nacionalnih in regionalnih interesnih skupin.“ |
| --- | --- |

1.14

Odbor ponovno poudarja stališča, ki jih je izrazil že v nedavnem mnenju o sodobni industrijski politiki: „Manjka pa jasna povezava med prizadevanji na ravni EU in nepogrešljivim sodelovanjem vlad, industrije ter nacionalnih in regionalnih interesnih skupin.“

2.   Opredelitve pojmov

V mnenju so uporabljeni številni pojmi, njihove opredelitve pa so navedene spodaj.

| 2.1 | Upravljanje: antropološka literatura razlikuje med tremi vrstami upravljanja (5). Upravljanje, ki je blizu državljanom, vključuje usklajevanje vseh akterjev na lokalni ravni, in je izrazito usmerjeno v vse vrste dejavnosti, povezane s tehnologijo. Za mrežno upravljanje je značilna visoka stopnja usklajenosti med akterji, ki so povezani v mrežo, zlasti podjetji, raziskovalnimi organizacijami in organizacijami za financiranje. Dirigistično upravljanje temelji na visoki stopnji usklajenosti in osrednjem upravljanju ključnih vidikov, kot so financiranje in pristojnosti na področju raziskav. |
| --- | --- |

2.1

Upravljanje: antropološka literatura razlikuje med tremi vrstami upravljanja (5). Upravljanje, ki je blizu državljanom, vključuje usklajevanje vseh akterjev na lokalni ravni, in je izrazito usmerjeno v vse vrste dejavnosti, povezane s tehnologijo. Za mrežno upravljanje je značilna visoka stopnja usklajenosti med akterji, ki so povezani v mrežo, zlasti podjetji, raziskovalnimi organizacijami in organizacijami za financiranje. Dirigistično upravljanje temelji na visoki stopnji usklajenosti in osrednjem upravljanju ključnih vidikov, kot so financiranje in pristojnosti na področju raziskav.

2.2   Socialno odgovorno območje
   (6)

Območje je lahko opredeljeno kot socialno odgovorno, če je njegov razvoj usmerjen v trajnost in pri tem upošteva ekonomske, socialne in okoljske razsežnosti. Območje se lahko opredeli za socialno odgovorno, če je uspešno pri:

| — | vključevanju socialnih in okoljskih vidikov v gospodarske odločitve; |
| --- | --- |

—

vključevanju socialnih in okoljskih vidikov v gospodarske odločitve;

| — | uporabi skupnega sistema vrednot in participativne metodologije v procesu odločanja; |
| --- | --- |

—

uporabi skupnega sistema vrednot in participativne metodologije v procesu odločanja;

| — | spodbujanju dobre prakse in stalnem združevanju zamisli med interesnimi skupinami za povečanje inovacij in konkurenčnosti. |
| --- | --- |

—

spodbujanju dobre prakse in stalnem združevanju zamisli med interesnimi skupinami za povečanje inovacij in konkurenčnosti.

Za načrtovanje socialno odgovornega območja je treba:

| — | opredeliti prebivalstvo, ki živi na določenem območju; |
| --- | --- |

—

opredeliti prebivalstvo, ki živi na določenem območju;

| — | opredeliti njegove vodilne vrednote. |
| --- | --- |

—

opredeliti njegove vodilne vrednote.

2.3   Socialni kapital območja

Socialni kapital se lahko odraža v različnih oblikah: kulturi sodelovanja ali konkurenčnosti; občutku za skupnost ali polariziranih interesnih skupinah; različnih načinih učenja. Kulturne tradicije in vrste organiziranosti lahko močno vplivajo na ovire, ki lahko preprečujejo nastanek socialno odgovornega območja. V skladu s temeljito raziskavo socialnih virov, razpoložljivih na določenem območju (socialni kapital) je treba razlikovati med institucionalnim, kulturnim, simboličnim, psihosocialnim in kognitivnim kapitalom.

| — | Institucionalni kapital: sposobnost uradnih institucij določenega območja, da se osredotočijo na problem — reševanje problema, sposobnost ukrepanja, hitrost pri sprejemanju odločitev, kakovost informacij, ki so na voljo organizacijam, njihova prilagodljivost in tudi obstoječi odnosi med različnimi organizacijami. |
| --- | --- |

—

Institucionalni kapital: sposobnost uradnih institucij določenega območja, da se osredotočijo na problem — reševanje problema, sposobnost ukrepanja, hitrost pri sprejemanju odločitev, kakovost informacij, ki so na voljo organizacijam, njihova prilagodljivost in tudi obstoječi odnosi med različnimi organizacijami.

| — | Kulturni kapital: dediščina tradicij, vrednot in prepričanj regije, bogastvo njenega jezika in tudi socialni odnosi ter vedenjski vzorci (7). |
| --- | --- |

—

Kulturni kapital: dediščina tradicij, vrednot in prepričanj regije, bogastvo njenega jezika in tudi socialni odnosi ter vedenjski vzorci (7).

| — | Simbolični kapital: zmogljivost regije, da zbere potrebno energijo za zagotavljanje lastnega razvoja in svoj potencial kot vzor za lokalna podjetja. |
| --- | --- |

—

Simbolični kapital: zmogljivost regije, da zbere potrebno energijo za zagotavljanje lastnega razvoja in svoj potencial kot vzor za lokalna podjetja.

| — | Psihosocialni kapital: večinoma temelji na zaupanju, na prepričanju, da obstaja neka skupnost, ki ima razvojni potencial, ter na zavedanju, da obstaja možnost za sodelovanje v skupinah in združenjih. |
| --- | --- |

—

Psihosocialni kapital: večinoma temelji na zaupanju, na prepričanju, da obstaja neka skupnost, ki ima razvojni potencial, ter na zavedanju, da obstaja možnost za sodelovanje v skupinah in združenjih.

| — | Kognitivni kapital predstavljajo kolektivno znanje in izkušnje, kar pa ne smemo zamenjati s človeškim kapitalom posameznikov. Odraža se v organizacijah, ki tvorijo infrastrukturo znanja, kot so univerze, raziskovalni centri, kulturne in strokovne organizacije, podjetja in organi, odgovorni za socialni dialog (8). |
| --- | --- |

—

Kognitivni kapital predstavljajo kolektivno znanje in izkušnje, kar pa ne smemo zamenjati s človeškim kapitalom posameznikov. Odraža se v organizacijah, ki tvorijo infrastrukturo znanja, kot so univerze, raziskovalni centri, kulturne in strokovne organizacije, podjetja in organi, odgovorni za socialni dialog (8).

2.4   Proučevanje prihodnjega razvoja (Foresight) (9): prihodnost kot družbeni dosežek

Prihodnost je treba zgraditi. Gradijo jo ljudje s svojim delovanjem in včasih tudi z nepričakovanimi posledicami tega delovanja. Prihodnosti ni mogoče enostavno napovedati, temveč jo je treba graditi na družbeni ravni. K temu procesu lahko prispeva sistematično obravnavanje verjetnih in možnih dogodkov. Sistematično proučevanje prihodnosti je področje raziskovanja, ki skuša oblikovati prihodnost, ki bo bolje odražala naša pričakovanja. Cilj proučevanja prihodnjega razvoja zato ni napovedovanje prihodnosti, temveč razvoj predstav o prihodnosti, ki bo drugačna od sedanjosti in jo bo mogoče uresničiti z dejavniki, kot so spremembe v tehnologiji, načinu življenja in delovnih navadah, zakonih, geopolitičnem svetovnem položaju itd.

| 2.4.1 | Za podporo smernic, ki jih je sprejel Evropski svet v Lizboni, je Komisija postavila temelje za vzpostavitev evropskega raziskovalnega prostora (ERA) (10); potrebna finančna sredstva pa so vključena v šesti okvirni program, pri čemer je posebna pozornost namenjena ozemeljskemu proučevanju prihodnjega razvoja (11). Pozneje, leta 2001, je Komisija ustanovila enoto za „proučevanje prihodnjega razvoja na področju znanosti in tehnologije, povezave z IPTS“ (12), ki naj bi spodbujala proučevanje prihodnjega razvoja kot modela za inovacije. |
| --- | --- |

2.4.1

Za podporo smernic, ki jih je sprejel Evropski svet v Lizboni, je Komisija postavila temelje za vzpostavitev evropskega raziskovalnega prostora (ERA) (10); potrebna finančna sredstva pa so vključena v šesti okvirni program, pri čemer je posebna pozornost namenjena ozemeljskemu proučevanju prihodnjega razvoja (11). Pozneje, leta 2001, je Komisija ustanovila enoto za „proučevanje prihodnjega razvoja na področju znanosti in tehnologije, povezave z IPTS“ (12), ki naj bi spodbujala proučevanje prihodnjega razvoja kot modela za inovacije.

2.5   Demokracija, ki je blizu državljanom

| 2.5.1 | V preteklih letih je zamisel o bližini državljanom pridobila pomen hkrati z drugimi koncepti, kot je subsidiarnost. Kultura, ki je blizu državljanom, javnosti omogoča, da izrazi željo po sodelovanju pri sprejemanju odločitev na družbenem področju. Zaradi novih tehnologij se znanje širi zelo hitro in v takšnem obsegu, kot si ga prej ni bilo mogoče predstavljati. |
| --- | --- |

2.5.1

V preteklih letih je zamisel o bližini državljanom pridobila pomen hkrati z drugimi koncepti, kot je subsidiarnost. Kultura, ki je blizu državljanom, javnosti omogoča, da izrazi željo po sodelovanju pri sprejemanju odločitev na družbenem področju. Zaradi novih tehnologij se znanje širi zelo hitro in v takšnem obsegu, kot si ga prej ni bilo mogoče predstavljati.

3.   Obrazložitev

| 3.1 | Ob začetku tretjega tisočletja se EU srečuje s korenitimi strukturnimi spremembami, ki so le v nekaj letih izjemno spremenile svetovno okolje, v katerem deluje in tekmuje evropsko gospodarstvo. Te spremembe vključujejo zlasti naslednje:






  — | delovna sila na odprtem trgu se je z vstopom več kot dveh milijard ljudi na območje tržnega gospodarstva, ki ga ureja STO, podvojila; |
| --- | --- | --- |

3.1

Ob začetku tretjega tisočletja se EU srečuje s korenitimi strukturnimi spremembami, ki so le v nekaj letih izjemno spremenile svetovno okolje, v katerem deluje in tekmuje evropsko gospodarstvo. Te spremembe vključujejo zlasti naslednje:

—

delovna sila na odprtem trgu se je z vstopom več kot dveh milijard ljudi na območje tržnega gospodarstva, ki ga ureja STO, podvojila;

| — | gospodarska revolucija, ki jo je povzročila globalizacija, je spremenila trdno uveljavljene gospodarske modele ter podrla ravnovesje med ponudbo in povpraševanjem; |
| --- | --- |

—

gospodarska revolucija, ki jo je povzročila globalizacija, je spremenila trdno uveljavljene gospodarske modele ter podrla ravnovesje med ponudbo in povpraševanjem;

| — | pojavili so se novi gospodarski konkurenti, nekateri v okviru združenj, in se pridružili tradicionalnim tržnim akterjem; |
| --- | --- |

—

pojavili so se novi gospodarski konkurenti, nekateri v okviru združenj, in se pridružili tradicionalnim tržnim akterjem;

| — | podjetja se vedno pogosteje obravnavajo kot sestavni deli sistema, ki zagotavljajo celostne mreže znanja; |
| --- | --- |

—

podjetja se vedno pogosteje obravnavajo kot sestavni deli sistema, ki zagotavljajo celostne mreže znanja;

| — | uspešnost podjetja je tesno povezana z novo obliko javnega ozemeljskega upravljanja, ki mora delovati znotraj skupne strateške vizije; |
| --- | --- |

—

uspešnost podjetja je tesno povezana z novo obliko javnega ozemeljskega upravljanja, ki mora delovati znotraj skupne strateške vizije;

| — | nove oblike javnega in zasebnega upravljanja na lokalni in regionalni ravni obstajajo skupaj v svetovnem okviru z velikimi demografskimi in gospodarskimi neravnovesji; |
| --- | --- |

—

nove oblike javnega in zasebnega upravljanja na lokalni in regionalni ravni obstajajo skupaj v svetovnem okviru z velikimi demografskimi in gospodarskimi neravnovesji;

| — | na novem svetovnem liberaliziranem trgu so se uveljavile nove in odločne strategije gospodarskega in komercialnega preboja, ki so usmerjene v šibke točke tujih trgov, zato da pridobijo konkurenčno prednost. |
| --- | --- |

—

na novem svetovnem liberaliziranem trgu so se uveljavile nove in odločne strategije gospodarskega in komercialnega preboja, ki so usmerjene v šibke točke tujih trgov, zato da pridobijo konkurenčno prednost.

| 3.2 | Ahovo poročilo (13) je ponovno poudarilo potrebo po novih modelih upravljanja, da postane Evropa konkurenčna in se začne zavedati izzivov, ki so jih sistemu prinesle strukturne spremembe. |
| --- | --- |

3.2

Ahovo poročilo (13) je ponovno poudarilo potrebo po novih modelih upravljanja, da postane Evropa konkurenčna in se začne zavedati izzivov, ki so jih sistemu prinesle strukturne spremembe.

| 3.2.1 | Sprejetje tega novega modela upravljanja zahteva:






  — | jasno spremembo, ki bo vzpostavila dejansko enotni evropski trg, zato da se spodbudijo inovacije, tržijo novi proizvodi in storitve ter odpravi razdrobljenost, ki najbolj ovira naložbe, poslovanje in zaposlovanje; |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Sprejetje tega novega modela upravljanja zahteva:

—

jasno spremembo, ki bo vzpostavila dejansko enotni evropski trg, zato da se spodbudijo inovacije, tržijo novi proizvodi in storitve ter odpravi razdrobljenost, ki najbolj ovira naložbe, poslovanje in zaposlovanje;

| — | revizijo programa EU o mobilnosti delavcev: program bi moral vključevati načine za izmenjavo in mobilnost med znanostjo, industrijo, vladami in državami; potrebni so tudi novi instrumenti za dialog, ki bodo bolje izkoristili evropski, na znanju temelječi socialni model, in postavili temelje za nove generacije na znanju temelječih okrožij, za tehnologijo in industrijske parke ter centre odličnosti, tehnološke platforme in skupine; |
| --- | --- |

—

revizijo programa EU o mobilnosti delavcev: program bi moral vključevati načine za izmenjavo in mobilnost med znanostjo, industrijo, vladami in državami; potrebni so tudi novi instrumenti za dialog, ki bodo bolje izkoristili evropski, na znanju temelječi socialni model, in postavili temelje za nove generacije na znanju temelječih okrožij, za tehnologijo in industrijske parke ter centre odličnosti, tehnološke platforme in skupine;

| — | novo skupno strateško vizijo z uporabo predvidenih instrumentov za udeležbo, da se obravnavajo notranji socialni izzivi in zunanji gospodarski izzivi ter zapolni vrzel med političnimi idejami in dejansko potrebo po vključitvi vseh regij, ki želijo biti del na znanju temelječega gospodarstva; |
| --- | --- |

—

novo skupno strateško vizijo z uporabo predvidenih instrumentov za udeležbo, da se obravnavajo notranji socialni izzivi in zunanji gospodarski izzivi ter zapolni vrzel med političnimi idejami in dejansko potrebo po vključitvi vseh regij, ki želijo biti del na znanju temelječega gospodarstva;

| — | razvoj visokostrokovnih „integratorjev razvoja“ (14) v posameznih regijah; |
| --- | --- |

—

razvoj visokostrokovnih „integratorjev razvoja“ (14) v posameznih regijah;

| — | podporo za ustanovitev Evropskega inštituta za tehnologijo (15), da bi preprečili beg možganov in pritegnili strokovnjake iz drugih delov sveta ter tako razvili in povečali raziskave in inovacije v EU; |
| --- | --- |

—

podporo za ustanovitev Evropskega inštituta za tehnologijo (15), da bi preprečili beg možganov in pritegnili strokovnjake iz drugih delov sveta ter tako razvili in povečali raziskave in inovacije v EU;

| — | odločne evropske ukrepe za podporo poklicnega preusposabljanja in priprave ustreznih multidisciplinarnih poklicnih profilov. |
| --- | --- |

—

odločne evropske ukrepe za podporo poklicnega preusposabljanja in priprave ustreznih multidisciplinarnih poklicnih profilov.

| 3.3 | Raziskave in razvoj, načrtovanje, sistemi proizvodnje, logistični sistemi (16), trženje in storitve za kupce se vedno bolj povezujejo kot dejavnosti, ki delujejo kot ena sama enota za povezovanje kupcev z izumitelji novih proizvodov. |
| --- | --- |

3.3

Raziskave in razvoj, načrtovanje, sistemi proizvodnje, logistični sistemi (16), trženje in storitve za kupce se vedno bolj povezujejo kot dejavnosti, ki delujejo kot ena sama enota za povezovanje kupcev z izumitelji novih proizvodov.

| 3.4 | Sodobna struktura podjetij je vedno manj odvisna od razpoložljivosti fizične infrastrukture in vedno bolj od lastništva neopredmetenih sredstev. Zahteva regijo, opremljeno s strukturami za ozemeljsko upravljanje, ki lahko ohrani zmogljivost za proizvodnjo blaga in storitev ter zagotovi najboljše možne poprodajne storitve. |
| --- | --- |

3.4

Sodobna struktura podjetij je vedno manj odvisna od razpoložljivosti fizične infrastrukture in vedno bolj od lastništva neopredmetenih sredstev. Zahteva regijo, opremljeno s strukturami za ozemeljsko upravljanje, ki lahko ohrani zmogljivost za proizvodnjo blaga in storitev ter zagotovi najboljše možne poprodajne storitve.

| 3.5 | Razvoj jasne regionalne ali lokalne identitete, ki se odraža v socialnem kapitalu, je ključnega pomena, ker preprečuje nevarnost preseljevanja podjetij in omogoča nov poslovni razvoj, ki zahteva posebne značilnosti in visoko kakovost storitev na lokalni ravni. Te standarde je mogoče doseči le z dobro usposobljenim osebjem z visoko stopnjo ozaveščenosti. |
| --- | --- |

3.5

Razvoj jasne regionalne ali lokalne identitete, ki se odraža v socialnem kapitalu, je ključnega pomena, ker preprečuje nevarnost preseljevanja podjetij in omogoča nov poslovni razvoj, ki zahteva posebne značilnosti in visoko kakovost storitev na lokalni ravni. Te standarde je mogoče doseči le z dobro usposobljenim osebjem z visoko stopnjo ozaveščenosti.

| 3.6 | Ozaveščenost javnosti, političnih nosilcev odločitev in socialnih partnerjev glede regionalne/lokalne identitete omogoča celosten pristop do okoljske in socialne trajnosti, ki s privabljanjem novih naložb ustvarja dodano vrednost. |
| --- | --- |

3.6

Ozaveščenost javnosti, političnih nosilcev odločitev in socialnih partnerjev glede regionalne/lokalne identitete omogoča celosten pristop do okoljske in socialne trajnosti, ki s privabljanjem novih naložb ustvarja dodano vrednost.

| 3.7 | Regionalna/lokalna identiteta kot kakovost temelji na kombinaciji pripadnosti, prepoznavnosti in empatiji glede niza skupnih vrednot in skupne vizije prihodnosti. Spodbujanje regionalne/lokalne identitete vključuje:






  — | pregledne in participativne modele upravljanja, ki jih je mogoče uresničiti z razdelitvijo pristojnosti med različne akterje in javna ter zasebna središča, ki sprejemajo odločitve, dejavnosti za vzpostavitev institucij in krepitev zmogljivosti za optimalno organizacijo, upravljanje in delovanje ter trajnostno uporabo lokalnih virov, vključno s prevozom, zdravstvenimi storitvami, fizičnimi viri, infrastrukturo in storitvami IKT; |
| --- | --- | --- |

3.7

Regionalna/lokalna identiteta kot kakovost temelji na kombinaciji pripadnosti, prepoznavnosti in empatiji glede niza skupnih vrednot in skupne vizije prihodnosti. Spodbujanje regionalne/lokalne identitete vključuje:

—

pregledne in participativne modele upravljanja, ki jih je mogoče uresničiti z razdelitvijo pristojnosti med različne akterje in javna ter zasebna središča, ki sprejemajo odločitve, dejavnosti za vzpostavitev institucij in krepitev zmogljivosti za optimalno organizacijo, upravljanje in delovanje ter trajnostno uporabo lokalnih virov, vključno s prevozom, zdravstvenimi storitvami, fizičnimi viri, infrastrukturo in storitvami IKT;

| — | razvoj „prijetnega“ videza območja; |
| --- | --- |

—

razvoj „prijetnega“ videza območja;

| — | analize PPPN (17); |
| --- | --- |

—

analize PPPN (17);

| — | participativno proučevanje prihodnjega razvoja za spodbujanje ozaveščenosti glede skupne vizije/poti; |
| --- | --- |

—

participativno proučevanje prihodnjega razvoja za spodbujanje ozaveščenosti glede skupne vizije/poti;

| — | povezovanje v mreže in izmenjavo najboljših praks med regijami; |
| --- | --- |

—

povezovanje v mreže in izmenjavo najboljših praks med regijami;

| — | primerjalne naloge za zagotavljanje primerljivih ozemeljskih prednosti. |
| --- | --- |

—

primerjalne naloge za zagotavljanje primerljivih ozemeljskih prednosti.

4.   Celostni ozemeljski pristop in sistemi proučevanja prihodnjega razvoja za lokalne in regionalne raziskave ter inovacije

4.1   Celostni ozemeljski pristop in lokalni človeški viri

| 4.1.1 | Glede najboljšega izkoriščanja lokalnih človeških virov obstajajo različna prednostna področja ukrepanja:






  — | skupna strateška vizija (foresight) srednjeročnih in dolgoročnih možnosti za lokalni in regionalni tehnološki in inovativni razvoj; |
| --- | --- | --- |

4.1.1

Glede najboljšega izkoriščanja lokalnih človeških virov obstajajo različna prednostna področja ukrepanja:

—

skupna strateška vizija (foresight) srednjeročnih in dolgoročnih možnosti za lokalni in regionalni tehnološki in inovativni razvoj;

| — | strukturiran socialni dialog na lokalni in regionalni ravni; v zvezi s tem je pomembno v celoti potrditi obstoječe pravne zahteve glede informacij in posvetovanja (18); |
| --- | --- |

—

strukturiran socialni dialog na lokalni in regionalni ravni; v zvezi s tem je pomembno v celoti potrditi obstoječe pravne zahteve glede informacij in posvetovanja (18);

| — | usposabljanje z uporabo visokokakovostnih struktur za trajno usposabljanje delavcev za poklicne profile, ki so nujni za prihodnji regionalni razvoj v okviru svetovne konkurenčnosti; |
| --- | --- |

—

usposabljanje z uporabo visokokakovostnih struktur za trajno usposabljanje delavcev za poklicne profile, ki so nujni za prihodnji regionalni razvoj v okviru svetovne konkurenčnosti;

| — | uporaba številnih socialnih instrumentov za pomoč delavcem, ki jih prizadenejo nepričakovane tržne spremembe in jih izključijo iz razvojnih možnosti ali lokalni in regionalni upad na kritičnih območjih; |
| --- | --- |

—

uporaba številnih socialnih instrumentov za pomoč delavcem, ki jih prizadenejo nepričakovane tržne spremembe in jih izključijo iz razvojnih možnosti ali lokalni in regionalni upad na kritičnih območjih;

| — | politika, usmerjena v socialno vključevanje in spoštovanje etničnih manjšin; |
| --- | --- |

—

politika, usmerjena v socialno vključevanje in spoštovanje etničnih manjšin;

| — | inteligentno in odgovorno upravljanje prožnosti, ki omogoča večje možnosti za poklicno uspešnost (fleksivarnost (19)); |
| --- | --- |

—

inteligentno in odgovorno upravljanje prožnosti, ki omogoča večje možnosti za poklicno uspešnost (fleksivarnost (19));

| — | polna udeležba javnosti. |
| --- | --- |

—

polna udeležba javnosti.

4.2   Celostni ozemeljski pristop in razvoj nove, močnejše oblike podjetništva

| 4.2.1 | Celostni ozemeljski pristop lahko z zagotavljanjem ugodnega okolja spodbudi in pospeši ustvarjanje in razvoj podjetij, zlasti malih in srednje velikih podjetij. To zajema:






  — | ukinitev birokracije in odpravo birokratskih ovir za ustanavljanje in razvoj (na primer glede velikosti) podjetij; |
| --- | --- | --- |

4.2.1

Celostni ozemeljski pristop lahko z zagotavljanjem ugodnega okolja spodbudi in pospeši ustvarjanje in razvoj podjetij, zlasti malih in srednje velikih podjetij. To zajema:

—

ukinitev birokracije in odpravo birokratskih ovir za ustanavljanje in razvoj (na primer glede velikosti) podjetij;

| — | zagotavljanje struktur za poklicno in drugo usposabljanje, pripravništvo in vseživljenjsko učenje, ki jih s pomočjo dvostranskih organov vodijo socialni partnerji na podlagi projektov, usmerjenih v prihodnost; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje struktur za poklicno in drugo usposabljanje, pripravništvo in vseživljenjsko učenje, ki jih s pomočjo dvostranskih organov vodijo socialni partnerji na podlagi projektov, usmerjenih v prihodnost;

| — | vzpostavljanje celostnih mrež med univerzami, podjetji in raziskovalnimi centri s standardiziranimi programi dela, metodologijami in strukturami, ki so usmerjene v prenos tehnologije; |
| --- | --- |

—

vzpostavljanje celostnih mrež med univerzami, podjetji in raziskovalnimi centri s standardiziranimi programi dela, metodologijami in strukturami, ki so usmerjene v prenos tehnologije;

| — | vzpostavljanje in ponovna oživitev novih, na znanju temelječih industrijskih in tehnoloških okrožij ter celostnih industrijskih platform, v katerih se akterji tehnološkega sektorja razširijo, zato da sprejmejo nove centre za učenje in uporabne raziskave ter pri razvoju sistemov za proizvajanje in distribucijo, ki bodo usmerjeni v skupne vrednote in strategije „učnih skupnosti“, ne upoštevajo le svoje najbližje soseščine; |
| --- | --- |

—

vzpostavljanje in ponovna oživitev novih, na znanju temelječih industrijskih in tehnoloških okrožij ter celostnih industrijskih platform, v katerih se akterji tehnološkega sektorja razširijo, zato da sprejmejo nove centre za učenje in uporabne raziskave ter pri razvoju sistemov za proizvajanje in distribucijo, ki bodo usmerjeni v skupne vrednote in strategije „učnih skupnosti“, ne upoštevajo le svoje najbližje soseščine;

| — | vzpostavljanje (tudi z regionalnimi razvojnimi agencijami) mrež industrijskih in tehnoloških parkov, zato da se razvijejo dobro opremljene regije, ki lahko ponujajo storitve kot pomoč pri razvoju novih podjetij; |
| --- | --- |

—

vzpostavljanje (tudi z regionalnimi razvojnimi agencijami) mrež industrijskih in tehnoloških parkov, zato da se razvijejo dobro opremljene regije, ki lahko ponujajo storitve kot pomoč pri razvoju novih podjetij;

| — | izboljšanje dostopa do virov financiranja in posojil, tudi z izvajanjem mehanizmov, kot so tisti, ki jih v EU spodbuja pobuda JEREMIE (Skupni viri za mikro- do srednje velika podjetja); |
| --- | --- |

—

izboljšanje dostopa do virov financiranja in posojil, tudi z izvajanjem mehanizmov, kot so tisti, ki jih v EU spodbuja pobuda JEREMIE (Skupni viri za mikro- do srednje velika podjetja);

| — | razvoj in razširjanje mehanizmov korporativne družbene odgovornosti; |
| --- | --- |

—

razvoj in razširjanje mehanizmov korporativne družbene odgovornosti;

| — | spodbujanje in krepitev sistemov za sodelovanje med socialnimi partnerji ter lokalnimi gospodarskimi in družbenimi akterji, in sicer s povečanjem njihove institucionalne zmogljivosti in možnosti za socialni dialog; |
| --- | --- |

—

spodbujanje in krepitev sistemov za sodelovanje med socialnimi partnerji ter lokalnimi gospodarskimi in družbenimi akterji, in sicer s povečanjem njihove institucionalne zmogljivosti in možnosti za socialni dialog;

| — | posodobitev lokalnega digitalnega sistema za sporazumevanje med vsemi političnimi, gospodarskimi in družbenimi akterji, ki so prisotni na tem območju, ter pomembnimi javnimi in zasebnimi organi in institucijami. Osredotočiti se je treba na instrumente, kot so elektronska uprava, elektronsko poslovanje, elektronsko trgovanje, delo na daljavo, širokopasovna komunikacijska omrežja z veliko zmogljivostjo, kot so omrežje GEANT (20) za prenos podatkov in sistemi GRID (21); |
| --- | --- |

—

posodobitev lokalnega digitalnega sistema za sporazumevanje med vsemi političnimi, gospodarskimi in družbenimi akterji, ki so prisotni na tem območju, ter pomembnimi javnimi in zasebnimi organi in institucijami. Osredotočiti se je treba na instrumente, kot so elektronska uprava, elektronsko poslovanje, elektronsko trgovanje, delo na daljavo, širokopasovna komunikacijska omrežja z veliko zmogljivostjo, kot so omrežje GEANT (20) za prenos podatkov in sistemi GRID (21);

| — | krepitev vrednot v okviru programa JESSICA, usmerjenega v integracijo obrobnih mestnih območij; |
| --- | --- |

—

krepitev vrednot v okviru programa JESSICA, usmerjenega v integracijo obrobnih mestnih območij;

| — | zagotavljanje fizično, gospodarsko in socialno varnega okolja za javnost, podjetja in področje dela; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje fizično, gospodarsko in socialno varnega okolja za javnost, podjetja in področje dela;

| — | ustvarjanje trajnostnega celostnega ozemeljskega pristopa k lokalnim in regionalnim industrijskim politikam z optimalnim varstvom okolja med gospodarskimi in industrijskimi spremembami. |
| --- | --- |

—

ustvarjanje trajnostnega celostnega ozemeljskega pristopa k lokalnim in regionalnim industrijskim politikam z optimalnim varstvom okolja med gospodarskimi in industrijskimi spremembami.

4.3   Celostni ozemeljski pristop in sedmi okvirni program — skladnost z drugimi politikami Skupnosti

Voditelji držav in vlad so leta 2005 na politični ravni dodatno spodbudili ponovno oživitev lizbonske strategije, zlasti s poudarkom, kako lahko evropske vrednote podprejo posodabljanje gospodarstva in družbe v globaliziranem svetu.

| 4.3.1 | Evropski svet je na zasedanju marca 2006 določil prednostne naloge, ki jih je treba obravnavati v obnovljenem partnerstvu za rast in zaposlovanje:






  — | večje naložbe v znanje in inovacije; |
| --- | --- | --- |

4.3.1

Evropski svet je na zasedanju marca 2006 določil prednostne naloge, ki jih je treba obravnavati v obnovljenem partnerstvu za rast in zaposlovanje:

—

večje naložbe v znanje in inovacije;

| — | sprostitev poslovnih možnosti, zlasti malih in srednje velikih podjetij; |
| --- | --- |

—

sprostitev poslovnih možnosti, zlasti malih in srednje velikih podjetij;

| — | povečanje novih in trajnostnih zaposlitvenih možnosti za prednostne skupine, zlasti mlade (22), ženske, starejše delavce, invalidne osebe, zakonite priseljence in manjšine. |
| --- | --- |

—

povečanje novih in trajnostnih zaposlitvenih možnosti za prednostne skupine, zlasti mlade (22), ženske, starejše delavce, invalidne osebe, zakonite priseljence in manjšine.

| 4.4 | Program za podjetniške pobude in inovativnost, ki je del programa za konkurenčnost in inovativnost, povezuje v skladen okvir veliko dejavnosti, namenjenih obravnavi ključnih težav, ki vplivajo na konkurenčnost in inovacije v gospodarski in družbeni strukturi EU, z usmerjanjem razvoja v inovativne in produktivne ukrepe, varstvom okolja ter oblikovanjem učinkovite in družbeno sprejemljive uporabe virov. |
| --- | --- |

4.4

Program za podjetniške pobude in inovativnost, ki je del programa za konkurenčnost in inovativnost, povezuje v skladen okvir veliko dejavnosti, namenjenih obravnavi ključnih težav, ki vplivajo na konkurenčnost in inovacije v gospodarski in družbeni strukturi EU, z usmerjanjem razvoja v inovativne in produktivne ukrepe, varstvom okolja ter oblikovanjem učinkovite in družbeno sprejemljive uporabe virov.

| 4.5 | Poseben program „Zmogljivosti“, ki je del sedmega okvirnega programa, je namenjen povečanju možnosti za raziskave in inovacije, zlasti:






  — | z izpolnjevanjem potreb malih in srednje velikih podjetij, ki morajo uporabljati zunanje raziskovalne dejavnosti; |
| --- | --- | --- |

4.5

Poseben program „Zmogljivosti“, ki je del sedmega okvirnega programa, je namenjen povečanju možnosti za raziskave in inovacije, zlasti:

—

z izpolnjevanjem potreb malih in srednje velikih podjetij, ki morajo uporabljati zunanje raziskovalne dejavnosti;

| — | s spodbujanjem nadnacionalnih omrežij regij znanja, zato da se podpre nastanek grozdov, metaokrožij in tehnoloških ter poslovnih parkov, ki bodo povezovali univerze, raziskovalne centre, družbe in regionalne organe; |
| --- | --- |

—

s spodbujanjem nadnacionalnih omrežij regij znanja, zato da se podpre nastanek grozdov, metaokrožij in tehnoloških ter poslovnih parkov, ki bodo povezovali univerze, raziskovalne centre, družbe in regionalne organe;

| — | z izkoriščanjem raziskovalnih in inovacijskih potencialov konvergenčnih regij in najbolj oddaljenih regij v povezavi z ukrepi strukturnih in kohezijskih skladov. |
| --- | --- |

—

z izkoriščanjem raziskovalnih in inovacijskih potencialov konvergenčnih regij in najbolj oddaljenih regij v povezavi z ukrepi strukturnih in kohezijskih skladov.

| 4.5.1 | Zagotavljanje optimalne udeležbe malih in srednje velikih podjetij pri raziskovalnih in inovacijskih dejavnostih bo vključevalo tudi druge posebne programe sedmega okvirnega programa („Sodelovanje“, „Zamisli“, „Ljudje“). |
| --- | --- |

4.5.1

Zagotavljanje optimalne udeležbe malih in srednje velikih podjetij pri raziskovalnih in inovacijskih dejavnostih bo vključevalo tudi druge posebne programe sedmega okvirnega programa („Sodelovanje“, „Zamisli“, „Ljudje“).

| 4.5.2 | Bistvena je tudi potreba po polni uporabi rezultatov raziskav, ki je tudi skupna značilnost vseh programov, najučinkoviteje pa se izpolni na teritorialni ravni. V okviru tega je potrebna visoka stopnja usklajenosti, skladnosti in sinergije z instrumenti regionalne in kohezijske politike Skupnosti in drugimi podpornimi instrumenti Skupnosti za regionalno sodelovanje ter izobraževanje in usposabljanje. |
| --- | --- |

4.5.2

Bistvena je tudi potreba po polni uporabi rezultatov raziskav, ki je tudi skupna značilnost vseh programov, najučinkoviteje pa se izpolni na teritorialni ravni. V okviru tega je potrebna visoka stopnja usklajenosti, skladnosti in sinergije z instrumenti regionalne in kohezijske politike Skupnosti in drugimi podpornimi instrumenti Skupnosti za regionalno sodelovanje ter izobraževanje in usposabljanje.

| 4.5.3 | Poleg tega je treba zgoraj navedene ukrepe uskladiti z regionalnimi politikami v zvezi z reformiranimi evropskimi strukturnimi skladi. |
| --- | --- |

4.5.3

Poleg tega je treba zgoraj navedene ukrepe uskladiti z regionalnimi politikami v zvezi z reformiranimi evropskimi strukturnimi skladi.

| 4.6 | Da se te pobude ustrezno prilagodijo v praksi, morajo poleg tega, da so čim bolj usklajene, za zagotavljanje sinergije in preprečevanje prekrivanja ali neskladja prednostno obravnavati tudi:






  — | dovzetno, dobro opremljeno okolje, ki bo lahko z ustreznimi regionalnimi in lokalnimi programi imelo sinergijske učinke, razvilo mednarodna raziskovalna partnerska omrežja, zato da se izpolnijo nadnacionalna merila evropskih projektov in se raziskovalni rezultati prenesejo v resnično konkurenčno rast in večjo stopnjo zaposlitve, pri čemer bo usmerjeno v sedanje spremembe v industriji z uporabo stalnih ozemeljskih omrežij, ki spodbujajo medsebojno delovanje univerz, industrije in raziskovalnih centrov; |
| --- | --- | --- |

4.6

Da se te pobude ustrezno prilagodijo v praksi, morajo poleg tega, da so čim bolj usklajene, za zagotavljanje sinergije in preprečevanje prekrivanja ali neskladja prednostno obravnavati tudi:

—

dovzetno, dobro opremljeno okolje, ki bo lahko z ustreznimi regionalnimi in lokalnimi programi imelo sinergijske učinke, razvilo mednarodna raziskovalna partnerska omrežja, zato da se izpolnijo nadnacionalna merila evropskih projektov in se raziskovalni rezultati prenesejo v resnično konkurenčno rast in večjo stopnjo zaposlitve, pri čemer bo usmerjeno v sedanje spremembe v industriji z uporabo stalnih ozemeljskih omrežij, ki spodbujajo medsebojno delovanje univerz, industrije in raziskovalnih centrov;

| — | višješolske strukture izobraževanja in usposabljanja, ki zagotavljajo učinkovit odziv na zahteve gospodarskega in industrijskega razvoja in temeljijo na znanju: te strukture bi morale temeljiti na programih usposabljanja, usmerjenih v prilagajanje novim tehnologijam proizvodnje in modelom za distribucijo in porabo ter na sistemih vseživljenjskega učenja za predvidevanje odzivov na spremembe v industriji in na trgu; |
| --- | --- |

—

višješolske strukture izobraževanja in usposabljanja, ki zagotavljajo učinkovit odziv na zahteve gospodarskega in industrijskega razvoja in temeljijo na znanju: te strukture bi morale temeljiti na programih usposabljanja, usmerjenih v prilagajanje novim tehnologijam proizvodnje in modelom za distribucijo in porabo ter na sistemih vseživljenjskega učenja za predvidevanje odzivov na spremembe v industriji in na trgu;

| — | institucionalno in na združevanju temelječe vzpostavljanje zmogljivosti ter pobude za socialni dialog, z namenom učinkovitega načrtovanja in optimizacije raziskovanja in tehnološkega prenosa: vsi ti elementi morajo delovati v skladu z vizijo gospodarskih in družbenih akterjev, ki se soočajo z resničnostjo neposredno v praksi, njihov cilj pa mora biti omogočanje novih poslovnih priložnosti in priložnosti za usposabljanje, možnosti visokošolskega usposabljanja ter novih poklicnih profilov; |
| --- | --- |

—

institucionalno in na združevanju temelječe vzpostavljanje zmogljivosti ter pobude za socialni dialog, z namenom učinkovitega načrtovanja in optimizacije raziskovanja in tehnološkega prenosa: vsi ti elementi morajo delovati v skladu z vizijo gospodarskih in družbenih akterjev, ki se soočajo z resničnostjo neposredno v praksi, njihov cilj pa mora biti omogočanje novih poslovnih priložnosti in priložnosti za usposabljanje, možnosti visokošolskega usposabljanja ter novih poklicnih profilov;

| — | celostno regionalno politiko, ki bo sposobna kar najbolj izkoristiti lokalne razvojne možnosti, povečati zmožnosti za spremembo in inovativna predvidevanja, zato da bo lahko izkoriščala nove blagovne in storitvene tokove, človeške vire in kapital, ki ga ustvarja globalizacija; |
| --- | --- |

—

celostno regionalno politiko, ki bo sposobna kar najbolj izkoristiti lokalne razvojne možnosti, povečati zmožnosti za spremembo in inovativna predvidevanja, zato da bo lahko izkoriščala nove blagovne in storitvene tokove, človeške vire in kapital, ki ga ustvarja globalizacija;

| — | okrepljen socialni dialog na regionalni/lokalni ravni, ki bo lahko najbolje izkoristil pričakovane spremembe v industriji in na trgu ter v izobraževanju in procesu usposabljanja; ta dialog mora zagotoviti tudi boljšo varnost zaposlitve in večjo prožnost pri organizaciji proizvodnje, distribucije in storitev. |
| --- | --- |

—

okrepljen socialni dialog na regionalni/lokalni ravni, ki bo lahko najbolje izkoristil pričakovane spremembe v industriji in na trgu ter v izobraževanju in procesu usposabljanja; ta dialog mora zagotoviti tudi boljšo varnost zaposlitve in večjo prožnost pri organizaciji proizvodnje, distribucije in storitev.

| 4.6.1 | Odbor meni, da sta sedmi okvirni program za raziskave in razvoj ter nov program za konkurenčnost in inovacije, o katerem je Odbor že predložil mnenja, še vedno preveč oblikovana od zgoraj navzdol in še ne omogočata ustrezne stopnje integracije in odgovorne udeležbe javnih in zasebnih razvojnih akterjev na lokalni in regionalni ravni, kot je to nujno in zaželeno. Tak pristop lokalnim akterjem v resnici ne omogoča primerne vloge skupnih skrbnikov evropskega upravljanja. |
| --- | --- |

4.6.1

Odbor meni, da sta sedmi okvirni program za raziskave in razvoj ter nov program za konkurenčnost in inovacije, o katerem je Odbor že predložil mnenja, še vedno preveč oblikovana od zgoraj navzdol in še ne omogočata ustrezne stopnje integracije in odgovorne udeležbe javnih in zasebnih razvojnih akterjev na lokalni in regionalni ravni, kot je to nujno in zaželeno. Tak pristop lokalnim akterjem v resnici ne omogoča primerne vloge skupnih skrbnikov evropskega upravljanja.

| 4.6.2 | Evropska unija bi morala spodbujati takšno partnerstvo na lokalni ravni z organi in gospodarskimi akterji ter zlasti socialnimi partnerji tudi prek obeh omenjenih instrumentov, zato da se spodbudi nova generacija ozemeljskih dogovorov za razvoj v okviru globalizacije (23). Ti morajo vključevati vse interesne skupine na področju gospodarskega razvoja in razvoja zaposlovanja, da se zagotovi učinkovit odziv na izzive trga in konkurenčnosti, pri čemer je treba preseči lokalno miselnost, ki je v svetu medsebojno povezanih stvarnosti vedno bolj omejujoča. |
| --- | --- |

4.6.2

Evropska unija bi morala spodbujati takšno partnerstvo na lokalni ravni z organi in gospodarskimi akterji ter zlasti socialnimi partnerji tudi prek obeh omenjenih instrumentov, zato da se spodbudi nova generacija ozemeljskih dogovorov za razvoj v okviru globalizacije (23). Ti morajo vključevati vse interesne skupine na področju gospodarskega razvoja in razvoja zaposlovanja, da se zagotovi učinkovit odziv na izzive trga in konkurenčnosti, pri čemer je treba preseči lokalno miselnost, ki je v svetu medsebojno povezanih stvarnosti vedno bolj omejujoča.

4.7   Celostni ozemeljski pristop, participativno upravljanje, socialni partnerji in civilna družba

| 4.7.1 | Za velik del ukrepov za trajnostno konkurenčnost so odgovorni lokalni in regionalni subjekti, zaradi česar so sistemi upravljanja in sodelovanja med različnimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi, različnimi organi in institucijami, socialnimi partnerji, podjetji in akterji civilne družbe prednostna naloga. |
| --- | --- |

4.7.1

Za velik del ukrepov za trajnostno konkurenčnost so odgovorni lokalni in regionalni subjekti, zaradi česar so sistemi upravljanja in sodelovanja med različnimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi, različnimi organi in institucijami, socialnimi partnerji, podjetji in akterji civilne družbe prednostna naloga.

| 4.7.2 | V zvezi s konceptom upravljanja, je treba omeniti predhodne ugotovitve Odbora o tem, „da morajo zasebne interesne skupine ukrepati in prevzeti odgovornost z dejanskimi prispevki in ukrepi. (...) Socialni in civilni dialog sta pomembna spremljevalna ukrepa“ (24). |
| --- | --- |

4.7.2

V zvezi s konceptom upravljanja, je treba omeniti predhodne ugotovitve Odbora o tem, „da morajo zasebne interesne skupine ukrepati in prevzeti odgovornost z dejanskimi prispevki in ukrepi. (...) Socialni in civilni dialog sta pomembna spremljevalna ukrepa“ (24).

| 4.7.3 | V zvezi s krepitvijo socialnega dialoga je treba poudariti: „Odbor se strinja ..., da imajo socialni partnerji glede na njihovo poznavanje sektorja lahko posebno vlogo pri opozarjanju.“ |
| --- | --- |

4.7.3

V zvezi s krepitvijo socialnega dialoga je treba poudariti: „Odbor se strinja ..., da imajo socialni partnerji glede na njihovo poznavanje sektorja lahko posebno vlogo pri opozarjanju.“

| 4.7.4 | Po mnenju Odbora gre za izvajanje poenostavljenega, proaktivnega in reaktivnega sistema socialnega inženiringa in sprejemanja odločitev, ki bo lahko ohranil visokokakovostno politično, gospodarsko in socialno demokracijo brez zadrževanja in oviranja razvoja ukrepov in pobud. |
| --- | --- |

4.7.4

Po mnenju Odbora gre za izvajanje poenostavljenega, proaktivnega in reaktivnega sistema socialnega inženiringa in sprejemanja odločitev, ki bo lahko ohranil visokokakovostno politično, gospodarsko in socialno demokracijo brez zadrževanja in oviranja razvoja ukrepov in pobud.

| 4.7.5 | Bistven je razvoj skupne srednjeročne do dolgoročne vizije in tudi prepoznavanje in razdelitev odgovornosti v zvezi z dogovorjenimi vmesnimi cilji ter uporaba naprednih in preverjenih orodij na regionalni ravni, kot je proučevanje prihodnjega razvoja (foresight). |
| --- | --- |

4.7.5

Bistven je razvoj skupne srednjeročne do dolgoročne vizije in tudi prepoznavanje in razdelitev odgovornosti v zvezi z dogovorjenimi vmesnimi cilji ter uporaba naprednih in preverjenih orodij na regionalni ravni, kot je proučevanje prihodnjega razvoja (foresight).

| 4.8 | Celostni ozemeljski pristop je strategija upravljanja za razvoj socialno odgovornih regij. |
| --- | --- |

4.8

Celostni ozemeljski pristop je strategija upravljanja za razvoj socialno odgovornih regij.

| 4.8.1 | V kontekstu, kot je ta, ki je odprt svetovni konkurenci, mora vsaka strategija upravljanja za socialno odgovoren lokalni in regionalni razvoj zagotoviti trajnostno težnjo v smeri ekonomskega razvoja in visokih socialnih standardov. Takšna strategija bi morala vključevati zlasti:






  — | neprestano izboljševanje kakovosti ter kognitivno in inovativno zmogljivost lokalnega in regionalnega proizvodnega sistema s sistematičnimi analizami in skupno oblikovanimi predvidevanji socialnega, ekonomskega in tehnološkega razvoja; |
| --- | --- | --- |

4.8.1

V kontekstu, kot je ta, ki je odprt svetovni konkurenci, mora vsaka strategija upravljanja za socialno odgovoren lokalni in regionalni razvoj zagotoviti trajnostno težnjo v smeri ekonomskega razvoja in visokih socialnih standardov. Takšna strategija bi morala vključevati zlasti:

—

neprestano izboljševanje kakovosti ter kognitivno in inovativno zmogljivost lokalnega in regionalnega proizvodnega sistema s sistematičnimi analizami in skupno oblikovanimi predvidevanji socialnega, ekonomskega in tehnološkega razvoja;

| — | razvoj svetovnih referenčnih omrežij za javne in zasebne sektorje, ki zagotavljajo stalno in jasno dvosmerno interakcijo s svetovnim trgom; |
| --- | --- |

—

razvoj svetovnih referenčnih omrežij za javne in zasebne sektorje, ki zagotavljajo stalno in jasno dvosmerno interakcijo s svetovnim trgom;

| — | visoko stopnjo okoljske in socialne trajnosti pri razvoju proizvodnje in porabe; |
| --- | --- |

—

visoko stopnjo okoljske in socialne trajnosti pri razvoju proizvodnje in porabe;

| — | učinkovite in okrepljene metode za pridobivanje in širjenje znanja, informacij ter stalnega usposabljanja tehnoloških akterjev, uporabnikov in končnih porabnikov; |
| --- | --- |

—

učinkovite in okrepljene metode za pridobivanje in širjenje znanja, informacij ter stalnega usposabljanja tehnoloških akterjev, uporabnikov in končnih porabnikov;

| — | pripravo „lokalne in regionalne bilance socialnega stanja“ za merjenje, spremljanje in obravnavanje trendov, ki prispevajo k uresničevanju kvalitativnih in kvantitativnih ciljev na podlagi skupnih standardov in metod na evropski ravni. |
| --- | --- |

—

pripravo „lokalne in regionalne bilance socialnega stanja“ za merjenje, spremljanje in obravnavanje trendov, ki prispevajo k uresničevanju kvalitativnih in kvantitativnih ciljev na podlagi skupnih standardov in metod na evropski ravni.

V Bruslju, 13. septembra 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Glej sklepe predsedstva z zasedanja Evropskega sveta z dne 23. in 24. marca 2006, odstavek 4.

1

(2)  Glej: Pacte Industrial de la Regio Metropolitana de Barcelona ( http://www.pacteind.org/eng/activities/), ki navaja, da je konkurenčnost določene regije odvisna od kakovosti podjetij in njihove delovne sile.

2

Pacte Industrial de la Regio Metropolitana de Barcelona

(3)  Glej smernice Evropske komisije za kohezijsko politiko: dejavno horizontalno partnerstvo (socialni partnerji, organizirana civilna družba, upravitelji); Učinkovito vertikalno partnerstvo (Evropska komisija, nacionalne vlade, lokalne in regionalne oblasti). Glej Uredbo (ES) št. 1260/1999 z dne 21.6.1999 in COM(2002) 598 z dne 7.11.2002.

3

(4)  Glej „demokracija, ki je blizu državljanom“.

4

(5)  P. Cooke et al, 1998, Regional Innovation Systems — The role of governance in a globalised world (Regionalni inovacijski sistemi — vloga upravljanja v globaliziranem svetu).

5

(6)  Ta koncept je podlaga novega programa JESSICA, ki ga je zasnoval generalni direktorat za regionalno politiko (DG REGIO) in ga financira EIB, namenjen pa je obnovi problematičnih mestnih območij.

6

(7)  V antropološkem smislu kulturo sestavljajo različne vedenjske oblike, ki se pridobijo in prenašajo s simboli, ravnanji, znamenji in deli razuma (Alberoni, Consumi e società).

7

(8)  F. Alburquerque et al, Learning to innovate, OECD seminar 30.9.–1.10.1999 Malaga, Španija.

8

(9)  Opredelitev pojma foresight: sistematični, participativni proces, ki vključuje zbiranje informacij in razvoj vizij za srednje- in dolgoročno prihodnost, s ciljem pomagati pri sprejemanju odločitev in zbirati sredstva za skupne dejavnosti.

9

foresight

(10)  COM(2002) 565 konč., 16.10.2002.

10

(11)  http://www.cordis.lu/rtd2002/foresight.main.htm.

11

http://www.cordis.lu/rtd2002/foresight/seminar.htm.

http://www.regional-foresight.de/.

http://prospectiva2002.jrc.es/.

(12)  Inštitut za prospektivne tehnološke študije je eden od sedmih inštitutov Skupnega raziskovalnega središča (SRS).

12

(13)  Ustvarjanje inovativne Evrope, poročilo neodvisne strokovne skupine za raziskave in razvoj ter inovacije, ki ji predseduje Esko Aho, januar 2006.

13

(14)  Osebe s socialnimi in tehnološkimi izkušnjami, ki so s pomočjo tehnoloških centrov sposobne pomagati mikro in malim podjetjem pri inovacijskih procesih.

14

(15)  Glej Sklepe Evropskega sveta z dne 15. in 16. junija 2006.

15

(16)  Glej „Evropska politika na področju logistike“.

16

(17)  analiza PPPN: analiza prednosti in pomanjkljivosti, priložnosti in nevarnosti.

17

(18)  Glej dokument ETUC: Prestrukturiranje in zaposlovanje — Predvidevanje in spremljanje prestrukturiranja za razvoj delovnih mest: vloga Evropske unije (ETUC Izvršni odbor, Bruselj, 14. in 15. junij 2005).

18

(19)  Fleksivarnost: primer z Danske, ECO/167; poročevalka: ga. Vium.

19

(20)  V projektu GÉANT je sodelovalo 26 nacionalnih raziskovalnih in izobraževalnih mrež, ki predstavljajo 30 evropskih držav, Evropsko komisijo in DANTE (Delivery of Advanced Network Technology to Europe). Glavni namen projekta je bil razviti omrežje GÉANT — več gigabitno vseevropsko podatkovno in komunikacijsko omrežje za izključno raziskovalne in izobraževalne namene.

20

Delivery of Advanced Network Technology to Europe

(21)  GRID: sistem, ki povezuje in usklajuje vire in uporabnike, ki so na različnih področjih nadzora (na primer uporabnikovo namizje in centralni računalniški sistem, različne upravne enote enega podjetja ali različnih podjetij) ter rešuje vprašanja glede varnostne politike, plačil, članstva itn., ki se pojavijo v teh okoljih.

21

(22)  Glej na primer pakt za mlade, ki ga je uvedla francoska vlada.

22

(23)  Glej: Pacte Industrial de la Regio Metropolitana de Barcelona ( http://www.pacteind.org/eng/activities/), ki navaja, da je konkurenčnost določene regije odvisna od kakovosti podjetij in njihove delovne sile.

23

Pacte Industrial de la Regio Metropolitana de Barcelona

(24)  Glej mnenje EES: Pot do evropske družbe znanja — prispevek organizirane civilne družbe k lizbonski strategiji (raziskovalno mnenje), poročevalci: g. Olsson, ga. Belabed in g. van Iersel.

24

Pot do evropske družbe znanja

prispevek organizirane civilne družbe k lizbonski strategiji

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/20

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o prispevku vseživljenjskega učenja s podporo informacijske tehnologije h konkurenčnosti Evrope, spremembam v industriji in razvoju družbenega kapitala

(2006/C 318/03)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 19. januarja 2006 v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravil mnenje o: Prispevek vseživljenjskega učenja s podporo informacijske tehnologije h konkurenčnosti Evrope, spremembam v industriji in razvoju družbenega kapitala.

Posvetovalna komisija za spremembe v industriji, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 31. avgusta 2006. Poročevalec je bil g. Marian Krzaklewski. Soporočevalec je bil g. András Szücs.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 13. septembra 2006) s 181 glasovi za, 6 glasovi proti in 11 vzdržanimi glasovi.

1.   Predlogi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor je prepričan, da bi morala uporaba elektronskih medijev pri poučevanju in usposabljanju (e-učenje) (1) pomagati Evropski uniji pri izvajanju dejavnosti, katerih cilj je povečanje učinkovitosti in kakovosti izobraževanja, vključno z izobraževanjem in usposabljanjem na delovnem mestu. Ta in drugi ukrepi bodo zmanjšali stroške usposabljanja zaposlenih, obenem pa bistveno izboljšali konkurenčnost podjetij, zlasti malih in srednjih. |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor je prepričan, da bi morala uporaba elektronskih medijev pri poučevanju in usposabljanju (e-učenje) (1) pomagati Evropski uniji pri izvajanju dejavnosti, katerih cilj je povečanje učinkovitosti in kakovosti izobraževanja, vključno z izobraževanjem in usposabljanjem na delovnem mestu. Ta in drugi ukrepi bodo zmanjšali stroške usposabljanja zaposlenih, obenem pa bistveno izboljšali konkurenčnost podjetij, zlasti malih in srednjih.

| 1.2 | Odbor meni, da v EU še vedno ni usklajeno učenje in usposabljanje s podporo informacijskih in komunikacijskih tehnologij. Razlog za to so jezikovne in kulturne razlike ter nerazvitost zadevnih trgov. |
| --- | --- |

1.2

Odbor meni, da v EU še vedno ni usklajeno učenje in usposabljanje s podporo informacijskih in komunikacijskih tehnologij. Razlog za to so jezikovne in kulturne razlike ter nerazvitost zadevnih trgov.

| 1.2.1 | Da bi se to spremenilo, bi morale biti vse izobraževalne ustanove (vključno s tistimi, ki delujejo na področju vseživljenjskega učenja (2)) odprte za nove oblike učenja in pripravljene za njihovo vedno večjo uporabo, pri čimer bi podpirale povezovanje znanja in izkušenj zaradi doseganja sinergije z načrtovanim tehnološkim in gospodarskim razvojem. |
| --- | --- |

1.2.1

Da bi se to spremenilo, bi morale biti vse izobraževalne ustanove (vključno s tistimi, ki delujejo na področju vseživljenjskega učenja (2)) odprte za nove oblike učenja in pripravljene za njihovo vedno večjo uporabo, pri čimer bi podpirale povezovanje znanja in izkušenj zaradi doseganja sinergije z načrtovanim tehnološkim in gospodarskim razvojem.

| 1.2.2 | Odbor meni, da je Evropska komisija najbolj primerna za določitev nove politike na tem področju. Zato je za službe Komisije pomembno predvsem vprašanje komunikacije in usklajevanja, zlasti na področju izobraževanja in informacijske družbe. |
| --- | --- |

1.2.2

Odbor meni, da je Evropska komisija najbolj primerna za določitev nove politike na tem področju. Zato je za službe Komisije pomembno predvsem vprašanje komunikacije in usklajevanja, zlasti na področju izobraževanja in informacijske družbe.

| 1.2.3 | Čas je za potrditev, da je e-učenje postalo del vsakdanjega življenja in da se je znanje na tem področju utrdilo, kar bo omogočilo uporabo usklajenih pristopov in pomagalo pridobiti dodano vrednost e-učenja. |
| --- | --- |

1.2.3

Čas je za potrditev, da je e-učenje postalo del vsakdanjega življenja in da se je znanje na tem področju utrdilo, kar bo omogočilo uporabo usklajenih pristopov in pomagalo pridobiti dodano vrednost e-učenja.

| 1.3 | EESO je prepričan, da je potrebna večja seznanjenost z IKT v EU, zlasti z možnimi načini uporabe teh tehnologij za podporo usposabljanja v industriji in vseživljenjskega učenja, na primer z:






  — | usposabljanjem, ki se pretežno izvaja na delovnem mestu in ki je naravnano na reševanje obstoječih problemov v dejanskih razmerah; |
| --- | --- | --- |

1.3

EESO je prepričan, da je potrebna večja seznanjenost z IKT v EU, zlasti z možnimi načini uporabe teh tehnologij za podporo usposabljanja v industriji in vseživljenjskega učenja, na primer z:

—

usposabljanjem, ki se pretežno izvaja na delovnem mestu in ki je naravnano na reševanje obstoječih problemov v dejanskih razmerah;

| — | metodami in pristopi, ki priznavajo prejšnje dosežke učenja (vključno s tistimi, pridobljenimi pri delu in z izkušnjami) ter spodbujajo dejavno vključevanje v individualne in kolektivne učne dejavnosti. |
| --- | --- |

—

metodami in pristopi, ki priznavajo prejšnje dosežke učenja (vključno s tistimi, pridobljenimi pri delu in z izkušnjami) ter spodbujajo dejavno vključevanje v individualne in kolektivne učne dejavnosti.

| 1.4 | EESO poziva institucije EU in države članice, da pri izvajanju razvojnih programov, povezanih z vzpostavljanjem informacijske družbe, zagotovijo, da ne prihaja do kakršne koli oblike izključevanja. To pomeni, da ne sme biti nobenih družbenih, gospodarskih ali regionalnih ovir za dostop do elektronske infrastrukture, namenjene učenju. |
| --- | --- |

1.4

EESO poziva institucije EU in države članice, da pri izvajanju razvojnih programov, povezanih z vzpostavljanjem informacijske družbe, zagotovijo, da ne prihaja do kakršne koli oblike izključevanja. To pomeni, da ne sme biti nobenih družbenih, gospodarskih ali regionalnih ovir za dostop do elektronske infrastrukture, namenjene učenju.

| 1.4.1 | Odbor poudarja, da je podpora EU in vlad držav članic širokopasovni internetni povezavi (3), ki omogoča dostop do sistemov e-učenja, ključni pogoj za uporabo IKT pri vseživljenjskem učenju, zlasti na podeželskih območjih Skupnosti in vmanjših mestih. Razmere so izredno težke na teh območjih v novih državah članicah. To daje celo večjo težo argumentu, da ne sme biti nobenih ovir za dostop do širokopasovne povezave. |
| --- | --- |

1.4.1

Odbor poudarja, da je podpora EU in vlad držav članic širokopasovni internetni povezavi (3), ki omogoča dostop do sistemov e-učenja, ključni pogoj za uporabo IKT pri vseživljenjskem učenju, zlasti na podeželskih območjih Skupnosti in vmanjših mestih. Razmere so izredno težke na teh območjih v novih državah članicah. To daje celo večjo težo argumentu, da ne sme biti nobenih ovir za dostop do širokopasovne povezave.

| 1.4.2 | V tej zvezi EESO poziva Komisijo, da dostop do širokopasovne povezave prizna kot del širše strategije, katere cilj je zagotoviti, da se e-dostopu dodeli status javnega interesa. |
| --- | --- |

1.4.2

V tej zvezi EESO poziva Komisijo, da dostop do širokopasovne povezave prizna kot del širše strategije, katere cilj je zagotoviti, da se e-dostopu dodeli status javnega interesa.

| 1.5 | Odbor meni, da moramo biti glede e-učenja in usposabljanja na daljavo posebej pozorni na nevarnost pojava generacijskega prepada, zlasti zato, ker se bo vedno več dejavnosti na področju vseživljenjskega učenja odraslih izvajalo ob uporabi IKT. |
| --- | --- |

1.5

Odbor meni, da moramo biti glede e-učenja in usposabljanja na daljavo posebej pozorni na nevarnost pojava generacijskega prepada, zlasti zato, ker se bo vedno več dejavnosti na področju vseživljenjskega učenja odraslih izvajalo ob uporabi IKT.

| 1.6 | Poleg tega želi EESO opozoriti na dejstvo, da je treba e-učenje načrtovati tako, da ustreza potrebam slepih. Glede na to, da so tehnične rešitve na tem področju splošno znane, bi morali avtorji priročnikov o e-učenju izhajati iz skupka pravil, ki so jih oblikovale predstavniške organizacije skupnosti slepih. |
| --- | --- |

1.6

Poleg tega želi EESO opozoriti na dejstvo, da je treba e-učenje načrtovati tako, da ustreza potrebam slepih. Glede na to, da so tehnične rešitve na tem področju splošno znane, bi morali avtorji priročnikov o e-učenju izhajati iz skupka pravil, ki so jih oblikovale predstavniške organizacije skupnosti slepih.

| 1.7 | EESO je prepričan, da bi moralo biti e-učenje učinkovito sredstvo za izboljšanje konkurenčnosti podjetij in povečanje njihovih poslovnih možnosti, zlasti možnosti malih in srednjih podjetij, ki imajo ključno vlogo pri povečevanju gospodarske rasti in ustvarjanju delovnih mest. |
| --- | --- |

1.7

EESO je prepričan, da bi moralo biti e-učenje učinkovito sredstvo za izboljšanje konkurenčnosti podjetij in povečanje njihovih poslovnih možnosti, zlasti možnosti malih in srednjih podjetij, ki imajo ključno vlogo pri povečevanju gospodarske rasti in ustvarjanju delovnih mest.

| 1.8 | Odbor meni, da bo širitev obsega vseživljenjskega učenja s podporo IKT v EU velik prispevek ne samo k povečanju konkurenčnosti podjetij, ampak tudi h krepitvi družbenega kapitala zaposlenih v teh podjetjih, kar pa bi moralo povečati vrednost evropskega gospodarskega kapitala. |
| --- | --- |

1.8

Odbor meni, da bo širitev obsega vseživljenjskega učenja s podporo IKT v EU velik prispevek ne samo k povečanju konkurenčnosti podjetij, ampak tudi h krepitvi družbenega kapitala zaposlenih v teh podjetjih, kar pa bi moralo povečati vrednost evropskega gospodarskega kapitala.

| 1.9 | EESO opozarja, da je nujno treba opredeliti novo vlogo civilne družbe ter dialoga med socialnimi partnerji glede spodbujanja in uvajanja vseživljenjskega učenja s podporo IT na trgih dela v EU. Priprava vseh evropskih družb za vseživljenjsko učenje s podporo IKT bo prispevala k oblikovanju evropskega prostora znanja in družbe znanja (4). |
| --- | --- |

1.9

EESO opozarja, da je nujno treba opredeliti novo vlogo civilne družbe ter dialoga med socialnimi partnerji glede spodbujanja in uvajanja vseživljenjskega učenja s podporo IT na trgih dela v EU. Priprava vseh evropskih družb za vseživljenjsko učenje s podporo IKT bo prispevala k oblikovanju evropskega prostora znanja in družbe znanja (4).

| 1.10 | Odbor ugotavlja, da je vključevanje IKT v učenje in uveljavljanje e-učenja v poklicnem življenju potekalo počasneje, kot je bilo pričakovano. Zato poziva pristojne oblasti na ravni EU in nacionalni ravni, da sprejmejo ukrepe za znatno povečanje števila oseb, ki uporabljajo e-učenje. To bi lahko precej prispevalo h konkurenčnosti in produktivnosti gospodarstva. |
| --- | --- |

1.10

Odbor ugotavlja, da je vključevanje IKT v učenje in uveljavljanje e-učenja v poklicnem življenju potekalo počasneje, kot je bilo pričakovano. Zato poziva pristojne oblasti na ravni EU in nacionalni ravni, da sprejmejo ukrepe za znatno povečanje števila oseb, ki uporabljajo e-učenje. To bi lahko precej prispevalo h konkurenčnosti in produktivnosti gospodarstva.

| 1.11 | EESO poziva institucije EU, da zaradi zagotavljanja čim boljše uporabe IKT pri usposabljanju namenijo posebno pozornost potrebam malih in srednjih podjetij, njihovim mrežam in reprezentativnim organizacijam. |
| --- | --- |

1.11

EESO poziva institucije EU, da zaradi zagotavljanja čim boljše uporabe IKT pri usposabljanju namenijo posebno pozornost potrebam malih in srednjih podjetij, njihovim mrežam in reprezentativnim organizacijam.

| 1.12 | Odbor meni, da je treba učiteljem sodobne tehnologije in metodologije (informacijskotehnološko izobraževanje) nuditi dolgoročno, sistematično podporo z obsežnimi programi in spodbudami. |
| --- | --- |

1.12

Odbor meni, da je treba učiteljem sodobne tehnologije in metodologije (informacijskotehnološko izobraževanje) nuditi dolgoročno, sistematično podporo z obsežnimi programi in spodbudami.

| 1.13 | EESO želi poudariti, da bi morala Evropska komisija posvetiti posebno pozornost vprašanju pravic intelektualne lastnine na področju informacijskotehnološkega izobraževanja. |
| --- | --- |

1.13

EESO želi poudariti, da bi morala Evropska komisija posvetiti posebno pozornost vprašanju pravic intelektualne lastnine na področju informacijskotehnološkega izobraževanja.

| 1.14 | Odbor v sklepnem delu svojih predlogov in priporočil predlaga, da se po zgledu izrazov, ki se že uporabljajo v EU (e-Evropa, e-učenje, e-veščine itd.), uvede kratica za e-vseživljenjsko učenje s podporo IKT (e-VU), s čimer bi poudarili vlogo in status, ki ga ima ta oblika učenja v okviru akcijskega načrta e-Evropa in prihodnje pobude i2010. |
| --- | --- |

1.14

Odbor v sklepnem delu svojih predlogov in priporočil predlaga, da se po zgledu izrazov, ki se že uporabljajo v EU (e-Evropa, e-učenje, e-veščine itd.), uvede kratica za e-vseživljenjsko učenje s podporo IKT (e-VU), s čimer bi poudarili vlogo in status, ki ga ima ta oblika učenja v okviru akcijskega načrta e-Evropa in prihodnje pobude i2010.

2.   Uvod in razlogi za pripravo mnenja

| 2.1 | To mnenje obravnava prispevek vseživljenjskega učenja s podporo IKT h konkurenčnosti, spremembam v industriji in razvoju družbenega kapitala v Evropski uniji. |
| --- | --- |

2.1

To mnenje obravnava prispevek vseživljenjskega učenja s podporo IKT h konkurenčnosti, spremembam v industriji in razvoju družbenega kapitala v Evropski uniji.

| 2.2 | Glede na izvajanje lizbonske strategije postaja vseživljenjsko učenje eden od najpomembnejših konceptov v izobraževalni politiki EU in v novih izobraževalnih programih za obdobje 2007–2013 (5). Prilagodljive in odprte metode učenja in usposabljanja s podporo IKT bodo zagotovo imele ključno vlogo pri razvoju gospodarstva znanja. |
| --- | --- |

2.2

Glede na izvajanje lizbonske strategije postaja vseživljenjsko učenje eden od najpomembnejših konceptov v izobraževalni politiki EU in v novih izobraževalnih programih za obdobje 2007–2013 (5). Prilagodljive in odprte metode učenja in usposabljanja s podporo IKT bodo zagotovo imele ključno vlogo pri razvoju gospodarstva znanja.

| 2.3 | Po pionirskem programu e-Evropa in ukrepih za uvedbo e-učenja, ki so dali nekaj obetajočih rezultatov, je treba obravnavati vprašanja, kako nadaljevati na podlagi teh dosežkov glede na spremembe v industriji, kako izboljšati priložnosti, ki so povezane s temi dosežki, in kako oblikovati pričakovanja za prihodnost. |
| --- | --- |

2.3

Po pionirskem programu e-Evropa in ukrepih za uvedbo e-učenja, ki so dali nekaj obetajočih rezultatov, je treba obravnavati vprašanja, kako nadaljevati na podlagi teh dosežkov glede na spremembe v industriji, kako izboljšati priložnosti, ki so povezane s temi dosežki, in kako oblikovati pričakovanja za prihodnost.

3.   Splošne pripombe

| 3.1 | Pomembnost informacijske tehnologije pri razvoju človeških virov sta priznala Evropski parlament in Svet Evropske unije (6), ki sta odobrila večletni program (2004–2006) za učinkovito uvajanje IKT v izobraževalne sisteme v Evropi. Osnovni cilj tega programa je uporaba IKT za pospeševanje visoko kakovostnega izobraževanja in usposabljanja v okviru vseživljenjskega učenja. |
| --- | --- |

3.1

Pomembnost informacijske tehnologije pri razvoju človeških virov sta priznala Evropski parlament in Svet Evropske unije (6), ki sta odobrila večletni program (2004–2006) za učinkovito uvajanje IKT v izobraževalne sisteme v Evropi. Osnovni cilj tega programa je uporaba IKT za pospeševanje visoko kakovostnega izobraževanja in usposabljanja v okviru vseživljenjskega učenja.

| 3.2 | Odprto in prilagodljivo učenje na daljavo je skupaj z e-učenjem prevladovalo v zadnjem desetletju, vendar je ponovno predmet obravnave, tokrat v širšem okviru. Zaradi učenja s podporo IKT ali e-učenja so življenje, izobraževanje in delo bolj prilagodljivi; takšno učenje se šteje za enega od glavnih načinov doseganja ciljev lizbonske strategije. Neformalno (7) in priložnostno učenje (8) ter usposabljanje na delu sta vedno bolj pomembna. |
| --- | --- |

3.2

Odprto in prilagodljivo učenje na daljavo je skupaj z e-učenjem prevladovalo v zadnjem desetletju, vendar je ponovno predmet obravnave, tokrat v širšem okviru. Zaradi učenja s podporo IKT ali e-učenja so življenje, izobraževanje in delo bolj prilagodljivi; takšno učenje se šteje za enega od glavnih načinov doseganja ciljev lizbonske strategije. Neformalno (7) in priložnostno učenje (8) ter usposabljanje na delu sta vedno bolj pomembna.

| 3.3 | EESO je v svojem mnenju iz leta 2004 o izboljšanju izvajanja lizbonske strategije
   (9) poudaril potrebo po obravnavi novih priložnosti, ki jih zagotavlja gospodarstvo znanja, ter pomembnost večjega razširjanja informacijskih tehnologij in inovativnih procesov. |
| --- | --- |

3.3

EESO je v svojem mnenju iz leta 2004 o izboljšanju izvajanja lizbonske strategije
   (9) poudaril potrebo po obravnavi novih priložnosti, ki jih zagotavlja gospodarstvo znanja, ter pomembnost večjega razširjanja informacijskih tehnologij in inovativnih procesov.

| 3.3.1 | Opozoril je tudi na pomanjkljivosti v izobraževalnih sistemih in na potrebo po boljšem vključevanju socialne razsežnosti. |
| --- | --- |

3.3.1

Opozoril je tudi na pomanjkljivosti v izobraževalnih sistemih in na potrebo po boljšem vključevanju socialne razsežnosti.

| 3.4 | Nekatere pobude Unije na področju učenja s podporo IKT so v zadnjem desetletju imele izjemne rezultate, medtem ko so je za druge izkazalo, da niso dovolj usklajene ter da niso imele pričakovanih številčnih rezultatov in kakovosti. |
| --- | --- |

3.4

Nekatere pobude Unije na področju učenja s podporo IKT so v zadnjem desetletju imele izjemne rezultate, medtem ko so je za druge izkazalo, da niso dovolj usklajene ter da niso imele pričakovanih številčnih rezultatov in kakovosti.

| 3.4.1 | Začetni modeli e-učenja so bili osredotočeni na posameznika in prenos vnaprej določenega znanja. Niso vključevali niti mentorske podpore niti ocenjevanja, tisti pa, ki so se na začetku poskušali prilagoditi temu načinu učenja, so bili delno razočarani. |
| --- | --- |

3.4.1

Začetni modeli e-učenja so bili osredotočeni na posameznika in prenos vnaprej določenega znanja. Niso vključevali niti mentorske podpore niti ocenjevanja, tisti pa, ki so se na začetku poskušali prilagoditi temu načinu učenja, so bili delno razočarani.

| 3.4.2 | Hitri tehnološki napredek, večji gospodarski pritiski in različna hitrost izvajanja ukrepov vladne politike v preteklih letih, namenjenih uvajanju IKT v izobraževanje in usposabljanje, niso zadostovali za spodbujanje razvoja poklicnih veščin. |
| --- | --- |

3.4.2

Hitri tehnološki napredek, večji gospodarski pritiski in različna hitrost izvajanja ukrepov vladne politike v preteklih letih, namenjenih uvajanju IKT v izobraževanje in usposabljanje, niso zadostovali za spodbujanje razvoja poklicnih veščin.

| 3.5 | Za leto 2010 se predvideva, da se bo delež odraslih v EU, starih od 25 do 64, ki se bodo udeleževali različnih oblik vseživljenjskega učenja, zvišal s sedanjih 10 % na 12,5 % (10). Ti cilji se lahko dosežejo le s pospeševanjem razširjanja izobraževanja in usposabljanja s podporo IKT. |
| --- | --- |

3.5

Za leto 2010 se predvideva, da se bo delež odraslih v EU, starih od 25 do 64, ki se bodo udeleževali različnih oblik vseživljenjskega učenja, zvišal s sedanjih 10 % na 12,5 % (10). Ti cilji se lahko dosežejo le s pospeševanjem razširjanja izobraževanja in usposabljanja s podporo IKT.

| 3.5.1 | Izzivi, s katerimi se soočajo programi Komisije in držav članic za izobraževanje in usposabljanje, so toliko večji, če upoštevamo, da bo v naslednjih petih letih le 15 % novih delovnih mest namenjenih nekvalificiranim delavcem, medtem ko bo 50 % namenjenih visoko kvalificiranemu osebju (11). |
| --- | --- |

3.5.1

Izzivi, s katerimi se soočajo programi Komisije in držav članic za izobraževanje in usposabljanje, so toliko večji, če upoštevamo, da bo v naslednjih petih letih le 15 % novih delovnih mest namenjenih nekvalificiranim delavcem, medtem ko bo 50 % namenjenih visoko kvalificiranemu osebju (11).

| 3.6 | Nova pobuda EU v zvezi s sporočilom Komisije i2010
   (12) je pobuda za e-vključevanje. Izraz e-vključevanje se nanaša tako na vključevanje IKT kot tudi njihovo uporabo pri doseganju vključitve (13). Cilj politike e-vključevanja je odpraviti ovire za uporabo IKT in spodbujati uporabo IKT zaradi preprečevanja izključevanja ter izboljšanja gospodarske storilnosti in možnosti za zaposlitev. |
| --- | --- |

3.6

Nova pobuda EU v zvezi s sporočilom Komisije i2010
   (12) je pobuda za e-vključevanje. Izraz e-vključevanje se nanaša tako na vključevanje IKT kot tudi njihovo uporabo pri doseganju vključitve (13). Cilj politike e-vključevanja je odpraviti ovire za uporabo IKT in spodbujati uporabo IKT zaradi preprečevanja izključevanja ter izboljšanja gospodarske storilnosti in možnosti za zaposlitev.

| 3.6.1 | E-učenje na daljavo je pomemben vidik e-vključevanja, katerega cilj je zmanjšanje ali preprečevanje socialne marginalizacije poklicnih skupin z omejenim dostopom do tradicionalnih oblik izobraževanja zaradi njihovega kraja bivanja, socialnih razmer ali posebnih izobraževalnih potreb. |
| --- | --- |

3.6.1

E-učenje na daljavo je pomemben vidik e-vključevanja, katerega cilj je zmanjšanje ali preprečevanje socialne marginalizacije poklicnih skupin z omejenim dostopom do tradicionalnih oblik izobraževanja zaradi njihovega kraja bivanja, socialnih razmer ali posebnih izobraževalnih potreb.

| 3.6.2 | Prednosti učenja na daljavo so: ni vezano na določen kraj učenja, omogoča prilagajanje hitrosti posameznikovim učnim potrebam, omogoča uporabo sodobne informacijske tehnologije, omogoča osebam iz prikrajšanih skupin, da izboljšajo svoje veščine, itd. |
| --- | --- |

3.6.2

Prednosti učenja na daljavo so: ni vezano na določen kraj učenja, omogoča prilagajanje hitrosti posameznikovim učnim potrebam, omogoča uporabo sodobne informacijske tehnologije, omogoča osebam iz prikrajšanih skupin, da izboljšajo svoje veščine, itd.

| 3.6.3 | EESO je v svojem nedavnem mnenju (14) predstavnike vlad in poslovnih sektorjev pozval, da pripravijo in podprejo ukrepe v zvezi z izobraževanjem in usposabljanjem s podporo IKT, ki bi bili namenjeni različnim družbenim skupinam, soočenim z e-izključenostjo (15). |
| --- | --- |

3.6.3

EESO je v svojem nedavnem mnenju (14) predstavnike vlad in poslovnih sektorjev pozval, da pripravijo in podprejo ukrepe v zvezi z izobraževanjem in usposabljanjem s podporo IKT, ki bi bili namenjeni različnim družbenim skupinam, soočenim z e-izključenostjo (15).

| 3.6.4 | Izvajanje programa e-vključevanja je povezano tudi s spodbujanjem digitalne pismenosti (16), ki je postala sinonim za sodobno družbo znanja. V smislu nedavnega mnenja EESO (17) (med drugim) se zdi, da je čim prejšnje priznanje digitalne pismenosti kot ene od ključnih veščin pri vseživljenjskem učenju ne samo potrebno, ampak tudi nujno. |
| --- | --- |

3.6.4

Izvajanje programa e-vključevanja je povezano tudi s spodbujanjem digitalne pismenosti (16), ki je postala sinonim za sodobno družbo znanja. V smislu nedavnega mnenja EESO (17) (med drugim) se zdi, da je čim prejšnje priznanje digitalne pismenosti kot ene od ključnih veščin pri vseživljenjskem učenju ne samo potrebno, ampak tudi nujno.

| 3.7 | Spodbujanje e-veščin
   (18) pomembno vpliva na različne vidike industrijskih sprememb. Izraz e-veščine obsega izvajalca IKT, uporabnika IKT in e-poslovne veščine. Komisija je nedavno v okviru pospeševanja obsežne agende za e-veščine predlagala niz ukrepov, od katerih jih je veliko povezanih z industrijo in spodbujanjem e-veščin na trgu dela ter z razvojem in spodbujanjem novih e-spretnosti (19). |
| --- | --- |

3.7

Spodbujanje e-veščin
   (18) pomembno vpliva na različne vidike industrijskih sprememb. Izraz e-veščine obsega izvajalca IKT, uporabnika IKT in e-poslovne veščine. Komisija je nedavno v okviru pospeševanja obsežne agende za e-veščine predlagala niz ukrepov, od katerih jih je veliko povezanih z industrijo in spodbujanjem e-veščin na trgu dela ter z razvojem in spodbujanjem novih e-spretnosti (19).

| 3.7.1 | Partnerstvo med predstavniki interesnih skupin ima ključno vlogo pri ukrepih, ki se nanašajo na e-veščine, in z nizom vprašanj v zvezi z uvajanjem vseživljenjskega učenja s podporo IKT. Te interesne skupine vključujejo:






  — | sindikate; |
| --- | --- | --- |

3.7.1

Partnerstvo med predstavniki interesnih skupin ima ključno vlogo pri ukrepih, ki se nanašajo na e-veščine, in z nizom vprašanj v zvezi z uvajanjem vseživljenjskega učenja s podporo IKT. Te interesne skupine vključujejo:

—

sindikate;

| — | predstavnike podjetij (uporabnikov IKT), ki so odvisni od usposobljene delovne sile; |
| --- | --- |

—

predstavnike podjetij (uporabnikov IKT), ki so odvisni od usposobljene delovne sile;

| — | predstavnike različnih panog, ki so odgovorni za uvajanje novih tehnologij in so bolje obveščene o vrsti zahtevanih kvalifikacij; |
| --- | --- |

—

predstavnike različnih panog, ki so odgovorni za uvajanje novih tehnologij in so bolje obveščene o vrsti zahtevanih kvalifikacij;

| — | predstavnike industrije IKT; |
| --- | --- |

—

predstavnike industrije IKT;

| — | raziskovalce na področju IKT in nosilce projektov na tem področju; |
| --- | --- |

—

raziskovalce na področju IKT in nosilce projektov na tem področju;

| — | raziskovalce količinskih in kakovostnih vidikov e-veščin; |
| --- | --- |

—

raziskovalce količinskih in kakovostnih vidikov e-veščin;

| — | oblikovalce politik na področju izobraževanja, raziskovanja, podjetništva, inovacij in informacijske družbe; |
| --- | --- |

—

oblikovalce politik na področju izobraževanja, raziskovanja, podjetništva, inovacij in informacijske družbe;

| — | strokovnjake za predvidevanja z obsežnim uvidom v spremembe v družbi ter v interakcijo med družbo in tehnologijo. |
| --- | --- |

—

strokovnjake za predvidevanja z obsežnim uvidom v spremembe v družbi ter v interakcijo med družbo in tehnologijo.

| 3.8 | Razširjanje širokopasovnega dostopa do interneta je osrednjega pomena za doseganje ciljev strategije i2010 in ciljev projektov e-vključevanja. Ta dostop ne sme biti na voljo le v mestih, ampak bi moral biti dostopen tudi prebivalcem manj razvitih regij (20). |
| --- | --- |

3.8

Razširjanje širokopasovnega dostopa do interneta je osrednjega pomena za doseganje ciljev strategije i2010 in ciljev projektov e-vključevanja. Ta dostop ne sme biti na voljo le v mestih, ampak bi moral biti dostopen tudi prebivalcem manj razvitih regij (20).

| 3.8.1 | Premisliti bi bilo treba o podatku, da ima v EU petnajsterice približno 90 % podjetij in gospodinjstev v urbanih območjih dostop do širokopasovne povezave, vendar samo 60 % na podeželju in v obrobnih območjih; te razlike so veliko večje v novih državah članicah. |
| --- | --- |

3.8.1

Premisliti bi bilo treba o podatku, da ima v EU petnajsterice približno 90 % podjetij in gospodinjstev v urbanih območjih dostop do širokopasovne povezave, vendar samo 60 % na podeželju in v obrobnih območjih; te razlike so veliko večje v novih državah članicah.

| 3.8.2 | Širokopasovni dostop je življenjskega pomena ne samo za krepitev gospodarske konkurenčnosti in gospodarske rasti regij, ampak tudi za sektor izobraževanja in usposabljanja, zlasti tam, kjer se e-učenje uporablja v programih usposabljanja. |
| --- | --- |

3.8.2

Širokopasovni dostop je življenjskega pomena ne samo za krepitev gospodarske konkurenčnosti in gospodarske rasti regij, ampak tudi za sektor izobraževanja in usposabljanja, zlasti tam, kjer se e-učenje uporablja v programih usposabljanja.

| 3.9 | Politična razprava o tej temi bi bila v tem trenutku zelo priporočljiva, če želimo izboljšati prakso vseživljenjskega e-učenja in tako povečati učinkovitost te oblike usposabljanja. EU ima najboljše možnosti za preusmeritev politike na tem področju. |
| --- | --- |

3.9

Politična razprava o tej temi bi bila v tem trenutku zelo priporočljiva, če želimo izboljšati prakso vseživljenjskega e-učenja in tako povečati učinkovitost te oblike usposabljanja. EU ima najboljše možnosti za preusmeritev politike na tem področju.

| 3.9.1 | Sedanje politike dajejo dejansko prednost uvajanju IKT v institucije formalnega izobraževanja, predvsem šole in univerze; veliko manj pozornosti se posveča IKT in veliko manj sredstev se namenja spodbujanju uporabe IKT pri vseživljenjskem in neformalnem/priložnostnem učenju odraslih. |
| --- | --- |

3.9.1

Sedanje politike dajejo dejansko prednost uvajanju IKT v institucije formalnega izobraževanja, predvsem šole in univerze; veliko manj pozornosti se posveča IKT in veliko manj sredstev se namenja spodbujanju uporabe IKT pri vseživljenjskem in neformalnem/priložnostnem učenju odraslih.

4.   Posebne pripombe

Prispevek vseživljenjskega učenja s podporo informacijske tehnologije h konkurenčnosti in storilnosti

| 4.1 | Glede na splošne spodbude iz sporočila Komisije iz leta 2002 (21) in iz mnenja EESO o usposabljanju in produktivnosti bi lahko rekli, da je produktivnost ključnega pomena za konkurenčnost podjetij in evropska gospodarstva ter tudi za gospodarsko rast. Povečana produktivnost je v veliki meri odvisna od napredka na področju IKT in od sposobnosti delovne sile, da se prilagaja zahtevam gospodarstva. |
| --- | --- |

4.1

Glede na splošne spodbude iz sporočila Komisije iz leta 2002 (21) in iz mnenja EESO o usposabljanju in produktivnosti bi lahko rekli, da je produktivnost ključnega pomena za konkurenčnost podjetij in evropska gospodarstva ter tudi za gospodarsko rast. Povečana produktivnost je v veliki meri odvisna od napredka na področju IKT in od sposobnosti delovne sile, da se prilagaja zahtevam gospodarstva.

| 4.1.1 | Kljub dejstvu, da elektronska tehnologija, od katere se je zelo veliko pričakovalo, ni izpolnila pričakovanj v začetnih fazah razvoja, se e-sektorji družbe in gospodarstvo razvijajo kot nikoli doslej, imajo pa tudi veliko možnosti za prihodnost. |
| --- | --- |

4.1.1

Kljub dejstvu, da elektronska tehnologija, od katere se je zelo veliko pričakovalo, ni izpolnila pričakovanj v začetnih fazah razvoja, se e-sektorji družbe in gospodarstvo razvijajo kot nikoli doslej, imajo pa tudi veliko možnosti za prihodnost.

| 4.1.2 | Glede na to Evropska komisija ravna prav, ko priznava in vrednoti pomembnost sodobnih informacijskih in komunikacijskih tehnologij pri spodbujanju konkurenčnosti in inovacij ter njihovo pomembnost za gospodarstvo znanja, zlasti za mala in srednja podjetja. |
| --- | --- |

4.1.2

Glede na to Evropska komisija ravna prav, ko priznava in vrednoti pomembnost sodobnih informacijskih in komunikacijskih tehnologij pri spodbujanju konkurenčnosti in inovacij ter njihovo pomembnost za gospodarstvo znanja, zlasti za mala in srednja podjetja.

| 4.2 | Pot do izboljšanja konkurenčnosti evropskega gospodarstva mora biti poklicno izobraževanje v okviru programov izobraževanja in usposabljanja, pri katerih se uporablja IKT. Ustvarjanje povezanih, mobilnih in prilagodljivih sistemov izobraževanja in usposabljanja za tiste, ki iščejo zaposlitev, tiste, ki se pripravljajo za delo, in tiste, ki so zaposleni v industriji, bo povečalo stopnjo rasti znanja ter omogočilo pomembne tehnološke spremembe in inovacije v predelovalnih podjetjih, kar bo povečalo njihovo konkurenčnost. |
| --- | --- |

4.2

Pot do izboljšanja konkurenčnosti evropskega gospodarstva mora biti poklicno izobraževanje v okviru programov izobraževanja in usposabljanja, pri katerih se uporablja IKT. Ustvarjanje povezanih, mobilnih in prilagodljivih sistemov izobraževanja in usposabljanja za tiste, ki iščejo zaposlitev, tiste, ki se pripravljajo za delo, in tiste, ki so zaposleni v industriji, bo povečalo stopnjo rasti znanja ter omogočilo pomembne tehnološke spremembe in inovacije v predelovalnih podjetjih, kar bo povečalo njihovo konkurenčnost.

| 4.2.1 | Glede na to bi moralo uvajanje vseživljenjskega učenja s podporo IT v podjetja in z njimi povezana področja, povečati njihovo konkurenčnost ter pomagati pri povečevanju družbenega kapitala zaposlenih, s tem pa zvišati vrednost evropskega gospodarskega kapitala. |
| --- | --- |

4.2.1

Glede na to bi moralo uvajanje vseživljenjskega učenja s podporo IT v podjetja in z njimi povezana področja, povečati njihovo konkurenčnost ter pomagati pri povečevanju družbenega kapitala zaposlenih, s tem pa zvišati vrednost evropskega gospodarskega kapitala.

| 4.3 | Okoli leta 1994 je prišlo do izredno hitrega napredka pri uvajanju in uporabi e-učenja, ko je industrija (predvsem velike korporacije) to metodo začela uporabljati v večjem obsegu pri usposabljanju in razvoju človeških virov znotraj podjetij. To je bil znak dozorelosti: e-učenje je pokazalo sposobnost za omogočanje trdnih in trajnostnih rešitev, pri čemer je preseženo prejšnje obdobje preprostih promocijskih in marketinških sporočil. Med tem so mala in srednja podjetja zaradi več razlogov postala skupina uporabnikov e-učenja, ki je dejansko prikrajšana, kjer je uporaba te metode usposabljanja — in pogosto ravno tako uporaba IKT — omejena, večina zaposlenih v teh podjetjih pa tvega, da ne bo mogla izkoristiti možnosti, ki jih ponuja stalno izobraževanje. Večja uporaba e-učenja bi lahko precej spodbudila konkurenčnost malih in srednjih podjetij ter pomagala pri povečevanju njihove učinkovitosti. Pristojni organi, tako na nacionalni kakor tudi na evropski ravni, bi se morali s tem bolje seznaniti in izvajati ukrepe za spodbujanje uporabe IKT za namene usposabljanja v sektorju malih in srednjih podjetij. |
| --- | --- |

4.3

Okoli leta 1994 je prišlo do izredno hitrega napredka pri uvajanju in uporabi e-učenja, ko je industrija (predvsem velike korporacije) to metodo začela uporabljati v večjem obsegu pri usposabljanju in razvoju človeških virov znotraj podjetij. To je bil znak dozorelosti: e-učenje je pokazalo sposobnost za omogočanje trdnih in trajnostnih rešitev, pri čemer je preseženo prejšnje obdobje preprostih promocijskih in marketinških sporočil. Med tem so mala in srednja podjetja zaradi več razlogov postala skupina uporabnikov e-učenja, ki je dejansko prikrajšana, kjer je uporaba te metode usposabljanja — in pogosto ravno tako uporaba IKT — omejena, večina zaposlenih v teh podjetjih pa tvega, da ne bo mogla izkoristiti možnosti, ki jih ponuja stalno izobraževanje. Večja uporaba e-učenja bi lahko precej spodbudila konkurenčnost malih in srednjih podjetij ter pomagala pri povečevanju njihove učinkovitosti. Pristojni organi, tako na nacionalni kakor tudi na evropski ravni, bi se morali s tem bolje seznaniti in izvajati ukrepe za spodbujanje uporabe IKT za namene usposabljanja v sektorju malih in srednjih podjetij.

Prispevek vseživljenjskega učenja s podporo informacijske tehnologije k razvoju družbenega kapitala

| 4.4 | Družbeni kapital obsega veščine, informacije, kulturo, znanje in posameznikovo ustvarjalnost ter tudi odnose med ljudmi in organizacijami. Pomembnost teh virov za gospodarsko rast in spremljajoče industrijske spremembe je treba ocenjevati na osnovi razmerja med razvojem, podporo in uporabo teh virov ter dodano vrednostjo, ki jo ustvarjajo. |
| --- | --- |

4.4

Družbeni kapital obsega veščine, informacije, kulturo, znanje in posameznikovo ustvarjalnost ter tudi odnose med ljudmi in organizacijami. Pomembnost teh virov za gospodarsko rast in spremljajoče industrijske spremembe je treba ocenjevati na osnovi razmerja med razvojem, podporo in uporabo teh virov ter dodano vrednostjo, ki jo ustvarjajo.

| 4.4.1 | Visoka raven družbenega kapitala neposredno vpliva na sposobnost oblikovati ustvarjalno in inovativno družbo znanja, ki je odprta za spremembe ter sposobna za ustvarjanje dolgoročnih gospodarskih in družbenih vezi. Eden od temeljnih kamnov take družbe so naložbe v raziskovanje, izobraževanje in usposabljanje. |
| --- | --- |

4.4.1

Visoka raven družbenega kapitala neposredno vpliva na sposobnost oblikovati ustvarjalno in inovativno družbo znanja, ki je odprta za spremembe ter sposobna za ustvarjanje dolgoročnih gospodarskih in družbenih vezi. Eden od temeljnih kamnov take družbe so naložbe v raziskovanje, izobraževanje in usposabljanje.

| 4.4.2 | Družbeni kapital bi se povečal s sposobnostjo ustreznih interesnih skupin (glej 3.7.1) za partnersko sodelovanje pri vseh programih in dejavnostih, povezanih z izobraževanjem in usposabljanjem s podporo IKT, zlasti pa z vseživljenjskim učenjem. |
| --- | --- |

4.4.2

Družbeni kapital bi se povečal s sposobnostjo ustreznih interesnih skupin (glej 3.7.1) za partnersko sodelovanje pri vseh programih in dejavnostih, povezanih z izobraževanjem in usposabljanjem s podporo IKT, zlasti pa z vseživljenjskim učenjem.

Prispevek vseživljenjskega učenja s podporo informacijske tehnologije k industrijskim spremembam, zlasti v zvezi z naložbami v veščine zaposlenih in razvoj človeških virov ter glede na reševanje problema brezposelnosti

| 4.5 | E-učenje in usposabljanje na daljavo lahko omogoči sistematičen, hitrejši in cenejši prenos znanja, ki je ključnega pomena predvsem v industriji, saj je pomemben element njenega človeškega kapitala in spodbuja prenos znanja iz raziskovalnih inštitutov v industrijo. |
| --- | --- |

4.5

E-učenje in usposabljanje na daljavo lahko omogoči sistematičen, hitrejši in cenejši prenos znanja, ki je ključnega pomena predvsem v industriji, saj je pomemben element njenega človeškega kapitala in spodbuja prenos znanja iz raziskovalnih inštitutov v industrijo.

| 4.5.1 | Dobro izobraženi delavci, ki stalno nadgrajujejo svojo kvalifikacijo, so pomemben dejavnik pri določanju vrednosti posameznega podjetja. Lajšajo tudi spremembe v proizvodni tehnologiji in njenem profilu ter prilagajanje potrebam trga dela. |
| --- | --- |

4.5.1

Dobro izobraženi delavci, ki stalno nadgrajujejo svojo kvalifikacijo, so pomemben dejavnik pri določanju vrednosti posameznega podjetja. Lajšajo tudi spremembe v proizvodni tehnologiji in njenem profilu ter prilagajanje potrebam trga dela.

| 4.6 | Evropska komisija je poudarila (22), da zaradi hitrega tehnološkega razvoja in spremenjenih gospodarskih razmer obstaja potreba po dolgoročnih naložbah v razvoj človeških virov, vključno z zasebniki, podjetji, socialnimi partnerji in javnimi organi oblasti. Na žalost v državah EU ni opaziti jasnega trenda večje javne porabe za izobraževanje, ki v povprečju znaša približno 5 % BDP, razlike med posameznimi državami pa so precejšnje in včasih celo drastične. |
| --- | --- |

4.6

Evropska komisija je poudarila (22), da zaradi hitrega tehnološkega razvoja in spremenjenih gospodarskih razmer obstaja potreba po dolgoročnih naložbah v razvoj človeških virov, vključno z zasebniki, podjetji, socialnimi partnerji in javnimi organi oblasti. Na žalost v državah EU ni opaziti jasnega trenda večje javne porabe za izobraževanje, ki v povprečju znaša približno 5 % BDP, razlike med posameznimi državami pa so precejšnje in včasih celo drastične.

| 4.7 | Vlaganje v razvoj človeških virov neposredno vpliva na rast produktivnosti in je tudi privlačna oblika vlaganja na mikroekonomski in družbeni ravni. Študije (23) kažejo, da vsako leto učenja neposredno poveča gospodarsko rast za približno 5 %, gledano kratkoročno, in za približno 2,5 %, gledano dolgoročno. To potrjujejo tudi predlogi Evropskega sveta (24), ki je poudaril, da vlaganje v izobraževanje in usposabljanje prinaša koristi, ki daleč presegajo stroške vlaganja. |
| --- | --- |

4.7

Vlaganje v razvoj človeških virov neposredno vpliva na rast produktivnosti in je tudi privlačna oblika vlaganja na mikroekonomski in družbeni ravni. Študije (23) kažejo, da vsako leto učenja neposredno poveča gospodarsko rast za približno 5 %, gledano kratkoročno, in za približno 2,5 %, gledano dolgoročno. To potrjujejo tudi predlogi Evropskega sveta (24), ki je poudaril, da vlaganje v izobraževanje in usposabljanje prinaša koristi, ki daleč presegajo stroške vlaganja.

| 4.8 | Zaradi hitrega tehnološkega razvoja se pogosto pojavlja sodobna proizvodna oprema z informacijsko-komunikacijskimi sistemi, s katerimi lahko dela le osebje, ki pozna IKT. To osebje je včasih težko dobiti takoj, vendar bo zaradi široke uporabe informacijske tehnologije pri poučevanju in usposabljanju, zlasti pri vseživljenjskem učenju, zagotovo olajšano iskanje tega osebja na trgu dela. |
| --- | --- |

4.8

Zaradi hitrega tehnološkega razvoja se pogosto pojavlja sodobna proizvodna oprema z informacijsko-komunikacijskimi sistemi, s katerimi lahko dela le osebje, ki pozna IKT. To osebje je včasih težko dobiti takoj, vendar bo zaradi široke uporabe informacijske tehnologije pri poučevanju in usposabljanju, zlasti pri vseživljenjskem učenju, zagotovo olajšano iskanje tega osebja na trgu dela.

| 4.9 | Zaradi zgoraj omenjenih razlogov in glede na sedanje spremembe v industriji bi bilo treba nemudoma sprejeti učinkovite ukrepe za uvajanje IKT v vseživljenjsko učenje. Ti ukrepi bi morali omogočiti zaposlenim v evropskih predelovalnih podjetjih in brezposelnim osebam, ki se usposabljajo, da hitreje pridobijo novo znanje in veščine. Zlasti je treba brezposelnim osebam zagotoviti dostop do usposabljanja s podporo IKT, ki prejema državno pomoč (25). |
| --- | --- |

4.9

Zaradi zgoraj omenjenih razlogov in glede na sedanje spremembe v industriji bi bilo treba nemudoma sprejeti učinkovite ukrepe za uvajanje IKT v vseživljenjsko učenje. Ti ukrepi bi morali omogočiti zaposlenim v evropskih predelovalnih podjetjih in brezposelnim osebam, ki se usposabljajo, da hitreje pridobijo novo znanje in veščine. Zlasti je treba brezposelnim osebam zagotoviti dostop do usposabljanja s podporo IKT, ki prejema državno pomoč (25).

| 4.9.1 | Brezposelne osebe niso zelo motivirane za neodvisno učenje, saj imajo še vedno premalo možnosti za uporabo pridobljenega znanja. Najboljša motivacija so dejanske možnosti za novo delovno mesto, ki nastanejo na podlagi posebne oblike usposabljanja in preusposabljanja, te oblike usposabljanja pa najbolje izvajajo podjetja, ki ponujajo zaposlitev. |
| --- | --- |

4.9.1

Brezposelne osebe niso zelo motivirane za neodvisno učenje, saj imajo še vedno premalo možnosti za uporabo pridobljenega znanja. Najboljša motivacija so dejanske možnosti za novo delovno mesto, ki nastanejo na podlagi posebne oblike usposabljanja in preusposabljanja, te oblike usposabljanja pa najbolje izvajajo podjetja, ki ponujajo zaposlitev.

| 4.9.2 | To bi lahko ustvarilo ugodne razmere za vseživljenjsko učenje s podporo IKT, vendar je infrastruktura neprimerna na področjih, na katerih bi to bilo najbolj primerno (revna kmetijska področja, ki jih je vedno več v novih državah članicah). |
| --- | --- |

4.9.2

To bi lahko ustvarilo ugodne razmere za vseživljenjsko učenje s podporo IKT, vendar je infrastruktura neprimerna na področjih, na katerih bi to bilo najbolj primerno (revna kmetijska področja, ki jih je vedno več v novih državah članicah).

| 4.9.3 | Infrastruktura na teh področjih potrebuje podporo vlade in Unije, saj podjetja IKT niso pripravljena kriti stroškov za dostop do interneta v revnih območjih (manjših mestih in podeželskih območjih). |
| --- | --- |

4.9.3

Infrastruktura na teh področjih potrebuje podporo vlade in Unije, saj podjetja IKT niso pripravljena kriti stroškov za dostop do interneta v revnih območjih (manjših mestih in podeželskih območjih).

V Bruslju, 13. septembra 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  e-učenje: uporaba novih večpredstavnostnih tehnologij in interneta za izboljšanje kakovosti učenja z lajšanjem dostopa do virov in storitev ter za izmenjave in sodelovanje na daljavo.

1

e-učenje

(2)  Vseživljenjsko učenje: izraz, ki pomeni, da se pridobivanje znanja zdaj obravnava kot stalni proces, ki se ne konča po šoli ali univerzi, ampak se brez prekinitve nadaljuje skozi vse poklicno življenje in celo po upokojitvi, pri čemer obsega vse faze življenja in vse socialne skupine, v veliki meri zahvaljujoč možnostim, ki jih ponuja e-učenje (vir: www.elearningeuropa.info).

2

Vseživljenjsko učenje

(3)  Širokopasovni internetni dostop: komunikacijski kanal velike zmogljivosti, ki omogoča hitri dostop do informacij in sistemov e-učenja (vir: www.elearningeuropa.info).

3

Širokopasovni internetni dostop

(4)  Družba znanja: družba, v kateri postopki in prakse temeljijo na proizvodnji, razširjanju in uporabi znanja, tako zaradi stalnega izboljševanja veščin kakor tudi zaradi popolnega vključevanja v družinsko in poklicno življenje ter družbo. COM (2001), 678 konč.

4

Družba znanja

COM (2001), 678 konč.

(5)  Celostni program dejavnosti na področju vseživljenjskega učenja, COM(2004) 474 konč., 14.7.2004.

5

(6)  Odločba št. 2318/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta o programu za e-učenje z dne 5. decembra 2003.

6

(7)  Neformalno učenje poteka izven rednih šolskih sistemov izobraževanja in usposabljanja ter se običajno ne konča z uradnim spričevalom. Neformalno učenje se lahko izvaja na delovnem mestu in v okviru dejavnosti organizacij in skupin civilne družbe (kot so mladinske organizacije, sindikati in politične stranke). Lahko se izvaja tudi v okviru organizacij ali služb, ki niso ustanovljene za to, da dopolnjujejo formalne sisteme. Evropska komisija, SEC(2000) 1832.

7

Evropska komisija, SEC(2000) 1832.

(8)  Priložnostno učenje — Učenje, ki temelji na vsakdanjih situacijah pri delu, v družini in prostem času. Ni niti organizirano niti formalno (glede določenih ciljev, trajanja ali virov). Priložnostnega učenja se pogosto niti ne zavedamo in se ponavadi ne konča s spričevalom.

8

Priložnostno učenje

Evropska komisija, SEC(2000) 1832.

Evropska komisija, SEC(2000) 1832

(9)  O izboljšanju izvajanja lizbonske strategije.

9

(10)  Posodobitev izobraževanja in usposabljanja: bistven prispevek k blaginji in socialni koheziji v Evropi, COM(2005) 549 konč. z dne 30.11.2005.

10

(11)  Sklepi Sveta o izobraževanju, mladini in kulturi z dne 21.2.2005.

11

(12)  KOM(2005/229) konč.

12

(13)  Ministrska konferenca „IKT za družbo vključevanja“, Riga, 11.6.2006.

13

(14)  E-dostopnost.

14

(15)  E-izključenost: izključenost iz elektronskega komuniciranja.

15

(16)  Digitalna pismenost: ena od osnovnih veščin, potrebnih za aktivno udeležbo v informacijski družbi in novi medijski kulturi. Osredotoča se na veščine in sposobnosti za nove tehnologije, ki so vedno bolj pomembne v vsakdanjem življenju. Program e-učenja, 5. december 2003.

16

Program e-učenja, 5. december 2003.

(17)  Mnenje — Ključne sposobnosti za vseživljenjsko učenje, maj 2006.

17

(18)  Poročilo — RAND Europe, „Ponudba in povpraševanje po e-veščinah v Evropi“ („The Supply and Demand of E-skills in Europe“), IX 2005.

18

(19)  E-spretnosti: spretnosti na področju IKT ter veščine in stališča, povezana z uporabo IKT, ki omogočajo opravljanje poklicnih nalog na ustrezni ravni.

19

(20)  Sporočilo Evropske komisije z dne 21.3.2006: Zapolnitev vrzeli na področju širokopasovnih povezav.

20

(21)  KOM(2002) 262 konč.

21

(22)  Sporočilo Komisije: Učinkovito vlaganje v izobraževanje in usposabljanje: nuja za Evropo, COM(2002) 779 z dne 10. januarja 2003 (5269/03).

22

(23)  De la Fuente and Ciccone: Human capital in a global and knowledge-based economy (Človeški kapital v globalnem in na znanju temelječem gospodarstvu). Končno poročilo za generalni direktorat za zaposlovanje in socialne zadeve, Evropska komisija, 2002.

23

(24)  Sklepi Predsedstva Evropskega Sveta z dne 23. in 24. marca 2006 (7775/06).

24

(25)  Mnenje: i2010 — Informacijska družba za rast in zaposlovanje.

25

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/26

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Medsebojnem učinkovanju med storitvami in evropsko predelovalno industrijo ter učinkih na zaposlovanje, konkurenčnost in produktivnost

(2006/C 318/04)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 19. januarja 2006 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje na lastno pobudo o naslednji Medsebojno učinkovanje med storitvami in evropsko predelovalno industrijo ter učinki na zaposlovanje, konkurenčnost in produktivnost.

Posvetovalna komisija za spremembe v industriji, zadolžena za pripravo dela na tem področju, je mnenje sprejela 31. avgusta 2006. Poročevalec je bil g. CALLEJA, soporočevalec g. ROHDE.

Odbor je na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 13. septembra) s 183 glasovi za, 3 glasovi proti in 4 vzdržanimi glasovi sprejel naslednje mnenje:

Sklepi in priporočila

S tem mnenjem se Evropski ekonomsko-socialni odbor izreka za naslednje:

Splošna ugotovitev

Treba je priznati pomen poslovnih storitev za stopnjo rasti, konkurenčnosti in zaposlovanja v evropski predelovalni industriji in v storitvenem sektorju. Uporabo konkurenčnih poslovnih storitev bi bilo treba pospeševati z vrsto koherentnih ukrepov na evropski ravni. Akcijski načrt EU, ki ga je leta 2005 pripravil Evropski forum za poslovne storitve, ponuja dobro osnovo za nadaljnje razprave.

Politični cilji in spremljanje

Podpreti je treba pozitivno vlogo poslovnih storitev — tako na javnem kot zasebnem področju — za razvoj industrije in storitev. To je mogoče doseči na različne načine. EESO na ravni EU močno priporoča naslednje ukrepe:

| — | neposredni in dopolnilni ukrepi za dovršitev notranjega trga za poslovne storitve in še posebej za odstranitev ovir za nemoteno delovanje sektorja (ovire za združevanje trgov, mobilnost delovne sile in gospodarsko rast); |
| --- | --- |

—

neposredni in dopolnilni ukrepi za dovršitev notranjega trga za poslovne storitve in še posebej za odstranitev ovir za nemoteno delovanje sektorja (ovire za združevanje trgov, mobilnost delovne sile in gospodarsko rast);

| — | čimprejšnje priznanje poslovnih storitev kot neločljivega dela vsakršne industrijske politike; Evropska komisija bi morala to upoštevati in sprejeti ukrepe za razširitev obsega evropske industrijske politike z vključitvijo poslovnih storitev; |
| --- | --- |

—

čimprejšnje priznanje poslovnih storitev kot neločljivega dela vsakršne industrijske politike; Evropska komisija bi morala to upoštevati in sprejeti ukrepe za razširitev obsega evropske industrijske politike z vključitvijo poslovnih storitev;

| — | vzpostavitev evropske opazovalnice za poslovne storitve s ciljem, da zbira informacije, spodbuja raziskave in razprave, predlaga priporočila za politične strategije ter spremlja njihovo uresničevanje; |
| --- | --- |

—

vzpostavitev evropske opazovalnice za poslovne storitve s ciljem, da zbira informacije, spodbuja raziskave in razprave, predlaga priporočila za politične strategije ter spremlja njihovo uresničevanje;

| — | okrepljeno spodbujanje socialnega dialoga, da se spremljajo in presojajo spremembe delovnih razmer in zaposlitvenih možnosti, ki nastajajo ob strukturnih spremembah, ter tako utrjuje podlaga poslovnih storitev kot moderne gospodarske oblike. |
| --- | --- |

—

okrepljeno spodbujanje socialnega dialoga, da se spremljajo in presojajo spremembe delovnih razmer in zaposlitvenih možnosti, ki nastajajo ob strukturnih spremembah, ter tako utrjuje podlaga poslovnih storitev kot moderne gospodarske oblike.

Na splošno pa je treba na ravni trga sprejeti tudi druge ukrepe, ki jih mora spodbujati tudi javna uprava:

| — | spodbujanje poslovnih storitev kot sredstva za izboljšanje gospodarske in industrijske produktivnosti in zato, da se dosežejo konkurenčne prednosti za tekmovanje na svetovnem trgu z državami, kjer so proizvodni stroški nizki, in drugimi konkurenčnimi državami; |
| --- | --- |

—

spodbujanje poslovnih storitev kot sredstva za izboljšanje gospodarske in industrijske produktivnosti in zato, da se dosežejo konkurenčne prednosti za tekmovanje na svetovnem trgu z državami, kjer so proizvodni stroški nizki, in drugimi konkurenčnimi državami;

| — | spodbujanje obsežnejše in učinkovitejše uporabe poslovnih storitev, ki jih izvajajo MSP; |
| --- | --- |

—

spodbujanje obsežnejše in učinkovitejše uporabe poslovnih storitev, ki jih izvajajo MSP;

| — | spodbujanje zaposlovanja in izboljševanje delovnih razmer pri poslovnih storitvah kot sredstva za povečevanje produktivnosti, kakovosti storitev in življenjske ravni; |
| --- | --- |

—

spodbujanje zaposlovanja in izboljševanje delovnih razmer pri poslovnih storitvah kot sredstva za povečevanje produktivnosti, kakovosti storitev in življenjske ravni;

| — | usmerjeni programi usposabljanja in dopolnilnega izobraževanja za krepitev sposobnosti prilagajanja in za izboljševanje zaposlitvenih možnosti delojemalcev, na katere vplivajo strukturne spremembe. |
| --- | --- |

—

usmerjeni programi usposabljanja in dopolnilnega izobraževanja za krepitev sposobnosti prilagajanja in za izboljševanje zaposlitvenih možnosti delojemalcev, na katere vplivajo strukturne spremembe.

Raziskave in razvoj, inovacije ter digitalno izvrševanje

| — | Z javnimi sredstvi financirani programi raziskav in razvoja na nacionalni ravni in ravni EU bi morali posebej upoštevati ukrepe in projekte, ki imajo za cilj povečevanje proizvodnje in uporabo inovativnih poslovnih storitev. |
| --- | --- |

—

Z javnimi sredstvi financirani programi raziskav in razvoja na nacionalni ravni in ravni EU bi morali posebej upoštevati ukrepe in projekte, ki imajo za cilj povečevanje proizvodnje in uporabo inovativnih poslovnih storitev.

| — | Pozornost bi morali namenjati izbranim projektom za storitve v industriji, ki terjajo veliko znanja in ki vodijo k inovacijam, visoki produktivnosti in velikim možnostim rasti (npr. storitve informacijsko-komunikacijskih tehnologij in raziskav ter razvoja). |
| --- | --- |

—

Pozornost bi morali namenjati izbranim projektom za storitve v industriji, ki terjajo veliko znanja in ki vodijo k inovacijam, visoki produktivnosti in velikim možnostim rasti (npr. storitve informacijsko-komunikacijskih tehnologij in raziskav ter razvoja).

| — | Poslovne storitve so v gospodarstvu, ki temelji na znanju, vir inovacij. Raziskave bi morali spodbujati k temu, da nadaljujejo razvoj „znanosti poslovnih storitev“ in še zlasti metodološko znanje, ki ga je treba uporabljati v procesih podjetij. |
| --- | --- |

—

Poslovne storitve so v gospodarstvu, ki temelji na znanju, vir inovacij. Raziskave bi morali spodbujati k temu, da nadaljujejo razvoj „znanosti poslovnih storitev“ in še zlasti metodološko znanje, ki ga je treba uporabljati v procesih podjetij.

| — | Zaščito pravic intelektualne lastnine bi bilo treba okrepiti s sprejetjem patentne zakonodaje v pripravi, da se podjetja spodbujajo k vlaganjem v raziskave in razvoj ter v inovacije. |
| --- | --- |

—

Zaščito pravic intelektualne lastnine bi bilo treba okrepiti s sprejetjem patentne zakonodaje v pripravi, da se podjetja spodbujajo k vlaganjem v raziskave in razvoj ter v inovacije.

| — | Priznati in spodbujati je treba vlogo informacijsko-komunikacijskih tehnologij — s ciljem, da se zagotovi opravljanje storitev, še zlasti za MSP, s hitrim širokopasovnim internetnim dostopom povsod v Evropi, in si pri tem prizadevati za rešitev vprašanj varnosti in varstva zasebne sfere v zvezi z digitalnimi mrežami e-gospodarstva. V tem okviru ima pomembno vlogo pobuda Evropske komisije i2010. |
| --- | --- |

—

Priznati in spodbujati je treba vlogo informacijsko-komunikacijskih tehnologij — s ciljem, da se zagotovi opravljanje storitev, še zlasti za MSP, s hitrim širokopasovnim internetnim dostopom povsod v Evropi, in si pri tem prizadevati za rešitev vprašanj varnosti in varstva zasebne sfere v zvezi z digitalnimi mrežami e-gospodarstva. V tem okviru ima pomembno vlogo pobuda Evropske komisije i2010.

Inženiring storitev in standardizacija

| — | Inženiring storitev je nova strokovna disciplina, ki služi kot osnova za izboljševanje kakovosti poslovnih storitev z boljšim sistematičnim načrtovanjem. Ta inovativni pristop je treba kot posebnost nadalje razvijati za raziskave in izobraževanje na univerzah, visokih poslovnih šolah in drugih izobraževalnih ustanovah. |
| --- | --- |

—

Inženiring storitev je nova strokovna disciplina, ki služi kot osnova za izboljševanje kakovosti poslovnih storitev z boljšim sistematičnim načrtovanjem. Ta inovativni pristop je treba kot posebnost nadalje razvijati za raziskave in izobraževanje na univerzah, visokih poslovnih šolah in drugih izobraževalnih ustanovah.

| — | Standardizacija se lahko izkaže za koristno pri izboljševanju kakovosti storitev in močnejšem združevanju trgov EU. Zato bi bilo treba spodbujati prostovoljno standardiziranje storitev nasploh in še posebej poslovnih storitev. |
| --- | --- |

—

Standardizacija se lahko izkaže za koristno pri izboljševanju kakovosti storitev in močnejšem združevanju trgov EU. Zato bi bilo treba spodbujati prostovoljno standardiziranje storitev nasploh in še posebej poslovnih storitev.

Izboljševanje znanja in zaposlenosti v evropskih poslovnih storitvah

| — | Iskanje rešitev za krepitev človeškega kapitala v EU in preobrat trenda vse močnejšega odseljevanja raziskovalcev iz EU. |
| --- | --- |

—

Iskanje rešitev za krepitev človeškega kapitala v EU in preobrat trenda vse močnejšega odseljevanja raziskovalcev iz EU.

| — | Uvedba novih pobud za zasebni sektor, da se poveča njegov delež dejavnosti raziskav in razvoja v skladu z lizbonsko strategijo. |
| --- | --- |

—

Uvedba novih pobud za zasebni sektor, da se poveča njegov delež dejavnosti raziskav in razvoja v skladu z lizbonsko strategijo.

| — | Izboljšanje podatkov in informacij o poslovnih storitvah in o storitvah, ki jih ponujajo industrijska podjetja. |
| --- | --- |

—

Izboljšanje podatkov in informacij o poslovnih storitvah in o storitvah, ki jih ponujajo industrijska podjetja.

| — | Izboljšanje tržne transparentnosti dobaviteljev poslovnih storitev. |
| --- | --- |

—

Izboljšanje tržne transparentnosti dobaviteljev poslovnih storitev.

| — | Zagotavljanje več sredstev za boljše splošno in poklicno izobraževanje, e-učenje in znanje jezikov, da se omogoči razvoj čezmejnih poslovnih storitev. |
| --- | --- |

—

Zagotavljanje več sredstev za boljše splošno in poklicno izobraževanje, e-učenje in znanje jezikov, da se omogoči razvoj čezmejnih poslovnih storitev.

Obrazložitev

1.   Uvod

| 1.1 | To mnenje proučuje učinke poslovnih storitev na zaposlovanje, konkurenčnost in produktivnost evropske industrije ter možnosti nadaljnjega razvoja tega sektorja v skladu z lizbonskim programom. Posebna pozornost je namenjena razvoju novega strokovnega področja, znanega kot „inženiring storitev“, in učinkom eksternalizacije — oddajanja storitev zunanjim izvajalcem. |
| --- | --- |

1.1

To mnenje proučuje učinke poslovnih storitev na zaposlovanje, konkurenčnost in produktivnost evropske industrije ter možnosti nadaljnjega razvoja tega sektorja v skladu z lizbonskim programom. Posebna pozornost je namenjena razvoju novega strokovnega področja, znanega kot „inženiring storitev“, in učinkom eksternalizacije — oddajanja storitev zunanjim izvajalcem.

| 1.2 | Obstaja zaskrbljenost glede možnosti evropskega gospodarstva in vprašanja, kako se bo v prihodnosti soočilo z močno konkurenco držav z nizkimi proizvodnimi stroški. V Evropi so tako proizvodna podjetja kot podjetja s področja poslovnih storitev izgubila več tisoč delovnih mest v korist držav, ki imajo primerjalno prednost na področju stroškov in usposabljanja (npr. Kitajske na področju proizvodnje in Indije na področju poslovnih storitev). Kljub temu razvoju ima industrija v evropskem gospodarstvu še vedno ključno vlogo. Po najnovejših statističnih podatkih za leto 2004 je bila EU največja izvoznica blaga, v vrednosti več kot 1.200 milijard dolarjev (1). |
| --- | --- |

1.2

Obstaja zaskrbljenost glede možnosti evropskega gospodarstva in vprašanja, kako se bo v prihodnosti soočilo z močno konkurenco držav z nizkimi proizvodnimi stroški. V Evropi so tako proizvodna podjetja kot podjetja s področja poslovnih storitev izgubila več tisoč delovnih mest v korist držav, ki imajo primerjalno prednost na področju stroškov in usposabljanja (npr. Kitajske na področju proizvodnje in Indije na področju poslovnih storitev). Kljub temu razvoju ima industrija v evropskem gospodarstvu še vedno ključno vlogo. Po najnovejših statističnih podatkih za leto 2004 je bila EU največja izvoznica blaga, v vrednosti več kot 1.200 milijard dolarjev (1).

| 1.3 | Industrija še naprej velja za glavno gonilo tehničnih sprememb in inovacij v EU. Vendar je treba ugotoviti, da ji v minulem desetletju pogosto ni uspelo, da bi svoje dejavnosti na področju višje tehnologije in večje dodane vrednosti v pravem trenutku okrepila. Rast na področju poslovnih storitev — še posebej z uporabo storitev, ki terjajo veliko znanja — je dodatna pot za razvoj novih tehnologij, odpiranja novih zaposlitvenih možnosti in pridobivanja novih konkurenčnih prednosti. Poslovne storitve so tudi vir za netehnične inovacije (npr. organizacijske narave), ki spodbujajo nematerialno imetje podjetij in znanje zaposlenih. |
| --- | --- |

1.3

Industrija še naprej velja za glavno gonilo tehničnih sprememb in inovacij v EU. Vendar je treba ugotoviti, da ji v minulem desetletju pogosto ni uspelo, da bi svoje dejavnosti na področju višje tehnologije in večje dodane vrednosti v pravem trenutku okrepila. Rast na področju poslovnih storitev — še posebej z uporabo storitev, ki terjajo veliko znanja — je dodatna pot za razvoj novih tehnologij, odpiranja novih zaposlitvenih možnosti in pridobivanja novih konkurenčnih prednosti. Poslovne storitve so tudi vir za netehnične inovacije (npr. organizacijske narave), ki spodbujajo nematerialno imetje podjetij in znanje zaposlenih.

| 1.4 | Izredne spremembe potrošnje v visokorazvitih narodnih gospodarstvih, vse do storitev, ne kažejo, kot včasih domnevajo, na deindustrializacijo. Ta razvoj je mogoče obravnavati kot statistični odraz vse globlje delitve dela v razvitih gospodarstvih in kot razdruževanje nekoč združenih vertikalnih verig ustvarjanja vrednosti. Storitve, ki so jih doslej interno izvajala industrijska podjetja, zdaj ponujajo specializirani ponudniki storitev. Nastala so nova storitvena podjetja in ta podpirajo prizadevanje evropske industrije, da poveča svojo učinkovitost in uporabi nove tehnologije, ki ustvarjajo nove izdelke z večjo dodano vrednostjo. |
| --- | --- |

1.4

Izredne spremembe potrošnje v visokorazvitih narodnih gospodarstvih, vse do storitev, ne kažejo, kot včasih domnevajo, na deindustrializacijo. Ta razvoj je mogoče obravnavati kot statistični odraz vse globlje delitve dela v razvitih gospodarstvih in kot razdruževanje nekoč združenih vertikalnih verig ustvarjanja vrednosti. Storitve, ki so jih doslej interno izvajala industrijska podjetja, zdaj ponujajo specializirani ponudniki storitev. Nastala so nova storitvena podjetja in ta podpirajo prizadevanje evropske industrije, da poveča svojo učinkovitost in uporabi nove tehnologije, ki ustvarjajo nove izdelke z večjo dodano vrednostjo.

| 1.5 | Najnovejše raziskave kažejo, da so v zdaj razvijajočem se gospodarstvu storitve in industrija združene in se medsebojno dopolnjujejo. Povpraševanje po storitvah obstaja povsod, kjer je močno industrijsko gospodarstvo, in razvija se kot posledica tega. Niso izključna alternativa (2). |
| --- | --- |

1.5

Najnovejše raziskave kažejo, da so v zdaj razvijajočem se gospodarstvu storitve in industrija združene in se medsebojno dopolnjujejo. Povpraševanje po storitvah obstaja povsod, kjer je močno industrijsko gospodarstvo, in razvija se kot posledica tega. Niso izključna alternativa (2).

| 1.6 | To mnenje se ne zavzema za posebno pospeševanje storitev na račun zapostavljanja industrije, temveč poudarja soodvisnost med proizvodnjo in storitvenim sektorjem (3) in pozitivni potencial za izboljšanje in razširjanje poslovnih storitev. EESO poudarja pozitiven prispevek poslovnih storitev za višjo produktivnost in konkurenčnost evropskega industrijskega sektorja. Obenem pa ponudniki poslovnih storitev povečujejo svojo lastno produktivnost z inovacijami, vključno s hitrim odpiranjem do novih tehnologij, z ustvarjanjem spodbud za višje kvalificirane delavce in z izboljševanjem delovnih razmer (4). |
| --- | --- |

1.6

To mnenje se ne zavzema za posebno pospeševanje storitev na račun zapostavljanja industrije, temveč poudarja soodvisnost med proizvodnjo in storitvenim sektorjem (3) in pozitivni potencial za izboljšanje in razširjanje poslovnih storitev. EESO poudarja pozitiven prispevek poslovnih storitev za višjo produktivnost in konkurenčnost evropskega industrijskega sektorja. Obenem pa ponudniki poslovnih storitev povečujejo svojo lastno produktivnost z inovacijami, vključno s hitrim odpiranjem do novih tehnologij, z ustvarjanjem spodbud za višje kvalificirane delavce in z izboljševanjem delovnih razmer (4).

| 1.7 | Eksternalizacija oziroma oddaja izvajanja storitev zunanjim specializiranim ponudnikom storitev, ki lahko izkoriščajo učinke racionalizacije in stalne inovacijske procese, pozitivno vpliva na stroške in produktivnost. Očitno pa se mala in srednje velika podjetja znanja in inovativnih poslovnih storitev še ne poslužujejo v zadostni meri. Poleg tega je treba delavcem z ustreznimi prešolanji omogočiti, da bodo zaposlitev v industriji lažje zamenjali za zaposlitev na področju poslovnih storitev. |
| --- | --- |

1.7

Eksternalizacija oziroma oddaja izvajanja storitev zunanjim specializiranim ponudnikom storitev, ki lahko izkoriščajo učinke racionalizacije in stalne inovacijske procese, pozitivno vpliva na stroške in produktivnost. Očitno pa se mala in srednje velika podjetja znanja in inovativnih poslovnih storitev še ne poslužujejo v zadostni meri. Poleg tega je treba delavcem z ustreznimi prešolanji omogočiti, da bodo zaposlitev v industriji lažje zamenjali za zaposlitev na področju poslovnih storitev.

| 1.8 | Večino poslovnih storitev zdaj ponujajo domači ponudniki. Vendar pa ni nobenega jamstva, da bo tako tudi v prihodnosti. Nekatere poslovne storitve je mogoče zaupati zunanjim izvajalcem v širšem evropskem okviru — vključno z novimi državami članicami in državami kandidatkami — ali celo svetovnem okviru (tako imenovani near-shoring in offshore outsourcing). Najnovejši podatki Eurostata kažejo, da je EU-25 v letu 2004 v trgovini s storitvami imela presežek 42,8 milijarde EUR (v primerjavi z letom 2003 za 5,8 milijarde EUR več) (5). |
| --- | --- |

1.8

Večino poslovnih storitev zdaj ponujajo domači ponudniki. Vendar pa ni nobenega jamstva, da bo tako tudi v prihodnosti. Nekatere poslovne storitve je mogoče zaupati zunanjim izvajalcem v širšem evropskem okviru — vključno z novimi državami članicami in državami kandidatkami — ali celo svetovnem okviru (tako imenovani near-shoring in offshore outsourcing). Najnovejši podatki Eurostata kažejo, da je EU-25 v letu 2004 v trgovini s storitvami imela presežek 42,8 milijarde EUR (v primerjavi z letom 2003 za 5,8 milijarde EUR več) (5).

| 1.9 | Obstaja potreba po stalni in natančni analizi strukture in procesov podjetij, da se določijo takšna področja nalog, ki jih lahko ponujajo specializirani ponudniki poslovnih storitev ali mrež podjetij (skupnih služb), ki lahko takšne naloge izvajajo učinkoviteje, ker lahko delujejo v večjem obsegu in združujejo svoje strokovno znanje. Čeprav bi to utegnilo imeti posledice za zaposlitveni položaj v industriji, se s tem morda v nekaterih primerih preprečuje potencialne negativne učinke eksternalizacije prek državnih meja (offshore outsorcing), ohranja industrijo v Evropi in povečuje povpraševanje po delovnih mestih na področju poslovnih storitev. Z okrepljenim ustvarjanjem delovnih mest na področju poslovnih storitev za kvalificirane delavce v podjetjih nastajajo nove konkurenčne prednosti. |
| --- | --- |

1.9

Obstaja potreba po stalni in natančni analizi strukture in procesov podjetij, da se določijo takšna področja nalog, ki jih lahko ponujajo specializirani ponudniki poslovnih storitev ali mrež podjetij (skupnih služb), ki lahko takšne naloge izvajajo učinkoviteje, ker lahko delujejo v večjem obsegu in združujejo svoje strokovno znanje. Čeprav bi to utegnilo imeti posledice za zaposlitveni položaj v industriji, se s tem morda v nekaterih primerih preprečuje potencialne negativne učinke eksternalizacije prek državnih meja (offshore outsorcing), ohranja industrijo v Evropi in povečuje povpraševanje po delovnih mestih na področju poslovnih storitev. Z okrepljenim ustvarjanjem delovnih mest na področju poslovnih storitev za kvalificirane delavce v podjetjih nastajajo nove konkurenčne prednosti.

2.   Izzivi za evropsko industrijo: izziv za poslovne storitve

| 2.1 | Učinke globalizacije in potrebo, da se s spremembami prilagajajo novim okoliščinam, občutijo na vseh področjih evropskega gospodarstva. V tem kontekstu lahko industrijska politika igra pozitivno vlogo. V svojem sporočilu Industrijska politika za razširjeno Evropo: Pospeševanje industrijskih sprememb
   (6) je Evropska komisija objavila svojo namero, da razvija primerno industrijsko politiko za spremljanje sprememb v industriji.






  — | Evropska industrija se mora soočiti s procesom strukturnih sprememb, ki je v celoti vzeto koristen in ki ga morajo spodbujati politični ukrepi, ki olajšujejo ustvarjanje in uporabo znanja. |
| --- | --- | --- |

2.1

Učinke globalizacije in potrebo, da se s spremembami prilagajajo novim okoliščinam, občutijo na vseh področjih evropskega gospodarstva. V tem kontekstu lahko industrijska politika igra pozitivno vlogo. V svojem sporočilu Industrijska politika za razširjeno Evropo: Pospeševanje industrijskih sprememb
   (6) je Evropska komisija objavila svojo namero, da razvija primerno industrijsko politiko za spremljanje sprememb v industriji.

—

Evropska industrija se mora soočiti s procesom strukturnih sprememb, ki je v celoti vzeto koristen in ki ga morajo spodbujati politični ukrepi, ki olajšujejo ustvarjanje in uporabo znanja.

| — | Internacionalizacija gospodarstva evropski industriji ponuja možnosti, dokler industrijska politika podpira potreben razvoj in dokler k aktivnosti usmerjen trg dela ter ukrepi socialne politike preprečujejo negativne učinke na delojemalce. |
| --- | --- |

—

Internacionalizacija gospodarstva evropski industriji ponuja možnosti, dokler industrijska politika podpira potreben razvoj in dokler k aktivnosti usmerjen trg dela ter ukrepi socialne politike preprečujejo negativne učinke na delojemalce.

| — | Širitev EU ni prinesla le širitve notranjega trga, temveč tudi možnost preoblikovanja verig ustvarjanja vrednosti po vsej celini, da bi konkurenčne prednosti novih držav članic ustvarile kar največ koristi. |
| --- | --- |

—

Širitev EU ni prinesla le širitve notranjega trga, temveč tudi možnost preoblikovanja verig ustvarjanja vrednosti po vsej celini, da bi konkurenčne prednosti novih držav članic ustvarile kar največ koristi.

| — | Odločilen bo prehod k gospodarstvu znanja. Vendar pa bo potrebna določena regulativna zadržanost, da ne bi preveč obremenjevali industrijske konkurenčnosti v novih državah članicah. |
| --- | --- |

—

Odločilen bo prehod k gospodarstvu znanja. Vendar pa bo potrebna določena regulativna zadržanost, da ne bi preveč obremenjevali industrijske konkurenčnosti v novih državah članicah.

EESO se zavzema za to, da bi bilo treba v industrijski politiki EU hitreje napredovati s konkretnimi dosežki in za to, da se v ta okvir vključi poslovne storitve.

| 2.2 | Evropska komisija je nedavno objavila sporočilo Izvajanje lizbonskega programa Skupnosti: politični okvir za krepitev proizvodnje EU — za celovitejši pristop k industrijski politiki
   (7). V tem okviru za industrijsko politiko je Komisija napovedala sedem velikih medsektorskih ukrepov:






  — | pobudo za pravice intelektualne lastnine in proti ponarejanju; |
| --- | --- | --- |

2.2

Evropska komisija je nedavno objavila sporočilo Izvajanje lizbonskega programa Skupnosti: politični okvir za krepitev proizvodnje EU — za celovitejši pristop k industrijski politiki
   (7). V tem okviru za industrijsko politiko je Komisija napovedala sedem velikih medsektorskih ukrepov:

—

pobudo za pravice intelektualne lastnine in proti ponarejanju;

| — | skupino na visoki ravni za konkurenco, energijo in okolje; |
| --- | --- |

—

skupino na visoki ravni za konkurenco, energijo in okolje;

| — | zunanje vidike konkurenčnosti in dostopa na trg; |
| --- | --- |

—

zunanje vidike konkurenčnosti in dostopa na trg;

| — | nov program poenostavitve pravnih in upravnih predpisov; |
| --- | --- |

—

nov program poenostavitve pravnih in upravnih predpisov;

| — | izboljšanje sektorskih kvalifikacij z ugotavljanjem ustreznih kvalifikacijskih zahtev in kvalifikacijskih vrzeli; |
| --- | --- |

—

izboljšanje sektorskih kvalifikacij z ugotavljanjem ustreznih kvalifikacijskih zahtev in kvalifikacijskih vrzeli;

| — | upravljanje strukturnih sprememb v industriji; |
| --- | --- |

—

upravljanje strukturnih sprememb v industriji;

| — | celostni evropski pristop k industrijskemu raziskovanju in inovacijam. |
| --- | --- |

—

celostni evropski pristop k industrijskemu raziskovanju in inovacijam.

Velika pomanjkljivost tega sporočila je zanemarjanje storitev nasploh in poslovnih storitev še posebej. EESO je prepričan, da morajo biti poslovne storitve v celoto vključen sestavni del vsake industrijske politike. Evropsko komisijo poziva, da z vključitvijo poslovnih storitev razširi pristope k prihodnji industrijski politiki. Učinkovita industrijska politika mora upoštevati tudi socialne posledice sprememb v industriji in njihove učinke na zaposlitveno strukturo. To pomeni, da je treba bolj poudarjati politiko vseživljenjskega učenja in mobilnost delojemalcev.

| 2.3 | Evropa mora v večji meri in temeljiteje osvojiti informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT). Večja uporaba IKT in njihova vključenost v industrijo sta prav tako pomembni kot na področju poslovnih storitev. Evropa na področju informacijske tehnologije zaostaja za svojimi glavnimi tekmeci. Izdatki za informacijsko tehnologijo so bili v letu 2004 v zahodni Evropi 732 EUR na prebivalca, v ZDA 1 161 EUR in na Japonskem 1 012 EUR. Delež izdatkov za informacijsko tehnologijo je v primerjavi z BDP znašal v zahodni Evropi 3,08 %, v ZDA 4,55 % in na Japonskem 3,59 % (8). V tem okviru ima pomembno vlogo task-force Evropske komisije za konkurenčnost IKT. |
| --- | --- |

2.3

Evropa mora v večji meri in temeljiteje osvojiti informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT). Večja uporaba IKT in njihova vključenost v industrijo sta prav tako pomembni kot na področju poslovnih storitev. Evropa na področju informacijske tehnologije zaostaja za svojimi glavnimi tekmeci. Izdatki za informacijsko tehnologijo so bili v letu 2004 v zahodni Evropi 732 EUR na prebivalca, v ZDA 1 161 EUR in na Japonskem 1 012 EUR. Delež izdatkov za informacijsko tehnologijo je v primerjavi z BDP znašal v zahodni Evropi 3,08 %, v ZDA 4,55 % in na Japonskem 3,59 % (8). V tem okviru ima pomembno vlogo task-force Evropske komisije za konkurenčnost IKT.

| 2.4 | Zaostajanje produktivnosti evropske industrije pogosto pripisujejo premajhni uporabi tehnologije in nezadostni uporabi potenciala IKT, zlasti v malih in srednje velikih podjetjih. Zdi pa se, da problem ne tiči v stroških strojne opreme, temveč v pomanjkanju znanja s področja IKT v malih in srednje velikih podjetjih, kar tem podjetjem otežuje soočanje s hitrimi spremembami in vse večjo zapletenostjo informacijskih in komunikacijskih tehnologij. Med malimi in srednje velikimi podjetji obstaja torej „digitalni prepad“ — s posledico, da celotni potencial IKT in modelov e-poslovanja vse doslej še ni bil izkoriščen (9). Vloga poslovnih storitev je pomembna za takšno oblikovanje sektorja IKT, da se poveča njegova učinkovitost in tako doseže trajnostno povečanje produktivnosti. |
| --- | --- |

2.4

Zaostajanje produktivnosti evropske industrije pogosto pripisujejo premajhni uporabi tehnologije in nezadostni uporabi potenciala IKT, zlasti v malih in srednje velikih podjetjih. Zdi pa se, da problem ne tiči v stroških strojne opreme, temveč v pomanjkanju znanja s področja IKT v malih in srednje velikih podjetjih, kar tem podjetjem otežuje soočanje s hitrimi spremembami in vse večjo zapletenostjo informacijskih in komunikacijskih tehnologij. Med malimi in srednje velikimi podjetji obstaja torej „digitalni prepad“ — s posledico, da celotni potencial IKT in modelov e-poslovanja vse doslej še ni bil izkoriščen (9). Vloga poslovnih storitev je pomembna za takšno oblikovanje sektorja IKT, da se poveča njegova učinkovitost in tako doseže trajnostno povečanje produktivnosti.

| 2.5 | Notranji trg za storitve na splošno in za poslovne storitve še posebej še ni dovršen, in še naprej obstaja veliko ovir za učinkovitost, konkurenčnost in ustvarjanje novih delovnih mest. Veliko ovir je bilo opisanih v poročilu Komisije Stanje notranjega trga za storitve
   (10). Vendar je bil odtlej dosežen določen napredek z uresničevanjem lizbonske strategije. Na najvišjem mestu ureditvenih vidikov za trge poslovnih storitev so v poročilu opisane dopolnilne politike, s katerimi se zagotavlja potrebna konkurenčnost EU na svetovnem trgu, a tudi socialni in gospodarski napredek. |
| --- | --- |

2.5

Notranji trg za storitve na splošno in za poslovne storitve še posebej še ni dovršen, in še naprej obstaja veliko ovir za učinkovitost, konkurenčnost in ustvarjanje novih delovnih mest. Veliko ovir je bilo opisanih v poročilu Komisije Stanje notranjega trga za storitve
   (10). Vendar je bil odtlej dosežen določen napredek z uresničevanjem lizbonske strategije. Na najvišjem mestu ureditvenih vidikov za trge poslovnih storitev so v poročilu opisane dopolnilne politike, s katerimi se zagotavlja potrebna konkurenčnost EU na svetovnem trgu, a tudi socialni in gospodarski napredek.

3.   Pomen poslovnih storitev in njihovo vzajemno učinkovanje z industrijo

3.1   Opredelitev pojma poslovne storitve

Poslovne storitve se običajno opredeljujejo kot podskupina (NACE 70-74) storitev, ki se nanašajo na podjetja (npr. poslovne storitve in prometne ter komunikacijske storitve, trgovina in finančne storitve) (11). Merilo za opredelitev so za oba sistema stranke, ki so jim storitve namenjene. Storitve niso namenjene predvsem končnim potrošnikom, temveč prej podjetjem. So konkretne dejavnosti, ki vplivajo predvsem na konkurenčnost podjetij (kar ne izključuje storitev, namenjenim potrošnikom) tako, da se uporabljajo kot produkcijska sredstva v verigi ustvarjanja vrednosti in prav tako tudi zaradi prednosti na področju kakovosti ter inovacij, ki nastajajo iz vzajemnega delovanja med dobavitelji, odjemalci in izvajalci storitev. Poslovne storitve imajo posebno značilnost, da jih je večidel mogoče izvajati v sami hiši ali pa jih s pogodbo oddati zunanjemu specializiranemu podjetju (outsourcing).

| 3.2 | K poslovnim storitvam sodijo zelo različne dejavnosti, od storitev, ki terjajo veliko znanja (npr. inženirske in knjigovodske storitve ter pravno svetovanje) do storitev z visoko dodano vrednostjo (npr. storitve IKT in podjetniško svetovanje) ter storitve, povezane z osebjem (npr. izbor osebja in posredovanje dela, pomoč pri preusmerjanju v poklicu (outplacement), delo za določen čas), vse do podpornih storitev, vključno s tistimi, ki imajo nizko dodano vrednost (npr. čiščenje poslopij, varnostne službe, gostinstvo) in tistimi z rastočo dodano vrednostjo (kot so upravljanje z energijo, oskrba in ravnanje z vodo in drugimi tekočinami, ter ravnanje z zrakom in odpadki). V navedenih skupinah dejavnosti je treba delovnim razmeram in socialnim standardom namenjati še posebno pozornost.
  Preglednica 1:   Najpomembnejše storitve, odločilne za uspeh podjetja (funkcionalni pristop) (12)










  Naloge v podjetjih | Najpomembnejše storitve, ki se nanašajo na podjetja | | Naloge v podjetjih | Najpomembnejše storitve, ki se nanašajo na podjetja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uprava | svetovanje pri upravljanju
  pravne storitve
  revizija in davčno svetovanje | | Upravljanje z informacijami | računalniške storitve in storitve informacijske tehnologije
  telekomunikacije |
| Človeški viri | začasno delo
  zaposlovanje osebja
  strokovno usposabljanje | | Trženje in prodaja | oglaševanje
  trgovina
  odnosi z javnostjo
  sejmi in razstave
  poprodajne storitve |
| Finančno posredništvo | bančništvo
  zavarovanje
  najem in lizing | | Prevoz in logistika | logistika
  storitve prevoza
  hitra pošta |
| Proizvodnja in tehnika | inženirske in tehnične storitve
  preizkusi in nadzor kakovosti
  raziskovalne in razvojne storitve
  industrijsko oblikovanje
  vzdrževanje in popravila opreme | | Upravljanje z objekti | varnostne storitve
  storitve čiščenja
  gostinske storitve
  okoljske storitve/
  odstranjevanje odpadkov
  oskrba z energijo in vodo
  nepremičnine in stanovanja (skladišča) |

3.2

K poslovnim storitvam sodijo zelo različne dejavnosti, od storitev, ki terjajo veliko znanja (npr. inženirske in knjigovodske storitve ter pravno svetovanje) do storitev z visoko dodano vrednostjo (npr. storitve IKT in podjetniško svetovanje) ter storitve, povezane z osebjem (npr. izbor osebja in posredovanje dela, pomoč pri preusmerjanju v poklicu (outplacement), delo za določen čas), vse do podpornih storitev, vključno s tistimi, ki imajo nizko dodano vrednost (npr. čiščenje poslopij, varnostne službe, gostinstvo) in tistimi z rastočo dodano vrednostjo (kot so upravljanje z energijo, oskrba in ravnanje z vodo in drugimi tekočinami, ter ravnanje z zrakom in odpadki). V navedenih skupinah dejavnosti je treba delovnim razmeram in socialnim standardom namenjati še posebno pozornost.

Preglednica 1:   Najpomembnejše storitve, odločilne za uspeh podjetja (funkcionalni pristop) (12)

Naloge v podjetjih

Najpomembnejše storitve, ki se nanašajo na podjetja

Naloge v podjetjih

Najpomembnejše storitve, ki se nanašajo na podjetja

Uprava

svetovanje pri upravljanju

pravne storitve

revizija in davčno svetovanje

Upravljanje z informacijami

računalniške storitve in storitve informacijske tehnologije

telekomunikacije

Človeški viri

začasno delo

zaposlovanje osebja

strokovno usposabljanje

Trženje in prodaja

oglaševanje

trgovina

odnosi z javnostjo

sejmi in razstave

poprodajne storitve

Finančno posredništvo

bančništvo

zavarovanje

najem in lizing

Prevoz in logistika

logistika

storitve prevoza

hitra pošta

Proizvodnja in tehnika

inženirske in tehnične storitve

preizkusi in nadzor kakovosti

raziskovalne in razvojne storitve

industrijsko oblikovanje

vzdrževanje in popravila opreme

Upravljanje z objekti

varnostne storitve

storitve čiščenja

gostinske storitve

okoljske storitve/

odstranjevanje odpadkov

oskrba z energijo in vodo

nepremičnine in stanovanja (skladišča)

3.3   Mesto poslovnih storitev v gospodarstvu

Poslovne storitve so pomembna sestavina evropskega tržnega gospodarstva. Najpomembnejši vidik poslovnih storitev pa je, da so navzoče na vseh stopnjah verige ustvarjanja vrednosti in njihov sestavni del. Rast na področju poslovnih storitev običajno pojasnjujejo s tem, da se zaradi oddajanja storitev zunanjim izvajalcem vedno več zaposlenih seli iz industrije v storitvene dejavnosti. Toda razlogov za rast je več. Drugi pomembni dejavniki so spremembe v proizvodnih sistemih, večja prožnost, močnejša konkurenca na mednarodnih trgih, naraščajoča vloga IKT in znanja ter pojav novih vrst storitev. Sektor storitev, ki se nanašajo na podjetja (brez finančnih storitev), je po podatkih strukturne statistike podjetij leta 2001 obsegal 53 % celotnega števila delovnih mest v tržnem gospodarstvu EU, medtem ko jih je bilo v celotni proizvodnji 29 % (ali približno 29 milijonov zaposlenih). Na področju storitev, ki se nanašajo na podjetja, so leta 2001 ustvarili povprečno 54 %, v industriji pa 34 % celotne ustvarjene vrednosti (13).

| 3.4 | Danes je vse več proizvodnih podjetij, ki si storitve upajo izvajati sama. Ne ponujajo samo storitev za stranke, temveč kot del svojega poslovanja vse bolj odkrivajo tudi dodano vrednost, ki nastaja s prodajo njihovega strokovnega znanja — s področja tehnike, oblikovanja ali inovacij v postopkih — drugim podjetjem. Nastaja nova, mešana oblika podjetja, ki obsega podjetniške dejavnosti tako na področju proizvodnje kot tudi storitev. Odjemalci vse bolj zahtevajo „rešitve“ in ne samo preprosto izdelkov. Konkurenčna prednost za proizvodno podjetje pogosto nastane s sposobnostjo, da je podjetje zmožno ponujati dodatne storitve. |
| --- | --- |

3.4

Danes je vse več proizvodnih podjetij, ki si storitve upajo izvajati sama. Ne ponujajo samo storitev za stranke, temveč kot del svojega poslovanja vse bolj odkrivajo tudi dodano vrednost, ki nastaja s prodajo njihovega strokovnega znanja — s področja tehnike, oblikovanja ali inovacij v postopkih — drugim podjetjem. Nastaja nova, mešana oblika podjetja, ki obsega podjetniške dejavnosti tako na področju proizvodnje kot tudi storitev. Odjemalci vse bolj zahtevajo „rešitve“ in ne samo preprosto izdelkov. Konkurenčna prednost za proizvodno podjetje pogosto nastane s sposobnostjo, da je podjetje zmožno ponujati dodatne storitve.

| 3.5 | Pomanjkanje posebnih statističnih podatkov o poslovnih storitvah
   (14). Ni dovolj statističnih podatkov o povpraševanju po storitvah. Vzajemno delovanje med različnimi sektorji ni dovolj dokumentirano. Informacije o dejavnostih izvajalcev storitev in o njihovem prispevku k narodnim gospodarstvom držav članic EU bo, upajmo, mogoče izboljšati z revizijo klasifikacijskega sistema NACE za gospodarske panoge, ki jo pričakujejo v letu 2007. Revidirana klasifikacija bo omogočala boljši vpogled v strukturo in razvoj storitvenega sektorja (15). Tudi informacij o tem, katere storitve izvajajo proizvodna podjetja in v kakšnem obsegu, ni. |
| --- | --- |

3.5

Pomanjkanje posebnih statističnih podatkov o poslovnih storitvah
   (14). Ni dovolj statističnih podatkov o povpraševanju po storitvah. Vzajemno delovanje med različnimi sektorji ni dovolj dokumentirano. Informacije o dejavnostih izvajalcev storitev in o njihovem prispevku k narodnim gospodarstvom držav članic EU bo, upajmo, mogoče izboljšati z revizijo klasifikacijskega sistema NACE za gospodarske panoge, ki jo pričakujejo v letu 2007. Revidirana klasifikacija bo omogočala boljši vpogled v strukturo in razvoj storitvenega sektorja (15). Tudi informacij o tem, katere storitve izvajajo proizvodna podjetja in v kakšnem obsegu, ni.

| 3.6 | Razdrobljenost in pomanjkanje informacij in analiz, ki se nanašajo na poslovne storitve — EESO ugotavlja, da obstaja potreba po Evropski opazovalnici poslovnih storitev, namenjeni zbiranju informacij, pospeševanju raziskav, spodbujanju razprav in pripravljanju političnih priporočil oziroma njihovemu spremljanju. Vzpostavitev opazovalnice ali podobni ukrepi bi vodili do boljšega razumevanja najnovejših dogajanj na tem področju, ki potekajo zelo hitro, in bi služili kot vmesnik med političnimi nosilci odločitev ter udeleženci. |
| --- | --- |

3.6

Razdrobljenost in pomanjkanje informacij in analiz, ki se nanašajo na poslovne storitve — EESO ugotavlja, da obstaja potreba po Evropski opazovalnici poslovnih storitev, namenjeni zbiranju informacij, pospeševanju raziskav, spodbujanju razprav in pripravljanju političnih priporočil oziroma njihovemu spremljanju. Vzpostavitev opazovalnice ali podobni ukrepi bi vodili do boljšega razumevanja najnovejših dogajanj na tem področju, ki potekajo zelo hitro, in bi služili kot vmesnik med političnimi nosilci odločitev ter udeleženci.

| 3.7 | Standardizacija storitev. Nadaljnja pospešitev prostovoljne standardizacije storitev na podlagi zahtev trga dela in jasnih izhodišč terja vzpostavitev temeljnih standardov varnosti, kakovosti in storilnosti ter spodbujanje konkurence ter inovativnosti v izvajanju storitev. Ta izziv morajo sprejeti CEN (Evropski odbor za standardizacijo), ISO (International Standard Organisation) in nacionalni standardizacijski organi. Razvoj prostovoljnih standardov v storitvenem sektorju bi nedvomno spodbujal čezmejne trgovinske storitve in prispeval k pospeševanju notranjega trga storitev. |
| --- | --- |

3.7

Standardizacija storitev. Nadaljnja pospešitev prostovoljne standardizacije storitev na podlagi zahtev trga dela in jasnih izhodišč terja vzpostavitev temeljnih standardov varnosti, kakovosti in storilnosti ter spodbujanje konkurence ter inovativnosti v izvajanju storitev. Ta izziv morajo sprejeti CEN (Evropski odbor za standardizacijo), ISO (International Standard Organisation) in nacionalni standardizacijski organi. Razvoj prostovoljnih standardov v storitvenem sektorju bi nedvomno spodbujal čezmejne trgovinske storitve in prispeval k pospeševanju notranjega trga storitev.

4.   Kako poslovne storitve izboljšujejo konkurenčnost industrije (16)

| 4.1 | Poslovne storitve so zelo pomembne za sektor malih in srednje velikih podjetij, da lahko prispeva svoj potencialni delež k inovativnosti in rasti. Obstajajo znamenja, da najbolj dinamični MSP izdatno uporabljajo poslovne storitve. Spričo pritiska internacionalizacije je treba spodbujati močnejšo uporabo teh storitev pri večjem številu MSP. |
| --- | --- |

4.1

Poslovne storitve so zelo pomembne za sektor malih in srednje velikih podjetij, da lahko prispeva svoj potencialni delež k inovativnosti in rasti. Obstajajo znamenja, da najbolj dinamični MSP izdatno uporabljajo poslovne storitve. Spričo pritiska internacionalizacije je treba spodbujati močnejšo uporabo teh storitev pri večjem številu MSP.

| 4.2 | Nacionalna inovacijska sposobnost.
  Sposobnost države, da poraja nove zamisli in da trajno trži tok inovativnih tehnologij, je odvisna od različnih dejavnikov (17):






  — | celotne infrastrukture za inovacije; |
| --- | --- | --- |

4.2

Nacionalna inovacijska sposobnost.

Sposobnost države, da poraja nove zamisli in da trajno trži tok inovativnih tehnologij, je odvisna od različnih dejavnikov (17):

—

celotne infrastrukture za inovacije;

| — | osnovnih okvirnih pogojev in spremljajočih ukrepov politike; |
| --- | --- |

—

osnovnih okvirnih pogojev in spremljajočih ukrepov politike;

| — | medsebojne povezanosti celotnega inovacijskega sistema; |
| --- | --- |

—

medsebojne povezanosti celotnega inovacijskega sistema;

| — | splošnih izobraževalnih sistemov. |
| --- | --- |

—

splošnih izobraževalnih sistemov.

| 4.3 | 85 % raziskav EU (v ZDA 66 %) je osredotočenih na industrijo, za razčlenitev raziskav in razvoja v storitvenem sektorju pa ni zanesljivih podatkov. Od celotnih raziskav in razvoja, ki se nanašajo na industrijo, jih 87,5 % poteka na osmih področjih (kemija, strojna industrija, pisarniški stroji, elektrotehnika, polprevodniška tehnika in komunikacije, instrumenti, motorna vozila ter letalstvo in vesoljski poleti). |
| --- | --- |

4.3

85 % raziskav EU (v ZDA 66 %) je osredotočenih na industrijo, za razčlenitev raziskav in razvoja v storitvenem sektorju pa ni zanesljivih podatkov. Od celotnih raziskav in razvoja, ki se nanašajo na industrijo, jih 87,5 % poteka na osmih področjih (kemija, strojna industrija, pisarniški stroji, elektrotehnika, polprevodniška tehnika in komunikacije, instrumenti, motorna vozila ter letalstvo in vesoljski poleti).

| 4.4 | Pri absolutnih izdatkih za raziskave in razvoj Evropski uniji ni uspelo premostiti prepada med EU in ZDA; temveč se je ta v zadnjem desetletju še poglobil. |
| --- | --- |

4.4

Pri absolutnih izdatkih za raziskave in razvoj Evropski uniji ni uspelo premostiti prepada med EU in ZDA; temveč se je ta v zadnjem desetletju še poglobil.

| 4.5 | Močnejše osredotočenje financiranja raziskav in razvoja na visoke tehnologije in storitve, ki terjajo veliko znanja (z visokimi deleži dobička) je za konkurenčnost evropske industrije odločilnega pomena. „Cilj 3 %“ (18) BDP Evropske unije, ki naj bi jih namenjali za raziskave in razvoj, bi bil laže dosegljiv, če bi izdatneje pospeševali raziskave in razvoj v storitevah, ki se nanašajo na podjetja. |
| --- | --- |

4.5

Močnejše osredotočenje financiranja raziskav in razvoja na visoke tehnologije in storitve, ki terjajo veliko znanja (z visokimi deleži dobička) je za konkurenčnost evropske industrije odločilnega pomena. „Cilj 3 %“ (18) BDP Evropske unije, ki naj bi jih namenjali za raziskave in razvoj, bi bil laže dosegljiv, če bi izdatneje pospeševali raziskave in razvoj v storitevah, ki se nanašajo na podjetja.

| 4.6 | Evropski tehnološki inštitut, kot ga je predlagala Evropska Komisija v enem svojih nedavnih sporočil (19), je sicer koristen, a tehnologijo morajo spremljati učinkovite trženjske in organizacijske strategije. |
| --- | --- |

4.6

Evropski tehnološki inštitut, kot ga je predlagala Evropska Komisija v enem svojih nedavnih sporočil (19), je sicer koristen, a tehnologijo morajo spremljati učinkovite trženjske in organizacijske strategije.

| 4.7 | Učinki inovativnih funkcij storitev, ki se nanašajo na podjetja, je prikazan v naslednji preglednici.
  Preglednica 2:   Inovativne funkcije storitev, ki se nanašajo na podjetja (20)








  Inovativne funkcije | Glavni elementi inovativnosti | Poslovne storitve (nekateri reprezentativni sektorji) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tehnološke inovacije | — | močnejše vključevanje tehnologije |

4.7

Učinki inovativnih funkcij storitev, ki se nanašajo na podjetja, je prikazan v naslednji preglednici.

Preglednica 2:   Inovativne funkcije storitev, ki se nanašajo na podjetja (20)

Inovativne funkcije

Glavni elementi inovativnosti

Poslovne storitve (nekateri reprezentativni sektorji)

Tehnološke inovacije

—

močnejše vključevanje tehnologije

| — | uporaba obstoječe tehnologije |
| --- | --- |

—

uporaba obstoječe tehnologije

| — | prilagajanje tehnologije potrebam podjetij |
| --- | --- |

—

prilagajanje tehnologije potrebam podjetij

| — | učinkovitost v naprednih postopkih obveščanja in komuniciranja |
| --- | --- |

—

učinkovitost v naprednih postopkih obveščanja in komuniciranja

| — | avtomatizacija rutinskih postopkov |
| --- | --- |

—

avtomatizacija rutinskih postopkov

| — | fleksibilizacija proizvodnih struktur |
| --- | --- |

—

fleksibilizacija proizvodnih struktur

| — | izboljšanje kakovosti |
| --- | --- |

—

izboljšanje kakovosti

| — | storitve informacijske tehnologije |
| --- | --- |

—

storitve informacijske tehnologije

| — | storitve inženiringa |
| --- | --- |

—

storitve inženiringa

| — | storitve konstruiranja |
| --- | --- |

—

storitve konstruiranja

| — | telekomunikacijske storitve |
| --- | --- |

—

telekomunikacijske storitve

| — | omrežne storitve za elektronsko komuniciranje |
| --- | --- |

—

omrežne storitve za elektronsko komuniciranje

| — | storitve za nadzor kakovosti |
| --- | --- |

—

storitve za nadzor kakovosti

Organizacijske inovacije

| — | učinkovitost notranje organizacije |
| --- | --- |

—

učinkovitost notranje organizacije

| — | določanje postopkov nadzora in usklajevanja |
| --- | --- |

—

določanje postopkov nadzora in usklajevanja

| — | izboljšanje izbora sodelavcev, njihovega usposabljanja in angažiranja |
| --- | --- |

—

izboljšanje izbora sodelavcev, njihovega usposabljanja in angažiranja

| — | izboljšave v različnih specializacijah |
| --- | --- |

—

izboljšave v različnih specializacijah

| — | svetovanje pri upravljanju in upravljanje |
| --- | --- |

—

svetovanje pri upravljanju in upravljanje

| — | revizije in pravne službe |
| --- | --- |

—

revizije in pravne službe

| — | kadrovske službe (izbor, usposabljanje in začasna zaposlitev) |
| --- | --- |

—

kadrovske službe (izbor, usposabljanje in začasna zaposlitev)

Strateške inovacije

| — | prožnost za dinamična okolja |
| --- | --- |

—

prožnost za dinamična okolja

| — | umeščanje na kompleksnih trgih |
| --- | --- |

—

umeščanje na kompleksnih trgih

| — | strateške informacije o partnerstvih |
| --- | --- |

—

strateške informacije o partnerstvih

| — | informacije o prilagajanju izdelkov |
| --- | --- |

—

informacije o prilagajanju izdelkov

| — | informacije o lokacijah in trgih |
| --- | --- |

—

informacije o lokacijah in trgih

| — | obramba v spornem pravnem okolju |
| --- | --- |

—

obramba v spornem pravnem okolju

| — | storitve upravljanja |
| --- | --- |

—

storitve upravljanja

| — | omrežne storitve |
| --- | --- |

—

omrežne storitve

| — | revizijske storitve |
| --- | --- |

—

revizijske storitve

| — | pravne storitve |
| --- | --- |

—

pravne storitve

| — | sejmi in razstave |
| --- | --- |

—

sejmi in razstave

| — | storitve trženja |
| --- | --- |

—

storitve trženja

Tržne inovacije

| — | konkurenčna oblika izdelka |
| --- | --- |

—

konkurenčna oblika izdelka

| — | inovativna prodaja |
| --- | --- |

—

inovativna prodaja

| — | izkoriščanje tržnih priložnosti |
| --- | --- |

—

izkoriščanje tržnih priložnosti

| — | pridobivanje odjemalcev in odnosi z njimi |
| --- | --- |

—

pridobivanje odjemalcev in odnosi z njimi

| — | inovativno trženje |
| --- | --- |

—

inovativno trženje

| — | negovanje podobe |
| --- | --- |

—

negovanje podobe

| — | storitve oblikovanja |
| --- | --- |

—

storitve oblikovanja

| — | sejmi in razstave |
| --- | --- |

—

sejmi in razstave

| — | oglaševanje |
| --- | --- |

—

oglaševanje

| — | neposredno trženje |
| --- | --- |

—

neposredno trženje

| — | odnosi z javnostjo |
| --- | --- |

—

odnosi z javnostjo

| — | poprodajne storitve |
| --- | --- |

—

poprodajne storitve

Inovacije na področju dela

| — | funkcionalna delitev dela |
| --- | --- |

—

funkcionalna delitev dela

| — | osredotočanje na ključna področja |
| --- | --- |

—

osredotočanje na ključna področja

| — | zadeve operativne zmogljivosti |
| --- | --- |

—

zadeve operativne zmogljivosti

| — | negovanje podobe |
| --- | --- |

—

negovanje podobe

| — | jezikovne storitve |
| --- | --- |

—

jezikovne storitve

| — | dostavne storitve |
| --- | --- |

—

dostavne storitve

| — | varnostne storitve |
| --- | --- |

—

varnostne storitve

| — | storitve na področju dela |
| --- | --- |

—

storitve na področju dela

Vir: Rubalcaba (1999), Business services in European Industry (Poslovne storitve v evropski industriji), Evropska komisija, Bruselj

| 4.8 | Med ponudniki poslovnih storitev je resda nekaj najbolj inovativnih evropskih podjetij, a splošna raven raziskav in razvoja v storitvenem sektorju je prenizka in nestrukturirana. Novi storitveni in poslovni modeli pogosto nastajajo iz dragih in zamudnih poskusov ter napak posameznih podjetij. EU mora podpirati raziskave na izbranih področjih, da bi tako posodabljala znanje podjetij na področju vodilnih svetovnih vrhunskih tehnologij. |
| --- | --- |

4.8

Med ponudniki poslovnih storitev je resda nekaj najbolj inovativnih evropskih podjetij, a splošna raven raziskav in razvoja v storitvenem sektorju je prenizka in nestrukturirana. Novi storitveni in poslovni modeli pogosto nastajajo iz dragih in zamudnih poskusov ter napak posameznih podjetij. EU mora podpirati raziskave na izbranih področjih, da bi tako posodabljala znanje podjetij na področju vodilnih svetovnih vrhunskih tehnologij.

| 4.9 | Treba je najti poti za izboljšanje dostopa malih in srednje velikih podjetij do izsledkov raziskav, in ta podjetja je treba podpirati pri njihovem kratkoročnem razvoju izdelkov. |
| --- | --- |

4.9

Treba je najti poti za izboljšanje dostopa malih in srednje velikih podjetij do izsledkov raziskav, in ta podjetja je treba podpirati pri njihovem kratkoročnem razvoju izdelkov.

| 4.10 | Če naj podjetja več vlagajo v inovacije ter v raziskave in razvoj, mora Evropska komisija zagotoviti primerno zaščito pravic intelektualne lastnine in izvesti ukrepe za uresničitev zdajšnjega predloga za patentiranje računalniško izvedenih izumov. |
| --- | --- |

4.10

Če naj podjetja več vlagajo v inovacije ter v raziskave in razvoj, mora Evropska komisija zagotoviti primerno zaščito pravic intelektualne lastnine in izvesti ukrepe za uresničitev zdajšnjega predloga za patentiranje računalniško izvedenih izumov.

| 4.11 | Potrebni so boljši pravni predpisi in ureditve. |
| --- | --- |

4.11

Potrebni so boljši pravni predpisi in ureditve.

5.   Sistem EU za pridobivanje znanja

| 5.1 | Sistem EU za pridobivanje znanja je treba korenito predelati. To vključuje:






  — | preusmerjanje dejavnosti raziskav in razvoja v podjetja, ki izdelujejo vrhunsko tehnologijo s področja IKT; |
| --- | --- | --- |

5.1

Sistem EU za pridobivanje znanja je treba korenito predelati. To vključuje:

—

preusmerjanje dejavnosti raziskav in razvoja v podjetja, ki izdelujejo vrhunsko tehnologijo s področja IKT;

| — | zaustavitev odseljevanja znanstvenikov iz EU v ZDA (iz poklicnih razlogov se v ZDA seli dvakrat toliko raziskovalcev iz EU, kot se seli ameriških raziskovalcev v EU, in 40 % raziskav in razvoja v ZDA izvajajo znanstveniki, usposobljeni v EU); |
| --- | --- |

—

zaustavitev odseljevanja znanstvenikov iz EU v ZDA (iz poklicnih razlogov se v ZDA seli dvakrat toliko raziskovalcev iz EU, kot se seli ameriških raziskovalcev v EU, in 40 % raziskav in razvoja v ZDA izvajajo znanstveniki, usposobljeni v EU);

| — | povečanje skupnih izdatkov za raziskave, da bi dosegli lizbonski cilj 3 % BDP; |
| --- | --- |

—

povečanje skupnih izdatkov za raziskave, da bi dosegli lizbonski cilj 3 % BDP;

| — | znanje s področja IKT in informatike ter izkušnje v e-poslovanju morajo veljati za ključno strokovno znanje; poučevanje veščin IKT je treba v učne načrte vključiti že zgodaj; |
| --- | --- |

—

znanje s področja IKT in informatike ter izkušnje v e-poslovanju morajo veljati za ključno strokovno znanje; poučevanje veščin IKT je treba v učne načrte vključiti že zgodaj;

| — | napredna fiksna in brezžična širokopasovna infrastruktura bo v tem stoletju infrastruktura gospodarstva, ki temelji na znanju; v tej zvezi ima pomembno vlogo pobuda i2010, ki jo je sprožil GD za informacijsko družbo leta 2005. |
| --- | --- |

—

napredna fiksna in brezžična širokopasovna infrastruktura bo v tem stoletju infrastruktura gospodarstva, ki temelji na znanju; v tej zvezi ima pomembno vlogo pobuda i2010, ki jo je sprožil GD za informacijsko družbo leta 2005.

6.   Vloga „storitvenega inženiringa“

| 6.1 | Inovativnost storitev je v Nemčiji predmet poglobljenih razprav in raziskav že od sredine 90. let. Inženiring storitev je ustvaril velik del zagona tako za teoretično kot tudi za praktično delo na tem področju. To se je razvilo v tehnično disciplino, ki se ukvarja s sistematičnim razvojem in oblikovanjem storitvenih izdelkov, pri katerih uporabljajo primerne modele, metode in orodja. Čeprav inženiring storitev zajema tudi področja upravljanja storitev, je njegovo težišče razvoj novih storitvenih izdelkov. Hkrati se inženiring storitev ukvarja tudi z oblikovanjem sistemov razvoja, t.j. s tistimi vprašanji splošnega upravljanja raziskav in razvoja ter inovacij, ki so povezana s storitvami. |
| --- | --- |

6.1

Inovativnost storitev je v Nemčiji predmet poglobljenih razprav in raziskav že od sredine 90. let. Inženiring storitev je ustvaril velik del zagona tako za teoretično kot tudi za praktično delo na tem področju. To se je razvilo v tehnično disciplino, ki se ukvarja s sistematičnim razvojem in oblikovanjem storitvenih izdelkov, pri katerih uporabljajo primerne modele, metode in orodja. Čeprav inženiring storitev zajema tudi področja upravljanja storitev, je njegovo težišče razvoj novih storitvenih izdelkov. Hkrati se inženiring storitev ukvarja tudi z oblikovanjem sistemov razvoja, t.j. s tistimi vprašanji splošnega upravljanja raziskav in razvoja ter inovacij, ki so povezana s storitvami.

| 6.2 | Temeljne raziskave za razvoj novih poslovnih modelov, metod in orodij bodo inženiringu storitev pomagale pri vzponu. Močno se bodo uveljavili celostni pristopi za skupno tehnično načrtovanje materialnih dobrin, programske opreme in storitev. Končno bo vse močnejše usklajevanje standardov za storitve spodbudilo specializacijo in učinkovit razvoj novih storitev (21). |
| --- | --- |

6.2

Temeljne raziskave za razvoj novih poslovnih modelov, metod in orodij bodo inženiringu storitev pomagale pri vzponu. Močno se bodo uveljavili celostni pristopi za skupno tehnično načrtovanje materialnih dobrin, programske opreme in storitev. Končno bo vse močnejše usklajevanje standardov za storitve spodbudilo specializacijo in učinkovit razvoj novih storitev (21).

| 6.3 | Inženiring storitev je eno od maloštevilnih področij v storitvenem sektorju, ki so ga bistveno oblikovale evropske raziskave. Močnejša vključenost v mednarodna omrežja in sistematičen razvoj lastnih neodvisnih strokovnjakov za inženiring storitev sta nepogrešljiva za ohranjanje vodilne vloge na tem področju v prihodnosti (22). |
| --- | --- |

6.3

Inženiring storitev je eno od maloštevilnih področij v storitvenem sektorju, ki so ga bistveno oblikovale evropske raziskave. Močnejša vključenost v mednarodna omrežja in sistematičen razvoj lastnih neodvisnih strokovnjakov za inženiring storitev sta nepogrešljiva za ohranjanje vodilne vloge na tem področju v prihodnosti (22).

7.   Pomen digitalnega opravljanja storitev

| 7.1 | Trend krepitve opravljanja storitev prek interneta. Povečuje se interes za rast in učinke na IKT oprtega mednarodnega opravljanja storitev informacijske tehnologije in storitev za procese v podjetjih. Uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter premiki k močnejšemu opravljanju storitev prek interneta prinašajo novo preusmeritev za poslovne storitve. Poudarek je na digitalnem opravljanju storitev na področjih, kot so storitve s področja programske opreme, raziskave in razvoj ter storitve tehničnega preskušanja, storitve svetovanja in usposabljanja osebja ter storitve posredovanja dela. Storitve večinoma usmerja trg, to pa zaradi:






  — | povpraševanj in pričakovanj novih odjemalcev; |
| --- | --- | --- |

7.1

Trend krepitve opravljanja storitev prek interneta. Povečuje se interes za rast in učinke na IKT oprtega mednarodnega opravljanja storitev informacijske tehnologije in storitev za procese v podjetjih. Uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter premiki k močnejšemu opravljanju storitev prek interneta prinašajo novo preusmeritev za poslovne storitve. Poudarek je na digitalnem opravljanju storitev na področjih, kot so storitve s področja programske opreme, raziskave in razvoj ter storitve tehničnega preskušanja, storitve svetovanja in usposabljanja osebja ter storitve posredovanja dela. Storitve večinoma usmerja trg, to pa zaradi:

—

povpraševanj in pričakovanj novih odjemalcev;

| — | pritiska v smeri pridobivanja in širjenja trgov; |
| --- | --- |

—

pritiska v smeri pridobivanja in širjenja trgov;

| — | izboljševanja kakovosti in poglabljanja odnosov z odjemalci; |
| --- | --- |

—

izboljševanja kakovosti in poglabljanja odnosov z odjemalci;

| — | povečevanja učinkovitosti poslovanja in koristi na podlagi ekonomije obsega; |
| --- | --- |

—

povečevanja učinkovitosti poslovanja in koristi na podlagi ekonomije obsega;

| — | zniževanja stroškov z izboljševanjem in povečevanjem proizvodnje ter dobave z nizkimi stroški. |
| --- | --- |

—

zniževanja stroškov z izboljševanjem in povečevanjem proizvodnje ter dobave z nizkimi stroški.

| 7.2 | Sondiranje možnih prednosti offshoringa za gospodarstvo EU. Novi globalni izzivi nastajajo s stalno ponudbo storitev, ki so jih podjetja oddala zunanjim izvajalcem, z vseh koncev sveta. Zato bi morala biti Evropa pripravljena ponujati visokokakovostne storitve in jih izvažati v preostali svet. Digitalno izvajanje in s tem povezana podpora e-poslovanja se bosta zagotovo okrepila. Mednarodno oddajanje storitev, ki se nanašajo na podjetja, se zdaj pojavlja predvsem pri dejavnostih back-office
   (23) (npr. storitve informacijske tehnologije, finančne in knjigovodske storitve, dejavnosti call-centrov). Na področju storitev z višjo dodano vrednostjo, kot so inženiring informacijskih tehnologij, raziskave in analize, se EU še vedno drži. Vendar pa bodo tehnični razvoj ter globalna razpoložljivost kvalifikacij in s tem povezani stroški na globalnem trgu v prihodnosti zagotovo bolj vplivali na odločitve evropskih podjetij. Izziv za evropski trg dela je v tem, da ustvari zaposlitvene možnosti za bolje usposobljene delojemalce in da prepreči brezposelnost (24). |
| --- | --- |

7.2

Sondiranje možnih prednosti offshoringa za gospodarstvo EU. Novi globalni izzivi nastajajo s stalno ponudbo storitev, ki so jih podjetja oddala zunanjim izvajalcem, z vseh koncev sveta. Zato bi morala biti Evropa pripravljena ponujati visokokakovostne storitve in jih izvažati v preostali svet. Digitalno izvajanje in s tem povezana podpora e-poslovanja se bosta zagotovo okrepila. Mednarodno oddajanje storitev, ki se nanašajo na podjetja, se zdaj pojavlja predvsem pri dejavnostih back-office
   (23) (npr. storitve informacijske tehnologije, finančne in knjigovodske storitve, dejavnosti call-centrov). Na področju storitev z višjo dodano vrednostjo, kot so inženiring informacijskih tehnologij, raziskave in analize, se EU še vedno drži. Vendar pa bodo tehnični razvoj ter globalna razpoložljivost kvalifikacij in s tem povezani stroški na globalnem trgu v prihodnosti zagotovo bolj vplivali na odločitve evropskih podjetij. Izziv za evropski trg dela je v tem, da ustvari zaposlitvene možnosti za bolje usposobljene delojemalce in da prepreči brezposelnost (24).

| 7.3 | Ovire za elektronsko opravljanje storitev. Za razvoj elektronskega opravljanja storitev obstajajo ovire, ki jih je treba temeljito preiskati in zanje poiskati rešitve, da bi lahko evropski ponudniki poslovnih storitev delovali ofenzivneje in se močneje širili zunaj EU. Med temi ovirami so med drugim pomanjkljiva standardizacija in interoperabilnost, pomanjkanje zaupanja v elektronsko trgovino in njeno varnost, premalo naložb v brezžično in fiksno širokopasovno infrastrukturo ter še vedno premajhno sprejemanje IKT v MSP. |
| --- | --- |

7.3

Ovire za elektronsko opravljanje storitev. Za razvoj elektronskega opravljanja storitev obstajajo ovire, ki jih je treba temeljito preiskati in zanje poiskati rešitve, da bi lahko evropski ponudniki poslovnih storitev delovali ofenzivneje in se močneje širili zunaj EU. Med temi ovirami so med drugim pomanjkljiva standardizacija in interoperabilnost, pomanjkanje zaupanja v elektronsko trgovino in njeno varnost, premalo naložb v brezžično in fiksno širokopasovno infrastrukturo ter še vedno premajhno sprejemanje IKT v MSP.

8.   Potencial zaposlovanja v poslovnih storitvah

| 8.1 | V zadnjih desetletjih se je število zaposlenih na področju poslovnih storitev močno povečalo. V obdobju od leta 1979 do 2002 so letne stopnje rasti znašale okoli 4,5 %; to je veliko več kot v katerem koli drugem gospodarskem sektorju. Delež zaposlenosti v sektorju poslovnih storitev je v primerjavi s celotno zaposlenostjo leta 2003 v EU-15 znašal 9 %, v EU-25 pa 8,6 %. Storitveni sektor nasploh in zlasti sektor poslovnih storitev bosta v prihodnosti posebnega pomena pri ustvarjanju novih delovnih mest in bosta s tem nadomeščala izgubljanje delovnih mest v industriji. |
| --- | --- |

8.1

V zadnjih desetletjih se je število zaposlenih na področju poslovnih storitev močno povečalo. V obdobju od leta 1979 do 2002 so letne stopnje rasti znašale okoli 4,5 %; to je veliko več kot v katerem koli drugem gospodarskem sektorju. Delež zaposlenosti v sektorju poslovnih storitev je v primerjavi s celotno zaposlenostjo leta 2003 v EU-15 znašal 9 %, v EU-25 pa 8,6 %. Storitveni sektor nasploh in zlasti sektor poslovnih storitev bosta v prihodnosti posebnega pomena pri ustvarjanju novih delovnih mest in bosta s tem nadomeščala izgubljanje delovnih mest v industriji.

| 8.2 | Preglednica 3 kaže povečevanje zaposlenosti v sektorju poslovnih storitev v primerjavi s celotnim gospodarstvom do leta 2002.
  Preglednica 3:   Letne stopnje rasti zaposlenosti na področju poslovnih storitev, 1979-2002 (25)














  Država | Celotno gospodarstvo | Poslovne storitve | Nepremičnine | Najemnine | Strokovne storitve g („Profes-sional services“) | Pogodbene raziskave in razvoj | Storitve IK | Storitve za podjetja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LU | 2,6 | 7,6 | 5,2 | 4,4 | 7,5 | 6,5 | 12,4 | 7,4 |
| PT | 0,4 | 6,9 | 6,5 | 5,5 | 6,7 | 7,7 | 8,1 | 7,0 |
| IE | 2,0 | 6,4 | 5,3 | 4,6 | 6,0 | 0,8 | 10,5 | 6,5 |
| IT | 0,5 | 6,4 | 4,4 | 8,0 | 6,1 | 4,1 | 6,5 | 6,7 |
| DE | 0,6 | 5,3 | 4,2 | 3,4 | 4,5 | 2,9 | 6,5 | 5,8 |
| FI | 0,1 | 5,4 | 1,0 | 1,6 | 4,3 | 3,3 | 8,5 | 6,0 |
| ES | 1,1 | 5,4 | 3,7 | 6,0 | 4,9 | 3,2 | 7,4 | 5,8 |
| NL | 1,6 | 4,7 | 3,7 | 5,3 | 4,1 | 3,4 | 8,1 | 4,7 |
| AT | 0,3 | 4,8 | 1,4 | 2,6 | 4,3 | 4,0 | 9,6 | 4,8 |
| SV | 0,2 | 4,7 | 1,2 | 2,7 | 4,3 | 4,2 | 6,1 | 4,7 |
| EL | 0,8 | 4,6 | 5,9 | 3,4 | 4,2 | 4,0 | 8,1 | 4,8 |
| UK | 0,4 | 3,3 | 4,8 | 2,2 | 2,8 | -0,4 | 6,9 | 3,5 |
| FR | 0,5 | 3,2 | 1,3 | 4,1 | 2,5 | 1,7 | 4,7 | 3,8 |
| DK | 0,3 | 3,1 | 1,5 | 2,8 | 1,8 | -0,8 | 5,8 | 4,3 |
| BE | 0,3 | 3,6 | 3,9 | 0,9 | 3,2 | -1,7 | 5,0 | 4,0 |
| EU-15 | 0,6 | 4,4 | 3,3 | 3,3 | 3,9 | 1,7 | 6,4 | 4,7 |
| ZDA | 1,4 | 4,7 | 1,6 | 3,5 | 3,5 | 2,9 | 8,8 | 5,3 |

8.2

Preglednica 3 kaže povečevanje zaposlenosti v sektorju poslovnih storitev v primerjavi s celotnim gospodarstvom do leta 2002.

Preglednica 3:   Letne stopnje rasti zaposlenosti na področju poslovnih storitev, 1979-2002 (25)

Država

Celotno gospodarstvo

Poslovne storitve

Nepremičnine

Najemnine

Strokovne storitve g („Profes-sional services“)

Pogodbene raziskave in razvoj

Storitve IK

Storitve za podjetja

LU

2,6

7,6

5,2

4,4

7,5

6,5

12,4

7,4

PT

0,4

6,9

6,5

5,5

6,7

7,7

8,1

7,0

IE

2,0

6,4

5,3

4,6

6,0

0,8

10,5

6,5

IT

0,5

6,4

4,4

8,0

6,1

4,1

6,5

6,7

DE

0,6

5,3

4,2

3,4

4,5

2,9

6,5

5,8

FI

0,1

5,4

1,0

1,6

4,3

3,3

8,5

6,0

ES

1,1

5,4

3,7

6,0

4,9

3,2

7,4

5,8

NL

1,6

4,7

3,7

5,3

4,1

3,4

8,1

4,7

AT

0,3

4,8

1,4

2,6

4,3

4,0

9,6

4,8

SV

0,2

4,7

1,2

2,7

4,3

4,2

6,1

4,7

EL

0,8

4,6

5,9

3,4

4,2

4,0

8,1

4,8

UK

0,4

3,3

4,8

2,2

2,8

-0,4

6,9

3,5

FR

0,5

3,2

1,3

4,1

2,5

1,7

4,7

3,8

DK

0,3

3,1

1,5

2,8

1,8

-0,8

5,8

4,3

BE

0,3

3,6

3,9

0,9

3,2

-1,7

5,0

4,0

EU-15

0,6

4,4

3,3

3,3

3,9

1,7

6,4

4,7

ZDA

1,4

4,7

1,6

3,5

3,5

2,9

8,8

5,3

| 8.3 | Dinamična rast zaposlovanja v storitvenem sektorju in zlasti v sektorju poslovnih storitev, ki terjajo veliko znanja, je značilnost sodobnih gospodarstev. Čeprav se delež zaposlenosti v poslovnih storitvah in tudi njihove stopnje rasti v Evropi od države do države razlikujeta, je mogoče ugotoviti, da „ni revne države s številnimi poslovnimi storitvami, pa tudi ne bogate z maloštevilnimi“ (26). |
| --- | --- |

8.3

Dinamična rast zaposlovanja v storitvenem sektorju in zlasti v sektorju poslovnih storitev, ki terjajo veliko znanja, je značilnost sodobnih gospodarstev. Čeprav se delež zaposlenosti v poslovnih storitvah in tudi njihove stopnje rasti v Evropi od države do države razlikujeta, je mogoče ugotoviti, da „ni revne države s številnimi poslovnimi storitvami, pa tudi ne bogate z maloštevilnimi“ (26).

| 8.4 | Treba je pričakovati, da se bo rast zaposlovanja v storitvenem sektorju in zlasti v sektorju poslovnih storitev, ki terjajo veliko znanja, še nadaljevala, čeprav bolj umirjeno. Kljub temu pa bo po preglednici 4 višja od pričakovane rasti zaposlovanja v drugih gospodarskih panogah. Pričakujejo, da bo rast v novih državah članicah precej višja, ker se razvoj storitev v teh državah začenja z veliko nižje absolutne ravni.
  Preglednica 4:   Gibanje zaposlovanja v zahodnoevropskih gospodarskih panogah



  Opomba: Zahodna E vropa tu pomeni EU-15 z Norveško in Švico
  Vir: Cambridge Econometrics Press Release, What has happened to the Lisbon Agenda? (Kaj se je zgodilo z lizbonsko agendo?), november 2005. |
| --- | --- |

8.4

Treba je pričakovati, da se bo rast zaposlovanja v storitvenem sektorju in zlasti v sektorju poslovnih storitev, ki terjajo veliko znanja, še nadaljevala, čeprav bolj umirjeno. Kljub temu pa bo po preglednici 4 višja od pričakovane rasti zaposlovanja v drugih gospodarskih panogah. Pričakujejo, da bo rast v novih državah članicah precej višja, ker se razvoj storitev v teh državah začenja z veliko nižje absolutne ravni.

Preglednica 4:   Gibanje zaposlovanja v zahodnoevropskih gospodarskih panogah

Image

Opomba: Zahodna E vropa tu pomeni EU-15 z Norveško in Švico

Vir: Cambridge Econometrics Press Release, What has happened to the Lisbon Agenda? (Kaj se je zgodilo z lizbonsko agendo?), november 2005.

| 8.5 | Posebna značilnost zaposlovanja v sektorju poslovnih storitev je visoka stopnja izobrazbe. Kot kaže anketa EU o zaposlenih, je bilo zaposlenih z visoko izobrazbo leta 2003 41 %; še leta 1998 jih je bilo 38 %. Nizkokvalificiranih je bilo 17 %; še leta 1998 jih je bilo 25 %. Dejstvo, da sta za večino delovnih mest v sektorju poslovnih storitev potrebni visoka in srednja izobrazba, je izziv tudi za izobraževalne sisteme v Evropi (in zlasti za politiko vseživljenjskega učenja), ker strukturna preobrazba evropskega gospodarstva zahteva, da se bo moralo več zaposlenih z drugih sektorjev zaposlovati v sektorju poslovnih storitev. Odločno uresničevanje lizbonskega programa 2010 za izobraževanje bo zato glede na to izrednega pomena. Preglednica 5 kaže stopnje izobrazbe v različnih sektorjih.
  Tabela 5:   Izobrazba v pomembnih gospodarskih sektorjih in poslovnih storitvah, EU-15, 2003 (27) |
| --- | --- |

8.5

Posebna značilnost zaposlovanja v sektorju poslovnih storitev je visoka stopnja izobrazbe. Kot kaže anketa EU o zaposlenih, je bilo zaposlenih z visoko izobrazbo leta 2003 41 %; še leta 1998 jih je bilo 38 %. Nizkokvalificiranih je bilo 17 %; še leta 1998 jih je bilo 25 %. Dejstvo, da sta za večino delovnih mest v sektorju poslovnih storitev potrebni visoka in srednja izobrazba, je izziv tudi za izobraževalne sisteme v Evropi (in zlasti za politiko vseživljenjskega učenja), ker strukturna preobrazba evropskega gospodarstva zahteva, da se bo moralo več zaposlenih z drugih sektorjev zaposlovati v sektorju poslovnih storitev. Odločno uresničevanje lizbonskega programa 2010 za izobraževanje bo zato glede na to izrednega pomena. Preglednica 5 kaže stopnje izobrazbe v različnih sektorjih.

Tabela 5:   Izobrazba v pomembnih gospodarskih sektorjih in poslovnih storitvah, EU-15, 2003 (27)

Image

V Bruslju, 13. septembra 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Trgovinska statistika STO (WTO Trade Statistics), 2004.

1

(WTO Trade Statistics)

(2)  Poslovne storitve v evropski industriji (Business Services in European Industry), Luis Rubalcaba-Bermejo — Evropska komisija, 1999.

2

(Business Services in European Industry)

(3)  Povzetek zaključnega poročila: The significance of competitive manufacturing industries for the development of the services sectors (Pomen konkurenčne predelovalne industrije za razvoj storitvenega sektorja), Kalmbach et al., Univerza v Bremnu, december 2003.

3

The significance of competitive manufacturing industries for the development of the services sectors

(4)  Glej mnenje EESO o temi Izzivi konkurenčnosti evropskih podjetij, v katerem je poudarjen pomen zagotavljanja primernih socialnih razmer, medtem ko je obenem cilj povečevanje produktivnosti in konkurenčnosti. Glej zlasti točke 2.5 do 2.5.3; v točki 2.5.2 EESO npr. ugotavlja: „Prav tako pa postaja za Evropo nujno, da postane bolj konkurenčna, in sicer v okvirih, ki bodo zagotavljali njen gospodarski in družbeni razvoj, njeno kohezijo, delovna mesta in ohranjanje okolja“.

4

Izzivi konkurenčnosti evropskih podjetij

(5)  Eurostat News Release, št. 17, 13.2.2006.

5

Eurostat News Release

(6)  COM(2004) 274 konč. Mnenje EESO sprejeto 15.12.2004 (poročevalec: g. van Iersel, soporočevalec: g. Legelius), UL C 157, 28.6.2005, str. 75 in naslednje.

6

(7)  COM(2005) 474 konč. Mnenje EESO sprejeto 20.4.2006 (poročevalec: g. Ehnmark), UL C 185, 8.8.2006, str. 80 in naslednje. Glej tudi dopolnilno mnenje komisije CCMI (poročevalec: g. Pezzini).

7

(8)  EITO 2005, str. 263.

8

(9)  E-Business Report, 2005.

9

E-Business Report

(10)  COM(2002) 441 konč., 30.7.2002.

10

(11)  Glej sporočilo Evropske komisije o temi: Konkurenčnost storitev, ki se nanašajo na podjetja, in njihov prispevek k storilnosti evropskih podjetij (COM(2003) 747 konč., 4.12.2003). Dostopno je na spletni strani

11

Konkurenčnost storitev, ki se nanašajo na podjetja, in njihov prispevek k storilnosti evropskih podjetij

http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/cnc/2003/com2003_0747en01.pdf (glej zlasti točko 1.2 in okvir 1).

http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/cnc/2003/com2003_0747en01.pdf

(12)  Vir: Konkurenčnost storitev, ki se nanašajo na podjetja, in njihov prispevek k storilnosti evropskih podjetij (COM(2003) 747 konč.) Priloga I (Klasifikacije storitev in dodatni statistični podatki). Dostopna je prek interneta:

12

Konkurenčnost storitev, ki se nanašajo na podjetja, in njihov prispevek k storilnosti evropskih podjetij

(Klasifikacije storitev in dodatni statistični podatki)

http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/cnc/2003/com2003_0747en01.pdf.

(13)  COM(2003) 747 konč., točka II., 2., str. 11.

13

(14)  Glej sektorsko raziskavo preseljevanja podjetij: podatki o stanju (zlasti strani 107 in 177–179), ki jo je naročila komisija CCMI in jo uporabila kot osnovo za informacijsko poročilo o sektorski raziskavi preseljevanja podjetij (poročevalec: g. van Iersel, soporočevalec: g. Calvet Chambon).

14

sektorsko raziskavo preseljevanja podjetij: podatki o stanju

sektorski raziskavi preseljevanja podjetij

(15)  Poročilo Foruma EU o storitvah, ki se nanašajo na podjetja, junij 2005.

15

(16)  Glej COM(1998) 534 konč. in COM(2003) 747 konč.

16

(17)  Stern, Furman, Porter, 2002.

17

(18)  Glej mnenje EESO o 7. okvirnem programu, točka 2.5: v skladu z lizbonsko strategijo je „Evropski svet v Barceloni (spomladi 2002) določil količinske cilje za spodbujanje raziskav: skupni izdatki v EU se morajo do leta 2010 dvigniti na 3 % BDP, z dvotretjinskim deležem financiranja iz zasebnega sektorja (cilj 3 %)“. Vendar pa Odbor opozarja, da je ta cilj spričo globalne tekme naložb „premikajoča se tarča“; kdor ga doseže prepozno, vedno bolj zaostaja.

18

(19)  COM(2006) 77 konč.

19

(20)  Vir: The Contribution of Business Services to European Employment, Innovation and Productivity (Prispevek poslovnih storitev k zaposlovanju, inovacijam in produktivnosti v Evropi), Luis RUBALCABA und Henk KOX, izide v kratkem pri založbi Palgrave-Macmillan.

20

The Contribution of Business Services to European Employment, Innovation and Productivity

(21)  Service Engineering — methodical development of new service products (Inženiring storitev — metodični razvoj novih storitvenih izdelkov), Hans-Jörg Bullinger, Klaus-Peter Fähnrich, Thomas Meiren.

21

Service Engineering

methodical development of new service products

(22)  Thomas Meiren, Fraunhofer Institut Arbeitswissenschaft und Organisation (Fraunhofski inštitut za znanost o delu in organizacijo), Stuttgart.

22

Fraunhofer Institut Arbeitswissenschaft und Organisation

(23)  back-office (zaledna pisarna): del podjetja, v katerem opravljajo dejavnosti, potrebne za delovanje podjetja samega (op. prev.).

23

back-office

(op. prev.)

(24)  Evropski forum o storitvah, ki se nanašajo na podjetja, poročilo 2005.

24

(25)  
  The Contribution of Business Services to European Employment, Innovation and Productivity
  (Prispevek poslovnih storitev k zaposlovanju, inovativnosti in produktivnosti v Evropi), Luis Rubalcaba in Henk Kox (izide 2006 pri založbi Palgrave-Macmillan).

25

The Contribution of Business Services to European Employment, Innovation and Productivity

(26)  Rubalcaba, Kox, 2006, str. 42.

26

(27)  Vir: Rubalcaba in Kox (2006), na podlagi podatkov Eurostata, anketa o zaposlenih, 2004.

27

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/38 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/38

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji

COM(2006) 91 konč. — 2006/0033 (COD)

(2006/C 318/05)

Evropski svet je 27. marca 2006 sklenil, da v skladu s členom 159(3) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Posvetovalna komisija za spremembe v industriji, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 31. avgusta 2006. Poročevalec je bil g. van IERSEL, soporočevalec pa g. GIBELLIERI.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 13. septembra) s 170 glasovi za, 10 glasovi proti in 15 vzdržanimi glasovi.

1.   Povzetek

| 1.1 | EESO pozdravlja predlog Evropske komisije o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (v nadaljevanju ESPG). EESO se strinja s ciljem, da ESPG posreduje v primerih, ko resne in nepredvidljive gospodarske motnje delavcem povzročijo neposredne in znatne socialne probleme. |
| --- | --- |

1.1

EESO pozdravlja predlog Evropske komisije o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (v nadaljevanju ESPG). EESO se strinja s ciljem, da ESPG posreduje v primerih, ko resne in nepredvidljive gospodarske motnje delavcem povzročijo neposredne in znatne socialne probleme.

| 1.2 | EESO se strinja, da so v prvi vrsti odgovorne države članice same in da lahko ESPG posreduje le na prošnjo države članice in potem, ko proračunski organ izda ustrezen sklep. Pravila morajo biti jasna. |
| --- | --- |

1.2

EESO se strinja, da so v prvi vrsti odgovorne države članice same in da lahko ESPG posreduje le na prošnjo države članice in potem, ko proračunski organ izda ustrezen sklep. Pravila morajo biti jasna.

| 1.3 | V času resnih gospodarskih motenj so odločilnega pomena politika predvidevanja, dinamično podjetništvo, odgovorno ravnanje regionalne ravni, pravočasni ukrepi in sodelovanje ustreznih zainteresiranih strani — podjetij, socialnih partnerjev, vlade, regionalnih oblasti in drugih. ESPG ima kot instrument solidarnosti EU dopolnjevalno funkcijo. Pričakovanja zaradi verodostojnosti ne smejo biti previsoka. |
| --- | --- |

1.3

V času resnih gospodarskih motenj so odločilnega pomena politika predvidevanja, dinamično podjetništvo, odgovorno ravnanje regionalne ravni, pravočasni ukrepi in sodelovanje ustreznih zainteresiranih strani — podjetij, socialnih partnerjev, vlade, regionalnih oblasti in drugih. ESPG ima kot instrument solidarnosti EU dopolnjevalno funkcijo. Pričakovanja zaradi verodostojnosti ne smejo biti previsoka.

| 1.4 | Posebni ukrepi, ki jih financira ESPG, morajo biti združljivi s splošnimi načrti vseh vpletenih zainteresiranih strani. ESPG ne sme posredovati na področjih, ki so v izključni pristojnosti držav članic. Jasno je treba poudariti, da je sklad namenjen ustvarjanju posebnih možnosti zaposlovanja za ljudi, ki so se znašli v težkem gospodarskem položaju. |
| --- | --- |

1.4

Posebni ukrepi, ki jih financira ESPG, morajo biti združljivi s splošnimi načrti vseh vpletenih zainteresiranih strani. ESPG ne sme posredovati na področjih, ki so v izključni pristojnosti držav članic. Jasno je treba poudariti, da je sklad namenjen ustvarjanju posebnih možnosti zaposlovanja za ljudi, ki so se znašli v težkem gospodarskem položaju.

| 1.5 | EESO poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo socialni partnerji dejavno vključeni v ustvarjanje delovnih mest za presežne delavce. Doseganje cilja „hitre ponovne vključitve“ presežnih delavcev na trg dela je ponavadi težka naloga. Kot je dokazano, so tovrstni procesi dolgotrajni. |
| --- | --- |

1.5

EESO poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo socialni partnerji dejavno vključeni v ustvarjanje delovnih mest za presežne delavce. Doseganje cilja „hitre ponovne vključitve“ presežnih delavcev na trg dela je ponavadi težka naloga. Kot je dokazano, so tovrstni procesi dolgotrajni.

| 1.6 | Za povečanje učinkovitosti in skladnosti je treba zagotoviti dosledno usklajevanje različnih obstoječih instrumentov, zlasti ESPG in strukturnih skladov. |
| --- | --- |

1.6

Za povečanje učinkovitosti in skladnosti je treba zagotoviti dosledno usklajevanje različnih obstoječih instrumentov, zlasti ESPG in strukturnih skladov.

2.   Predlog Komisije

| 2.1 | Komisija je marca 2006 predložila predlog za ustanovitev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (1). Njegov namen je zagotoviti posebno, enkratno podporo za lažjo ponovno vključitev delavcev v delovno razmerje na območjih ali v sektorjih, ki so jih prizadele hude gospodarske motnje. |
| --- | --- |

2.1

Komisija je marca 2006 predložila predlog za ustanovitev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (1). Njegov namen je zagotoviti posebno, enkratno podporo za lažjo ponovno vključitev delavcev v delovno razmerje na območjih ali v sektorjih, ki so jih prizadele hude gospodarske motnje.

| 2.2 | Hude gospodarske motnje lahko nastanejo zaradi selitve proizvodnje v tretje države, obsežnega povečanja uvoza ali postopnega upada tržnega deleža EU v nekem sektorju. Glavno merilo za ESPG je več kot 1.000 presežnih delavcev v podjetju ali skupini podjetij v regijah z nadpovprečno visoko stopnjo brezposelnosti. |
| --- | --- |

2.2

Hude gospodarske motnje lahko nastanejo zaradi selitve proizvodnje v tretje države, obsežnega povečanja uvoza ali postopnega upada tržnega deleža EU v nekem sektorju. Glavno merilo za ESPG je več kot 1.000 presežnih delavcev v podjetju ali skupini podjetij v regijah z nadpovprečno visoko stopnjo brezposelnosti.

| 2.3 | Ukrepi, upravičeni do financiranja ESPG, bi morali ustvarjati pogoje za hitro ponovno vključitev delavcev, ki so izgubili zaposlitev, na trg dela. Ta pomoč dopolnjuje nacionalne ukrepe in ciljne regionalne programe. Med ukrepe naj bi sodili: preusposabljanje, pomoč pri premestitvi, pomoč pri ustanavljanju podjetij in dodatna dohodkovna podpora. |
| --- | --- |

2.3

Ukrepi, upravičeni do financiranja ESPG, bi morali ustvarjati pogoje za hitro ponovno vključitev delavcev, ki so izgubili zaposlitev, na trg dela. Ta pomoč dopolnjuje nacionalne ukrepe in ciljne regionalne programe. Med ukrepe naj bi sodili: preusposabljanje, pomoč pri premestitvi, pomoč pri ustanavljanju podjetij in dodatna dohodkovna podpora.

| 2.4 | ESPG bo posredoval le na zahtevo države članice. Znesek EU ne sme preseči 50 % skupnih predvidenih stroškov celotnega sklopa ukrepov države članice. |
| --- | --- |

2.4

ESPG bo posredoval le na zahtevo države članice. Znesek EU ne sme preseči 50 % skupnih predvidenih stroškov celotnega sklopa ukrepov države članice.

| 2.5 | V finančni perspektivi za sklad ni posebne finančne določbe. Financiral se bo z neizkoriščenimi in sproščenimi sredstvi. O vsaki razporeditvi sredstev bo odločal proračunski organ, kar pomeni, da imata Svet in Evropski parlament vso odgovornost. |
| --- | --- |

2.5

V finančni perspektivi za sklad ni posebne finančne določbe. Financiral se bo z neizkoriščenimi in sproščenimi sredstvi. O vsaki razporeditvi sredstev bo odločal proračunski organ, kar pomeni, da imata Svet in Evropski parlament vso odgovornost.

| 2.6 | Predviden je natančen proračunski postopek. Države članice so odgovorne za upravljanje z ukrepi, ki jih podpira ESPG. Komisija izvaja nadzor. V primeru neizčrpanih sredstev se finančni prispevek vrne. |
| --- | --- |

2.6

Predviden je natančen proračunski postopek. Države članice so odgovorne za upravljanje z ukrepi, ki jih podpira ESPG. Komisija izvaja nadzor. V primeru neizčrpanih sredstev se finančni prispevek vrne.

| 2.7 | Komisija neprestano ocenjuje rezultate, merila in učinkovitost uredbe ter izvaja naknadno ocenjevanje. Od leta 2008 bo Komisija pripravljala letno poročilo o izvajanju ukrepov sklada, vključno z ocenami. |
| --- | --- |

2.7

Komisija neprestano ocenjuje rezultate, merila in učinkovitost uredbe ter izvaja naknadno ocenjevanje. Od leta 2008 bo Komisija pripravljala letno poročilo o izvajanju ukrepov sklada, vključno z ocenami.

3.   Ozadje ESPG

| 3.1 | Predlog, katerega namen je pokazati solidarnost EU z delavci, ki so postali presežni zaradi nenadnih sprememb v svetovnih trgovinskih gibanjih, temelji na sklepih Evropskega sveta decembra 2005. Predlog predstavlja kompromisno rešitev, ki je del sporazuma o finančni perspektivi. Izvedena je bila presoja vplivov (2), ki vsebuje pomembne informacije o vsebini in obsegu ESPG. |
| --- | --- |

3.1

Predlog, katerega namen je pokazati solidarnost EU z delavci, ki so postali presežni zaradi nenadnih sprememb v svetovnih trgovinskih gibanjih, temelji na sklepih Evropskega sveta decembra 2005. Predlog predstavlja kompromisno rešitev, ki je del sporazuma o finančni perspektivi. Izvedena je bila presoja vplivov (2), ki vsebuje pomembne informacije o vsebini in obsegu ESPG.

| 3.2 | ESPG je ločen od strukturnih skladov in bo služil kot eden izmed instrumentov EU, potrebnih za spodbujanje prilagajanja in konkurenčnosti evropskega gospodarstva (3). |
| --- | --- |

3.2

ESPG je ločen od strukturnih skladov in bo služil kot eden izmed instrumentov EU, potrebnih za spodbujanje prilagajanja in konkurenčnosti evropskega gospodarstva (3).

| 3.3 | Medtem ko so strukturni skladi usmerjeni k dolgoročno načrtovanim večletnim ukrepom, ESPG ni predviden za prestrukturiranje. Namenjen je zlasti posameznikom v regijah, ki so jih prizadeli resni šoki v svetovnih trgovinskih gibanjih. Takšne redke, a kritične razmere lahko zahtevajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo. Strukturni skladi ne zajemajo nekaterih ciljev ESPG. |
| --- | --- |

3.3

Medtem ko so strukturni skladi usmerjeni k dolgoročno načrtovanim večletnim ukrepom, ESPG ni predviden za prestrukturiranje. Namenjen je zlasti posameznikom v regijah, ki so jih prizadeli resni šoki v svetovnih trgovinskih gibanjih. Takšne redke, a kritične razmere lahko zahtevajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo. Strukturni skladi ne zajemajo nekaterih ciljev ESPG.

| 3.4 | Do neke mere je za vzor služil ameriški program pomoči za tržno prilagajanje (Trade Adjustment Assistance — TAA) iz leta 1962. Namen TAA je popraviti nesorazmerje med škodljivimi posledicami in splošnimi koristmi odpiranja trgovine in mednarodne liberalizacije v posameznih posebnih primerih ali regijah. Primerjava med TAA in ESPG pa ni lahka zaradi razlike med kulturo ZDA in EU ter različnih meril. |
| --- | --- |

3.4

Do neke mere je za vzor služil ameriški program pomoči za tržno prilagajanje (Trade Adjustment Assistance — TAA) iz leta 1962. Namen TAA je popraviti nesorazmerje med škodljivimi posledicami in splošnimi koristmi odpiranja trgovine in mednarodne liberalizacije v posameznih posebnih primerih ali regijah. Primerjava med TAA in ESPG pa ni lahka zaradi razlike med kulturo ZDA in EU ter različnih meril.

| 3.5 | ESPG bi moral delovati v skladu z najboljšo prakso Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), v skladu s katero je treba jasno določiti skupine delavcev, ki so izgubili delovno mesto zaradi razvoja trgovine, in zagotoviti časovno omejeno pomoč v skladu z načeli stroškovne učinkovitosti, preglednosti in odgovornosti. |
| --- | --- |

3.5

ESPG bi moral delovati v skladu z najboljšo prakso Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), v skladu s katero je treba jasno določiti skupine delavcev, ki so izgubili delovno mesto zaradi razvoja trgovine, in zagotoviti časovno omejeno pomoč v skladu z načeli stroškovne učinkovitosti, preglednosti in odgovornosti.

| 3.6 | Namen ESPG je prispevati k razvoju pristopa fleksivarnosti v Uniji, ravnotežju med prožnostjo in varnostjo zaposlitve, dopolnjeval pa bo tudi večletne strateške prednostne naloge in politike strukturnih skladov. |
| --- | --- |

3.6

Namen ESPG je prispevati k razvoju pristopa fleksivarnosti v Uniji, ravnotežju med prožnostjo in varnostjo zaposlitve, dopolnjeval pa bo tudi večletne strateške prednostne naloge in politike strukturnih skladov.

4.   Splošne ugotovitve

| 4.1 | Uredba izhaja iz ugotovitve, da ima globalizacija na splošno pozitiven učinek na rast in zaposlovanje v EU. Toda EESO opozarja, da so hkrati možne občutne in škodljive posledice na sektorski in regionalni ravni. ESPG bo poseben instrument, ki bo spodbujal možnosti ponovne zaposlitve delavcev, ki so jih prizadele hude motnje v gospodarskih gibanjih. Na žalost v oceni vplivov (4) ni bila izvedena analiza konkretnih primerov. |
| --- | --- |

4.1

Uredba izhaja iz ugotovitve, da ima globalizacija na splošno pozitiven učinek na rast in zaposlovanje v EU. Toda EESO opozarja, da so hkrati možne občutne in škodljive posledice na sektorski in regionalni ravni. ESPG bo poseben instrument, ki bo spodbujal možnosti ponovne zaposlitve delavcev, ki so jih prizadele hude motnje v gospodarskih gibanjih. Na žalost v oceni vplivov (4) ni bila izvedena analiza konkretnih primerov.

| 4.2 | Glede na to, da morajo biti dejavnosti ESPG v skladu z uvodno izjavo 4 uredbe „dosledne in skladne z drugimi politikami Skupnosti ter v skladu s pravnim redom Skupnosti“, bi morala predloge podrobno proučiti vrsta oblikovalcev politike v Komisiji, zlasti z generalnega direktorata za konkurenco, da bi se izognili neupravičenemu podeljevanju državnih pomoči. |
| --- | --- |

4.2

Glede na to, da morajo biti dejavnosti ESPG v skladu z uvodno izjavo 4 uredbe „dosledne in skladne z drugimi politikami Skupnosti ter v skladu s pravnim redom Skupnosti“, bi morala predloge podrobno proučiti vrsta oblikovalcev politike v Komisiji, zlasti z generalnega direktorata za konkurenco, da bi se izognili neupravičenemu podeljevanju državnih pomoči.

| 4.3 | ESPG predstavlja konkreten korak Evropske unije k obvladanju posledic hudih šokov v zunanji trgovini in na svetovnemu trgu. V prihodnosti bi lahko razmislili o podobnem instrumentu za blažitev negativnih posledic notranje trgovine in enotnega trga EU (npr. preseljevanje obratov znotraj EU, davčna politika). |
| --- | --- |

4.3

ESPG predstavlja konkreten korak Evropske unije k obvladanju posledic hudih šokov v zunanji trgovini in na svetovnemu trgu. V prihodnosti bi lahko razmislili o podobnem instrumentu za blažitev negativnih posledic notranje trgovine in enotnega trga EU (npr. preseljevanje obratov znotraj EU, davčna politika).

4.4   Merila za pomoč

| 4.4.1 | Zahtevajo se stroga merila za pomoč. Toda merilo, ki je omenjeno v členu 1: „podporo delavcem, ki postanejo presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, kadar imajo ti tehnološki presežki znaten škodljiv vpliv na regionalno ali lokalno gospodarstvo“, je precej ohlapno. Za vložitev prošenj za sredstva iz sklada so v prvi vrsti odgovorne države članice. Komisija bi morala zagotoviti enotno uporabo meril v vseh primerih in vseh državah članicah. |
| --- | --- |

4.4.1

Zahtevajo se stroga merila za pomoč. Toda merilo, ki je omenjeno v členu 1: „podporo delavcem, ki postanejo presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, kadar imajo ti tehnološki presežki znaten škodljiv vpliv na regionalno ali lokalno gospodarstvo“, je precej ohlapno. Za vložitev prošenj za sredstva iz sklada so v prvi vrsti odgovorne države članice. Komisija bi morala zagotoviti enotno uporabo meril v vseh primerih in vseh državah članicah.

| 4.4.2 | Dokazno breme glede vlog nosijo države članice. Komisija vlogo prouči in natančno spremlja na podlagi smernic, finančno podporo pa dodeli proračunski organ za vsak primer posebej. Za Komisijo, države članice in proračunski organ bo to pomenilo učenje iz dejanj in praktičnih izkušenj. Treba se je izogniti nejasnostim: v vsej Uniji morajo veljati enaka pravila in pristop, ki jih je treba tudi uporabljati. |
| --- | --- |

4.4.2

Dokazno breme glede vlog nosijo države članice. Komisija vlogo prouči in natančno spremlja na podlagi smernic, finančno podporo pa dodeli proračunski organ za vsak primer posebej. Za Komisijo, države članice in proračunski organ bo to pomenilo učenje iz dejanj in praktičnih izkušenj. Treba se je izogniti nejasnostim: v vsej Uniji morajo veljati enaka pravila in pristop, ki jih je treba tudi uporabljati.

| 4.4.3 | Glede najmanjšega števila presežnih delavcev v določenih regijah so merila za posredovanje jasno opredeljena v točki 2. Merilo „1.000 delavcev“ ni omejeno na eno podjetje, ampak vključuje tudi predhodno in sledečo proizvodnjo. |
| --- | --- |

4.4.3

Glede najmanjšega števila presežnih delavcev v določenih regijah so merila za posredovanje jasno opredeljena v točki 2. Merilo „1.000 delavcev“ ni omejeno na eno podjetje, ampak vključuje tudi predhodno in sledečo proizvodnjo.

| 4.4.4 | Ponavadi razlogi za zmanjšanje števila zaposlenih izhajajo iz cele vrste dejavnikov, kot so posodabljanje, racionalizacija, sprememba načina proizvodnje in tudi mednarodni trgovinski tokovi. Le redko popolnoma prevladuje en sam dejavnik. |
| --- | --- |

4.4.4

Ponavadi razlogi za zmanjšanje števila zaposlenih izhajajo iz cele vrste dejavnikov, kot so posodabljanje, racionalizacija, sprememba načina proizvodnje in tudi mednarodni trgovinski tokovi. Le redko popolnoma prevladuje en sam dejavnik.

| 4.4.5 | Kot zgled služi ameriški program TAA. Toda v opisu delovanja TAA Komisija ne prikazuje jasne povezave med spreminjajočimi se trgovinskimi tokovi in vladnimi ukrepi, namenjenimi blažitvi njihovega vpliva na presežne delavce. Poleg tega se merila in pretekla uporaba TAA razlikujejo od tega, kar je predvideno v EU. |
| --- | --- |

4.4.5

Kot zgled služi ameriški program TAA. Toda v opisu delovanja TAA Komisija ne prikazuje jasne povezave med spreminjajočimi se trgovinskimi tokovi in vladnimi ukrepi, namenjenimi blažitvi njihovega vpliva na presežne delavce. Poleg tega se merila in pretekla uporaba TAA razlikujejo od tega, kar je predvideno v EU.

| 4.4.6 | Financiranje iz ESPG se bo uporabljalo v primeru gospodarskih pretresov ali nepredvidenih okoliščin. Toda trendi sprememb so ponavadi opazni še preden se občutijo dejanske posledice teh sprememb. Dobro poslovno upravljanje pomeni pravočasno sprejeti preventivne ukrepe. |
| --- | --- |

4.4.6

Financiranje iz ESPG se bo uporabljalo v primeru gospodarskih pretresov ali nepredvidenih okoliščin. Toda trendi sprememb so ponavadi opazni še preden se občutijo dejanske posledice teh sprememb. Dobro poslovno upravljanje pomeni pravočasno sprejeti preventivne ukrepe.

| 4.4.7 | To pomeni, da bo pri kakršnem koli načrtovanju državnih podpornih ukrepov in podpornih ukrepov EU treba upoštevati, kako so podjetja in socialni partnerji sami predvideli spremembe. Na primer, kako pomembni so podporni ukrepi, če podjetja in socialni partnerji niso uspeli pravočasno prepoznati razvoja dogodkov, ki bi lahko ogrozili trge in/ali delovna mesta? |
| --- | --- |

4.4.7

To pomeni, da bo pri kakršnem koli načrtovanju državnih podpornih ukrepov in podpornih ukrepov EU treba upoštevati, kako so podjetja in socialni partnerji sami predvideli spremembe. Na primer, kako pomembni so podporni ukrepi, če podjetja in socialni partnerji niso uspeli pravočasno prepoznati razvoja dogodkov, ki bi lahko ogrozili trge in/ali delovna mesta?

4.5   Opredelitev ukrepov, upravičenih do financiranja

| 4.5.1 | Med strukturnimi skladi in ESPG obstaja razlika na treh področjih: a) razlika v obsegu finančnih sredstev: EUR 44 milijard v primerjavi z EUR 500 milijonov na leto v naslednjem programskem obdobju 2007–2013; b) razlika v pristopu: dolgoročni in preventivni ukrepi za širšo posodobitev v primerjavi s kratkoročnimi ukrepi, usmerjenimi k hitri ponovni vključitvi delavcev na trg dela; in c) zaradi svojega obsega in področja uporabe so strukturni skladi ponavadi povezani z več birokracije, medtem ko se pri ESPG sledi nebirokratskemu pristopu. |
| --- | --- |

4.5.1

Med strukturnimi skladi in ESPG obstaja razlika na treh področjih: a) razlika v obsegu finančnih sredstev: EUR 44 milijard v primerjavi z EUR 500 milijonov na leto v naslednjem programskem obdobju 2007–2013; b) razlika v pristopu: dolgoročni in preventivni ukrepi za širšo posodobitev v primerjavi s kratkoročnimi ukrepi, usmerjenimi k hitri ponovni vključitvi delavcev na trg dela; in c) zaradi svojega obsega in področja uporabe so strukturni skladi ponavadi povezani z več birokracije, medtem ko se pri ESPG sledi nebirokratskemu pristopu.

| 4.5.2 | Treba je zagotoviti strogo razlikovanje med strukturnimi skladi in ESPG. ESPG je po definiciji kratkoročen in časovno omejen ter osredotočen na posebna področja. Dolgoročno se lahko v okviru širšega regionalnega konteksta predvidijo dodatna sredstva iz strukturnih skladov. V primerih, kjer se ukrepi dopolnjujejo, je treba spoštovati različno filozofijo in strukturo vsakega sklada. |
| --- | --- |

4.5.2

Treba je zagotoviti strogo razlikovanje med strukturnimi skladi in ESPG. ESPG je po definiciji kratkoročen in časovno omejen ter osredotočen na posebna področja. Dolgoročno se lahko v okviru širšega regionalnega konteksta predvidijo dodatna sredstva iz strukturnih skladov. V primerih, kjer se ukrepi dopolnjujejo, je treba spoštovati različno filozofijo in strukturo vsakega sklada.

| 4.5.3 | Pogojev za „hitro“ ponovno vključitev presežnih delavcev na trg dela ne bo lahko ustvariti ob neugodnem okviru in okoliščinah, kot npr. v regijah, kjer primarno prevladuje ena industrijska dejavnost, v zaostalih regijah, ob pomanjkanju možnosti za izobraževanje in usposabljanje na kraju samem itd. Posebno pozornost je treba posvetiti vodstvenim delavcem na srednji in višji ravni, da se prepreči morebitni beg možganov. V teh posebnih primerih je najbrž potrebna kombinacija sredstev ESPG in strukturnih skladov, hkrati pa je treba čim bolje izkoristiti mrežo EURES za spodbujanje možnosti za mobilnost v Evropi. Pomanjkanje učinkovitega usklajevanja bi lahko povzročilo težave. V tem smislu je treba posebej nameniti pozornost določbi v členu 5(3). |
| --- | --- |

4.5.3

Pogojev za „hitro“ ponovno vključitev presežnih delavcev na trg dela ne bo lahko ustvariti ob neugodnem okviru in okoliščinah, kot npr. v regijah, kjer primarno prevladuje ena industrijska dejavnost, v zaostalih regijah, ob pomanjkanju možnosti za izobraževanje in usposabljanje na kraju samem itd. Posebno pozornost je treba posvetiti vodstvenim delavcem na srednji in višji ravni, da se prepreči morebitni beg možganov. V teh posebnih primerih je najbrž potrebna kombinacija sredstev ESPG in strukturnih skladov, hkrati pa je treba čim bolje izkoristiti mrežo EURES za spodbujanje možnosti za mobilnost v Evropi. Pomanjkanje učinkovitega usklajevanja bi lahko povzročilo težave. V tem smislu je treba posebej nameniti pozornost določbi v členu 5(3).

| 4.5.4 | Ukrepe, upravičene do financiranja, ki so navedeni v členu 3, je treba obravnavati v povezavi z določbami v členih 5 in 6, zlasti v smislu medsebojne povezanosti in medsebojnega delovanja med regionalnimi in nacionalnimi ukrepi ter ukrepi EU. Ker ukrepi EU dopolnjujejo regionalne in nacionalne ukrepe, so lahko uporabne pretekle izkušnje v EU — kot npr. v okviru programov RESIDER, RECHAR in RETEX — ali izkušnje, pridobljene v drugih okoliščinah, pri čemer je treba upoštevati, da ESPG ni namenjen prestrukturiranju. |
| --- | --- |

4.5.4

Ukrepe, upravičene do financiranja, ki so navedeni v členu 3, je treba obravnavati v povezavi z določbami v členih 5 in 6, zlasti v smislu medsebojne povezanosti in medsebojnega delovanja med regionalnimi in nacionalnimi ukrepi ter ukrepi EU. Ker ukrepi EU dopolnjujejo regionalne in nacionalne ukrepe, so lahko uporabne pretekle izkušnje v EU — kot npr. v okviru programov RESIDER, RECHAR in RETEX — ali izkušnje, pridobljene v drugih okoliščinah, pri čemer je treba upoštevati, da ESPG ni namenjen prestrukturiranju.

| 4.5.5 | V posebnih primerih je pri preverjanju analiz in določanju uporabe instrumentov lahko koristna uporaba sektorskega pristopa sodobne industrijske politike. |
| --- | --- |

4.5.5

V posebnih primerih je pri preverjanju analiz in določanju uporabe instrumentov lahko koristna uporaba sektorskega pristopa sodobne industrijske politike.

| 4.5.6 | Za mnoge države članice je zlasti pomembno, da politike na področju dohodkov in delovnega trga ostanejo v nacionalni pristojnosti ter da se Komisiji prepreči, da bi posegala v nacionalne pristojnosti. Zato se mora prispevek EU v okviru vseh ukrepov, ki jih država članica sprejme za prebroditev določene krize, izrecno osredotočiti na posameznike in na spodbujanje ponovnega vstopa presežne delovne sile na trg dela. Na tem mestu EESO opozarja na merila za uporabo nekdanjih socialnih določb Evropske skupnosti za jeklo in premog, ki so lahko uporabna pri izogibanju prekrivanja in konfliktov med institucijami. |
| --- | --- |

4.5.6

Za mnoge države članice je zlasti pomembno, da politike na področju dohodkov in delovnega trga ostanejo v nacionalni pristojnosti ter da se Komisiji prepreči, da bi posegala v nacionalne pristojnosti. Zato se mora prispevek EU v okviru vseh ukrepov, ki jih država članica sprejme za prebroditev določene krize, izrecno osredotočiti na posameznike in na spodbujanje ponovnega vstopa presežne delovne sile na trg dela. Na tem mestu EESO opozarja na merila za uporabo nekdanjih socialnih določb Evropske skupnosti za jeklo in premog, ki so lahko uporabna pri izogibanju prekrivanja in konfliktov med institucijami.

| 4.6 | Proračunski organ ima zelo pomembno vlogo. EESO pozdravlja dejstvo, da uredba ustrezno in podrobno predpisuje finančne postopke, ki jih je treba upoštevati. |
| --- | --- |

4.6

Proračunski organ ima zelo pomembno vlogo. EESO pozdravlja dejstvo, da uredba ustrezno in podrobno predpisuje finančne postopke, ki jih je treba upoštevati.

| 4.7 | Uredba je pripravljena za posebne nujne primere, za katere je ponavadi potrebno hitro in učinkovito ukrepanje. To pomeni, da je pri uporabi predpisov potrebno čim manj birokracije, hkrati pa je potrebna previdnost. Cilj bi moral še naprej biti zagotavljanje učinkovite podpore v najkrajšem možnem času. |
| --- | --- |

4.7

Uredba je pripravljena za posebne nujne primere, za katere je ponavadi potrebno hitro in učinkovito ukrepanje. To pomeni, da je pri uporabi predpisov potrebno čim manj birokracije, hkrati pa je potrebna previdnost. Cilj bi moral še naprej biti zagotavljanje učinkovite podpore v najkrajšem možnem času.

| 4.8 | V (bližnji) preteklosti je bilo v številnih primerih, celo v zapletenih, izvedeno uspešno prestrukturiranje. Čeprav so konkretni primeri vedno edinstveni, širok spekter prestrukturiranja kaže, da so intenzivna regionalna prizadevanja vseh zainteresiranih strani, ki jih pogosto podpirajo njihove vlade in so jasno usmerjena v ustvarjanje pogojev za novo ustanavljanje ali krepitev podjetij na področju industrije in storitev ter prerazporeditev kadrov, prispevala k uspehu. |
| --- | --- |

4.8

V (bližnji) preteklosti je bilo v številnih primerih, celo v zapletenih, izvedeno uspešno prestrukturiranje. Čeprav so konkretni primeri vedno edinstveni, širok spekter prestrukturiranja kaže, da so intenzivna regionalna prizadevanja vseh zainteresiranih strani, ki jih pogosto podpirajo njihove vlade in so jasno usmerjena v ustvarjanje pogojev za novo ustanavljanje ali krepitev podjetij na področju industrije in storitev ter prerazporeditev kadrov, prispevala k uspehu.

| 4.9 | V večini primerov so bili ekonomski in socialni načrti pripravljeni v tesnem sodelovanju med nacionalno vlado, regionalnimi oblastmi in socialnimi partnerji, ki so na splošno organizirali okrogle mize in vključili vse zainteresirane strani v regiji. |
| --- | --- |

4.9

V večini primerov so bili ekonomski in socialni načrti pripravljeni v tesnem sodelovanju med nacionalno vlado, regionalnimi oblastmi in socialnimi partnerji, ki so na splošno organizirali okrogle mize in vključili vse zainteresirane strani v regiji.

| 4.10 | V novem ESPG je treba predvideti in izvajati podobne postopke, da bo sklad uspešen. Zato morajo predstavniki Komisije neposredno sodelovati na tovrstnih srečanjih in sestankih na regionalni in lokalni ravni. |
| --- | --- |

4.10

V novem ESPG je treba predvideti in izvajati podobne postopke, da bo sklad uspešen. Zato morajo predstavniki Komisije neposredno sodelovati na tovrstnih srečanjih in sestankih na regionalni in lokalni ravni.

5.   Posebne pripombe

| 5.1 | Čeprav je Komisija za ESPG na podlagi statističnih simulacij konkretnih primerov določila proračunska sredstva v višini EUR 500, bi bilo treba znesek letno oceniti in po možnosti prilagoditi na podlagi spreminjajočih se razmer in dejanskega odziva o uporabi sklada. |
| --- | --- |

5.1

Čeprav je Komisija za ESPG na podlagi statističnih simulacij konkretnih primerov določila proračunska sredstva v višini EUR 500, bi bilo treba znesek letno oceniti in po možnosti prilagoditi na podlagi spreminjajočih se razmer in dejanskega odziva o uporabi sklada.

| 5.2 | Člen 2 določa, da so vzrok za posredovanje ESPG hude gospodarske motnje. EESO poziva Svet, naj pred začetkom veljavnosti uredbe obravnava definicijo pojavov, ki so omenjeni v uvodnem odstavku tega člena. Preširoke definicije lahko ovirajo kasnejše učinkovito odločanje proračunskega organa. Preozke definicije imajo lahko enak učinek. Razprava Sveta bi lahko pomagala razjasniti dilemo in doseči uravnoteženo rešitev. Takšna razprava je lahko tudi koristen prispevek za smernice Komisije. |
| --- | --- |

5.2

Člen 2 določa, da so vzrok za posredovanje ESPG hude gospodarske motnje. EESO poziva Svet, naj pred začetkom veljavnosti uredbe obravnava definicijo pojavov, ki so omenjeni v uvodnem odstavku tega člena. Preširoke definicije lahko ovirajo kasnejše učinkovito odločanje proračunskega organa. Preozke definicije imajo lahko enak učinek. Razprava Sveta bi lahko pomagala razjasniti dilemo in doseči uravnoteženo rešitev. Takšna razprava je lahko tudi koristen prispevek za smernice Komisije.

| 5.3 | Razloge za takšno posredovanje je treba jasno navesti. Treba je upoštevati preventivne ukrepe podjetij samih, pa tudi socialnih partnerjev in drugih zainteresiranih strani. Tudi to bi lahko vključili v smernice Komisije. |
| --- | --- |

5.3

Razloge za takšno posredovanje je treba jasno navesti. Treba je upoštevati preventivne ukrepe podjetij samih, pa tudi socialnih partnerjev in drugih zainteresiranih strani. Tudi to bi lahko vključili v smernice Komisije.

| 5.4 | V okviru letnega ocenjevanja pa tudi glede na možne spremembe v skladu s členom 20, je treba premisliti o oceni meril za pomoč, ki so opredeljena v členu 2 (število prizadetih delavcev, ozemeljska razsežnost in kazalci zaposlenosti), da se zagotovi, da so merila za pomoč tudi dovolj prožna in upoštevajo raznolikost posameznih regij, zlasti v majhnih državah s pretežno malimi in srednjimi podjetji. |
| --- | --- |

5.4

V okviru letnega ocenjevanja pa tudi glede na možne spremembe v skladu s členom 20, je treba premisliti o oceni meril za pomoč, ki so opredeljena v členu 2 (število prizadetih delavcev, ozemeljska razsežnost in kazalci zaposlenosti), da se zagotovi, da so merila za pomoč tudi dovolj prožna in upoštevajo raznolikost posameznih regij, zlasti v majhnih državah s pretežno malimi in srednjimi podjetji.

| 5.5 | Člen 3 v točkah a) in b) določa ukrepe, ki so upravičeni do financiranja ESPG. EESO ugotavlja, da so področja, povezana z dohodki, kot so pokojninske pravice in socialni dodatki, v izključni pristojnost držav članic. ESPG bi moral biti omejen na financiranje različnih možnosti izobraževanja in usposabljanja ter okvirnih pogojev. V posebnih okoliščinah lahko to pomeni podporo v obliki dodatka plači za posameznike, ki so zaposleni ali iščejo zaposlitev. |
| --- | --- |

5.5

Člen 3 v točkah a) in b) določa ukrepe, ki so upravičeni do financiranja ESPG. EESO ugotavlja, da so področja, povezana z dohodki, kot so pokojninske pravice in socialni dodatki, v izključni pristojnost držav članic. ESPG bi moral biti omejen na financiranje različnih možnosti izobraževanja in usposabljanja ter okvirnih pogojev. V posebnih okoliščinah lahko to pomeni podporo v obliki dodatka plači za posameznike, ki so zaposleni ali iščejo zaposlitev.

| 5.6 | Člen 10(1) določa, da znesek prispevka ESPG ne sme preseči 50 % skupnih predvidenih stroškov celotnega sklopa ukrepov države članice. EESO te meje ne želi postavljati pod vprašaj. Poudarja pa dejstvo, da obstaja povezava med stopnjo finančnega prispevka ESPG in številom ter razsežnostjo primerov, ki jih bo obravnaval. |
| --- | --- |

5.6

Člen 10(1) določa, da znesek prispevka ESPG ne sme preseči 50 % skupnih predvidenih stroškov celotnega sklopa ukrepov države članice. EESO te meje ne želi postavljati pod vprašaj. Poudarja pa dejstvo, da obstaja povezava med stopnjo finančnega prispevka ESPG in številom ter razsežnostjo primerov, ki jih bo obravnaval.

| 5.7 | Glede člena 12 EESO predlaga, da se odstavek 1(b) oblikuje tako: „dokazila o izpolnjevanju meril iz člena 2 in zahtev iz člena 6“. |
| --- | --- |

5.7

Glede člena 12 EESO predlaga, da se odstavek 1(b) oblikuje tako: „dokazila o izpolnjevanju meril iz člena 2 in zahtev iz člena 6“.

| 5.8 | EESO meni, da morajo biti socialni partnerji in druge zainteresirane strani v regijah vključeni na vseh stopnjah postopka ESPG. EESO in Odbor regij bi morala obveščati tudi Komisija. |
| --- | --- |

5.8

EESO meni, da morajo biti socialni partnerji in druge zainteresirane strani v regijah vključeni na vseh stopnjah postopka ESPG. EESO in Odbor regij bi morala obveščati tudi Komisija.

| 5.9 | Od leta 2008 naprej bo Komisija pripravljala letna poročila o ESPG. O takšnem naknadnem vrednotenju lahko razpravlja Svet. V členu 20 je predviden formalni pregled uredbe do decembra 2013. EESO priporoča, da Komisija oceno ESPG vključi v belo knjigo pred vmesno razpravo o proračunu EU, predvideno do leta 2009. |
| --- | --- |

5.9

Od leta 2008 naprej bo Komisija pripravljala letna poročila o ESPG. O takšnem naknadnem vrednotenju lahko razpravlja Svet. V členu 20 je predviden formalni pregled uredbe do decembra 2013. EESO priporoča, da Komisija oceno ESPG vključi v belo knjigo pred vmesno razpravo o proračunu EU, predvideno do leta 2009.

V Bruslju, 13. septembra 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, marec 2006, COM(2006) 91 konč., 2006/0033 (COD).

1

(2)  Presoja vplivov o omenjeni uredbi, SEC(2006) 274/2.

2

(3)  Konkurenčnost EU in lokacija proizvodnje (EU Competitiveness and Industrial Location), Urad svetovalcev Komisije o evropski politiki (BEPA, Bureau of European Policy Advisors to the Commission) (2005), 26. oktober 2005.

3

Konkurenčnost EU in lokacija proizvodnje

(4)  SEC(2006) 274.

4

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/42 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/42

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju glasovalnih pravic delničarjev družb, ki imajo sedež v državi članici in katerih delnice so sprejete v trgovanje na reguliranem trgu, ter o spremembi Direktive 2004/109/ES

COM(2005) 685 konč. — 2005/0265 (COD)

(2006/C 318/06)

Svet EU je 31. januarja 2006 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 20. julija 2006. Poročevalec je bil g. CASSIDY.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 13. septembra 2006) s 83 glasovi za, 9 glasovi proti in 18 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila EESO

| 1.1 | EESO pozdravlja predlog Komisije, saj ovire pri čezmejnem glasovanju izkrivljajo enotni trg. |
| --- | --- |

1.1

EESO pozdravlja predlog Komisije, saj ovire pri čezmejnem glasovanju izkrivljajo enotni trg.

| 1.2 | V nekaterih državah članicah še vedno obstaja postopek zaustavitve trgovanja z delnicami, tj. obveznost, da se za nekaj dni pred skupščino delničarjev prekine trgovanje z delnicami ali se delnice deponirajo, da bi delničarji lahko volili; v nekaterih je takšna praksa celo obvezna. Vendar pa je ta postopek drag in delničarjem onemogoča, da bi se o delnicah pogajali pred skupščino. To je po mnenju večine institucionalnih vlagateljev ena največjih ovir pri glasovanju. Člen 7 predlagane direktive prepoveduje vsakršen predlog zaustavitve trgovanja z delnicami z zahtevo po njihovem deponiranju pred skupščino delničarjev. EESO izrecno pozdravlja ta predlog, čeprav se zaveda, da je takšna praksa dovoljenja le še v nekaterih državah. |
| --- | --- |

1.2

V nekaterih državah članicah še vedno obstaja postopek zaustavitve trgovanja z delnicami, tj. obveznost, da se za nekaj dni pred skupščino delničarjev prekine trgovanje z delnicami ali se delnice deponirajo, da bi delničarji lahko volili; v nekaterih je takšna praksa celo obvezna. Vendar pa je ta postopek drag in delničarjem onemogoča, da bi se o delnicah pogajali pred skupščino. To je po mnenju večine institucionalnih vlagateljev ena največjih ovir pri glasovanju. Člen 7 predlagane direktive prepoveduje vsakršen predlog zaustavitve trgovanja z delnicami z zahtevo po njihovem deponiranju pred skupščino delničarjev. EESO izrecno pozdravlja ta predlog, čeprav se zaveda, da je takšna praksa dovoljenja le še v nekaterih državah.

| 1.3 | EESO meni, da bi morala direktiva upoštevati zahteve po boljši pripravi zakonodaje, in zlasti opozarja na odstavek 34 Mednarodnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje iz decembra 2003, ki države članice spodbuja, da v lastnem interesu in interesu Skupnosti pripravijo ter objavijo preglednice, ki — kolikor je to mogoče — ponazarjajo razmerje med to direktivo in nacionalnimi ukrepi za njen prenos. |
| --- | --- |

1.3

EESO meni, da bi morala direktiva upoštevati zahteve po boljši pripravi zakonodaje, in zlasti opozarja na odstavek 34 Mednarodnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje iz decembra 2003, ki države članice spodbuja, da v lastnem interesu in interesu Skupnosti pripravijo ter objavijo preglednice, ki — kolikor je to mogoče — ponazarjajo razmerje med to direktivo in nacionalnimi ukrepi za njen prenos.

| 1.4 | EESO bi pozdravil pogostejšo uporabo elektronskega glasovanja, saj bi to izboljšalo transparentnost in delničarje spodbudilo k sodelovanju, vendar meni, da je treba končno odločitev glede tega prepustiti podjetjem. Kljub temu upa, da države članice ne zavirajo večje uporabe elektronskih sredstev za udeležbo na skupščinah delničarjev. |
| --- | --- |

1.4

EESO bi pozdravil pogostejšo uporabo elektronskega glasovanja, saj bi to izboljšalo transparentnost in delničarje spodbudilo k sodelovanju, vendar meni, da je treba končno odločitev glede tega prepustiti podjetjem. Kljub temu upa, da države članice ne zavirajo večje uporabe elektronskih sredstev za udeležbo na skupščinah delničarjev.

| 1.5 | Glede na prejšnji odstavek EESO pričakuje pogostejše glasovanje preko varnih spletnih povezav, mogoče tudi s kratkimi sporočili. Direktiva ES mora takšno prakso spodbujati, vendar je ne sme zahtevati. |
| --- | --- |

1.5

Glede na prejšnji odstavek EESO pričakuje pogostejše glasovanje preko varnih spletnih povezav, mogoče tudi s kratkimi sporočili. Direktiva ES mora takšno prakso spodbujati, vendar je ne sme zahtevati.

| 1.6 | EESO pozdravlja predloge glede glasovanja preko pooblaščenca, ki jih navaja člen 10, zlasti odpravo omejitev pri takšnem glasovanju, kot je na primer zahteva nekaterih držav članic, da so „pooblaščenci“ lahko samo sorodniki delničarjev. |
| --- | --- |

1.6

EESO pozdravlja predloge glede glasovanja preko pooblaščenca, ki jih navaja člen 10, zlasti odpravo omejitev pri takšnem glasovanju, kot je na primer zahteva nekaterih držav članic, da so „pooblaščenci“ lahko samo sorodniki delničarjev.

| 1.7 | EESO podpira idejo, da lahko države članice ob upoštevanju določenega števila koledarskih dni pred skupščino delničarjev določijo referenčni datum, in zagotovijo, da podjetja niso dolžna odgovarjati na vprašanja, predložena po tem datumu. |
| --- | --- |

1.7

EESO podpira idejo, da lahko države članice ob upoštevanju določenega števila koledarskih dni pred skupščino delničarjev določijo referenčni datum, in zagotovijo, da podjetja niso dolžna odgovarjati na vprašanja, predložena po tem datumu.

| 1.8 | EESO bi pozdravil strožje zahteve člena 5, v katerem so navedene informacije, ki jih morajo delničarji dobiti pred skupščino delničarjev. |
| --- | --- |

1.8

EESO bi pozdravil strožje zahteve člena 5, v katerem so navedene informacije, ki jih morajo delničarji dobiti pred skupščino delničarjev.

2.   Predlog Komisije

Predlog Komisije obravnava ovire za čezmejno glasovanje delničarjev.

| 2.1 | Vrsta nedavnih škandalov v EU in ZDA, povezanih s slabim skupnim upravljanjem, je opozorila na dejstvo, da je treba delničarje spodbujati k glasovanju in s tem dejavnejši vlogi na skupščinah delničarjev. Cilj obravnavanega predloga je zaščita pravic delničarjev ne le v EU, temveč tudi drugod po svetu. |
| --- | --- |

2.1

Vrsta nedavnih škandalov v EU in ZDA, povezanih s slabim skupnim upravljanjem, je opozorila na dejstvo, da je treba delničarje spodbujati k glasovanju in s tem dejavnejši vlogi na skupščinah delničarjev. Cilj obravnavanega predloga je zaščita pravic delničarjev ne le v EU, temveč tudi drugod po svetu.

| 2.2 | Poleg tega želi Komisija z okrepitvijo pravic delničarjev na skupščinah izboljšati skupno upravljanje podjetij, katerih delnice kotirajo na borzah v EU. To poskuša doseči predvsem z zagotovitvijo, da lahko delničarji, lastniki delnic podjetij, ki so registrirana in kotirajo na borzi v drugi državi članici, brez težav glasujejo na skupščinah delničarjev. |
| --- | --- |

2.2

Poleg tega želi Komisija z okrepitvijo pravic delničarjev na skupščinah izboljšati skupno upravljanje podjetij, katerih delnice kotirajo na borzah v EU. To poskuša doseči predvsem z zagotovitvijo, da lahko delničarji, lastniki delnic podjetij, ki so registrirana in kotirajo na borzi v drugi državi članici, brez težav glasujejo na skupščinah delničarjev.

| 2.3 | Osnutek direktive obravnava naslednja štiri pomembna vprašanja:






  (a) | odpravo začasne prekinitve trgovanja z delnicami, |
| --- | --- | --- |

2.3

Osnutek direktive obravnava naslednja štiri pomembna vprašanja:

(a)

odpravo začasne prekinitve trgovanja z delnicami,

| (b) | pravočasno predhodno obvestilo o sklicu skupščine (vključno z zahtevo, da se obvestilo o sklicu skupščine delničarjev pošlje najmanj 30 dni pred skupščino delničarjev), |
| --- | --- |

(b)

pravočasno predhodno obvestilo o sklicu skupščine (vključno z zahtevo, da se obvestilo o sklicu skupščine delničarjev pošlje najmanj 30 dni pred skupščino delničarjev),

| (c) | odstranitev pravnih ovir za udeležbo delničarjev z elektronskimi sredstvi, |
| --- | --- |

(c)

odstranitev pravnih ovir za udeležbo delničarjev z elektronskimi sredstvi,

| (d) | možnost, da delničarji glasujejo na skupščini, ne da bi se je dejansko udeležili. |
| --- | --- |

(d)

možnost, da delničarji glasujejo na skupščini, ne da bi se je dejansko udeležili.

| 2.4 | Obravnavani predlog je eden izmed kratkoročnih ukrepov, ki jih Komisija predlaga v sporočilu Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 21. maja 2003 (1) o posodobitvi prava gospodarskih družb in izboljšanju upravljanja podjetij v Evropski uniji — načrtu za naprej. |
| --- | --- |

2.4

Obravnavani predlog je eden izmed kratkoročnih ukrepov, ki jih Komisija predlaga v sporočilu Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 21. maja 2003 (1) o posodobitvi prava gospodarskih družb in izboljšanju upravljanja podjetij v Evropski uniji — načrtu za naprej.

| 2.5 | Komisija opaža, da se postopek glasovanja na skupščinah delničarjev podjetij v posameznih državah članicah močno razlikuje in je pogosto zelo zapleten. Če so lastniki delnic v različnih državah EU, to postopek še dodatno zaplete. |
| --- | --- |

2.5

Komisija opaža, da se postopek glasovanja na skupščinah delničarjev podjetij v posameznih državah članicah močno razlikuje in je pogosto zelo zapleten. Če so lastniki delnic v različnih državah EU, to postopek še dodatno zaplete.

| 2.6 | Komisija meni, da sedanja zakonodaja EU ne obravnava dovolj težav pri čezmejnem glasovanja. Člen 17 Direktive o preglednosti (2004/109/ES) od podjetij zahteva, da dajo na razpolago omejeno količino informacij o skupščini, vendar direktiva ne določa postopka glasovanja delničarjev. |
| --- | --- |

2.6

Komisija meni, da sedanja zakonodaja EU ne obravnava dovolj težav pri čezmejnem glasovanja. Člen 17 Direktive o preglednosti (2004/109/ES) od podjetij zahteva, da dajo na razpolago omejeno količino informacij o skupščini, vendar direktiva ne določa postopka glasovanja delničarjev.

| 2.7 | Glasovanje delničarjev je lahko zelo zapleten postopek. Delnice pogosto hranijo posredniki v imenu vlagateljev. V takšnih primerih lahko glasovanje pomeni vrsto dogodkov, v katere so vključena podjetja, registratorji, depozitne banke, upravitelji naložb, centralni registri vrednostnih papirjev in agencije za glasovanje preko pooblaščenca. |
| --- | --- |

2.7

Glasovanje delničarjev je lahko zelo zapleten postopek. Delnice pogosto hranijo posredniki v imenu vlagateljev. V takšnih primerih lahko glasovanje pomeni vrsto dogodkov, v katere so vključena podjetja, registratorji, depozitne banke, upravitelji naložb, centralni registri vrednostnih papirjev in agencije za glasovanje preko pooblaščenca.

3.   Možne rešitve

| 3.1 | Jamstva za to, da se bo trg odzval dovolj hitro, da se bodo izboljšale pravice delničarjev ali da bodo vse države članice ustrezno spremenile zakonodajo in odpravile težave, ki jih povzroča zapleten postopek glasovanja, ni. |
| --- | --- |

3.1

Jamstva za to, da se bo trg odzval dovolj hitro, da se bodo izboljšale pravice delničarjev ali da bodo vse države članice ustrezno spremenile zakonodajo in odpravile težave, ki jih povzroča zapleten postopek glasovanja, ni.

| 3.2 | Priporočilo Komisije ni pravno zavezujoče, vendar bi državam članicam omogočilo, da ga na osnovi smernic Komisije prenesejo v sisteme na državni ravni.
  Priporočilo ne jamči za uvedbo najnižjih standardov pri tistih najpomembnejših vprašanjih, ki povzročajo višje stroške in težave pri čezmejnem glasovanju. Takšno vprašanje je na primer začasna zaustavitev trgovanja z delnicami, ki odvrača vlagatelje zaradi bojazni, da bo to zahtevala zakonodaja na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

3.2

Priporočilo Komisije ni pravno zavezujoče, vendar bi državam članicam omogočilo, da ga na osnovi smernic Komisije prenesejo v sisteme na državni ravni.

Priporočilo ne jamči za uvedbo najnižjih standardov pri tistih najpomembnejših vprašanjih, ki povzročajo višje stroške in težave pri čezmejnem glasovanju. Takšno vprašanje je na primer začasna zaustavitev trgovanja z delnicami, ki odvrača vlagatelje zaradi bojazni, da bo to zahtevala zakonodaja na nacionalni ravni.

| 3.3 | Uredba bi uvedla enotno obravnavo ne glede na zakonodajo v posameznih državah članicah. Poleg tega bi zagotovila ozek skupni okvir za urejanje čezmejnih vprašanj. Dodatna prednost uredbe bi bila, da bi preprečili pretirano natančno izvajanje direktive v državah članicah, t. i. „gold plating“.
  Po mnenju Komisije bi bila cena uredbe precejšnja, saj zaradi razlik, ki so značilne za pravno tradicijo posameznih držav članic EU, ni mogoče zagotoviti prožnosti. |
| --- | --- |

3.3

Uredba bi uvedla enotno obravnavo ne glede na zakonodajo v posameznih državah članicah. Poleg tega bi zagotovila ozek skupni okvir za urejanje čezmejnih vprašanj. Dodatna prednost uredbe bi bila, da bi preprečili pretirano natančno izvajanje direktive v državah članicah, t. i. „gold plating“.

Po mnenju Komisije bi bila cena uredbe precejšnja, saj zaradi razlik, ki so značilne za pravno tradicijo posameznih držav članic EU, ni mogoče zagotoviti prožnosti.

| 3.4 | Direktiva bi dovoljevala razlike v praksi posameznih držav članic, pri tem pa preprečila neravnovesje med različnimi razredi delnic in delničarjev ter podpirala osnovne, najnižje standarde. |
| --- | --- |

3.4

Direktiva bi dovoljevala razlike v praksi posameznih držav članic, pri tem pa preprečila neravnovesje med različnimi razredi delnic in delničarjev ter podpirala osnovne, najnižje standarde.

4.   Stroški in koristi

4.1   Koristi

| 4.1.1 | Predlog bi kratkoročno največ koristil institucionalnim vlagateljem, ki imajo trenutno v svojih portfeljih čezmejne delnice. Zaradi stroškov, povezanih z ovirami pri čezmejnem glasovanju, vlagatelji ne morejo tako dejavno sodelovati pri upravljanju podjetij, kot bi si mogoče želeli. |
| --- | --- |

4.1.1

Predlog bi kratkoročno največ koristil institucionalnim vlagateljem, ki imajo trenutno v svojih portfeljih čezmejne delnice. Zaradi stroškov, povezanih z ovirami pri čezmejnem glasovanju, vlagatelji ne morejo tako dejavno sodelovati pri upravljanju podjetij, kot bi si mogoče želeli.

| 4.1.2 | Dolgoročno bo predlog mogoče spodbudil manjše vlagatelje, ki jih visoki stroški glasovanja trenutno odvračajo od lastništva čezmejnih delnic, da povečajo svoj delež takšnih delnic. To jim bo omogočilo nadaljnjo diverzifikacijo portfeljev in zmanjšanje tveganj. Na splošno naj bi predlog dolgoročno prispeval k večji likvidnosti evropskih trgov kapitala. |
| --- | --- |

4.1.2

Dolgoročno bo predlog mogoče spodbudil manjše vlagatelje, ki jih visoki stroški glasovanja trenutno odvračajo od lastništva čezmejnih delnic, da povečajo svoj delež takšnih delnic. To jim bo omogočilo nadaljnjo diverzifikacijo portfeljev in zmanjšanje tveganj. Na splošno naj bi predlog dolgoročno prispeval k večji likvidnosti evropskih trgov kapitala.

| 4.1.3 | Trenutno obstaja še vrsta ovir za čezmejno glasovanje. Začasna zaustavitev trgovanja z delnicami v nekaterih državah še vedno predstavlja težavo in veliko vlagateljev meni, da resno ovira glasovanje. S tega vidika torej otežuje učinkovito delovanje čezmejnih trgov kapitala. Poleg tega med vlagatelji vlada zmešnjava glede natančnih pravil za zaustavitev trgovanja z delnicami v posameznih državah članicah. Tudi to jim povzroča visoke stroške, te pa bi osnutek direktive znižal. |
| --- | --- |

4.1.3

Trenutno obstaja še vrsta ovir za čezmejno glasovanje. Začasna zaustavitev trgovanja z delnicami v nekaterih državah še vedno predstavlja težavo in veliko vlagateljev meni, da resno ovira glasovanje. S tega vidika torej otežuje učinkovito delovanje čezmejnih trgov kapitala. Poleg tega med vlagatelji vlada zmešnjava glede natančnih pravil za zaustavitev trgovanja z delnicami v posameznih državah članicah. Tudi to jim povzroča visoke stroške, te pa bi osnutek direktive znižal.

| 4.1.4 | Med domačimi in čezmejnimi delničarji obstajajo nepoštene razlike glede informacij o skupščinah delničarjev, ki so na voljo čezmejnim delničarjem. Osnutek Komisije zagotavlja ustrezne in pravočasne informacije na vseh trgih in bi torej moral te težave ublažiti. |
| --- | --- |

4.1.4

Med domačimi in čezmejnimi delničarji obstajajo nepoštene razlike glede informacij o skupščinah delničarjev, ki so na voljo čezmejnim delničarjem. Osnutek Komisije zagotavlja ustrezne in pravočasne informacije na vseh trgih in bi torej moral te težave ublažiti.

| 4.1.5 | Sodna praksa Sodišča Evropskih skupnosti poudarja, da morajo države članice preprečiti zlorabe, ki jih zakrivijo posamezni razredi delničarjev v škodo drugih razredov. |
| --- | --- |

4.1.5

Sodna praksa Sodišča Evropskih skupnosti poudarja, da morajo države članice preprečiti zlorabe, ki jih zakrivijo posamezni razredi delničarjev v škodo drugih razredov.

| 4.1.6 | Glasovanje preko pooblaščenca in zahteve za ponovno registracijo so pogosto zelo dragi in nekateri dokazi na osnovi presoje vplivov, ki jo je izvedla Komisija, kažejo, da visoki stroški dejansko odvračajo manjše delničarje od glasovanja. Predlog Komisije naj bi poenostavil postopek imenovanja pooblaščencev in pojasnil, kdo je lahko imenovan, ter okrepil pravice pooblaščencev v nekaterih državah. |
| --- | --- |

4.1.6

Glasovanje preko pooblaščenca in zahteve za ponovno registracijo so pogosto zelo dragi in nekateri dokazi na osnovi presoje vplivov, ki jo je izvedla Komisija, kažejo, da visoki stroški dejansko odvračajo manjše delničarje od glasovanja. Predlog Komisije naj bi poenostavil postopek imenovanja pooblaščencev in pojasnil, kdo je lahko imenovan, ter okrepil pravice pooblaščencev v nekaterih državah.

| 4.1.7 | Če je pooblaščenec delničarjev predsednik skupščine, mora pri uporabi glasovalnih pravic strogo upoštevati želje delničarjev, ki so ga pooblastili. |
| --- | --- |

4.1.7

Če je pooblaščenec delničarjev predsednik skupščine, mora pri uporabi glasovalnih pravic strogo upoštevati želje delničarjev, ki so ga pooblastili.

4.2   Stroški

| 4.2.1 | Predlagani enotni rok za vabilo na skupščino bi za tiste države članice, kjer je treba obvestilo o sklicu izredne skupščine delničarjev poslati le 14 dni vnaprej, pomenil manjšo fleksibilnost. |
| --- | --- |

4.2.1

Predlagani enotni rok za vabilo na skupščino bi za tiste države članice, kjer je treba obvestilo o sklicu izredne skupščine delničarjev poslati le 14 dni vnaprej, pomenil manjšo fleksibilnost.

| 4.2.2 | Zahteva, da je treba na pisna vprašanja delničarjev odgovoriti v pisni obliki, je bistvenega pomena. |
| --- | --- |

4.2.2

Zahteva, da je treba na pisna vprašanja delničarjev odgovoriti v pisni obliki, je bistvenega pomena.

| 4.2.3 | Člena 5 in 7 osnutka direktive določata 30 dni časovnega razmaka med referenčnih datumom in datumom skupščine, da bi tako delničarji lahko uveljavili svojo volilno pravico. |
| --- | --- |

4.2.3

Člena 5 in 7 osnutka direktive določata 30 dni časovnega razmaka med referenčnih datumom in datumom skupščine, da bi tako delničarji lahko uveljavili svojo volilno pravico.

5.   Posebne ugotovitve

| 5.1 | EESO pozdravlja predlog Komisije, saj ovire pri čezmejnem glasovanju izkrivljajo enotni trg. |
| --- | --- |

5.1

EESO pozdravlja predlog Komisije, saj ovire pri čezmejnem glasovanju izkrivljajo enotni trg.

| 5.2 | Finančni sektor pomembno vpliva na gospodarstvo in rast zaposlovanja, zato je treba poskušati odstraniti vse ovire za udeležbo delničarjev. To je tudi cilj predloga Komisije. |
| --- | --- |

5.2

Finančni sektor pomembno vpliva na gospodarstvo in rast zaposlovanja, zato je treba poskušati odstraniti vse ovire za udeležbo delničarjev. To je tudi cilj predloga Komisije.

| 5.3 | Čezmejno glasovanje je sedaj že vnaprej dražje za delničarje s prebivališčem v drugi državi kot za tiste, ki imajo bivališče v državi, kjer kotirajo delnice podjetja, in je torej primer izkrivljanja trga. |
| --- | --- |

5.3

Čezmejno glasovanje je sedaj že vnaprej dražje za delničarje s prebivališčem v drugi državi kot za tiste, ki imajo bivališče v državi, kjer kotirajo delnice podjetja, in je torej primer izkrivljanja trga.

| 5.4 | Po mnenju Odbora je trenutno v nekaterih državah članicah preveč ovir, ki po nepotrebnem otežujejo glasovanje preko pooblaščenca. |
| --- | --- |

5.4

Po mnenju Odbora je trenutno v nekaterih državah članicah preveč ovir, ki po nepotrebnem otežujejo glasovanje preko pooblaščenca.

| 5.5 | Začasna zaustavitev trgovanja z delnicami, tj. obveznost, da se za nekaj dni pred skupščino delničarjev prekine trgovanje z delnicami ali se delnice deponirajo, da bi delničarji lahko volili, v nekaj državah članicah še vedno obstaja, v nekaterih je takšna praksa celo obvezna. Gre za izredno drag postopek, ki delničarjem za več tednov pred skupščino onemogoči trgovanje z delnicami. To je po mnenju večine institucionalnih vlagateljev ena največjih ovir pri glasovanju. |
| --- | --- |

5.5

Začasna zaustavitev trgovanja z delnicami, tj. obveznost, da se za nekaj dni pred skupščino delničarjev prekine trgovanje z delnicami ali se delnice deponirajo, da bi delničarji lahko volili, v nekaj državah članicah še vedno obstaja, v nekaterih je takšna praksa celo obvezna. Gre za izredno drag postopek, ki delničarjem za več tednov pred skupščino onemogoči trgovanje z delnicami. To je po mnenju večine institucionalnih vlagateljev ena največjih ovir pri glasovanju.

| 5.6 | EESO se strinja s Komisijo, da so prepozne ali nepopolne informacije, pomembne za skupščino delničarjev, povzetki sklepov ali kratka časovna obdobja za obveščanje glavne ovire, s katerimi se pri uveljavljanju svojih pravic soočajo delničarji s prebivališčem v drugi državi. Vsi pomembni dokumenti, tudi poročila revizorja, odgovori na vprašanja delničarjev in obvestila o sklicu skupščine delničarjev ter predlogi, ki se vlagajo na teh skupščinah, bi morali biti na voljo v elektronski in fizični obliki. |
| --- | --- |

5.6

EESO se strinja s Komisijo, da so prepozne ali nepopolne informacije, pomembne za skupščino delničarjev, povzetki sklepov ali kratka časovna obdobja za obveščanje glavne ovire, s katerimi se pri uveljavljanju svojih pravic soočajo delničarji s prebivališčem v drugi državi. Vsi pomembni dokumenti, tudi poročila revizorja, odgovori na vprašanja delničarjev in obvestila o sklicu skupščine delničarjev ter predlogi, ki se vlagajo na teh skupščinah, bi morali biti na voljo v elektronski in fizični obliki.

| 5.7 | Člen 8 obravnava udeležbo na skupščini delničarjev z elektronskimi sredstvi. Ker se tehnologija razvija tako hitro, Komisija predlaga, da države članice „ne prepovejo udeležbe delničarjev na skupščini delničarjev z elektronskimi sredstvi“. |
| --- | --- |

5.7

Člen 8 obravnava udeležbo na skupščini delničarjev z elektronskimi sredstvi. Ker se tehnologija razvija tako hitro, Komisija predlaga, da države članice „ne prepovejo udeležbe delničarjev na skupščini delničarjev z elektronskimi sredstvi“.

| 5.8 | Besedilo predloga ne obravnava posebej „prinosniških delnic“, pri katerih poteka obveščanje v glavnem preko oglasov v časopisih. EESO meni, da je elektronska komunikacija sodobnejša, hitrejša in vsekakor cenejša. |
| --- | --- |

5.8

Besedilo predloga ne obravnava posebej „prinosniških delnic“, pri katerih poteka obveščanje v glavnem preko oglasov v časopisih. EESO meni, da je elektronska komunikacija sodobnejša, hitrejša in vsekakor cenejša.

| 5.9 | Člen 10 določa način glasovanja preko pooblaščenca in odpravlja pravila, ki podjetjem dovoljujejo omejitve glede osebe, ki je lahko imenovana za pooblaščenca. |
| --- | --- |

5.9

Člen 10 določa način glasovanja preko pooblaščenca in odpravlja pravila, ki podjetjem dovoljujejo omejitve glede osebe, ki je lahko imenovana za pooblaščenca.

| 5.10 | EESO ne priporoča, da se ne ukrene ničesar, oz. da sedanje stanje ostane nespremenjeno. Zaradi ovir je čezmejno glasovanje za majhne delničarje namreč povezano s stroški, ki si jih sploh ne morejo privoščiti, za institucionalne vlagatelje pa je še vedno izredno drago. |
| --- | --- |

5.10

EESO ne priporoča, da se ne ukrene ničesar, oz. da sedanje stanje ostane nespremenjeno. Zaradi ovir je čezmejno glasovanje za majhne delničarje namreč povezano s stroški, ki si jih sploh ne morejo privoščiti, za institucionalne vlagatelje pa je še vedno izredno drago.

V Bruslju, 13. septembra 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  COM(2003) 284 konč.: Posodobitev prava gospodarskih družb in izboljšanje upravljanja podjetij v Evropski uniji — načrt za naprej (Modernising Company Law and Enhancing Corporate Governance in the European Union — A Plan to Move Forward, slovenska različica dokumenta ni na voljo, op. p.).

1

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/45 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/45

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotavljanje osnovnih informacij o paritetah kupne moči ter za njihov izračun in diseminacijo (predložila Komisija)

COM(2006) 135 konč. — 2006/0042 (COD)

(2006/C 318/07)

Svet je 20. julija 2006 sklenil, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj naslednjem dokumentu.

Strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 20. julija 2006. Poročevalec je bil g. SANTILLÁN.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 13. septembra) s 182 glasovi za, 3 glasovi proti in 12 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja predlog uredbe, ki naj bi oblikovala pravno podlago za določitev paritet kupne moči (PKM). To naj bi izboljšalo preglednost, pravočasnost in kakovost celotnega procesa priprave PKM tako na ravni Skupnosti kot tudi na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja predlog uredbe, ki naj bi oblikovala pravno podlago za določitev paritet kupne moči (PKM). To naj bi izboljšalo preglednost, pravočasnost in kakovost celotnega procesa priprave PKM tako na ravni Skupnosti kot tudi na nacionalni ravni.

| 1.2 | Zaradi pomembnosti teme, ki jo obravnava predlog, in potrebe po določitvi zavezujočih standardov za omejitev pristojnosti Komisije in držav članic ter enotne podlage za izračunavanje in posredovanje informacij za PKM, EESO priporoča hitro sprejetje predloga uredbe. |
| --- | --- |

1.2

Zaradi pomembnosti teme, ki jo obravnava predlog, in potrebe po določitvi zavezujočih standardov za omejitev pristojnosti Komisije in držav članic ter enotne podlage za izračunavanje in posredovanje informacij za PKM, EESO priporoča hitro sprejetje predloga uredbe.

| 1.3 | Vendar pa EESO opozarja, da zaradi stroškov Komisija (Eurostat) trenutno izračunava PKM za države, ne za regije (1). Ti izračuni pa se med drugim uporabljajo za ocenjevanje gospodarske storilnosti regij. Iz razpoložljivih informacij je razvidno, da so znotraj držav članic včasih precej velike razlike v cenah blaga in storitev med posameznimi regijami. Čeprav statistični uradi, ki zbirajo osnovne informacije, uporabljajo prostorske prilagoditvene faktorje, morajo biti ti faktorji primerni, da se prepreči izkrivljanje pri izračunavanju PKM. Zato je državam članicam treba priporočiti, da si v gospodarskem in tehničnem pogledu na vse možne načine prizadevajo, da bi prostorski prilagoditveni faktorji čim natančneje odražali geografske razlike v cenah. |
| --- | --- |

1.3

Vendar pa EESO opozarja, da zaradi stroškov Komisija (Eurostat) trenutno izračunava PKM za države, ne za regije (1). Ti izračuni pa se med drugim uporabljajo za ocenjevanje gospodarske storilnosti regij. Iz razpoložljivih informacij je razvidno, da so znotraj držav članic včasih precej velike razlike v cenah blaga in storitev med posameznimi regijami. Čeprav statistični uradi, ki zbirajo osnovne informacije, uporabljajo prostorske prilagoditvene faktorje, morajo biti ti faktorji primerni, da se prepreči izkrivljanje pri izračunavanju PKM. Zato je državam članicam treba priporočiti, da si v gospodarskem in tehničnem pogledu na vse možne načine prizadevajo, da bi prostorski prilagoditveni faktorji čim natančneje odražali geografske razlike v cenah.

| 1.4 | Iz razlogov, navedenih v prejšnji točki, se minimalno obdobje šestih let za pregled prostorskih prilagoditvenih faktorjev zdi predolgo in bi ga bilo treba skrajšati. Glede na to, da je v predlogu uredbe predvidena minimalna pogostnost (2) posredovanja osnovnih informacij, bi bilo treba informacije o cenah posredovati — po možnosti — vsake dve leti (3) (predlog predvideva najmanj tri leta). |
| --- | --- |

1.4

Iz razlogov, navedenih v prejšnji točki, se minimalno obdobje šestih let za pregled prostorskih prilagoditvenih faktorjev zdi predolgo in bi ga bilo treba skrajšati. Glede na to, da je v predlogu uredbe predvidena minimalna pogostnost (2) posredovanja osnovnih informacij, bi bilo treba informacije o cenah posredovati — po možnosti — vsake dve leti (3) (predlog predvideva najmanj tri leta).

| 1.5 | Na splošno je treba poudariti, da si je treba bolj prizadevati za večjo učinkovitost evropskega statističnega aparata, tako s tehničnega vidika kot z vidika človeških virov, ter za usklajenost med Eurostatom in nacionalnimi statističnimi uradi, ki imajo pomembno vlogo pri izračunu PKM. |
| --- | --- |

1.5

Na splošno je treba poudariti, da si je treba bolj prizadevati za večjo učinkovitost evropskega statističnega aparata, tako s tehničnega vidika kot z vidika človeških virov, ter za usklajenost med Eurostatom in nacionalnimi statističnimi uradi, ki imajo pomembno vlogo pri izračunu PKM.

2.   Paritete kupne moči (PKM)

| 2.1 | Program PKM sta v začetku 80-ih let uvedla Eurostat in OECD za redno in pravočasno primerjavo bruto domačega proizvoda (BDP) držav članic Evropske unije in OECD (4). PKM so količniki za pretvorbo valut, s katerimi se gospodarski indikatorji, izraženi v nominalnih nacionalnih valutah, pretvarjajo v umetno skupno valuto, imenovano standard kupne moči (SKM), ki izravnava kupno moč različnih nacionalnih valut. |
| --- | --- |

2.1

Program PKM sta v začetku 80-ih let uvedla Eurostat in OECD za redno in pravočasno primerjavo bruto domačega proizvoda (BDP) držav članic Evropske unije in OECD (4). PKM so količniki za pretvorbo valut, s katerimi se gospodarski indikatorji, izraženi v nominalnih nacionalnih valutah, pretvarjajo v umetno skupno valuto, imenovano standard kupne moči (SKM), ki izravnava kupno moč različnih nacionalnih valut.

| 2.2 | Gospodarski agregati v smislu obsega v SKM se pridobijo z deljenjem njihove prvotne vrednosti v nacionalni valuti z ustrezno PKM. BDP držav, izraženi v SKM z uporabo PKM kot pretvorbenih faktorjev, torej odražajo čisto količinsko primerjavo, ker so cene izključene. |
| --- | --- |

2.2

Gospodarski agregati v smislu obsega v SKM se pridobijo z deljenjem njihove prvotne vrednosti v nacionalni valuti z ustrezno PKM. BDP držav, izraženi v SKM z uporabo PKM kot pretvorbenih faktorjev, torej odražajo čisto količinsko primerjavo, ker so cene izključene.

| 2.3 | PKM so tako cenovni deflatorji kot tudi pretvorniki valut. Z uvedbo eura v državah članicah območja eura se lahko prvič neposredno primerjajo cene med državami članicami, ki imajo glede na nacionalne ravni cen različno kupno moč. Zato so PKM za države zunaj območja eura pretvorniki valut, ki odpravljajo učinke različnih ravni cen, medtem ko za države, ki so v območju eura, opravljajo samo funkcijo cenovnega deflatorja. |
| --- | --- |

2.3

PKM so tako cenovni deflatorji kot tudi pretvorniki valut. Z uvedbo eura v državah članicah območja eura se lahko prvič neposredno primerjajo cene med državami članicami, ki imajo glede na nacionalne ravni cen različno kupno moč. Zato so PKM za države zunaj območja eura pretvorniki valut, ki odpravljajo učinke različnih ravni cen, medtem ko za države, ki so v območju eura, opravljajo samo funkcijo cenovnega deflatorja.

| 2.4 | PKM se izračunajo za košaro primerljivega blaga in storitev, ki so bili izbrani na podlagi sistemov kot sta klasifikacija individualne potrošnje po namenu (Classification of Individual Consumption by Purpose, COICOP (5)) in klasifikacija proizvodov po dejavnosti (Classification of Products by Activity, CPA). Raziskovanja se izvajajo v enem ali različnih mestih gospodarskega območja (na splošno le v glavnih mestih držav članic). V večini držav članic se prostorski prilagoditveni faktorji uporabljajo, da bi upoštevali regionalne razlike; v nekaterih državah članicah pa se upoštevajo le informacije glavnega mesta, ker zaradi geografske majhnosti regionalnih razlik ni. |
| --- | --- |

2.4

PKM se izračunajo za košaro primerljivega blaga in storitev, ki so bili izbrani na podlagi sistemov kot sta klasifikacija individualne potrošnje po namenu (Classification of Individual Consumption by Purpose, COICOP (5)) in klasifikacija proizvodov po dejavnosti (Classification of Products by Activity, CPA). Raziskovanja se izvajajo v enem ali različnih mestih gospodarskega območja (na splošno le v glavnih mestih držav članic). V večini držav članic se prostorski prilagoditveni faktorji uporabljajo, da bi upoštevali regionalne razlike; v nekaterih državah članicah pa se upoštevajo le informacije glavnega mesta, ker zaradi geografske majhnosti regionalnih razlik ni.

3.   PKM in BDP

| 3.1 | BDP odraža rezultate vseh dejavnosti gospodarskih akterjev na določenem gospodarskem območju in v določenem času, običajno v enem letu. Izračunava se v skladu s sistemi nacionalnih računovodstev; za EU je to Evropski sistem integriranih ekonomskih računov 1995 (ESR 95). BDP se lahko meri glede na proizvodnjo, odhodke in prihodke. Za namene PKM je zlasti pomembno merjenje odhodkov, ki pokaže v kakšnem obsegu se blago in storitve, ki jih proizvede (ali uvozi) gospodarstvo države, uporabljajo za zasebno potrošnjo, javno potrošnjo, naložbe ali izvoz. |
| --- | --- |

3.1

BDP odraža rezultate vseh dejavnosti gospodarskih akterjev na določenem gospodarskem območju in v določenem času, običajno v enem letu. Izračunava se v skladu s sistemi nacionalnih računovodstev; za EU je to Evropski sistem integriranih ekonomskih računov 1995 (ESR 95). BDP se lahko meri glede na proizvodnjo, odhodke in prihodke. Za namene PKM je zlasti pomembno merjenje odhodkov, ki pokaže v kakšnem obsegu se blago in storitve, ki jih proizvede (ali uvozi) gospodarstvo države, uporabljajo za zasebno potrošnjo, javno potrošnjo, naložbe ali izvoz.

| 3.2 | Za dejansko primerjavo obsegov je bistveno uporabiti pretvorbene faktorje (prostorske deflatorje), ki odražajo razlike v stopnjah cen med državami. Menjalnih tečajev ni mogoče uporabljati kot pretvorbenih faktorjev, saj poleg razlik v stopnjah cen običajno odražajo tudi mnoge druge elemente. |
| --- | --- |

3.2

Za dejansko primerjavo obsegov je bistveno uporabiti pretvorbene faktorje (prostorske deflatorje), ki odražajo razlike v stopnjah cen med državami. Menjalnih tečajev ni mogoče uporabljati kot pretvorbenih faktorjev, saj poleg razlik v stopnjah cen običajno odražajo tudi mnoge druge elemente.

| 3.3 | Zato so bile PKM med različnimi valutami držav posebej razvite za primerno uporabo kot prostorski pretvorbeni faktorji. |
| --- | --- |

3.3

Zato so bile PKM med različnimi valutami držav posebej razvite za primerno uporabo kot prostorski pretvorbeni faktorji.

4.   Zakaj se uporabljajo PKM?

| 4.1 | Sprva so PKM uporabljale mednarodne organizacije, kot na primer Eurostat, Mednarodni denarni sklad, OECD, Svetovna banka in Združeni narodi. Sčasoma pa se je uporaba statističnih podatkov o PKM razširila in zdaj jih uporabljajo mnogi: vladne agencije, univerze, raziskovalni inštituti, pa tudi javna in zasebna podjetja. Banke uporabljajo PKM pri svojih ekonomskih analizah in za spremljanje menjalnih tečajev, posamezniki in njihovi delodajalci pa jih uporabljajo za izračun plače v primeru opravljanja dela v drugi državi.
  PKM se lahko uporabljajo tudi v transnacionalnih kolektivnih pogajanjih o plačah. |
| --- | --- |

4.1

Sprva so PKM uporabljale mednarodne organizacije, kot na primer Eurostat, Mednarodni denarni sklad, OECD, Svetovna banka in Združeni narodi. Sčasoma pa se je uporaba statističnih podatkov o PKM razširila in zdaj jih uporabljajo mnogi: vladne agencije, univerze, raziskovalni inštituti, pa tudi javna in zasebna podjetja. Banke uporabljajo PKM pri svojih ekonomskih analizah in za spremljanje menjalnih tečajev, posamezniki in njihovi delodajalci pa jih uporabljajo za izračun plače v primeru opravljanja dela v drugi državi.

PKM se lahko uporabljajo tudi v transnacionalnih kolektivnih pogajanjih o plačah.

| 4.2 | PKM so za EU v gospodarskem in političnem smislu ključni indikatorji. Zakonodaja določa, da se uporabljajo za strukturne sklade (6). Poleg tega so obvezno merilo uspešnosti za Kohezijski sklad (7). Poudariti pa je treba, da v prvem primeru (pri strukturnih skladih) izračun temelji na bruto domačem proizvodu na prebivalca (BDP), v drugem (pri Kohezijskem skladu) pa na bruto nacionalnem proizvodu (BNP). Predlog te uredbe pa omenja samo BDP (8). |
| --- | --- |

4.2

PKM so za EU v gospodarskem in političnem smislu ključni indikatorji. Zakonodaja določa, da se uporabljajo za strukturne sklade (6). Poleg tega so obvezno merilo uspešnosti za Kohezijski sklad (7). Poudariti pa je treba, da v prvem primeru (pri strukturnih skladih) izračun temelji na bruto domačem proizvodu na prebivalca (BDP), v drugem (pri Kohezijskem skladu) pa na bruto nacionalnem proizvodu (BNP). Predlog te uredbe pa omenja samo BDP (8).

| 4.3 | Poleg tega se PKM uporabljajo tudi za določitev korekcijskih faktorjev, ki jih je treba uporabljati za osebne prejemke in pokojnine uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti (9). |
| --- | --- |

4.3

Poleg tega se PKM uporabljajo tudi za določitev korekcijskih faktorjev, ki jih je treba uporabljati za osebne prejemke in pokojnine uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti (9).

5.   Predlog uredbe

| 5.1 | Namen predloga uredbe za določitev pravnega okvira na področju izračunavanja PKM je zapolniti pravno vrzel. Preglednost in kakovost podatkov, ki jih zagotavljajo države članice, bi morali izboljšati z vzpostavitvijo enotnih pravil za zagotavljanje osnovnih informacij (člen 1). Zastavljeni cilj bi zato imel pozitivne učinke tako za Eurostat kot koordinatorja rezultatov, kot tudi za statistične urade držav članic. |
| --- | --- |

5.1

Namen predloga uredbe za določitev pravnega okvira na področju izračunavanja PKM je zapolniti pravno vrzel. Preglednost in kakovost podatkov, ki jih zagotavljajo države članice, bi morali izboljšati z vzpostavitvijo enotnih pravil za zagotavljanje osnovnih informacij (člen 1). Zastavljeni cilj bi zato imel pozitivne učinke tako za Eurostat kot koordinatorja rezultatov, kot tudi za statistične urade držav članic.

| 5.2 | Opredelitev pristojnosti in nalog. Komisija je odgovorna za to, da s pomočjo Eurostata usklajuje zagotavljanje osnovnih informacij, izračunava in objavlja PKM ter razvija metodologijo v posvetovanju z državami članicami (člen 4(1)). Naloga držav članic je zagotavljati osnovne informacije, pisno odobriti rezultate raziskovanj in skrbeti za verodostojnost podatkov (člen 4(2)). |
| --- | --- |

5.2

Opredelitev pristojnosti in nalog. Komisija je odgovorna za to, da s pomočjo Eurostata usklajuje zagotavljanje osnovnih informacij, izračunava in objavlja PKM ter razvija metodologijo v posvetovanju z državami članicami (člen 4(1)). Naloga držav članic je zagotavljati osnovne informacije, pisno odobriti rezultate raziskovanj in skrbeti za verodostojnost podatkov (člen 4(2)).

| 5.3 | Statistični uradi držav članic posredujejo Eurostatu osnovne informacije, izračunane na podlagi enotnih parametrov v enotnem tehničnem formatu (člen 5 in Priloga I). |
| --- | --- |

5.3

Statistični uradi držav članic posredujejo Eurostatu osnovne informacije, izračunane na podlagi enotnih parametrov v enotnem tehničnem formatu (člen 5 in Priloga I).

| 5.4 | Statistične enote so tiste, ki so opredeljene v Uredbi Sveta (ES) št. 696/1993 ali druge, ki jih je treba določiti v prihodnje (člen 6), Komisija in države članice pa bodo ustanovile tudi sistem za nadzor kakovosti (člen 7). |
| --- | --- |

5.4

Statistične enote so tiste, ki so opredeljene v Uredbi Sveta (ES) št. 696/1993 ali druge, ki jih je treba določiti v prihodnje (člen 6), Komisija in države članice pa bodo ustanovile tudi sistem za nadzor kakovosti (člen 7).

| 5.5 | Eurostat izračuna PKM enkrat letno (člen 8) in je odgovoren za objavo rezultatov za vsako državo članico na agregatnih ravneh (člen 9). |
| --- | --- |

5.5

Eurostat izračuna PKM enkrat letno (člen 8) in je odgovoren za objavo rezultatov za vsako državo članico na agregatnih ravneh (člen 9).

| 5.6 | Osnutek uredbe od držav članic ne zahteva, da opravijo raziskave samo za določitev korekcijskih faktorjev, ki se uporabljajo za osebne prejemke in pokojnine uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih Skupnosti (člen 10). |
| --- | --- |

5.6

Osnutek uredbe od držav članic ne zahteva, da opravijo raziskave samo za določitev korekcijskih faktorjev, ki se uporabljajo za osebne prejemke in pokojnine uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih Skupnosti (člen 10).

| 5.7 | Časovni in prostorski prilagoditveni faktorji. PKM se izračunajo na podlagi nacionalnih letnih povprečnih cen (člen 2(2)). Ker „se lahko zbiranje podatkov omeji na eno ali več lokacij znotraj ekonomskega ozemlja“ in „na določeno časovno obdobje“, morajo države članice uporabiti časovni prilagoditveni faktor (ki ni starejši od enega leta) in prostorski prilagoditveni faktor (ki ni starejši od šestih let) (Priloga I, Metodologija, točke 2–4). |
| --- | --- |

5.7

Časovni in prostorski prilagoditveni faktorji. PKM se izračunajo na podlagi nacionalnih letnih povprečnih cen (člen 2(2)). Ker „se lahko zbiranje podatkov omeji na eno ali več lokacij znotraj ekonomskega ozemlja“ in „na določeno časovno obdobje“, morajo države članice uporabiti časovni prilagoditveni faktor (ki ni starejši od enega leta) in prostorski prilagoditveni faktor (ki ni starejši od šestih let) (Priloga I, Metodologija, točke 2–4).

V Bruslju, 13. septembra 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Regij NUTS 2 je 254. Uredba (ES) št. 1059/2003, Priloga I.

1

(2)  Priloga I, Metodologija, 2.1.

2

(3)  S tem so mišljene „cene blaga in storitev široke potrošnje ter zadevni indikatorji reprezentativnosti“, „cene naložbene opreme“ in „cene gradbenih projektov“.

3

(4)  Vendar pa cenovne in količinske primerjave BDP segajo do poskusnih primerjav, ki jih je v petdesetih letih prejšnjega stoletja izvajala Organizacija za evropsko gospodarsko sodelovanje (OEEC).

4

(5)  Sistem, ki ga uporabljajo mednarodne organizacije (Združeni narodi, Mednarodni denarni sklad, itd.).

5

(6)  V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1260/1999 se sredstva iz strukturnih skladov dodelijo regijam, kjer BDP na prebivalca, merjen v PKM, znaša manj kot 75 % povprečja Skupnosti. To velja tudi za države, ki so se pozneje pridružile EU (Priloga II Akta o pristopu iz leta 2003).

6

(7)  V zvezi s Kohezijskim skladom je ta zahteva navedena v členu 2(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1164/94 z dne 25. maja 1994, s čimer so do sklada upravičene le „tiste države članice, katerih bruto nacionalni proizvod (BNP) na prebivalca, merjen po kupni moči, je manjši od 90 % povprečja Skupnosti“.

7

(8)  V členu 3 je navedena naslednja definicija: „a) ‚Paritete kupne moči‘ ali ‚PKM‘ so prostorski deflatorji in pretvorniki valut, ki odpravljajo učinke razlik v cenah med državami in tako omogočajo primerjavo komponent BDP glede na obseg in primerjavo cen“.

8

(9)  Kadrovski predpisi za uradnike in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, Priloga XI, člen 1 („Ekonomske paritete se izračunajo tako, da je vsak osnovni element mogoče neposredno preveriti vsaj enkrat vsakih pet let“).

9

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/47 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/47

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o brezpapirnem okolju za carino in trgovino

COM(2005) 609 konč. — 2005/0247 (COD)

(2006/C 318/08)

Evropski svet je 17. januarja 2006 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 12. julija 2006. Poročevalec je bil g. BURANI.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 13. septembra) s 190 glasovi za, 3 vzdržanimi glasovi in nobenim glasom proti.

1.   Uvod

| 1.1 | Predmet predloga Komisije je nov projekt elektronske carine, katerega cilj je uvedba popolnoma avtomatiziranega, interoperabilnega, varnega, lahko dostopnega in brezpapirnega elektronskega carinskega sistema v Evropi. Predlog je potrebna dopolnitev uvedbe carinskega zakonika Skupnosti (1), ki ga je predlagala Komisija in o katerem je EESO že pripravil posebno mnenje. |
| --- | --- |

1.1

Predmet predloga Komisije je nov projekt elektronske carine, katerega cilj je uvedba popolnoma avtomatiziranega, interoperabilnega, varnega, lahko dostopnega in brezpapirnega elektronskega carinskega sistema v Evropi. Predlog je potrebna dopolnitev uvedbe carinskega zakonika Skupnosti (1), ki ga je predlagala Komisija in o katerem je EESO že pripravil posebno mnenje.

| 1.2 | Pogoj za preusmeritev na računalniško podprto okolje je skupno in usklajeno prizadevanje vseh držav članic, in sicer ne le glede carin, temveč tudi mejnih uradov, ki niso del carinske uprave. Le-ti se morajo obvezati, da bodo uresničili sistem storitev na enem okencu in vse na enem mestu. Tako bo mogoče carinjenje opravljati enostavneje, hitreje in stroškovno učinkoviteje, carinske uprave pa bodo lahko izvajale učinkovitejše nadzore tveganega upravljanja. |
| --- | --- |

1.2

Pogoj za preusmeritev na računalniško podprto okolje je skupno in usklajeno prizadevanje vseh držav članic, in sicer ne le glede carin, temveč tudi mejnih uradov, ki niso del carinske uprave. Le-ti se morajo obvezati, da bodo uresničili sistem storitev na enem okencu in vse na enem mestu. Tako bo mogoče carinjenje opravljati enostavneje, hitreje in stroškovno učinkoviteje, carinske uprave pa bodo lahko izvajale učinkovitejše nadzore tveganega upravljanja.

| 1.3 | Države članice so doslej že veliko vložile v razvoj elektronskih carinskih sistemov. Ti sistemi pa se kljub tehničnemu razvoju, veljavnim predpisom in uporabi podatkov med seboj bistveno razlikujejo. Iz tega je mogoče sklepati, da dosedanji cilji niso bili zadovoljivo uresničeni. Poleg tega obstaja še mnogo pomembnejši in doslej nerešen problem: pomanjkanje interoperabilnosti med sistemi. |
| --- | --- |

1.3

Države članice so doslej že veliko vložile v razvoj elektronskih carinskih sistemov. Ti sistemi pa se kljub tehničnemu razvoju, veljavnim predpisom in uporabi podatkov med seboj bistveno razlikujejo. Iz tega je mogoče sklepati, da dosedanji cilji niso bili zadovoljivo uresničeni. Poleg tega obstaja še mnogo pomembnejši in doslej nerešen problem: pomanjkanje interoperabilnosti med sistemi.

| 1.4 | Interoperabilnost omogoča izmenjavo informacij med upravami različnih držav. Kot znamenje za upoštevanje želja državljanov so v okviru projekta predvideni vmesniki s strankami, in sicer ne le za izvajanje koncepta „vse na enem mestu“, temveč tudi za zagotovitev izmenjave informacij. Ko bo to pripravljeno v polnem obsegu, bo nov elektronsko podprt sistem usmerjen v uresničenje enotnega notranjega trga, katerega edine meje so zunanje meje, in bo vsaj glede na carinske postopke pomenil velik napredek. Kljub temu se ne sme pozabiti, da je zaradi globalne razsežnosti trgov treba posvetiti pozornost odnosom s tretjimi državami. Tega vidika pa dokument Komisije ne upošteva. |
| --- | --- |

1.4

Interoperabilnost omogoča izmenjavo informacij med upravami različnih držav. Kot znamenje za upoštevanje želja državljanov so v okviru projekta predvideni vmesniki s strankami, in sicer ne le za izvajanje koncepta „vse na enem mestu“, temveč tudi za zagotovitev izmenjave informacij. Ko bo to pripravljeno v polnem obsegu, bo nov elektronsko podprt sistem usmerjen v uresničenje enotnega notranjega trga, katerega edine meje so zunanje meje, in bo vsaj glede na carinske postopke pomenil velik napredek. Kljub temu se ne sme pozabiti, da je zaradi globalne razsežnosti trgov treba posvetiti pozornost odnosom s tretjimi državami. Tega vidika pa dokument Komisije ne upošteva.

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Komisija opozarja, da bi bilo mogoče e-carino, podprto z interoperabilnimi sistemi, doseči tudi s centralnim carinskim sistemom. Iz različnih razlogov — trdi Komisija — pa taka rešitev ni mogoča. Eden izmed razlogov so težave pri prenosu upravne pristojnosti z držav članic na Komisijo, kar bi utegnilo biti v nasprotju z načelom subsidiarnosti in sorazmernosti. Resničen razlog za to pa je verjetno nasprotovanje držav članic, da bi se odrekle svoji pristojnosti, saj se zavedajo, da del carinskih prihodkov sodi neposredno v proračun Skupnosti. EESO je mnenja, da mora biti carinska uprava Skupnosti dolgoročni cilj Unije. Ob taki upravi bi postalo carinjenje enostavnejše, bolj zanesljivo in stroškovno bolj učinkovito. Tako bi bilo omogočeno tudi povezovanje z drugimi sistemi v EU in tretjih državah. V zvezi z možnimi zamudami pri uvajanju osnovnih sistemov, ki so jih od 25 držav članic razvile posamezne, je treba oceniti, ali ne bi bilo bolje uvesti popolnoma avtomatizirane sisteme, kot sta avtomatizirani sistem uvoza (Automated Import System, AIS) in avtomatizirani sistem izvoza (Automated Export System, AES), povezana z enotno evropsko dostopno točko. |
| --- | --- |

2.1

Komisija opozarja, da bi bilo mogoče e-carino, podprto z interoperabilnimi sistemi, doseči tudi s centralnim carinskim sistemom. Iz različnih razlogov — trdi Komisija — pa taka rešitev ni mogoča. Eden izmed razlogov so težave pri prenosu upravne pristojnosti z držav članic na Komisijo, kar bi utegnilo biti v nasprotju z načelom subsidiarnosti in sorazmernosti. Resničen razlog za to pa je verjetno nasprotovanje držav članic, da bi se odrekle svoji pristojnosti, saj se zavedajo, da del carinskih prihodkov sodi neposredno v proračun Skupnosti. EESO je mnenja, da mora biti carinska uprava Skupnosti dolgoročni cilj Unije. Ob taki upravi bi postalo carinjenje enostavnejše, bolj zanesljivo in stroškovno bolj učinkovito. Tako bi bilo omogočeno tudi povezovanje z drugimi sistemi v EU in tretjih državah. V zvezi z možnimi zamudami pri uvajanju osnovnih sistemov, ki so jih od 25 držav članic razvile posamezne, je treba oceniti, ali ne bi bilo bolje uvesti popolnoma avtomatizirane sisteme, kot sta avtomatizirani sistem uvoza (Automated Import System, AIS) in avtomatizirani sistem izvoza (Automated Export System, AES), povezana z enotno evropsko dostopno točko.

| 2.2 | Pobuda Komisije je v prvi vrsti potreben ukrep, ker je treba, kot pogoj za uresničitev novega carinskega zakonika, postopke prilagoditi novim standardom. Poleg tega je del vrste pobud, ki so bile sprejete v okviru e-Evrope in e-uprave
   (2); natančneje je to posledični ukrep obveznosti, ki izhajajo iz sporočila Komisije iz leta 2003 o poenostavljenem in brezpapirnem okolju za carino in trgovino
   (3). Po drugi strani pa so bile te obveznosti — vsaj glede na brezpapirno okolje — določene že v programu Carina 2007
   (4) in v predlogu o spremembi uredbe o določitvi carinskega zakonika (5) iz leta 2004. |
| --- | --- |

2.2

Pobuda Komisije je v prvi vrsti potreben ukrep, ker je treba, kot pogoj za uresničitev novega carinskega zakonika, postopke prilagoditi novim standardom. Poleg tega je del vrste pobud, ki so bile sprejete v okviru e-Evrope in e-uprave
   (2); natančneje je to posledični ukrep obveznosti, ki izhajajo iz sporočila Komisije iz leta 2003 o poenostavljenem in brezpapirnem okolju za carino in trgovino
   (3). Po drugi strani pa so bile te obveznosti — vsaj glede na brezpapirno okolje — določene že v programu Carina 2007
   (4) in v predlogu o spremembi uredbe o določitvi carinskega zakonika (5) iz leta 2004.

| 2.3 | EESO pozdravlja najpomembnejše novosti, ki jih uvaja sistem, ki ga je predlagala Komisija. Povezovanje nacionalnih sistemov, ustanovitev sistema enega okenca za gospodarske subjekte na enem mestu, možnost elektronskega carinskega poslovanja in integrirano upravljanje tveganja so nujni pogoji za uspeh — pod pogojem, da so stroški za splošno javnost in za gospodarske subjekte zmerni. Zato bi bilo smiselno, da se upoštevajo posledice teh sprememb za carinske uradnike (sredstva, ukrepi za usposabljanje, poklicna pot, prilagoditev). |
| --- | --- |

2.3

EESO pozdravlja najpomembnejše novosti, ki jih uvaja sistem, ki ga je predlagala Komisija. Povezovanje nacionalnih sistemov, ustanovitev sistema enega okenca za gospodarske subjekte na enem mestu, možnost elektronskega carinskega poslovanja in integrirano upravljanje tveganja so nujni pogoji za uspeh — pod pogojem, da so stroški za splošno javnost in za gospodarske subjekte zmerni. Zato bi bilo smiselno, da se upoštevajo posledice teh sprememb za carinske uradnike (sredstva, ukrepi za usposabljanje, poklicna pot, prilagoditev).

| 2.4 | Toda EESO mora opozoriti na integracijo računalniško podprtega sistema in njegove dopolnilnosti. Komisija si prizadeva za popolno interoperabilnost carinskih sistemov. Carinske uprave morajo izmenjavati podatke med seboj in z drugimi upravami ali agencijami, ki so vključene v mednarodni pretok blaga. Ta opredelitev seveda ne vključuje organov, pristojnih za upravljanje DDV. Pri tem bi bila za nadzor ponarejanja izvirnih oznak prav gotovo smiselna tesna povezava med carinskimi organi in organi za DDV — vsaj v nekaterih primerih in za določeno vrsto blaga. To seveda ni nič novega, temveč pojav, ki se širi: pogosto so uvoženi izdelki iz tretjih držav opremljeni z oznako evropskega izvora ali s ponarejenimi „evropskimi“ oznakami, nato pa se tržijo v Skupnosti (pri čemer se plača DDV). |
| --- | --- |

2.4

Toda EESO mora opozoriti na integracijo računalniško podprtega sistema in njegove dopolnilnosti. Komisija si prizadeva za popolno interoperabilnost carinskih sistemov. Carinske uprave morajo izmenjavati podatke med seboj in z drugimi upravami ali agencijami, ki so vključene v mednarodni pretok blaga. Ta opredelitev seveda ne vključuje organov, pristojnih za upravljanje DDV. Pri tem bi bila za nadzor ponarejanja izvirnih oznak prav gotovo smiselna tesna povezava med carinskimi organi in organi za DDV — vsaj v nekaterih primerih in za določeno vrsto blaga. To seveda ni nič novega, temveč pojav, ki se širi: pogosto so uvoženi izdelki iz tretjih držav opremljeni z oznako evropskega izvora ali s ponarejenimi „evropskimi“ oznakami, nato pa se tržijo v Skupnosti (pri čemer se plača DDV).

| 2.5 | EESO bi poleg tega želel opozoriti na drugo uvodno izjavo predloga odločbe: „Vseevropske e-vladne storitve [...] zahtevajo ukrepe [...] kar bi omogočilo ... boj proti goljufijam, organiziranemu kriminalu in terorizmu ...“ Namen je jasen. Manj jasno pa je, kako bi bilo mogoče cilj doseči s pomočjo določb iz predloga. Zbiranja podatkov za carinske namene namreč ni mogoče uporabiti za druge namene brez sistema, povezanega z drugimi sistemi. |
| --- | --- |

2.5

EESO bi poleg tega želel opozoriti na drugo uvodno izjavo predloga odločbe: „Vseevropske e-vladne storitve [...] zahtevajo ukrepe [...] kar bi omogočilo ... boj proti goljufijam, organiziranemu kriminalu in terorizmu ...“ Namen je jasen. Manj jasno pa je, kako bi bilo mogoče cilj doseči s pomočjo določb iz predloga. Zbiranja podatkov za carinske namene namreč ni mogoče uporabiti za druge namene brez sistema, povezanega z drugimi sistemi.

| 2.5.1 | Svet je decembra 2004 na podlagi ocene Komisije (6) in priporočila Evropskega parlamenta z dne 14. oktobra 2004 sprejel Haaški program. V njem je opredelil vrsto ukrepov in dejavnosti za izboljšanje varnosti v EU, predvsem za sodelovanje na področju policije, carin in pravosodja. V nadaljnjem dokumentu z dne 10. junija 2005 je bil pripravljen akcijski program za izvajanje Haaškega programa, v katerem je naveden sklic na sklep Sveta za pravosodje in notranje zadeve o carinskem sodelovanju z dne 30.3.2004 ter na sporočilo o boju proti čezmejnemu trgovanju s prepovedanim blagom ali blagom, katerega trženje je omejeno. V še pozneje pripravljenem dokumentu (7) je carinsko sodelovanje znova navedeno med prednostnimi nalogami. Vsi projekti v navedenih dokumentih temeljijo na razpoložljivosti informacij na področju pregona; to je tudi predmet Haaškega programa. Ob upoštevanju splošnega konteksta in tekočih projektov je treba po mnenju EESO pri načrtovanju trajnega carinskega e-sistema brezpogojno poskrbeti, da se bo carinska baza podatkov v času začetka delovanja sistema ali kmalu nato povezala z drugimi sistemi, zlasti s sistemi notranje varnosti v Evropi in tretjih državah. Pri tem je seveda treba zmeraj omogočiti zasebnost, poslovno tajnost in varstvo podatkov. |
| --- | --- |

2.5.1

Svet je decembra 2004 na podlagi ocene Komisije (6) in priporočila Evropskega parlamenta z dne 14. oktobra 2004 sprejel Haaški program. V njem je opredelil vrsto ukrepov in dejavnosti za izboljšanje varnosti v EU, predvsem za sodelovanje na področju policije, carin in pravosodja. V nadaljnjem dokumentu z dne 10. junija 2005 je bil pripravljen akcijski program za izvajanje Haaškega programa, v katerem je naveden sklic na sklep Sveta za pravosodje in notranje zadeve o carinskem sodelovanju z dne 30.3.2004 ter na sporočilo o boju proti čezmejnemu trgovanju s prepovedanim blagom ali blagom, katerega trženje je omejeno. V še pozneje pripravljenem dokumentu (7) je carinsko sodelovanje znova navedeno med prednostnimi nalogami. Vsi projekti v navedenih dokumentih temeljijo na razpoložljivosti informacij na področju pregona; to je tudi predmet Haaškega programa. Ob upoštevanju splošnega konteksta in tekočih projektov je treba po mnenju EESO pri načrtovanju trajnega carinskega e-sistema brezpogojno poskrbeti, da se bo carinska baza podatkov v času začetka delovanja sistema ali kmalu nato povezala z drugimi sistemi, zlasti s sistemi notranje varnosti v Evropi in tretjih državah. Pri tem je seveda treba zmeraj omogočiti zasebnost, poslovno tajnost in varstvo podatkov.

| 2.5.2 | Upoštevanje tega pa v dokumentu Komisije, razen v sklicih v točki 2.5.1., sploh ne pride do izraza. Tudi v obrazložitvenem memorandumu na nobenem mestu ni opaziti sklica na Haaški program. V delu Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije je navedena le lizbonska strategija in pobude v okviru e-Evrope in e-uprave. Tudi ob upoštevanju člena 3(d), ki je v nadaljevanju podrobneje obravnavan, tako pomembna izpustitev ne more biti naključje in bi morala Komisija navesti razloge za to. Na vsak način je jasno, da bi bilo nesprejemljivo preložiti pobudo, ki bi jo bilo treba sprejeti že prej. |
| --- | --- |

2.5.2

Upoštevanje tega pa v dokumentu Komisije, razen v sklicih v točki 2.5.1., sploh ne pride do izraza. Tudi v obrazložitvenem memorandumu na nobenem mestu ni opaziti sklica na Haaški program. V delu Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije je navedena le lizbonska strategija in pobude v okviru e-Evrope in e-uprave. Tudi ob upoštevanju člena 3(d), ki je v nadaljevanju podrobneje obravnavan, tako pomembna izpustitev ne more biti naključje in bi morala Komisija navesti razloge za to. Na vsak način je jasno, da bi bilo nesprejemljivo preložiti pobudo, ki bi jo bilo treba sprejeti že prej.

| 2.5.3 | V pripravljalnem obdobju tega dokumenta je Komisija v dveh letih organizirala šest seminarjev, spraševala udeležence in temo razložila na odboru za carinski zakonik, v skupini za carinsko politiko, skupini Carina 2007 — e-carina in kontaktni skupini za trgovino. V nasprotju s tem pa niso navedeni stiki z Europolom, OLAF-om oz. drugimi generalnimi direktorati Komisije. Sistema ni mogoče načrtovati le na osnovi potreb neposrednih uporabnikov. Če naj bi bil oblikovan za povezovanje z drugimi sistemi, je treba poznati tudi njihove značilnosti in potrebe. EESO se zdi, da se zadržki, ki jih je že izrazil v mnenju o carinskem zakoniku Skupnosti, tj. da manjka dejansko upoštevanje medsebojne odvisnosti različnih organov v boju proti kriminalu, sedaj uresničujejo. |
| --- | --- |

2.5.3

V pripravljalnem obdobju tega dokumenta je Komisija v dveh letih organizirala šest seminarjev, spraševala udeležence in temo razložila na odboru za carinski zakonik, v skupini za carinsko politiko, skupini Carina 2007 — e-carina in kontaktni skupini za trgovino. V nasprotju s tem pa niso navedeni stiki z Europolom, OLAF-om oz. drugimi generalnimi direktorati Komisije. Sistema ni mogoče načrtovati le na osnovi potreb neposrednih uporabnikov. Če naj bi bil oblikovan za povezovanje z drugimi sistemi, je treba poznati tudi njihove značilnosti in potrebe. EESO se zdi, da se zadržki, ki jih je že izrazil v mnenju o carinskem zakoniku Skupnosti, tj. da manjka dejansko upoštevanje medsebojne odvisnosti različnih organov v boju proti kriminalu, sedaj uresničujejo.

| 2.5.4 | Zaradi kratkih rokov za izvedbo, določenih v programu, je verjetno težko korenito spremeniti pristop v smislu zgornjih navedb. Kljub temu pa se zdi čisto izvedljivo, da bi v prihodnje sprejeli varnostne ukrepe za „občutljivo blago“ (orožje, eksplozive, jedrski material, stroje in naprave za kemijsko, jedrsko ali oboroževalno industrijo, mamila, alkohol in tobačne izdelke). V okviru takih ukrepov bi bilo mogoče izvesti raziskave, ki bi jih pristojni organi prejeli avtomatsko ali na njihovo zahtevo. |
| --- | --- |

2.5.4

Zaradi kratkih rokov za izvedbo, določenih v programu, je verjetno težko korenito spremeniti pristop v smislu zgornjih navedb. Kljub temu pa se zdi čisto izvedljivo, da bi v prihodnje sprejeli varnostne ukrepe za „občutljivo blago“ (orožje, eksplozive, jedrski material, stroje in naprave za kemijsko, jedrsko ali oboroževalno industrijo, mamila, alkohol in tobačne izdelke). V okviru takih ukrepov bi bilo mogoče izvesti raziskave, ki bi jih pristojni organi prejeli avtomatsko ali na njihovo zahtevo.

| 2.6 | Stroški za zagotovitev interoperabilnosti sistemov, sistema enega okenca in carinskih portalov se na podlagi načela subsidiarnosti krijejo s sredstvi iz proračuna Skupnosti. Ocenjujejo se na približno 180 milijonov EUR, letna proračunska sredstva pa se delijo na vedno višje vsote. S 4 milijonov leta 2006 so se dvignila na 11 milijonov od leta 2011. EESO to sicer odobrava, čudi se le, da se za stroške nacionalnih portalov bremeni proračun Skupnosti. Tudi če so ti portali v osnovi na razpolago vsem gospodarskim subjektom — tako v lastni državi kot tudi v drugih državah članicah EU — je treba predvideti, da bodo gospodarski subjekti praviloma uporabljali portal lastne države. Zato bi bilo primerneje, da stroške za te portale nosijo posamezne države članice in ne le Skupnost. Seveda bi bilo drugače, če bi Komisija mislila evropske portale, ki pa niso izrecno navedeni. |
| --- | --- |

2.6

Stroški za zagotovitev interoperabilnosti sistemov, sistema enega okenca in carinskih portalov se na podlagi načela subsidiarnosti krijejo s sredstvi iz proračuna Skupnosti. Ocenjujejo se na približno 180 milijonov EUR, letna proračunska sredstva pa se delijo na vedno višje vsote. S 4 milijonov leta 2006 so se dvignila na 11 milijonov od leta 2011. EESO to sicer odobrava, čudi se le, da se za stroške nacionalnih portalov bremeni proračun Skupnosti. Tudi če so ti portali v osnovi na razpolago vsem gospodarskim subjektom — tako v lastni državi kot tudi v drugih državah članicah EU — je treba predvideti, da bodo gospodarski subjekti praviloma uporabljali portal lastne države. Zato bi bilo primerneje, da stroške za te portale nosijo posamezne države članice in ne le Skupnost. Seveda bi bilo drugače, če bi Komisija mislila evropske portale, ki pa niso izrecno navedeni.

| 2.7 | Glede rokov za izvajanje je Komisija za vse države članice pripravila obvezujoč časovni načrt, ki se bo začel z objavo odločbe v Uradnem listu: v treh letih je treba vzpostaviti avtomatizirane interoperabilne carinske sisteme, sisteme za zajetje gospodarskih subjektov in informacijske portale. V petih letih mora nastati okvir za enotno dostopno točko in okolje integrirane tarife, ki ustreza standardom Skupnosti, v šestih letih pa je treba zagotoviti storitve po sistemu enega okenca. EESO meni, da so ti roki, zlasti prvi, nekoliko preveč optimistični: tri leta ni veliko časa, ker je treba računati nekaj mesecev za poskusno obdobje in izmenjavo z drugimi udeleženci. Poleg tega niso vse države članice na isti ravni glede na informatizacijo ter razpoložljivost finančnih in človeških virov. Če bi Komisija morala odobriti podaljšanje roka eni ali več državam članicam, ki ne bi mogle izpolniti obveznosti, bi to ogrozilo ne le tekoče delovanje sistema, temveč tudi njegovo verodostojnost. Zato je sedanji večletni strateški načrt (MASP) treba posodobiti ob upoštevanju naslednjega:






  — | vse države morajo dokončno uvesti sistem preden se le-ta začne resnično uporabljati; |
| --- | --- | --- |

2.7

Glede rokov za izvajanje je Komisija za vse države članice pripravila obvezujoč časovni načrt, ki se bo začel z objavo odločbe v Uradnem listu: v treh letih je treba vzpostaviti avtomatizirane interoperabilne carinske sisteme, sisteme za zajetje gospodarskih subjektov in informacijske portale. V petih letih mora nastati okvir za enotno dostopno točko in okolje integrirane tarife, ki ustreza standardom Skupnosti, v šestih letih pa je treba zagotoviti storitve po sistemu enega okenca. EESO meni, da so ti roki, zlasti prvi, nekoliko preveč optimistični: tri leta ni veliko časa, ker je treba računati nekaj mesecev za poskusno obdobje in izmenjavo z drugimi udeleženci. Poleg tega niso vse države članice na isti ravni glede na informatizacijo ter razpoložljivost finančnih in človeških virov. Če bi Komisija morala odobriti podaljšanje roka eni ali več državam članicam, ki ne bi mogle izpolniti obveznosti, bi to ogrozilo ne le tekoče delovanje sistema, temveč tudi njegovo verodostojnost. Zato je sedanji večletni strateški načrt (MASP) treba posodobiti ob upoštevanju naslednjega:

—

vse države morajo dokončno uvesti sistem preden se le-ta začne resnično uporabljati;

| — | po prejemu vseh potrebnih informacij od carin v državah članicah morajo imeti podjetja najmanj 12 mesecev časa za pripravo sistemov. Dokler enotni sistem ni dokončno uveden, industrijska in trgovinska podjetja ne bi smela biti obvezana k oddaji skupnih deklaracij za uvoze in izvoze. |
| --- | --- |

—

po prejemu vseh potrebnih informacij od carin v državah članicah morajo imeti podjetja najmanj 12 mesecev časa za pripravo sistemov. Dokler enotni sistem ni dokončno uveden, industrijska in trgovinska podjetja ne bi smela biti obvezana k oddaji skupnih deklaracij za uvoze in izvoze.

3.   Posebne ugotovitve

| 3.1 | Člen 2: Cilji. Eden izmed ciljev, navedenih v predlogu, je usklajevanje skupnega pristopa k nadzoru nevarnega in prepovedanega blaga. Ob upoštevanju pobud EESO iz točke 2.5.4. bi bilo treba ta cilj preoblikovati. |
| --- | --- |

3.1

Člen 2: Cilji. Eden izmed ciljev, navedenih v predlogu, je usklajevanje skupnega pristopa k nadzoru nevarnega in prepovedanega blaga. Ob upoštevanju pobud EESO iz točke 2.5.4. bi bilo treba ta cilj preoblikovati.

| 3.2 | Člen 3: Izmenjava podatkov. V skladu s točko (d) člena bi morali carinski sistemi omogočiti izmenjavo podatkov z „drugimi upravami ali agencijami, vključenimi v mednarodni pretok blaga“. EESO je že izčrpno navedel svoje zadržke v zvezi z omejenostjo te opredelitve (prim. 2.4 in naslednje). Če se bo upošteval predlog Odbora, da se v delu Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije navede sklic na Haaški program, bi bilo treba ta odstavek temu primerno spremeniti. Na vsak način je treba besedilo jasneje oblikovati, tako da bo izrecno podan eden od obeh možnih načinov razumevanja: ali gre za „uprave, vključene v mednarodni pretok blaga“ kot alternativa „agencijam“ ali pa za „uprave“ na splošno. V slednjem primeru je treba posebej poudariti, da je Komisija s tako formulacijo želela uporabiti pristop, ki bo usklajen s Haaškim programom. Precej nejasna formulacija in možnosti interpretacije, ki jih dopušča, dajejo občutek negotovosti. |
| --- | --- |

3.2

Člen 3: Izmenjava podatkov. V skladu s točko (d) člena bi morali carinski sistemi omogočiti izmenjavo podatkov z „drugimi upravami ali agencijami, vključenimi v mednarodni pretok blaga“. EESO je že izčrpno navedel svoje zadržke v zvezi z omejenostjo te opredelitve (prim. 2.4 in naslednje). Če se bo upošteval predlog Odbora, da se v delu Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije navede sklic na Haaški program, bi bilo treba ta odstavek temu primerno spremeniti. Na vsak način je treba besedilo jasneje oblikovati, tako da bo izrecno podan eden od obeh možnih načinov razumevanja: ali gre za „uprave, vključene v mednarodni pretok blaga“ kot alternativa „agencijam“ ali pa za „uprave“ na splošno. V slednjem primeru je treba posebej poudariti, da je Komisija s tako formulacijo želela uporabiti pristop, ki bo usklajen s Haaškim programom. Precej nejasna formulacija in možnosti interpretacije, ki jih dopušča, dajejo občutek negotovosti.

| 3.3 | Člen 4: Sistemi in storitve ter časovni razpored. Kot je navedeno v točki 2.7, se zdijo roki za izvedbo preveč optimistični. Komisija in države članice ter njihovi neposredno pristojni uradi bi morali o tej temi ponovno razpravljati s tehničnega vidika, da se izrecno zagotovi, da bodo vsi lahko izpolnili svoje dolžnosti v danem roku. |
| --- | --- |

3.3

Člen 4: Sistemi in storitve ter časovni razpored. Kot je navedeno v točki 2.7, se zdijo roki za izvedbo preveč optimistični. Komisija in države članice ter njihovi neposredno pristojni uradi bi morali o tej temi ponovno razpravljati s tehničnega vidika, da se izrecno zagotovi, da bodo vsi lahko izpolnili svoje dolžnosti v danem roku.

| 3.4 | Člen 9: Sredstva. Člen 9 deli pristojnost za človeške, proračunske in materialne vire med Komisijo in države članice: Komisija je pristojna za komponente Skupnosti, države članice pa za nacionalne komponente. Formulacija tega člena je sicer pravilna, vendar je v pojmih „komponente Skupnosti“ in „nacionalne komponente“ pomensko in vsebinsko povezana z določbami iz člena 10. |
| --- | --- |

3.4

Člen 9: Sredstva. Člen 9 deli pristojnost za človeške, proračunske in materialne vire med Komisijo in države članice: Komisija je pristojna za komponente Skupnosti, države članice pa za nacionalne komponente. Formulacija tega člena je sicer pravilna, vendar je v pojmih „komponente Skupnosti“ in „nacionalne komponente“ pomensko in vsebinsko povezana z določbami iz člena 10.

| 3.5 | Člen 10: Finančne določbe. Tudi formulacije tega člena ni mogoče kritizirati. Probleme lahko povzroči razumevanje tega člena. V tretjem odstavku je rečeno, da države članice krijejo stroške nacionalnih komponent, „vključno z vmesniki z drugimi vladnimi organi in gospodarskimi subjekti“. Najbrž je mogoče domnevati, da portali, ki so praviloma vzpostavljeni v jeziku posamezne države in so prilagojeni potrebam gospodarskih subjektov zadevne države, spadajo med nacionalne komponente. V obrazložitvenem memorandumu pa je zapisano (prim. točko 2.6 zgoraj), da sodijo med komponente Skupnosti. Bralec, ki bere le ta člen, te razlage ne bi dojel. Po mnenju EESO bi bilo treba ta člen predelati v njegovem bistvu, če se bodo upoštevale ugotovitve EESO, če ne, pa vsaj oblikovno, da se zagotovi načelo preglednosti. |
| --- | --- |

3.5

Člen 10: Finančne določbe. Tudi formulacije tega člena ni mogoče kritizirati. Probleme lahko povzroči razumevanje tega člena. V tretjem odstavku je rečeno, da države članice krijejo stroške nacionalnih komponent, „vključno z vmesniki z drugimi vladnimi organi in gospodarskimi subjekti“. Najbrž je mogoče domnevati, da portali, ki so praviloma vzpostavljeni v jeziku posamezne države in so prilagojeni potrebam gospodarskih subjektov zadevne države, spadajo med nacionalne komponente. V obrazložitvenem memorandumu pa je zapisano (prim. točko 2.6 zgoraj), da sodijo med komponente Skupnosti. Bralec, ki bere le ta člen, te razlage ne bi dojel. Po mnenju EESO bi bilo treba ta člen predelati v njegovem bistvu, če se bodo upoštevale ugotovitve EESO, če ne, pa vsaj oblikovno, da se zagotovi načelo preglednosti.

| 3.6 | Člen 12: Poročila. Najpozneje 31. decembra vsako leto morajo države članice pripraviti poročilo o delu in doseženih rezultatih. Komisija pa državam članicam naslednje leto najpozneje 31. marca predloži konsolidirano poročilo, ki lahko vsebuje rezultate nadzornih obiskov in drugih oblik nadzora. Temu načeloma ni mogoče ugovarjati. Vprašanje je le, kakšne posledice imajo nadzorni obiski in ali je treba rezultate zares objaviti. |
| --- | --- |

3.6

Člen 12: Poročila. Najpozneje 31. decembra vsako leto morajo države članice pripraviti poročilo o delu in doseženih rezultatih. Komisija pa državam članicam naslednje leto najpozneje 31. marca predloži konsolidirano poročilo, ki lahko vsebuje rezultate nadzornih obiskov in drugih oblik nadzora. Temu načeloma ni mogoče ugovarjati. Vprašanje je le, kakšne posledice imajo nadzorni obiski in ali je treba rezultate zares objaviti.

| 3.7 | Člen 13: Posvetovanje z gospodarskimi subjekti. Predvideno je, da se Komisija in države članice „redno“ posvetujejo z gospodarskimi subjekti v vseh fazah priprave, razvoja in namestitve sistemov in storitev. V okviru tega posvetovanja bi se bilo treba redno posvetovati z reprezentativno skupino gospodarskih subjektov. EESO meni, da je to normalna praksa v Skupnosti in ustreza načelom posvetovanja in preglednosti. Pomembno pa je, da tudi pri teh posvetovanjih različne potrebe in nasprotujoči si trendi ne pridejo preveč do izraza, saj bi lahko povzročili ovire, katerih premagovanje bi vzelo veliko časa in bi lahko preprečilo smiselne kompromise. Zato mora biti posvetovalna faza toliko temeljita, da bo omogočila nemudno sprejemanje odločitev. |
| --- | --- |

3.7

Člen 13: Posvetovanje z gospodarskimi subjekti. Predvideno je, da se Komisija in države članice „redno“ posvetujejo z gospodarskimi subjekti v vseh fazah priprave, razvoja in namestitve sistemov in storitev. V okviru tega posvetovanja bi se bilo treba redno posvetovati z reprezentativno skupino gospodarskih subjektov. EESO meni, da je to normalna praksa v Skupnosti in ustreza načelom posvetovanja in preglednosti. Pomembno pa je, da tudi pri teh posvetovanjih različne potrebe in nasprotujoči si trendi ne pridejo preveč do izraza, saj bi lahko povzročili ovire, katerih premagovanje bi vzelo veliko časa in bi lahko preprečilo smiselne kompromise. Zato mora biti posvetovalna faza toliko temeljita, da bo omogočila nemudno sprejemanje odločitev.

| 3.8 | Člen 14: Države pristopnice in države kandidatke. Ta člen določa, da Komisija te države obvesti o sprejetih pobudah in o napredku, doseženem v različnih fazah, ter jim dovoli sodelovati v teh fazah. Besedilo je nejasno. Ni izrecno rečeno, ali države lahko sodelujejo kot aktivne članice ali le kot opazovalke, ali lahko glede na svoj pristop uvedejo vzporedne carinske sisteme in ali imajo v tem primeru pravico do podpore iz proračuna Skupnosti. EESO meni, da bi bilo treba ta člen jasneje oblikovati. |
| --- | --- |

3.8

Člen 14: Države pristopnice in države kandidatke. Ta člen določa, da Komisija te države obvesti o sprejetih pobudah in o napredku, doseženem v različnih fazah, ter jim dovoli sodelovati v teh fazah. Besedilo je nejasno. Ni izrecno rečeno, ali države lahko sodelujejo kot aktivne članice ali le kot opazovalke, ali lahko glede na svoj pristop uvedejo vzporedne carinske sisteme in ali imajo v tem primeru pravico do podpore iz proračuna Skupnosti. EESO meni, da bi bilo treba ta člen jasneje oblikovati.

V Bruslju, 13. septembra 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  COM(2005) 608 konč.

1

(2)  Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: vloga elektronskih upravnih storitev (e-uprava) za prihodnost Evrope (COM(2003) 567 konč.) z dne 26.9.2003.

2

(3)  COM(2003) 452 konč. z dne 24.7.2003, citirano v mnenju o carinskem zakoniku Skupnosti.

3

(4)  COM(2002) 26 konč. z dne 21.3.2002, predmet EESO — mnenje UL C 241 z dne 7.10.2002.

4

(5)  COM(2003) 452 konč. z dne 24.7.2003, predmet EESO — mnenje UL C 110 z dne 30.4.2004.

5

(6)  COM(2004) 401 konč.

6

(7)  COM(2005) 184 konč.

7

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/51 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/51

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o izvajanju lizbonskega programa Skupnosti: predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o plačilnih storitvah na notranjem trgu in o spremembi direktiv 97/7/ES, 2000/12/ES in 2002/65/ES

COM(2005) 603 konč. — 2005/0245 (COD)

(2006/C 318/09)

Svet je 18. januarja 2006 sklenil, da v skladu s členoma 47(2) in 95 Pogodbe ES Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 12. julija 2006. Poročevalec je bil g. FRANK VON FÜRSTENWERTH.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju dne 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 13. septembra) s 191 glasovi za, 1 glasom proti in 3 vzdržanimi glasovi.

1.   Povzetek

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) se strinja z Evropsko komisijo, da je za vzpostavitev notranjega trga nujno potrebna odprava vseh notranjih meja v Skupnosti za zagotovitev prostega pretoka blaga, oseb, storitev in kapitala. Pri tem je velikega pomena brezhibno delujoč notranji trg za plačilne storitve; vendar le-ta še ne obstaja. EESO po uspešni uvedbi eura podpira tudi vzpostavitev enotnega plačilnega območja za plačila v eurih (Single Euro Payments Area — SEPA). |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) se strinja z Evropsko komisijo, da je za vzpostavitev notranjega trga nujno potrebna odprava vseh notranjih meja v Skupnosti za zagotovitev prostega pretoka blaga, oseb, storitev in kapitala. Pri tem je velikega pomena brezhibno delujoč notranji trg za plačilne storitve; vendar le-ta še ne obstaja. EESO po uspešni uvedbi eura podpira tudi vzpostavitev enotnega plačilnega območja za plačila v eurih (Single Euro Payments Area — SEPA).

| 1.2 | EESO v celoti podpira prizadevanje Evropske komisije za vzpostavitev pravnih pogojev za enotno plačilno območje plačil v eurih in meni, da je predlog direktive korak naprej. |
| --- | --- |

1.2

EESO v celoti podpira prizadevanje Evropske komisije za vzpostavitev pravnih pogojev za enotno plačilno območje plačil v eurih in meni, da je predlog direktive korak naprej.

| 1.3 | Odbor pozdravlja pobude, ki so jih že sprejele Evropska komisija in evropske finančne institucije, za vzpostavitev enotnega plačilnega območja plačil v eurih, katerega zelo zahteven cilj je enostavno, ugodno, varno in cenejše izvajanje čezmejnih plačil v eurih na evropskem notranjem trgu. |
| --- | --- |

1.3

Odbor pozdravlja pobude, ki so jih že sprejele Evropska komisija in evropske finančne institucije, za vzpostavitev enotnega plačilnega območja plačil v eurih, katerega zelo zahteven cilj je enostavno, ugodno, varno in cenejše izvajanje čezmejnih plačil v eurih na evropskem notranjem trgu.

| 1.4 | Odbor vseeno opozarja, da je Evropska komisija s predlogom direktive izbrala zelo obsežen pristop, ki močno presega pravni okvir, potreben za čezmejne plačilne storitve. EESO zato izraža zaskrbljenost, da — tudi zaradi upoštevanja potrebnih rokov za začetek izvajanja za države članice ter ponudnike in uporabnike plačilnih storitev — ne bo mogoče doseči cilja vzpostavitve enotnega plačilnega območja plačil v eurih leta 2008, ker je pravni okvir preširok in presega tisto, kar je potrebno za dosego tega cilja. Odbor spodbuja, da bi se bolj upoštevala instrumenta samourejanja in koregulacije. |
| --- | --- |

1.4

Odbor vseeno opozarja, da je Evropska komisija s predlogom direktive izbrala zelo obsežen pristop, ki močno presega pravni okvir, potreben za čezmejne plačilne storitve. EESO zato izraža zaskrbljenost, da — tudi zaradi upoštevanja potrebnih rokov za začetek izvajanja za države članice ter ponudnike in uporabnike plačilnih storitev — ne bo mogoče doseči cilja vzpostavitve enotnega plačilnega območja plačil v eurih leta 2008, ker je pravni okvir preširok in presega tisto, kar je potrebno za dosego tega cilja. Odbor spodbuja, da bi se bolj upoštevala instrumenta samourejanja in koregulacije.

| 1.5 | Za dosego cilja vzpostavitve enotnega plačilnega območja v eurih leta 2008, za katerega si prizadeva Evropska komisija, bi bilo nujno ustvariti pravno podlago za postopek direktnih čezmejnih bremenitev in predelati potrebne pravne določbe iz naslova II (Ponudniki plačilnih storitev) in naslova IV (Pravice in obveznosti v zvezi z opravljanjem in uporabo plačilnih storitev) predloga direktive (med drugim o odobritvi, preklicnosti in povračilu direktnih bremenitev iz naslova IV). Prvotni rok za vzpostavitev enotnega plačilnega območja plačil v eurih leta 2008 bi se tako lahko ohranil. |
| --- | --- |

1.5

Za dosego cilja vzpostavitve enotnega plačilnega območja v eurih leta 2008, za katerega si prizadeva Evropska komisija, bi bilo nujno ustvariti pravno podlago za postopek direktnih čezmejnih bremenitev in predelati potrebne pravne določbe iz naslova II (Ponudniki plačilnih storitev) in naslova IV (Pravice in obveznosti v zvezi z opravljanjem in uporabo plačilnih storitev) predloga direktive (med drugim o odobritvi, preklicnosti in povračilu direktnih bremenitev iz naslova IV). Prvotni rok za vzpostavitev enotnega plačilnega območja plačil v eurih leta 2008 bi se tako lahko ohranil.

| 1.6 | EESO meni, da osredotočenje na področja, ki jih je resnično treba urediti, tudi z vidika do zdaj sprejetih pravnih aktov, ustreza pristopu „boljše zakonodaje“. Tako mora biti glavni cilj predloga direktive spodbujanje in poenostavljanje plačilnega prometa v interesu uporabnikov in ponudnikov plačilnih storitev, ne pa oviranje z birokratskimi ukrepi, ki posledično povišujejo stroške sistemov in so s tem manj sprejemljivi za uporabnike. |
| --- | --- |

1.6

EESO meni, da osredotočenje na področja, ki jih je resnično treba urediti, tudi z vidika do zdaj sprejetih pravnih aktov, ustreza pristopu „boljše zakonodaje“. Tako mora biti glavni cilj predloga direktive spodbujanje in poenostavljanje plačilnega prometa v interesu uporabnikov in ponudnikov plačilnih storitev, ne pa oviranje z birokratskimi ukrepi, ki posledično povišujejo stroške sistemov in so s tem manj sprejemljivi za uporabnike.

| 1.7 | EESO poudarja, da se postavljajo dodatna vprašanja v zvezi z vzpostavitvijo notranjega trga za plačilne storitve, ki jih tu še ni mogoče rešiti. To so po eni strani vprašanja varnosti elektronskega plačilnega prometa in z njim povezanih vidikov. Po drugi strani je treba opozoriti tudi na to, da so vprašanja dostopa do tekočega računa, brez katerega ekonomsko življenje skoraj ni več mogoče, v državah članicah vedno pomembnejša. |
| --- | --- |

1.7

EESO poudarja, da se postavljajo dodatna vprašanja v zvezi z vzpostavitvijo notranjega trga za plačilne storitve, ki jih tu še ni mogoče rešiti. To so po eni strani vprašanja varnosti elektronskega plačilnega prometa in z njim povezanih vidikov. Po drugi strani je treba opozoriti tudi na to, da so vprašanja dostopa do tekočega računa, brez katerega ekonomsko življenje skoraj ni več mogoče, v državah članicah vedno pomembnejša.

| 1.8 | EESO priporoča več sprememb predloga direktive. |
| --- | --- |

1.8

EESO priporoča več sprememb predloga direktive.

2.   Vsebina predloga direktive

| 2.1 | Predlog direktive je namenjen vzpostavitvi enotnega pravnega okvira za SEPA, ki naj bi olajšal zlasti čezmejna plačila. Cilj predloga direktive je uskladiti različne pravne predpise v državah članicah in s tem






  — | povečati konkurenčnost med nacionalnimi trgi, tako da se ustvarijo enaki pogoji, |
| --- | --- | --- |

2.1

Predlog direktive je namenjen vzpostavitvi enotnega pravnega okvira za SEPA, ki naj bi olajšal zlasti čezmejna plačila. Cilj predloga direktive je uskladiti različne pravne predpise v državah članicah in s tem

—

povečati konkurenčnost med nacionalnimi trgi, tako da se ustvarijo enaki pogoji,

| — | povečati preglednost trga za ponudnike in uporabnike plačilnih storitev, |
| --- | --- |

—

povečati preglednost trga za ponudnike in uporabnike plačilnih storitev,

| — | poenotiti pravice in obveznosti ponudnikov in uporabnikov plačilnih storitev. |
| --- | --- |

—

poenotiti pravice in obveznosti ponudnikov in uporabnikov plačilnih storitev.

Glavne določbe predloga direktive so:

2.2   Pravica do opravljanja plačilnih storitev za prebivalstvo (naslov II)

| 2.2.1 | Uskladitev zahtev za dostop do trga za ponudnike plačilnih storitev, ki niso opredeljeni kot kreditne institucije, ustvarja enake pogoje za vse udeležence in povečuje konkurenco na nacionalnih trgih. Hkrati upošteva tudi razvoj trga v zadnjih letih ter omogoča vstop nove generacije ponudnikov, plačilnih institucij, na trg. |
| --- | --- |

2.2.1

Uskladitev zahtev za dostop do trga za ponudnike plačilnih storitev, ki niso opredeljeni kot kreditne institucije, ustvarja enake pogoje za vse udeležence in povečuje konkurenco na nacionalnih trgih. Hkrati upošteva tudi razvoj trga v zadnjih letih ter omogoča vstop nove generacije ponudnikov, plačilnih institucij, na trg.

2.3   Zahteve po preglednosti in informiranju (naslov III)

| 2.3.1 | Jasna in usklajena pravila o preglednosti plačilnih storitev krepijo konkurenco tako, da uporabnikom ponujajo večjo izbiro in varnost. Evropska komisija predlaga zahteve po informiranju za plačilne storitve, ki bodo nadomestile nacionalna pravila. |
| --- | --- |

2.3.1

Jasna in usklajena pravila o preglednosti plačilnih storitev krepijo konkurenco tako, da uporabnikom ponujajo večjo izbiro in varnost. Evropska komisija predlaga zahteve po informiranju za plačilne storitve, ki bodo nadomestile nacionalna pravila.

2.4   Pravice in obveznosti uporabnikov in ponudnikov plačilnih storitev (naslov IV)

| 2.4.1 | Predlog direktive opredeljuje temeljne pravice in obveznosti uporabnikov in ponudnikov plačilnih storitev. Predpisi krepijo zaupanje uporabnikov v elektronski plačilni sistem ter s tem zagotavljajo učinkovitost in sprejetje teh sistemov. |
| --- | --- |

2.4.1

Predlog direktive opredeljuje temeljne pravice in obveznosti uporabnikov in ponudnikov plačilnih storitev. Predpisi krepijo zaupanje uporabnikov v elektronski plačilni sistem ter s tem zagotavljajo učinkovitost in sprejetje teh sistemov.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor podpira cilj predloga direktive, da se vzpostavi enotno plačilno območje v eurih, zlasti za čezmejne plačilne storitve. Vzpostavitev notranjega trga za plačilne storitve je že dolgo potrebna in bi se morala uresničiti leta 2008, kot je načrtovano. |
| --- | --- |

3.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor podpira cilj predloga direktive, da se vzpostavi enotno plačilno območje v eurih, zlasti za čezmejne plačilne storitve. Vzpostavitev notranjega trga za plačilne storitve je že dolgo potrebna in bi se morala uresničiti leta 2008, kot je načrtovano.

| 3.2 | Pristop, ki ga je sprejela Evropska komisija, je zelo obsežen. Predvidene določbe deloma presegajo pravni okvir, ki je potreben za enotno plačilno območje plačil v eurih. Zlasti zato, ker že obstaja usklajena zakonodaja za nakazila (direktiva o čezmejnih nakazilih (97/5/ES), direktiva o trženju finančnih storitev potrošnikom na daljavo (2002/65/ES) in direktiva o elektronskem denarju (2000/46/ES)). |
| --- | --- |

3.2

Pristop, ki ga je sprejela Evropska komisija, je zelo obsežen. Predvidene določbe deloma presegajo pravni okvir, ki je potreben za enotno plačilno območje plačil v eurih. Zlasti zato, ker že obstaja usklajena zakonodaja za nakazila (direktiva o čezmejnih nakazilih (97/5/ES), direktiva o trženju finančnih storitev potrošnikom na daljavo (2002/65/ES) in direktiva o elektronskem denarju (2000/46/ES)).

| 3.3 | Ohranitev potrjeno cenejših in učinkovitih postopkov ne ovira enotnega plačilnega območja plačil v eurih. Nasprotno, na podlagi tega se lahko uvajajo postopki standardizacije, ki po eni strani ščitijo doseženo raven varnosti in učinkovitosti, po drugi strani pa s smiselnim upravljanjem vmesnikov uresničujejo enotno območje plačil v eurih na visoki ravni kakovosti. EESO se na podlagi načela „boljše zakonodaje“ zavzema za omejitev predlaganih določb na to, kar je nujno potrebno za izboljšanje plačilnega prometa na evropskem notranjem trgu, in spodbuja, da bi se bolj upoštevala instrumenta samourejanja in koregulacije. |
| --- | --- |

3.3

Ohranitev potrjeno cenejših in učinkovitih postopkov ne ovira enotnega plačilnega območja plačil v eurih. Nasprotno, na podlagi tega se lahko uvajajo postopki standardizacije, ki po eni strani ščitijo doseženo raven varnosti in učinkovitosti, po drugi strani pa s smiselnim upravljanjem vmesnikov uresničujejo enotno območje plačil v eurih na visoki ravni kakovosti. EESO se na podlagi načela „boljše zakonodaje“ zavzema za omejitev predlaganih določb na to, kar je nujno potrebno za izboljšanje plačilnega prometa na evropskem notranjem trgu, in spodbuja, da bi se bolj upoštevala instrumenta samourejanja in koregulacije.

| 3.4 | EESO meni, da je enotno evropsko plačilno območje pomemben pogoj za pregleden razvoj proizvodov v Evropi ob prosti konkurenci ponudnikov plačilnih storitev, ki bo v korist strankam. Razen tega EESO meni, da je bistveno, da imajo potrošniki še naprej že obstoječo svobodo pri izbiri instrumentov plačilnega prometa in se tako lahko upoštevajo želje strank. |
| --- | --- |

3.4

EESO meni, da je enotno evropsko plačilno območje pomemben pogoj za pregleden razvoj proizvodov v Evropi ob prosti konkurenci ponudnikov plačilnih storitev, ki bo v korist strankam. Razen tega EESO meni, da je bistveno, da imajo potrošniki še naprej že obstoječo svobodo pri izbiri instrumentov plačilnega prometa in se tako lahko upoštevajo želje strank.

| 3.5 | Ena od težav je dostop plačilnih institucij brez dovoljenja za opravljanje bančnih storitev do plačilnih sistemov. V interesu poštene konkurence je zato potrebna enotna raven nadzora skrbnega in varnega poslovanja. Drugače lahko pride do izkrivljanja konkurence ter ogrožanja učinkovitosti in varnosti plačilnega prometa in ponudnikov plačilnih storitev (na primer plačilna nesposobnost). |
| --- | --- |

3.5

Ena od težav je dostop plačilnih institucij brez dovoljenja za opravljanje bančnih storitev do plačilnih sistemov. V interesu poštene konkurence je zato potrebna enotna raven nadzora skrbnega in varnega poslovanja. Drugače lahko pride do izkrivljanja konkurence ter ogrožanja učinkovitosti in varnosti plačilnega prometa in ponudnikov plačilnih storitev (na primer plačilna nesposobnost).

| 3.6 | Evropski ekonomsko-socialni odbor priporoča omejitev na določbe, potrebne za prihodnji evropski postopek direktnih bremenitev iz naslova II (Ponudniki plačilnih storitev) in naslova IV (Pravice in obveznosti v zvezi z opravljanjem in uporabo plačilnih storitev) predloga direktive (med drugim o odobritvi, preklicnosti in povračilu direktnih bremenitev). Sprejetje direktive in njen prenos v nacionalno zakonodajo bo še mogoče izvesti v predpisanem roku, tako da bo mogoče upoštevati prvotni rok leta 2008 za vzpostavitev enotnega plačilnega območja za plačila v eurih z enotnimi okvirnimi pogoji za ponudnike plačilnih storitev in evropskim postopkom direktnih bremenitev (direktna bremenitev SEPA). |
| --- | --- |

3.6

Evropski ekonomsko-socialni odbor priporoča omejitev na določbe, potrebne za prihodnji evropski postopek direktnih bremenitev iz naslova II (Ponudniki plačilnih storitev) in naslova IV (Pravice in obveznosti v zvezi z opravljanjem in uporabo plačilnih storitev) predloga direktive (med drugim o odobritvi, preklicnosti in povračilu direktnih bremenitev). Sprejetje direktive in njen prenos v nacionalno zakonodajo bo še mogoče izvesti v predpisanem roku, tako da bo mogoče upoštevati prvotni rok leta 2008 za vzpostavitev enotnega plačilnega območja za plačila v eurih z enotnimi okvirnimi pogoji za ponudnike plačilnih storitev in evropskim postopkom direktnih bremenitev (direktna bremenitev SEPA).

| 3.7 | Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja dejstvo, da je v predlogu direktive (člen 79) predvideno, da Evropska komisija najpozneje dve leti po sprejetju direktive predloži poročilo o izvajanju Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru. |
| --- | --- |

3.7

Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja dejstvo, da je v predlogu direktive (člen 79) predvideno, da Evropska komisija najpozneje dve leti po sprejetju direktive predloži poročilo o izvajanju Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru.

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | V predlogu direktive je treba opozoriti na: |
| --- | --- |

4.1

V predlogu direktive je treba opozoriti na:

4.2   Člen 2(1) — Izključitev transakcij s tretjimi državami

| 4.2.1 | Vključitev plačil iz člena 2(1) v države in iz držav zunaj Evropske unije in Evropskega gospodarskega prostora (tretje države) v področje uporabe direktive jasno presega cilj ustvarjanja enotnega pravnega okvira na evropskem notranjem trgu. Morda ta določba tudi presega pristojnosti evropskega zakonodajalca, zato je tudi sporna. Evropski zakonodajalec namreč ne more zagotoviti, da bodo tretje države sprejele ustrezne predpise. Zato bi bilo na primer neprimerno naložiti odgovornost (člen 67) za izvršitev plačilne transakcije v tretji državi ponudnikom plačilnih storitev plačnika, ne da bi tam obstajali ustrezni predpisi. |
| --- | --- |

4.2.1

Vključitev plačil iz člena 2(1) v države in iz držav zunaj Evropske unije in Evropskega gospodarskega prostora (tretje države) v področje uporabe direktive jasno presega cilj ustvarjanja enotnega pravnega okvira na evropskem notranjem trgu. Morda ta določba tudi presega pristojnosti evropskega zakonodajalca, zato je tudi sporna. Evropski zakonodajalec namreč ne more zagotoviti, da bodo tretje države sprejele ustrezne predpise. Zato bi bilo na primer neprimerno naložiti odgovornost (člen 67) za izvršitev plačilne transakcije v tretji državi ponudnikom plačilnih storitev plačnika, ne da bi tam obstajali ustrezni predpisi.

| 4.2.2 | EESO priporoča, da se področje uporabe direktive omeji na plačilne storitve na evropskem notranjem trgu. |
| --- | --- |

4.2.2

EESO priporoča, da se področje uporabe direktive omeji na plačilne storitve na evropskem notranjem trgu.

4.3   Člen 5 in naslednji — Enotna raven nadzora skrbnega in varnega poslovanja kot bistveni element poštene konkurence

| 4.3.1 | Zahteve za nadzor skrbnega in varnega poslovanja za dostop plačilnih institucij brez dovoljenja za opravljanje bančnih storitev (člen 5 in naslednji) lahko odstopajo le od zahtev, ki se nanašajo na bančni sektor, če plačilna institucija ni primerljiva s kreditno institucijo s popolnim dovoljenjem za opravljanje bančnih storitev. Drugače lahko pride do izkrivljanja konkurence na škodo kreditnih institucij in resnega ogrožanja učinkovitosti plačilnega prometa. Če plačilne institucije brez dovoljenja za opravljanje bančnih storitev ne izpolnjujejo enakih pogojev v zvezi s tveganim lastnim kapitalom, strokovno usposobljenostjo in zanesljivostjo poslovodij, poslovnim načrtom in organizacijo podjetja ter tekočim nadzorom podjetja vključno s potrebnimi možnostmi sankcioniranja, kot veljajo za kreditne institucije, bi lahko izsiljen dostop do plačilnih sistemov ogrozil celovitost in delovanje evropskega postopka direktnih bremenitev, ki je zdaj v pripravi. Zlasti bi bilo vprašljivo zaupanje potrošnikov v SEPA, če ne bi bila določena ustrezna raven nadzora skrbnega in varnega poslovanja. To velja tudi za vidik zaščite pred plačilno nesposobnostjo in ukrepe za ločeno vodenje sredstev strank. |
| --- | --- |

4.3.1

Zahteve za nadzor skrbnega in varnega poslovanja za dostop plačilnih institucij brez dovoljenja za opravljanje bančnih storitev (člen 5 in naslednji) lahko odstopajo le od zahtev, ki se nanašajo na bančni sektor, če plačilna institucija ni primerljiva s kreditno institucijo s popolnim dovoljenjem za opravljanje bančnih storitev. Drugače lahko pride do izkrivljanja konkurence na škodo kreditnih institucij in resnega ogrožanja učinkovitosti plačilnega prometa. Če plačilne institucije brez dovoljenja za opravljanje bančnih storitev ne izpolnjujejo enakih pogojev v zvezi s tveganim lastnim kapitalom, strokovno usposobljenostjo in zanesljivostjo poslovodij, poslovnim načrtom in organizacijo podjetja ter tekočim nadzorom podjetja vključno s potrebnimi možnostmi sankcioniranja, kot veljajo za kreditne institucije, bi lahko izsiljen dostop do plačilnih sistemov ogrozil celovitost in delovanje evropskega postopka direktnih bremenitev, ki je zdaj v pripravi. Zlasti bi bilo vprašljivo zaupanje potrošnikov v SEPA, če ne bi bila določena ustrezna raven nadzora skrbnega in varnega poslovanja. To velja tudi za vidik zaščite pred plačilno nesposobnostjo in ukrepe za ločeno vodenje sredstev strank.

| 4.3.2 | EESO meni, da je nujno potrebno, da za vse plačilne institucije veljajo enake zahteve glede nadzora skrbnega in varnega poslovanja v zvezi s tveganji in nevarnostmi v plačilnem prometu in da ustrezni nadzorni organi prejmejo potrebne pristojnosti. |
| --- | --- |

4.3.2

EESO meni, da je nujno potrebno, da za vse plačilne institucije veljajo enake zahteve glede nadzora skrbnega in varnega poslovanja v zvezi s tveganji in nevarnostmi v plačilnem prometu in da ustrezni nadzorni organi prejmejo potrebne pristojnosti.

4.4   Člen 30 in naslednji — Zahteve za informacije ne smejo biti preveč formalizirane

| 4.4.1 | EESO se strinja s Komisijo, da so jasna in usklajena pravila o preglednosti bistvena za uporabnike ter za sprejetje SEPA. Informacije morajo biti jasne, razumljive in čitljive. Prevelika izbira in kopičenje informacij lahko ta položaj spremenita ter povzročita večjo nepreglednost kot preglednost. Zasebni uporabnik SEPA potrebuje druge informacije kot trgovec, ki uporablja SEPA. Nejasno in stroškovno neučinkovito je tudi, če Komisija v primerljivih zadevah predvidi različne zahteve po preglednosti. Zato je treba tu opozoriti zlasti na pravila o preglednosti iz direktive o prodaji na daljavo. |
| --- | --- |

4.4.1

EESO se strinja s Komisijo, da so jasna in usklajena pravila o preglednosti bistvena za uporabnike ter za sprejetje SEPA. Informacije morajo biti jasne, razumljive in čitljive. Prevelika izbira in kopičenje informacij lahko ta položaj spremenita ter povzročita večjo nepreglednost kot preglednost. Zasebni uporabnik SEPA potrebuje druge informacije kot trgovec, ki uporablja SEPA. Nejasno in stroškovno neučinkovito je tudi, če Komisija v primerljivih zadevah predvidi različne zahteve po preglednosti. Zato je treba tu opozoriti zlasti na pravila o preglednosti iz direktive o prodaji na daljavo.

| 4.4.2 | S stališča potrošnikov je treba opozoriti na to, da je pristop za popolno uskladitev in medsebojno priznavanje s stališča varstva potrošnikov lahko problematičen. Zato ni mogoče izključiti, da nekatere države članice ne bodo dosegle ustrezne ravni varstva potrošnikov. |
| --- | --- |

4.4.2

S stališča potrošnikov je treba opozoriti na to, da je pristop za popolno uskladitev in medsebojno priznavanje s stališča varstva potrošnikov lahko problematičen. Zato ni mogoče izključiti, da nekatere države članice ne bodo dosegle ustrezne ravni varstva potrošnikov.

| 4.4.3 | Predpise o načinu sporočanja informacij v skladu s členom 30 je treba poenostaviti. Zlasti pri obveščanju uporabnika o spremembah pogodbenih pogojev (člen 33), po izvršenih plačilnih transakcijah (člen 36) in prejemu sredstev (člen 37) bi bilo treba ohraniti sedanjo prakso, ki je za potrošnike cenejša, možnosti dostopa do informacij o prometu na računu, kjer je to običajno in dogovorjeno, prek bančnih izpiskov ali elektronskega bančništva. Obstajati mora tudi možnost, da se zahteva po sporočanju informacij izpolni s cenikom ali z objavo podatkov na internetu. Jasneje je treba izraziti (člen 31 in člen 37), da je treba stranki cene različnih elementov storitve v skupni proviziji navesti ločeno le, če za posamezne elemente storitve obstajajo ločene oziroma druge konstelacije proizvodov. |
| --- | --- |

4.4.3

Predpise o načinu sporočanja informacij v skladu s členom 30 je treba poenostaviti. Zlasti pri obveščanju uporabnika o spremembah pogodbenih pogojev (člen 33), po izvršenih plačilnih transakcijah (člen 36) in prejemu sredstev (člen 37) bi bilo treba ohraniti sedanjo prakso, ki je za potrošnike cenejša, možnosti dostopa do informacij o prometu na računu, kjer je to običajno in dogovorjeno, prek bančnih izpiskov ali elektronskega bančništva. Obstajati mora tudi možnost, da se zahteva po sporočanju informacij izpolni s cenikom ali z objavo podatkov na internetu. Jasneje je treba izraziti (člen 31 in člen 37), da je treba stranki cene različnih elementov storitve v skupni proviziji navesti ločeno le, če za posamezne elemente storitve obstajajo ločene oziroma druge konstelacije proizvodov.

| 4.4.4 | S stališča uporabnikov je pomembno, da se pri vplačilih in izplačilih razen jasnih podatkov o sredstvih in prejemnikih sredstev v celoti vključijo tudi referenčni podatki o plačilih. Le tako je mogoče zagotoviti povsem samodejno sledenje odprtih postavk in zapadlih zneskov. |
| --- | --- |

4.4.4

S stališča uporabnikov je pomembno, da se pri vplačilih in izplačilih razen jasnih podatkov o sredstvih in prejemnikih sredstev v celoti vključijo tudi referenčni podatki o plačilih. Le tako je mogoče zagotoviti povsem samodejno sledenje odprtih postavk in zapadlih zneskov.

4.5   Člen 41(2) — Soglasje za vse vrste odobritev

| 4.5.1 | EESO se strinja s Komisijo, da je plačilna transakcija odobrena le, če ima ustrezen plačilni nalog, naslovljen na ponudnika plačilnih storitev, soglasje plačnika. V členu 41(2) je soglasje plačnika odvisno od „izrecne odobritve“„plačilne transakcije“ ali „vrste transakcij“. Besedilo je nejasno. Zahteva po izrecni odobritvi pri vsakem posameznem postopku direktnih bremenitev v okviru pogodbenega odnosa bi močno omejila učinkovit in stroškovno učinkovit postopek direktnih bremenitev. |
| --- | --- |

4.5.1

EESO se strinja s Komisijo, da je plačilna transakcija odobrena le, če ima ustrezen plačilni nalog, naslovljen na ponudnika plačilnih storitev, soglasje plačnika. V členu 41(2) je soglasje plačnika odvisno od „izrecne odobritve“„plačilne transakcije“ ali „vrste transakcij“. Besedilo je nejasno. Zahteva po izrecni odobritvi pri vsakem posameznem postopku direktnih bremenitev v okviru pogodbenega odnosa bi močno omejila učinkovit in stroškovno učinkovit postopek direktnih bremenitev.

| 4.5.2 | Da bi bilo mogoče še naprej uporabljati s stališča potrošnikov stroškovno ugodne postopke, kot je npr. direktna bremenitev, bi morala biti direktiva usmerjena v minimalno uskladitev in ne v popolno uskladitev brez izjeme. |
| --- | --- |

4.5.2

Da bi bilo mogoče še naprej uporabljati s stališča potrošnikov stroškovno ugodne postopke, kot je npr. direktna bremenitev, bi morala biti direktiva usmerjena v minimalno uskladitev in ne v popolno uskladitev brez izjeme.

4.6   Člen 48(2) in (3) — Dokazno breme pri spornih plačilnih transakcijah ni uravnoteženo

| 4.6.1 | Potrošniki ne bodo sprejeli SEPA, če se bodo v primeru sporne odobritve srečevali z nerešljivimi težavami pri dokazovanju. EESO se strinja s Komisijo, da se uporabnikom olajša dokazno breme. |
| --- | --- |

4.6.1

Potrošniki ne bodo sprejeli SEPA, če se bodo v primeru sporne odobritve srečevali z nerešljivimi težavami pri dokazovanju. EESO se strinja s Komisijo, da se uporabnikom olajša dokazno breme.

| 4.6.2 | Tak pristop ne sme povzročiti, da se ponudniku plačilnih storitev v primeru grobe kršitve odvzame možnost predložitve kakršnega koli protidokaza. Člen 48(2) namreč preprečuje ponudniku, da dokaže grobo malomarnost ali celo naklep uporabnika. Če zelo malomarnega ali celo naklepnega ravnanja uporabnika plačilnih storitev ni več mogoče dokazati, to napeljuje k neupoštevanju zahteve po potrebni skrbnosti ali k zlorabi sistema. Taka ureditev še bolj omejuje možnosti ponujanja določenih načinov elektronskega plačevanja. |
| --- | --- |

4.6.2

Tak pristop ne sme povzročiti, da se ponudniku plačilnih storitev v primeru grobe kršitve odvzame možnost predložitve kakršnega koli protidokaza. Člen 48(2) namreč preprečuje ponudniku, da dokaže grobo malomarnost ali celo naklep uporabnika. Če zelo malomarnega ali celo naklepnega ravnanja uporabnika plačilnih storitev ni več mogoče dokazati, to napeljuje k neupoštevanju zahteve po potrebni skrbnosti ali k zlorabi sistema. Taka ureditev še bolj omejuje možnosti ponujanja določenih načinov elektronskega plačevanja.

| 4.6.3 | EESO se zavzema za pošteno razdelitev bremen. Namen je, da mora ponudnik plačilnih storitev dokazati, da je imetnik instrumenta za preverjanje plačila sam naročil plačilo. Če je uporabnik plačilnih storitev plačilo izvedel s posebno varnostno zaščito, priznano kot zaščita proti zlorabi, je treba uporabiti dokaz prima facie, da je sam odobril plačilo ali da je vsaj ravnal zelo malomarno. Poleg tega ni treba po nepotrebnem omejevati nacionalnih sodišč pri presojanju dokazov, ker pravdni postopki držav članic niso usklajeni. |
| --- | --- |

4.6.3

EESO se zavzema za pošteno razdelitev bremen. Namen je, da mora ponudnik plačilnih storitev dokazati, da je imetnik instrumenta za preverjanje plačila sam naročil plačilo. Če je uporabnik plačilnih storitev plačilo izvedel s posebno varnostno zaščito, priznano kot zaščita proti zlorabi, je treba uporabiti dokaz prima facie, da je sam odobril plačilo ali da je vsaj ravnal zelo malomarno. Poleg tega ni treba po nepotrebnem omejevati nacionalnih sodišč pri presojanju dokazov, ker pravdni postopki držav članic niso usklajeni.

4.7   Člen 49 — Vzpostavitev pravne varnosti pri neodobrenih plačilnih transakcijah z enotnim rokom za povračilo

| 4.7.1 | Evropska komisija v obrazložitvenem memorandumu predloga direktive opozarja na to, da se v Skupnosti na leto izvrši približno 231 milijard transakcij v okviru plačilnih storitev. Že to jasno kaže, da se je v zvezi s pravno varnostjo v določenem časovnem obdobju treba vprašati, ali je bila transakcija odobrena. Za vzpostavitev ustrezne stopnje pravne varnosti mora biti zahtevek za povračilo uporabnika plačilnih storitev pri neodobrenih plačilih časovno omejen. Rok je treba določiti pošteno. ESSO meni, da je ustrezen rok eno leto. |
| --- | --- |

4.7.1

Evropska komisija v obrazložitvenem memorandumu predloga direktive opozarja na to, da se v Skupnosti na leto izvrši približno 231 milijard transakcij v okviru plačilnih storitev. Že to jasno kaže, da se je v zvezi s pravno varnostjo v določenem časovnem obdobju treba vprašati, ali je bila transakcija odobrena. Za vzpostavitev ustrezne stopnje pravne varnosti mora biti zahtevek za povračilo uporabnika plačilnih storitev pri neodobrenih plačilih časovno omejen. Rok je treba določiti pošteno. ESSO meni, da je ustrezen rok eno leto.

| 4.7.2 | V skladu s členom 45 mora uporabnik plačilnih storitev redno preverjati plačilne transakcije na svojem računu in takoj ugovarjati neodobrenim plačilnim transakcijam. Zato je omejitev zahtevka za povračilo uporabnika plačilnih storitev v zvezi z neodobrenimi plačili na eno leto skladna in uravnotežena. S tem bi se ponudnikom in uporabnikom plačilnih storitev zagotovila ustrezna pravna varnost, da je po izteku tega roka plačilna transakcija dokončna. Rok enega leta bi tako ustrezal obveznosti vodenja evidence iz člena 44. |
| --- | --- |

4.7.2

V skladu s členom 45 mora uporabnik plačilnih storitev redno preverjati plačilne transakcije na svojem računu in takoj ugovarjati neodobrenim plačilnim transakcijam. Zato je omejitev zahtevka za povračilo uporabnika plačilnih storitev v zvezi z neodobrenimi plačili na eno leto skladna in uravnotežena. S tem bi se ponudnikom in uporabnikom plačilnih storitev zagotovila ustrezna pravna varnost, da je po izteku tega roka plačilna transakcija dokončna. Rok enega leta bi tako ustrezal obveznosti vodenja evidence iz člena 44.

4.8   Člen 49 in 50 — Dodatni razmislek glede razdelitve odgovornosti

| 4.8.1 | EESO meni, da je potrebna ustrezna razdelitev odgovornosti med ponudniki in uporabniki plačilnih storitev. Le takrat bo lahko potrošnik uporabljal te plačilne storitve, ponudnik plačilnih storitev pa jih ponujal za primerno ceno. |
| --- | --- |

4.8.1

EESO meni, da je potrebna ustrezna razdelitev odgovornosti med ponudniki in uporabniki plačilnih storitev. Le takrat bo lahko potrošnik uporabljal te plačilne storitve, ponudnik plačilnih storitev pa jih ponujal za primerno ceno.

| 4.8.2 | Objektivna odgovornost ponudnika plačilnih storitev za neodobrene plačilne transakcije iz člena 49 se EESO zdi smiselna, če uporabnik plačilnih storitev s svojim instrumentom za preverjanje plačila ravna skrbno in v skladu s pogodbo. |
| --- | --- |

4.8.2

Objektivna odgovornost ponudnika plačilnih storitev za neodobrene plačilne transakcije iz člena 49 se EESO zdi smiselna, če uporabnik plačilnih storitev s svojim instrumentom za preverjanje plačila ravna skrbno in v skladu s pogodbo.

| 4.8.3 | EESO meni, da je omejitev odgovornosti uporabnika na 150 EUR iz člena 50 ustrezna, če kljub skrbnemu ravnanju ni opazil izgube instrumenta za preverjanje plačila, vendar je na to opozoril takoj, ko je to ugotovil. Če uporabnik na izgubo ne opozori takoj, čeprav ga k temu zavezuje člen 46, in zato ponudnik plačilnih storitev ne more preprečiti ali omejiti škode, ta uporabnik v smislu odgovornosti tudi ne sme biti deležen ugodnejše obravnave na škodo uporabnika, ki je z instrumentom ravnal skrbno. |
| --- | --- |

4.8.3

EESO meni, da je omejitev odgovornosti uporabnika na 150 EUR iz člena 50 ustrezna, če kljub skrbnemu ravnanju ni opazil izgube instrumenta za preverjanje plačila, vendar je na to opozoril takoj, ko je to ugotovil. Če uporabnik na izgubo ne opozori takoj, čeprav ga k temu zavezuje člen 46, in zato ponudnik plačilnih storitev ne more preprečiti ali omejiti škode, ta uporabnik v smislu odgovornosti tudi ne sme biti deležen ugodnejše obravnave na škodo uporabnika, ki je z instrumentom ravnal skrbno.

4.9   Člen 53 — Jasna določitev roka za povračilo

| 4.9.1 | Uveljavljanje zahtevka za povračilo je pomemben del evropskega postopka direktnih bremenitev. Zato je bistveno, da je konec roka za uveljavljanje zahtevka za povračilo za odobrene plačilne transakcije za vse, ki so udeleženi v plačilnem postopku, jasno določen. Vendar jamstvo za to ne obstaja, saj prvi stavek člena 53(1) določa, da se obdobje začne, ko je bil plačnik obveščen, vendar niti prejemnik sredstev niti ponudnik plačilnih storitev ne vesta, kdaj je ponudnik plačilnih storitev plačnika dejansko obvestil o plačilni transakciji na njegovem računu. |
| --- | --- |

4.9.1

Uveljavljanje zahtevka za povračilo je pomemben del evropskega postopka direktnih bremenitev. Zato je bistveno, da je konec roka za uveljavljanje zahtevka za povračilo za odobrene plačilne transakcije za vse, ki so udeleženi v plačilnem postopku, jasno določen. Vendar jamstvo za to ne obstaja, saj prvi stavek člena 53(1) določa, da se obdobje začne, ko je bil plačnik obveščen, vendar niti prejemnik sredstev niti ponudnik plačilnih storitev ne vesta, kdaj je ponudnik plačilnih storitev plačnika dejansko obvestil o plačilni transakciji na njegovem računu.

| 4.9.2 | Vzrok za to je, da je pogostnost izpiskov prometa na računu v praksi zelo različna. Včasih so izpiski prometa na računu na voljo le četrtletno, včasih pa vsak teden ali celo vsak dan. To je odvisno od želje potrošnikov in stroškov. Glede na pogostnost izpiskov je lahko rok za povračilo na primer „3 mesece plus 4 tedni“, „1 teden plus 4 tedni“ ali celo „1 dan plus 4 tedni“. Dokončnost plačila je tako komaj mogoče določiti, kar je za evropski postopek direktnih bremenitev, ki je v pripravi, skoraj nerešljiva težava, uresničitev tega postopka pa resno vprašljiva. |
| --- | --- |

4.9.2

Vzrok za to je, da je pogostnost izpiskov prometa na računu v praksi zelo različna. Včasih so izpiski prometa na računu na voljo le četrtletno, včasih pa vsak teden ali celo vsak dan. To je odvisno od želje potrošnikov in stroškov. Glede na pogostnost izpiskov je lahko rok za povračilo na primer „3 mesece plus 4 tedni“, „1 teden plus 4 tedni“ ali celo „1 dan plus 4 tedni“. Dokončnost plačila je tako komaj mogoče določiti, kar je za evropski postopek direktnih bremenitev, ki je v pripravi, skoraj nerešljiva težava, uresničitev tega postopka pa resno vprašljiva.

| 4.9.3 | Zato EESO predlaga, da se v skladu s členom 53(1) uvede 4-tedenski rok za oddajo zahtevka za povračilo po obvestilu stranke, v vsakem primeru pa bi se moral končati 8 tednov po knjiženju bremenitve na računu plačnika. |
| --- | --- |

4.9.3

Zato EESO predlaga, da se v skladu s členom 53(1) uvede 4-tedenski rok za oddajo zahtevka za povračilo po obvestilu stranke, v vsakem primeru pa bi se moral končati 8 tednov po knjiženju bremenitve na računu plačnika.

4.10   Členi 60, 61 in 67 — Jasna razmejitev obveznosti ponudnikov plačilnih storitev, udeleženih pri izvršitvi plačila

| 4.10.1 | V členih 60, 61 in 67 je izvršitev plačilne transakcije povezana s knjiženjem v dobro računa prejemnika plačila. To je brez vidnega razloga v nasprotju z veljavno evropsko zakonodajo o nakazilih. Pogodbene obveznosti ponudnika plačilnih storitev plačnika ali prejemnika plačila so pomešane. Ponudnik plačilnih storitev plačnika bi v skladu s tem imel obveznost, ki spada med obveznosti ponudnika plačilnih storitev prejemnika plačila in je ponudnik plačilnih storitev plačnika ne more nadzorovati. |
| --- | --- |

4.10.1

V členih 60, 61 in 67 je izvršitev plačilne transakcije povezana s knjiženjem v dobro računa prejemnika plačila. To je brez vidnega razloga v nasprotju z veljavno evropsko zakonodajo o nakazilih. Pogodbene obveznosti ponudnika plačilnih storitev plačnika ali prejemnika plačila so pomešane. Ponudnik plačilnih storitev plačnika bi v skladu s tem imel obveznost, ki spada med obveznosti ponudnika plačilnih storitev prejemnika plačila in je ponudnik plačilnih storitev plačnika ne more nadzorovati.

| 4.10.2 | Zato EESO predlaga omejitev na sedanje načelo plačilnega prometa, ki velja v skladu z evropsko direktivo o nakazilih enotno v vseh državah članicah. V skladu z njim je ponudnik plačilnih storitev plačnika odgovoren za del poti do ponudnika plačilnih storitev prejemnika plačila. Za del poti do knjiženja na račun prejemnika plačila odgovarja ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila. |
| --- | --- |

4.10.2

Zato EESO predlaga omejitev na sedanje načelo plačilnega prometa, ki velja v skladu z evropsko direktivo o nakazilih enotno v vseh državah članicah. V skladu z njim je ponudnik plačilnih storitev plačnika odgovoren za del poti do ponudnika plačilnih storitev prejemnika plačila. Za del poti do knjiženja na račun prejemnika plačila odgovarja ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila.

4.11   Člen 60, 61 in 67– Določitev spremenljivega roka izvršitve

| 4.11.1 | ESSO meni, da je bistveno, da so roki izvršitve določeni tako, da po eni strani jasno izboljšujejo sedanji položaj, po drugi strani pa tehnična izvedba ni povezana z nesorazmerno visokimi stroški, ki bi povzročili povišanje cen v plačilnem prometu. |
| --- | --- |

4.11.1

ESSO meni, da je bistveno, da so roki izvršitve določeni tako, da po eni strani jasno izboljšujejo sedanji položaj, po drugi strani pa tehnična izvedba ni povezana z nesorazmerno visokimi stroški, ki bi povzročili povišanje cen v plačilnem prometu.

| 4.11.2 | Rok izvršitve iz členov 60 in 61, ki je en delovni dan banke (dan prevzema plus en delovni dan banke), bi bil glede na sedanji položaj morda preveč zahteven. V skladu z evropsko direktivo o nakazilih danes v čezmejnem plačilnem prometu velja običajni rok izvršitve 6 delovnih dni banke (datum prejema plus pet delovnih dni banke plus en dan za knjiženje = petdnevni rok za ponudnike plačilnih storitev plačnika za knjiženje na račun ponudnika plačilnih storitev prejemnika plačila plus enodnevni rok za ponudnike plačilnih storitev prejemnika plačila za knjiženje na račun prejemnika plačila), pri katerem je dovoljeno odstopanje. Veliko regionalnih in majhnih ponudnikov plačilnih storitev trdi, da se tega ne morejo držati. Načrtovani (najdaljši) rok izvršitve (enodnevni rok za ponudnika plačilnih storitev plačnika za knjiženje na račun prejemnika plačnika) bi bil šestina doslej veljavnega roka. Po izjavi ponudnika plačilnih storitev bi bila tehnična izvedba povezana z nesorazmerno visokimi stroški in bi nujno povzročila tudi povišanje cen v plačilnem prometu. Evropski bančni sektor se je v skladu s konvencijo Credeuro prostovoljno obvezal, da bo za plačila v eurih predvidel rok izvršitve največ tri delovne dni banke, za plačilne transakcije v drugih evropskih valutah pa običajni rok izvršitve tri delovne dni banke. |
| --- | --- |

4.11.2

Rok izvršitve iz členov 60 in 61, ki je en delovni dan banke (dan prevzema plus en delovni dan banke), bi bil glede na sedanji položaj morda preveč zahteven. V skladu z evropsko direktivo o nakazilih danes v čezmejnem plačilnem prometu velja običajni rok izvršitve 6 delovnih dni banke (datum prejema plus pet delovnih dni banke plus en dan za knjiženje = petdnevni rok za ponudnike plačilnih storitev plačnika za knjiženje na račun ponudnika plačilnih storitev prejemnika plačila plus enodnevni rok za ponudnike plačilnih storitev prejemnika plačila za knjiženje na račun prejemnika plačila), pri katerem je dovoljeno odstopanje. Veliko regionalnih in majhnih ponudnikov plačilnih storitev trdi, da se tega ne morejo držati. Načrtovani (najdaljši) rok izvršitve (enodnevni rok za ponudnika plačilnih storitev plačnika za knjiženje na račun prejemnika plačnika) bi bil šestina doslej veljavnega roka. Po izjavi ponudnika plačilnih storitev bi bila tehnična izvedba povezana z nesorazmerno visokimi stroški in bi nujno povzročila tudi povišanje cen v plačilnem prometu. Evropski bančni sektor se je v skladu s konvencijo Credeuro prostovoljno obvezal, da bo za plačila v eurih predvidel rok izvršitve največ tri delovne dni banke, za plačilne transakcije v drugih evropskih valutah pa običajni rok izvršitve tri delovne dni banke.

| 4.11.3 | EESO priporoča, da se, če se zaradi tega pojavijo konkurenčne neugodnosti za regionalne in manjše ponudnike plačilnih storitev, za ustrezno prehodno obdobje določi rok izvršitve 3 dni. To pa ne sme vplivati na možnost krajšega roka izvršitve za popolnoma nacionalne plačilne transakcije (člen 64). |
| --- | --- |

4.11.3

EESO priporoča, da se, če se zaradi tega pojavijo konkurenčne neugodnosti za regionalne in manjše ponudnike plačilnih storitev, za ustrezno prehodno obdobje določi rok izvršitve 3 dni. To pa ne sme vplivati na možnost krajšega roka izvršitve za popolnoma nacionalne plačilne transakcije (člen 64).

V Bruslju, 13. septembra 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/56 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/56

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi prava v pogodbenih obligacijskih razmerjih (Rim I)

COM(2005) 650 konč. — 2005/0261 (COD)

(2006/C 318/10)

Svet je 24. februarja 2006 sklenil, da v skladu s členom 262 Pogodbe ES Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 26. julija 2006. Poročevalec je bil FRANK VON FÜRSTENWERTH.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 13. septembra 2006) s 191 glasovi za, 1 glasom proti in 5 vzdržanimi glasovi.

1.   Povzetek sklepov in priporočilo

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja načrt Komisije, da se pravila o izbiri prava za pogodbena obligacijska razmerja uredijo v obliki evropske uredbe. Uredba bo logično uredila evropska pravila o izbiri prava in zapolnila vrzel v dosedanjem sistemu prava Skupnosti. Uredba je potrebna in koristna za razvoj enotnega evropskega območja pravice, saj je treba posodobiti Rimsko konvencijo iz leta 1980 (1), ki zdaj ureja to področje, kar pa je zaradi njenega značaja večstranskega sporazuma negotovo in bo to mogoče, če sploh, doseči le z dolgotrajnimi pogajanji. |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja načrt Komisije, da se pravila o izbiri prava za pogodbena obligacijska razmerja uredijo v obliki evropske uredbe. Uredba bo logično uredila evropska pravila o izbiri prava in zapolnila vrzel v dosedanjem sistemu prava Skupnosti. Uredba je potrebna in koristna za razvoj enotnega evropskega območja pravice, saj je treba posodobiti Rimsko konvencijo iz leta 1980 (1), ki zdaj ureja to področje, kar pa je zaradi njenega značaja večstranskega sporazuma negotovo in bo to mogoče, če sploh, doseči le z dolgotrajnimi pogajanji.

| 1.2 | Odbor spodbuja Komisijo in jo hkrati poziva, da ob upoštevanju spodnjih predlogov čim prej uresniči svoj načrt, da bo uredba lahko začela veljati. |
| --- | --- |

1.2

Odbor spodbuja Komisijo in jo hkrati poziva, da ob upoštevanju spodnjih predlogov čim prej uresniči svoj načrt, da bo uredba lahko začela veljati.

| 1.3 | Odbor pozdravlja prizadevanje Komisije, da s popolno uskladitvijo odpravi zakonodajno vrzel, ki zdaj obstaja, ker ni pravnega akta, ki bi ga države članice uporabljale za izbiro prava na področju pogodbenih obligacijskih razmerij. To bo za uporabnike prava pomenilo znatno poenostavitev, saj bodo v prihodnje lahko izhajali iz enotnega sklopa norm zaradi neposredne uporabe uredbe v vseh državah članicah. Uredba je nujna dopolnitev predlagane uredbe Rim II (2), ki je že blizu končne faze zakonodajnega postopka. Skupaj s to uredbo bo zagotovila, da bo imela Unija prvič na voljo (pretežno) enovito ureditev pravil o izbiri prava za pogodbena obligacijska razmerja. |
| --- | --- |

1.3

Odbor pozdravlja prizadevanje Komisije, da s popolno uskladitvijo odpravi zakonodajno vrzel, ki zdaj obstaja, ker ni pravnega akta, ki bi ga države članice uporabljale za izbiro prava na področju pogodbenih obligacijskih razmerij. To bo za uporabnike prava pomenilo znatno poenostavitev, saj bodo v prihodnje lahko izhajali iz enotnega sklopa norm zaradi neposredne uporabe uredbe v vseh državah članicah. Uredba je nujna dopolnitev predlagane uredbe Rim II (2), ki je že blizu končne faze zakonodajnega postopka. Skupaj s to uredbo bo zagotovila, da bo imela Unija prvič na voljo (pretežno) enovito ureditev pravil o izbiri prava za pogodbena obligacijska razmerja.

| 1.4 | Odbor poziva zakonodajne organe ES, da sprejmejo spodnje predloge sprememb:






  — | člen 3(1)(3) je treba spremeniti v pravilo za razlago, |
| --- | --- | --- |

1.4

Odbor poziva zakonodajne organe ES, da sprejmejo spodnje predloge sprememb:

—

člen 3(1)(3) je treba spremeniti v pravilo za razlago,

| — | člen 3(3) je treba dopolniti tako, da je poznejša izbira prava pri potrošniških pogodbah mogoča šele po nastanku spora, |
| --- | --- |

—

člen 3(3) je treba dopolniti tako, da je poznejša izbira prava pri potrošniških pogodbah mogoča šele po nastanku spora,

| — | treba je preveriti, ali bi bila za posebne izjemne primere smiselna manj toga pravila kot tista iz člena 4(1), |
| --- | --- |

—

treba je preveriti, ali bi bila za posebne izjemne primere smiselna manj toga pravila kot tista iz člena 4(1),

| — | treba je preveriti, ali in pod katerimi pogoji je v skladu s členom 5 možna svoboda izbire prava tudi, kadar je nosilec dejavnosti deloval v državi potrošnika ali je tja usmeril svojo dejavnost, |
| --- | --- |

—

treba je preveriti, ali in pod katerimi pogoji je v skladu s členom 5 možna svoboda izbire prava tudi, kadar je nosilec dejavnosti deloval v državi potrošnika ali je tja usmeril svojo dejavnost,

| — | člen 22(c) je treba črtati. |
| --- | --- |

—

člen 22(c) je treba črtati.

Uredba bi morala biti pripravljena čimprej, da lahko stopi v veljavo.

| 1.5 | Odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da Irska želi pristopiti k uredbi na prostovoljni ravni. Obžaluje, da uredba ne bo veljala v Združenem kraljestvu in na Danskem, ker bo s tem učinek usklajevanja šibkejši, kot bi bil sicer. Komisijo poziva, naj stori vse, kar je v njeni moči, da bi dosegla uporabo oz. sprejetje uredbe v teh dveh državah. |
| --- | --- |

1.5

Odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da Irska želi pristopiti k uredbi na prostovoljni ravni. Obžaluje, da uredba ne bo veljala v Združenem kraljestvu in na Danskem, ker bo s tem učinek usklajevanja šibkejši, kot bi bil sicer. Komisijo poziva, naj stori vse, kar je v njeni moči, da bi dosegla uporabo oz. sprejetje uredbe v teh dveh državah.

2.   Splošne ugotovitve

2.1   Obrazložitev pobude

| 2.1.1 | Komisija z uredbo uvaja enoten sklop pravil o izbiri prava za pogodbena obligacijska razmerja v Evropski uniji. Sicer taka pravila o izbiri prava delno obstajajo že od leta 1980, ko se je večina zahodnoevropskih držav odločila skleniti Rimsko konvencijo. K tej konvenciji so pozneje pristopile še druge države. Izbrana je bila oblika večstranskega sporazuma, ker Pogodba o ustanovitvi EGS takrat ni dajala pravne podlage za sprejetje ustreznega pravnega akta ES. Po več kot četrtini stoletja uporabe Rimske konvencije splošno velja, da je ta zares korak naprej in da njene osnovne rešitve še danes veljajo. Vendar sta potrebni sprememba in posodobitev, da se odpravijo določene priznane pomanjkljivosti. Zaradi značilnosti Rimske konvencije kot večstranskega sporazuma bi bilo to mogoče le z novimi pogajanji, ki bi bila dolgotrajna, njihovi rezultati pa nepredvidljivi. To ni več potrebno, ker PES zdaj vključuje pravno podlago za sprejetje ustreznega pravnega akta ES (člen 61(c) in člen 65(b) PES). Ureditev mora biti v prihodnosti enaka v vseh državah članicah Unije, da se olajša uporaba prava. Zato je le uredba ustrezen pravni instrument. |
| --- | --- |

2.1.1

Komisija z uredbo uvaja enoten sklop pravil o izbiri prava za pogodbena obligacijska razmerja v Evropski uniji. Sicer taka pravila o izbiri prava delno obstajajo že od leta 1980, ko se je večina zahodnoevropskih držav odločila skleniti Rimsko konvencijo. K tej konvenciji so pozneje pristopile še druge države. Izbrana je bila oblika večstranskega sporazuma, ker Pogodba o ustanovitvi EGS takrat ni dajala pravne podlage za sprejetje ustreznega pravnega akta ES. Po več kot četrtini stoletja uporabe Rimske konvencije splošno velja, da je ta zares korak naprej in da njene osnovne rešitve še danes veljajo. Vendar sta potrebni sprememba in posodobitev, da se odpravijo določene priznane pomanjkljivosti. Zaradi značilnosti Rimske konvencije kot večstranskega sporazuma bi bilo to mogoče le z novimi pogajanji, ki bi bila dolgotrajna, njihovi rezultati pa nepredvidljivi. To ni več potrebno, ker PES zdaj vključuje pravno podlago za sprejetje ustreznega pravnega akta ES (člen 61(c) in člen 65(b) PES). Ureditev mora biti v prihodnosti enaka v vseh državah članicah Unije, da se olajša uporaba prava. Zato je le uredba ustrezen pravni instrument.

| 2.1.2 | Komisija je leta 2004 na podlagi zelene knjige iz leta 2003 (3) pripravila javno obravnavo. Na njej je velika večina podprla sprejetje uredbe. Evropski ekonomsko-socialni odbor (4) in Evropski parlament (5) sta se prav tako izrekla za preoblikovanje Rimske konvencije v evropsko uredbo in za njeno posodobitev. |
| --- | --- |

2.1.2

Komisija je leta 2004 na podlagi zelene knjige iz leta 2003 (3) pripravila javno obravnavo. Na njej je velika večina podprla sprejetje uredbe. Evropski ekonomsko-socialni odbor (4) in Evropski parlament (5) sta se prav tako izrekla za preoblikovanje Rimske konvencije v evropsko uredbo in za njeno posodobitev.

2.2   Zakonodajno ozadje

| 2.2.1 | Uredbo je treba gledati v okviru dejavnosti Komisije na področju civilnega prava in civilnega procesnega prava, ki omogoča vzpostavitev enotnega evropskega pravnega prostora in lažji dostop državljanov do prava. Odbor je že večkrat zavzel stališče do vrste predlogov Komisije (6). |
| --- | --- |

2.2.1

Uredbo je treba gledati v okviru dejavnosti Komisije na področju civilnega prava in civilnega procesnega prava, ki omogoča vzpostavitev enotnega evropskega pravnega prostora in lažji dostop državljanov do prava. Odbor je že večkrat zavzel stališče do vrste predlogov Komisije (6).

| 2.2.2 | Načrt je tesno povezan z delom Komisije na področju materialnega in kolizijskega prava, in sicer z uredbo Rim II, ki jo je predlagala Komisija. Ta dopolnjuje uredbo Rim I in je z njo skladna. |
| --- | --- |

2.2.2

Načrt je tesno povezan z delom Komisije na področju materialnega in kolizijskega prava, in sicer z uredbo Rim II, ki jo je predlagala Komisija. Ta dopolnjuje uredbo Rim I in je z njo skladna.

2.3   Pravna podlaga/sorazmernost/subsidiarnost/pravna oblika

| 2.3.1 | Cilj uredbe je prilagoditev pravil o izbiri prava za pogodbena obligacijska razmerja. Pravna podlaga za usklajevanje pravil o izbiri prava je člen 61(c) PES v povezavi s členom 65(b) PES. Komisija lahko ukrepa, če je to potrebno za pravilno delovanje notranjega trga. Po mnenju Odbora je v tem primeru ta pogoj izpolnjen, ker usklajevanje pravil o izbiri prava prispeva k zagotovitvi enakega obravnavanja gospodarskih subjektov v Skupnosti pri čezmejnem sodelovanju, k povečanju pravne varnosti, poenostavitvi uporabe prava in s tem k spodbujanju pripravljenosti za opravljanje čezmejnih poslov. Podpira tudi medsebojno priznavanje pravnih aktov, saj lahko tako tudi državljani drugih držav članic neposredno preverijo njihovo vsebinsko ustreznost. |
| --- | --- |

2.3.1

Cilj uredbe je prilagoditev pravil o izbiri prava za pogodbena obligacijska razmerja. Pravna podlaga za usklajevanje pravil o izbiri prava je člen 61(c) PES v povezavi s členom 65(b) PES. Komisija lahko ukrepa, če je to potrebno za pravilno delovanje notranjega trga. Po mnenju Odbora je v tem primeru ta pogoj izpolnjen, ker usklajevanje pravil o izbiri prava prispeva k zagotovitvi enakega obravnavanja gospodarskih subjektov v Skupnosti pri čezmejnem sodelovanju, k povečanju pravne varnosti, poenostavitvi uporabe prava in s tem k spodbujanju pripravljenosti za opravljanje čezmejnih poslov. Podpira tudi medsebojno priznavanje pravnih aktov, saj lahko tako tudi državljani drugih držav članic neposredno preverijo njihovo vsebinsko ustreznost.

| 2.3.2 | Teh ciljev ni mogoče doseči z nacionalnimi ukrepi posameznih držav članic. Potrebno je ukrepanje Unije. To je tudi v skladu z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti (člen 5 PES). |
| --- | --- |

2.3.2

Teh ciljev ni mogoče doseči z nacionalnimi ukrepi posameznih držav članic. Potrebno je ukrepanje Unije. To je tudi v skladu z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti (člen 5 PES).

| 2.4 | Komisija je upravičeno izbrala obliko uredbe, ker tako države članice ne bodo imele manevrskega prostora za izvajanje, kot ga ponuja direktiva. To bi povzročilo pravno negotovost, kar je treba preprečiti. |
| --- | --- |

2.4

Komisija je upravičeno izbrala obliko uredbe, ker tako države članice ne bodo imele manevrskega prostora za izvajanje, kot ga ponuja direktiva. To bi povzročilo pravno negotovost, kar je treba preprečiti.

3.   Posebne ugotovitve

3.1   Področje uporabe, uporaba prava tretjih držav (člena 1 in 2)

| 3.1.1 | Namen uredbe je ureditev pravil o izbiri prava za obligacijska pogodbena razmerja v civilnih in gospodarskih zadevah (člen 1(1)). Zakonodajalec lahko v zvezi s tem uporabi terminologijo iz Bruseljske uredbe (člen 1), ki jo vključuje tudi predlagana uredba Rim II, ker je ta jasno opredeljena. Iz tega logično sledi izključitev davčnih, carinskih in upravnih zadev. Omemba izključitve je zato odvečna, vendar neškodljiva. |
| --- | --- |

3.1.1

Namen uredbe je ureditev pravil o izbiri prava za obligacijska pogodbena razmerja v civilnih in gospodarskih zadevah (člen 1(1)). Zakonodajalec lahko v zvezi s tem uporabi terminologijo iz Bruseljske uredbe (člen 1), ki jo vključuje tudi predlagana uredba Rim II, ker je ta jasno opredeljena. Iz tega logično sledi izključitev davčnih, carinskih in upravnih zadev. Omemba izključitve je zato odvečna, vendar neškodljiva.

| 3.1.2 | Uredba ne namerava urejati celotnega kolizijskega prava za civilnopravna razmerja in tudi ne toliko, kot bi bilo to v posameznih primerih potrebno za presojo zadev s področja pogodbenega prava. Zakonodajalcu svetujemo, da si ne zastavlja previsokih ciljev, da ne bi ogrozil izvedljivosti projekta. Zato je upravičena izključitev zadev, ki se nanašajo na status fizičnih oseb (pravna, poslovna in opravilna sposobnost — člen 1(2)(a)), ker so te zadeve v kolizijskem pravu zaradi svojih družbeno-političnih posledic tradicionalno urejene s samostojnimi instrumenti (do zdaj skoraj izključno z večstranskimi sporazumi) (7). Obveznosti iz družinskih razmerij, obveznosti preživljanja ter obveznosti iz premoženjskih razmerij, zakonske zveze, oporoke in dedovanja (člen 1(2)(b) in (c)) so izključene iz podobnih razlogov oz. bi jih morali urejati samostojni pravni instrumenti. |
| --- | --- |

3.1.2

Uredba ne namerava urejati celotnega kolizijskega prava za civilnopravna razmerja in tudi ne toliko, kot bi bilo to v posameznih primerih potrebno za presojo zadev s področja pogodbenega prava. Zakonodajalcu svetujemo, da si ne zastavlja previsokih ciljev, da ne bi ogrozil izvedljivosti projekta. Zato je upravičena izključitev zadev, ki se nanašajo na status fizičnih oseb (pravna, poslovna in opravilna sposobnost — člen 1(2)(a)), ker so te zadeve v kolizijskem pravu zaradi svojih družbeno-političnih posledic tradicionalno urejene s samostojnimi instrumenti (do zdaj skoraj izključno z večstranskimi sporazumi) (7). Obveznosti iz družinskih razmerij, obveznosti preživljanja ter obveznosti iz premoženjskih razmerij, zakonske zveze, oporoke in dedovanja (člen 1(2)(b) in (c)) so izključene iz podobnih razlogov oz. bi jih morali urejati samostojni pravni instrumenti.

| 3.1.3 | Izključitev zadev v zvezi z menicami, čeki in vrednostnimi papirji (člen 1(2)(d)) je upravičena, ker so te ustrezno urejene v posebnih sporazumih (8), ki presegajo področje prava Skupnosti, in njihov nadaljnji obstoj ne bi smel biti vprašljiv. |
| --- | --- |

3.1.3

Izključitev zadev v zvezi z menicami, čeki in vrednostnimi papirji (člen 1(2)(d)) je upravičena, ker so te ustrezno urejene v posebnih sporazumih (8), ki presegajo področje prava Skupnosti, in njihov nadaljnji obstoj ne bi smel biti vprašljiv.

| 3.1.4 | Izjema za arbitražne dogovore in dogovore o izbiri sodišča (člen 1(2)(e)) temelji na dejstvu, da te zadeve spadajo na področje mednarodnega civilnega procesnega prava, v okviru katerega so lahko bolje urejene in so deloma urejene tudi v sporazumih, katerih uporaba je širša kot samo območje Skupnosti. Enako velja za zadeve v zvezi z dokazi in postopkom (člen 1(2)(h)). |
| --- | --- |

3.1.4

Izjema za arbitražne dogovore in dogovore o izbiri sodišča (člen 1(2)(e)) temelji na dejstvu, da te zadeve spadajo na področje mednarodnega civilnega procesnega prava, v okviru katerega so lahko bolje urejene in so deloma urejene tudi v sporazumih, katerih uporaba je širša kot samo območje Skupnosti. Enako velja za zadeve v zvezi z dokazi in postopkom (člen 1(2)(h)).

| 3.1.5 | Izključitev zadev v zvezi s pravom družb in drugih subjektov s pravno osebnostjo ali brez nje iz člena 1(2)(f), je neizogibna, ker so tam obravnavana vprašanja, ki so tako tesno povezana s statutom družb, da jih je treba urejati v tem okviru. Posebnost anglo-ameriškega prava je „trust“. Ta je bil izključen že iz Rimske konvencije (člen 1(2)(g)). Uredba temu upravičeno sledi (člen 1(2)(g)). |
| --- | --- |

3.1.5

Izključitev zadev v zvezi s pravom družb in drugih subjektov s pravno osebnostjo ali brez nje iz člena 1(2)(f), je neizogibna, ker so tam obravnavana vprašanja, ki so tako tesno povezana s statutom družb, da jih je treba urejati v tem okviru. Posebnost anglo-ameriškega prava je „trust“. Ta je bil izključen že iz Rimske konvencije (člen 1(2)(g)). Uredba temu upravičeno sledi (člen 1(2)(g)).

| 3.1.6 | Izključitev obveznosti iz predpogodbenega razmerja (člen 1(2)(i)) se nanaša na deliktna razmerja. Sistematično spadajo v predlagano uredbo Rim II in so zato upravičeno izvzeta. |
| --- | --- |

3.1.6

Izključitev obveznosti iz predpogodbenega razmerja (člen 1(2)(i)) se nanaša na deliktna razmerja. Sistematično spadajo v predlagano uredbo Rim II in so zato upravičeno izvzeta.

| 3.1.7 | Odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da želi Irska prostovoljno pristopiti k uredbi. Obžaluje, da se tudi Združeno kraljestvo ni odločilo za ta korak. Uredba se ne bo uporabljala na Danskem (člen 1(3)), dokler Danska s Skupnostjo ne sprejme sporazuma o njeni uporabi ali je Danska prostovoljno ne prenese v svojo nacionalno zakonodajo. Odbor poziva Komisijo, naj stori vse, kar je v njeni moči, da bi dosegla uporabo oz. sprejetje uredbe v teh dveh državah. Cilj uredbe, in sicer poenotenje kolizijskega prava po vsej Evropi, bi bil zaradi neudeležbe posameznih držav članic ogrožen. Zelo neugodno bi bilo, če bi se za te države še naprej uporabljala Rimska konvencija, ker bosta Rimska konvencija in uredba Rim I vsebinsko različni. To bi lahko pomenilo, da bi bile glede na kraj sodišča, ki bi zadevo obravnavalo, kar je kljub veljavi Bruseljske uredbe, Bruseljske konvencije in Luganske konvencije še vedno precej naključno, lahko o isti zadevi izrečene različne sodbe. Tako stanje bi bilo v Skupnosti težko sprejemljivo. |
| --- | --- |

3.1.7

Odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da želi Irska prostovoljno pristopiti k uredbi. Obžaluje, da se tudi Združeno kraljestvo ni odločilo za ta korak. Uredba se ne bo uporabljala na Danskem (člen 1(3)), dokler Danska s Skupnostjo ne sprejme sporazuma o njeni uporabi ali je Danska prostovoljno ne prenese v svojo nacionalno zakonodajo. Odbor poziva Komisijo, naj stori vse, kar je v njeni moči, da bi dosegla uporabo oz. sprejetje uredbe v teh dveh državah. Cilj uredbe, in sicer poenotenje kolizijskega prava po vsej Evropi, bi bil zaradi neudeležbe posameznih držav članic ogrožen. Zelo neugodno bi bilo, če bi se za te države še naprej uporabljala Rimska konvencija, ker bosta Rimska konvencija in uredba Rim I vsebinsko različni. To bi lahko pomenilo, da bi bile glede na kraj sodišča, ki bi zadevo obravnavalo, kar je kljub veljavi Bruseljske uredbe, Bruseljske konvencije in Luganske konvencije še vedno precej naključno, lahko o isti zadevi izrečene različne sodbe. Tako stanje bi bilo v Skupnosti težko sprejemljivo.

| 3.1.8 | Uredba zahteva, da se uporablja izbrano pravo ne glede na to, ali je to pravo države članice ali tretje države (člen 2). S tem upošteva priznani standard kolizijskega prava, ki prepoveduje diskriminacijo drugih pravnih ureditev. Odbor to pozdravlja. Če je ustrezno, da navezne okoliščine zadeve zahtevajo uporabo določenega pravnega reda, je vseeno, ali gre za notranji pravni red Skupnosti ali ne. |
| --- | --- |

3.1.8

Uredba zahteva, da se uporablja izbrano pravo ne glede na to, ali je to pravo države članice ali tretje države (člen 2). S tem upošteva priznani standard kolizijskega prava, ki prepoveduje diskriminacijo drugih pravnih ureditev. Odbor to pozdravlja. Če je ustrezno, da navezne okoliščine zadeve zahtevajo uporabo določenega pravnega reda, je vseeno, ali gre za notranji pravni red Skupnosti ali ne.

3.2   Splošna pravila o pravu, ki se uporablja (člena 3 in 4)

| 3.2.1 | Člen 3(1) določa, da se načeloma uporablja tisto pravo, ki ga izbereta pogodbeni stranki. Odbor pozdravlja to določbo, ker upošteva načelo pogodbene svobode, ki je osnovno načelo pogodbenega prava in je skladno z uveljavljenim standardom mednarodnega zasebnega prava. Predpis je večinoma skladen s členom 3(1) Rimske konvencije, ki se na splošno šteje za ustreznega. Odbor to pozdravlja. Vseeno se zaveda nevarnosti, da bi sodišča pri praktični uporabi predpisa lahko poskušala uporabiti hipotetično voljo pogodbenih strank, ne da bi za to imela dovolj dokazov. To je treba izključiti. Najbolje je to pojasniti v uvodnih izjavah (št. 7). Člen 3(3) tako zelo poudarja svobodo izbire pravnega reda, da lahko pogodbeni stranki kadar koli izbereta drugo pravo. Odbor to načeloma sicer pozdravlja, vendar vidi v tem morebitno nevarnost za varstvo potrošnika, ki morda ne more v celoti predvideti posledic takšne izbire. Odbor predlaga, da se takšna poznejša izbira prava pri potrošniških pogodbah — v skladu z določbo v zvezi z dogovori o izbiri sodišča (člen 17(1) Bruseljske uredbe) — dovoli šele po nastanku spora, ker bo potrošnik potem pripravljen in bo deloval previdneje. |
| --- | --- |

3.2.1

Člen 3(1) določa, da se načeloma uporablja tisto pravo, ki ga izbereta pogodbeni stranki. Odbor pozdravlja to določbo, ker upošteva načelo pogodbene svobode, ki je osnovno načelo pogodbenega prava in je skladno z uveljavljenim standardom mednarodnega zasebnega prava. Predpis je večinoma skladen s členom 3(1) Rimske konvencije, ki se na splošno šteje za ustreznega. Odbor to pozdravlja. Vseeno se zaveda nevarnosti, da bi sodišča pri praktični uporabi predpisa lahko poskušala uporabiti hipotetično voljo pogodbenih strank, ne da bi za to imela dovolj dokazov. To je treba izključiti. Najbolje je to pojasniti v uvodnih izjavah (št. 7). Člen 3(3) tako zelo poudarja svobodo izbire pravnega reda, da lahko pogodbeni stranki kadar koli izbereta drugo pravo. Odbor to načeloma sicer pozdravlja, vendar vidi v tem morebitno nevarnost za varstvo potrošnika, ki morda ne more v celoti predvideti posledic takšne izbire. Odbor predlaga, da se takšna poznejša izbira prava pri potrošniških pogodbah — v skladu z določbo v zvezi z dogovori o izbiri sodišča (člen 17(1) Bruseljske uredbe) — dovoli šele po nastanku spora, ker bo potrošnik potem pripravljen in bo deloval previdneje.

| 3.2.2 | Člen 3(1), tretji stavek, na podlagi dogovora pogodbenih strank o izbiri sodišča predvideva (če pravni red ni bil izrecno izbran), da sta izbrali pravo države, v kateri je sodišče. Ta določba izraža prizadevanje za usklajenost sodišča in prava. Usklajenost ponavadi omogoči, da sodnik lažje najde pravno ustrezno rešitev. Vendar ima Odbor pomisleke, ali se s strogo oblikovanim pravilom ne posega v voljo pogodbenih strank. Ustrezneje bi bilo, da se omili in oblikuje le kot pomoč pri razlagi drugega stavka, na primer:

  „Pri tem je treba zlasti upoštevati, katero sodišče sta izbrali pogodbeni stranki.“ |
| --- | --- |

3.2.2

Člen 3(1), tretji stavek, na podlagi dogovora pogodbenih strank o izbiri sodišča predvideva (če pravni red ni bil izrecno izbran), da sta izbrali pravo države, v kateri je sodišče. Ta določba izraža prizadevanje za usklajenost sodišča in prava. Usklajenost ponavadi omogoči, da sodnik lažje najde pravno ustrezno rešitev. Vendar ima Odbor pomisleke, ali se s strogo oblikovanim pravilom ne posega v voljo pogodbenih strank. Ustrezneje bi bilo, da se omili in oblikuje le kot pomoč pri razlagi drugega stavka, na primer:

„Pri tem je treba zlasti upoštevati, katero sodišče sta izbrali pogodbeni stranki.“

| 3.2.3 | Odbor želi natančneje obravnavati vidik, ki je izjemno pomemben za prihodnost evropskega pravnega prostora, in sicer možnost, da Evropska skupnost oblikuje izbirni instrument ali 26. režim. To bi pomenilo, da bi pogodbeni stranki lahko izbrali tudi civilno pravo Skupnosti. O oblikovanju instrumenta zdaj potekajo razprave in njegova predhodna stopnja bi bil lahko skupni referenčni okvir, na katerem delo že poteka. Člen 3(2) vključuje klavzulo, ki pogodbenim strankam omogoča izbiro takšnega nadnacionalnega pravnega reda. To v mednarodnem zasebnem pravu zdaj ni samoumevno in Odbor to izrecno pozdravlja. Pogodbene stranke bi lahko tako prvič uporabile vzorce pogodb, ki so res pretežno enotne po vsej Evropi, kar bi pomenilo velik napredek pri vzpostavljanju notranjega trga (9). |
| --- | --- |

3.2.3

Odbor želi natančneje obravnavati vidik, ki je izjemno pomemben za prihodnost evropskega pravnega prostora, in sicer možnost, da Evropska skupnost oblikuje izbirni instrument ali 26. režim. To bi pomenilo, da bi pogodbeni stranki lahko izbrali tudi civilno pravo Skupnosti. O oblikovanju instrumenta zdaj potekajo razprave in njegova predhodna stopnja bi bil lahko skupni referenčni okvir, na katerem delo že poteka. Člen 3(2) vključuje klavzulo, ki pogodbenim strankam omogoča izbiro takšnega nadnacionalnega pravnega reda. To v mednarodnem zasebnem pravu zdaj ni samoumevno in Odbor to izrecno pozdravlja. Pogodbene stranke bi lahko tako prvič uporabile vzorce pogodb, ki so res pretežno enotne po vsej Evropi, kar bi pomenilo velik napredek pri vzpostavljanju notranjega trga (9).

| 3.2.4 | Člen 4(1) vključuje pravila o pravu, ki se uporablja za razne pogodbe, kar je vsebinska razširitev določb člena 4(2) uredbe, ki so vzete iz Rimske konvencije. V skladu z Rimsko konvencijo bi bila ta pravila izpeljana šele z razlago člena 4(2) Rimske konvencije. Sicer je mogoče določbo, ki jo zdaj predlaga Komisija, razumeti kot zagotovitev večje pravne varnosti, vendar gre to na račun toge in neprilagodljive določbe, ki ne dovoljuje odstopanja niti, ko bi bilo to v posameznih primerih primerno. Odbor izraža zaskrbljenost, da bi lahko imel ta korak nazaj v primerjavi z Rimsko konvencijo negativen učinek ker so možni primeri, v katerih bi toga pravila o pravu, ki se uporablja, izjemoma privedla do neustrezne rešitve. V takih izjemnih primerih bi možnost, da sodnik uporabi ustreznejše pravo, morda pripeljala do zadovoljivejše rešitve. Vendar pa takšno odstopanje od pravila nikakor ne sme voditi k poljubnemu sklicevanju na pravo, ki se uporablja, zato je treba to zelo previdno pretehtati in v sodbi podati zelo tehtne razloge, da se zadosti cilju visoke stopnje pravne varnosti in predvidljivosti glede prava, ki se uporablja. Glede na to Odbor poziva, da se preveri, ali je potrebna sprememba uredbe. |
| --- | --- |

3.2.4

Člen 4(1) vključuje pravila o pravu, ki se uporablja za razne pogodbe, kar je vsebinska razširitev določb člena 4(2) uredbe, ki so vzete iz Rimske konvencije. V skladu z Rimsko konvencijo bi bila ta pravila izpeljana šele z razlago člena 4(2) Rimske konvencije. Sicer je mogoče določbo, ki jo zdaj predlaga Komisija, razumeti kot zagotovitev večje pravne varnosti, vendar gre to na račun toge in neprilagodljive določbe, ki ne dovoljuje odstopanja niti, ko bi bilo to v posameznih primerih primerno. Odbor izraža zaskrbljenost, da bi lahko imel ta korak nazaj v primerjavi z Rimsko konvencijo negativen učinek ker so možni primeri, v katerih bi toga pravila o pravu, ki se uporablja, izjemoma privedla do neustrezne rešitve. V takih izjemnih primerih bi možnost, da sodnik uporabi ustreznejše pravo, morda pripeljala do zadovoljivejše rešitve. Vendar pa takšno odstopanje od pravila nikakor ne sme voditi k poljubnemu sklicevanju na pravo, ki se uporablja, zato je treba to zelo previdno pretehtati in v sodbi podati zelo tehtne razloge, da se zadosti cilju visoke stopnje pravne varnosti in predvidljivosti glede prava, ki se uporablja. Glede na to Odbor poziva, da se preveri, ali je potrebna sprememba uredbe.

| 3.2.5 | Odbor razume namen Komisije, izražen s členom 4(1)(f). Vendar želi opozoriti, da je veliko pravic industrijske lastnine zaradi načina njihove utemeljitve prenosljivih pod drugimi pogoji, kot jih zagotavlja pravo države, v kateri ima nosilec pravice običajno prebivališče. Ker člen 4(1) ne določa uporabe prava države običajnega prebivališča pri utemeljitvi pravnega razmerja, lahko menjava prava, ki se uporablja, v takšnih primerih zaradi poznejše spremembe običajnega prebivališča nosilca pravice povzroči težave v zvezi s pravno podlago premoženjskih pravic. Odbor priporoča, da Komisija obravnava to težavo in predlaga ustrezno rešitev. |
| --- | --- |

3.2.5

Odbor razume namen Komisije, izražen s členom 4(1)(f). Vendar želi opozoriti, da je veliko pravic industrijske lastnine zaradi načina njihove utemeljitve prenosljivih pod drugimi pogoji, kot jih zagotavlja pravo države, v kateri ima nosilec pravice običajno prebivališče. Ker člen 4(1) ne določa uporabe prava države običajnega prebivališča pri utemeljitvi pravnega razmerja, lahko menjava prava, ki se uporablja, v takšnih primerih zaradi poznejše spremembe običajnega prebivališča nosilca pravice povzroči težave v zvezi s pravno podlago premoženjskih pravic. Odbor priporoča, da Komisija obravnava to težavo in predlaga ustrezno rešitev.

3.3   Posebna pravila o pravu, ki se uporablja (členi 5–17)

| 3.3.1 | Člen 5 pomeni osnovno spremembo pravil Rimske konvencije za potrošniške pogodbe, ki so bila večkrat označena za težko razumljiva in potrebna sprememb. Odbor meni, da Komisija deluje v pravi smeri, da se v prihodnje prepreči zapletena uporaba dveh različnih pravnih redov za isto zadevo, kar zahteva člen 5 Rimske konvencije. Nedvomno potrošnik, ki z nosilcem dejavnosti sklepa pogodbe, potrebuje tudi varstvo na področju kolizijskega prava. To v osnovi zagotavlja uporaba prava države, v kateri ima potrošnik običajno prebivališče (člen 5(1)), ker je to pravo, ki ga potrošnik (verjetno) pozna, razume jezik, v katerem je zapisano, in v zvezi s katerim lahko najlažje dobi strokovne nasvete. Razen tega predlagano besedilo zahteva, da je morala biti podjetniška dejavnost usmerjena v državo, v kateri ima potrošnik običajno prebivališče, ali se je morala v njej opravljati. Tako se (v skladu z Rimsko konvencijo) interesi nosilca dejavnosti, ki si prizadeva za uporabo prava svoje države, ker je to zanj ugodneje, upoštevajo tako, da se mu to omogoči v drugih primerih. Vendar se Odbor sprašuje, ali je zares nujno, da se pogodbenim strankam potrošniških pogodb v smislu odstavka 2 v celoti onemogoči možnost izbire prava. Odbor meni, da je veliko verjetneje, da bi tudi potrošnik, vsaj če se sprejmejo nekateri zaščitni ukrepi, ki jih kot neizkušena in šibkejša pogodbena stranka nedvomno potrebuje, imel koristi od možnosti izbire prava. Odbor zato priporoča, da Komisija ob upoštevanju tega še enkrat pregleda te določbe. |
| --- | --- |

3.3.1

Člen 5 pomeni osnovno spremembo pravil Rimske konvencije za potrošniške pogodbe, ki so bila večkrat označena za težko razumljiva in potrebna sprememb. Odbor meni, da Komisija deluje v pravi smeri, da se v prihodnje prepreči zapletena uporaba dveh različnih pravnih redov za isto zadevo, kar zahteva člen 5 Rimske konvencije. Nedvomno potrošnik, ki z nosilcem dejavnosti sklepa pogodbe, potrebuje tudi varstvo na področju kolizijskega prava. To v osnovi zagotavlja uporaba prava države, v kateri ima potrošnik običajno prebivališče (člen 5(1)), ker je to pravo, ki ga potrošnik (verjetno) pozna, razume jezik, v katerem je zapisano, in v zvezi s katerim lahko najlažje dobi strokovne nasvete. Razen tega predlagano besedilo zahteva, da je morala biti podjetniška dejavnost usmerjena v državo, v kateri ima potrošnik običajno prebivališče, ali se je morala v njej opravljati. Tako se (v skladu z Rimsko konvencijo) interesi nosilca dejavnosti, ki si prizadeva za uporabo prava svoje države, ker je to zanj ugodneje, upoštevajo tako, da se mu to omogoči v drugih primerih. Vendar se Odbor sprašuje, ali je zares nujno, da se pogodbenim strankam potrošniških pogodb v smislu odstavka 2 v celoti onemogoči možnost izbire prava. Odbor meni, da je veliko verjetneje, da bi tudi potrošnik, vsaj če se sprejmejo nekateri zaščitni ukrepi, ki jih kot neizkušena in šibkejša pogodbena stranka nedvomno potrebuje, imel koristi od možnosti izbire prava. Odbor zato priporoča, da Komisija ob upoštevanju tega še enkrat pregleda te določbe.

| 3.3.2 | Določbe o pogodbah o zaposlitvi (člen 6) so posledica dejstva, da zlasti delavci potrebujejo varstvo. Določbe so prevzete iz člena 6 Rimske konvencije, dopolnjene pa so z določbami, ki ustrezno upoštevajo razvoj na področju zaposlovanja. Vključitev besed „iz katere“ izhaja iz prilagoditve sodni praksi Sodišča Evropskih skupnosti v zvezi s členom 18 Bruseljske konvencije. Ker pa v uredbi ni natančne opredelitve ali pojasnila v uvodnih izjavah, se Odbor sprašuje, kaj pomeni „začasno“ opravljanje dela v drugi državi (člen 6(2)(a)). To pomanjkljivost je nujno treba odpraviti, ker je okoliščina, da se delo opravlja „začasno“, zelo pomembno merilo za določitev prava, ki se uporablja. Pomanjkljivosti tudi ni mogoče odpraviti z uporabo člena 2 direktive o napotitvi delavcev (10), ker tudi ta ne vključuje natančne opredelitve. Razen tega Odbor le težko razume, zakaj je potrebna določba o ozemlju, ki „ne spada v nobeno nacionalno suverenost“ (člen 6(2)(b)). Morda so s tem mišljene vrtalne ploščadi v mednarodnih vodah. To bi bilo treba pojasniti vsaj v obrazložitvenem memorandumu. |
| --- | --- |

3.3.2

Določbe o pogodbah o zaposlitvi (člen 6) so posledica dejstva, da zlasti delavci potrebujejo varstvo. Določbe so prevzete iz člena 6 Rimske konvencije, dopolnjene pa so z določbami, ki ustrezno upoštevajo razvoj na področju zaposlovanja. Vključitev besed „iz katere“ izhaja iz prilagoditve sodni praksi Sodišča Evropskih skupnosti v zvezi s členom 18 Bruseljske konvencije. Ker pa v uredbi ni natančne opredelitve ali pojasnila v uvodnih izjavah, se Odbor sprašuje, kaj pomeni „začasno“ opravljanje dela v drugi državi (člen 6(2)(a)). To pomanjkljivost je nujno treba odpraviti, ker je okoliščina, da se delo opravlja „začasno“, zelo pomembno merilo za določitev prava, ki se uporablja. Pomanjkljivosti tudi ni mogoče odpraviti z uporabo člena 2 direktive o napotitvi delavcev (10), ker tudi ta ne vključuje natančne opredelitve. Razen tega Odbor le težko razume, zakaj je potrebna določba o ozemlju, ki „ne spada v nobeno nacionalno suverenost“ (člen 6(2)(b)). Morda so s tem mišljene vrtalne ploščadi v mednarodnih vodah. To bi bilo treba pojasniti vsaj v obrazložitvenem memorandumu.

| 3.3.3 | Člen 7 obravnava zastopstvo pri pravnih poslih, ki je v Rimski konvenciji le delno urejeno, in sicer ne vključuje pravnega razmerja med zastopnikom in tretjo osebo. Zdaj je primerno, da se ta vrzel odpravi (člen 7(2)). Na vprašanje, katero pravo je v tem primeru treba uporabiti, je težko odgovoriti, ker je treba upoštevati interese zastopnika in tretje osebe. V primeru prekoračitve pooblastil ali delovanja brez pooblastil je tretja oseba običajno tista, ki bolj potrebuje varstvo. Predlagano besedilo poskuša upoštevati interese obeh strani in zato ga Odbor odobrava. |
| --- | --- |

3.3.3

Člen 7 obravnava zastopstvo pri pravnih poslih, ki je v Rimski konvenciji le delno urejeno, in sicer ne vključuje pravnega razmerja med zastopnikom in tretjo osebo. Zdaj je primerno, da se ta vrzel odpravi (člen 7(2)). Na vprašanje, katero pravo je v tem primeru treba uporabiti, je težko odgovoriti, ker je treba upoštevati interese zastopnika in tretje osebe. V primeru prekoračitve pooblastil ali delovanja brez pooblastil je tretja oseba običajno tista, ki bolj potrebuje varstvo. Predlagano besedilo poskuša upoštevati interese obeh strani in zato ga Odbor odobrava.

| 3.3.4 | Področje prisilnih določb je zapleteno, ker rezultat izbire prava s strani pogodbenih strank ne sme biti omejen bolj, kot je res nujno, in uporabe prava se po možnosti ne sme otežiti z uporabo predpisov, ki ne sodijo v pravo, ki se uporablja za pogodbo. Člen 8 je na splošno skladen s členom 7(2) Rimske konvencije. Uredba pri pravni opredelitvi in uporabi prisilnih določb upošteva ustrezno sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti (11). Za uporabnike prava so takšni primeri povezani s težavo, da enotne podlage za presojo zadeve ni več na voljo ter je treba uporabiti neusklajene ali celo nasprotujoče si predpise in jih na koncu uskladiti. To je zamudno, pravno-tehnično zahtevno in povečuje pravno negotovost. Vendar Odbor ob upoštevanju razmer glede prilagajanja nacionalnih zakonodaj ne vidi možnosti, da bi se to na splošno opustilo, zlasti ker se tudi v pravni teoriji večinoma zagovarja uporaba takšnih predpisov v zadevah s področja kolizijskega prava. |
| --- | --- |

3.3.4

Področje prisilnih določb je zapleteno, ker rezultat izbire prava s strani pogodbenih strank ne sme biti omejen bolj, kot je res nujno, in uporabe prava se po možnosti ne sme otežiti z uporabo predpisov, ki ne sodijo v pravo, ki se uporablja za pogodbo. Člen 8 je na splošno skladen s členom 7(2) Rimske konvencije. Uredba pri pravni opredelitvi in uporabi prisilnih določb upošteva ustrezno sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti (11). Za uporabnike prava so takšni primeri povezani s težavo, da enotne podlage za presojo zadeve ni več na voljo ter je treba uporabiti neusklajene ali celo nasprotujoče si predpise in jih na koncu uskladiti. To je zamudno, pravno-tehnično zahtevno in povečuje pravno negotovost. Vendar Odbor ob upoštevanju razmer glede prilagajanja nacionalnih zakonodaj ne vidi možnosti, da bi se to na splošno opustilo, zlasti ker se tudi v pravni teoriji večinoma zagovarja uporaba takšnih predpisov v zadevah s področja kolizijskega prava.

| 3.3.5 | Členi 10 do 17 po mnenju Odbora večinoma niso težavni in ne zahtevajo podrobnih pripomb, zlasti ne tam, kjer so bile določbe preprosto vzete iz Rimske konvencije. |
| --- | --- |

3.3.5

Členi 10 do 17 po mnenju Odbora večinoma niso težavni in ne zahtevajo podrobnih pripomb, zlasti ne tam, kjer so bile določbe preprosto vzete iz Rimske konvencije.

| 3.3.6 | Člen 10 (Formalna veljavnost pogodbe) glede na naraščajoče število pogodb, sklenjenih na daljavo, izpolnjuje potrebo po poenostavitvi pravil o formalni veljavnosti pogodb ali enostranskih pravnih dejanj, ker uvaja dodatna pravila za pravo, ki se uporablja. |
| --- | --- |

3.3.6

Člen 10 (Formalna veljavnost pogodbe) glede na naraščajoče število pogodb, sklenjenih na daljavo, izpolnjuje potrebo po poenostavitvi pravil o formalni veljavnosti pogodb ali enostranskih pravnih dejanj, ker uvaja dodatna pravila za pravo, ki se uporablja.

| 3.3.7 | Odstop terjatev in pogodbena subrogacija pravic upnika na tretjo osebo, ki jo poznajo mnogi pravni redi in o kateri se dogovorita upnik in tretja oseba, ki bo poravnala dolg, opravljata podobno gospodarsko funkcijo (12). Primerno je, da člen 13 oboje ureja skupaj. V odstavku 3 je uvedeno novo kolizijsko pravilo, ki ureja vprašanje, po katerem pravu se presoja uveljavljanje odstopljene terjatve ali subrogacije nasproti tretjim osebam. To pravilo se ustrezno opira na rešitev iz Konvencije ZN o odstopu terjatev v mednarodni trgovini z dne 12. decembra 2001. |
| --- | --- |

3.3.7

Odstop terjatev in pogodbena subrogacija pravic upnika na tretjo osebo, ki jo poznajo mnogi pravni redi in o kateri se dogovorita upnik in tretja oseba, ki bo poravnala dolg, opravljata podobno gospodarsko funkcijo (12). Primerno je, da člen 13 oboje ureja skupaj. V odstavku 3 je uvedeno novo kolizijsko pravilo, ki ureja vprašanje, po katerem pravu se presoja uveljavljanje odstopljene terjatve ali subrogacije nasproti tretjim osebam. To pravilo se ustrezno opira na rešitev iz Konvencije ZN o odstopu terjatev v mednarodni trgovini z dne 12. decembra 2001.

| 3.3.8 | Člen 14 vsebuje kolizijsko pravilo za subrogacijo po zakonu. Ta se uporablja v večini pravnih redov, zato je kolizijsko pravilo potrebno. Člen 15 dopolnjuje člen 14 s kolizijskim pravilom o solidarni odgovornosti več dolžnikov v primeru subrogacije po zakonu. Združitev s členom 14 v eno pravilo bi bila priporočljiva, vendar ni nujna. |
| --- | --- |

3.3.8

Člen 14 vsebuje kolizijsko pravilo za subrogacijo po zakonu. Ta se uporablja v večini pravnih redov, zato je kolizijsko pravilo potrebno. Člen 15 dopolnjuje člen 14 s kolizijskim pravilom o solidarni odgovornosti več dolžnikov v primeru subrogacije po zakonu. Združitev s členom 14 v eno pravilo bi bila priporočljiva, vendar ni nujna.

3.4   Druge določbe/končne določbe (členi 18–24)

| 3.4.1 | Vprašanja, obravnavana v poglavjih III in IV uredbe, so pretežno tehnične določbe, ki so skladne s splošnimi standardi kolizijskega prava in ne potrebujejo podrobnega komentarja. To velja zlasti za člen 19 (Izključitev zavračanja), ki je skladen s členom 15 Rimske konvencije, člen 21 (Države z več kot enim pravnim sistemom), ki je skladen s členom 19 Rimske konvencije, člen 20 (Javni red), ki je skladen s členom 16 Rimske konvencije, in člen 23 (Razmerje do obstoječih mednarodnih konvencij), ki je skladen s členom 21 Rimske konvencije. |
| --- | --- |

3.4.1

Vprašanja, obravnavana v poglavjih III in IV uredbe, so pretežno tehnične določbe, ki so skladne s splošnimi standardi kolizijskega prava in ne potrebujejo podrobnega komentarja. To velja zlasti za člen 19 (Izključitev zavračanja), ki je skladen s členom 15 Rimske konvencije, člen 21 (Države z več kot enim pravnim sistemom), ki je skladen s členom 19 Rimske konvencije, člen 20 (Javni red), ki je skladen s členom 16 Rimske konvencije, in člen 23 (Razmerje do obstoječih mednarodnih konvencij), ki je skladen s členom 21 Rimske konvencije.

| 3.4.2 | Običajno prebivališče (člen 18) neke osebe ima v veljavnem mednarodnem zasebnem pravu osrednjo vlogo za določanje prava, ki se uporablja. Medtem ko je določitev običajnega prebivališča fizičnih oseb jasna, se lahko pri pravnih osebah pojavijo dvomi. Uredba jih ustrezno odpravlja, ker kot odločilno določa glavni kraj poslovanja. Vključitev člena 60 Bruseljske uredbe ne bi bila primerna, ker se Bruseljska uredba na splošno sklicuje na stalno prebivališče in ne na običajno prebivališče. Razen tega bi tam ponujena trojna rešitev povzročila manjšo pravno varnost. |
| --- | --- |

3.4.2

Običajno prebivališče (člen 18) neke osebe ima v veljavnem mednarodnem zasebnem pravu osrednjo vlogo za določanje prava, ki se uporablja. Medtem ko je določitev običajnega prebivališča fizičnih oseb jasna, se lahko pri pravnih osebah pojavijo dvomi. Uredba jih ustrezno odpravlja, ker kot odločilno določa glavni kraj poslovanja. Vključitev člena 60 Bruseljske uredbe ne bi bila primerna, ker se Bruseljska uredba na splošno sklicuje na stalno prebivališče in ne na običajno prebivališče. Razen tega bi tam ponujena trojna rešitev povzročila manjšo pravno varnost.

| 3.4.3 | Člen 22(c) je težko razumljiv. Zdi se, da želi določiti, da lahko morebitni pravni akti Skupnosti, ki se sprejmejo pozneje, vključujejo lastna pravila o izbiri prava, ki imajo prednost pred uporabo te uredbe. Vendar se mora dosežena poenostavitev mednarodnega zasebnega prava ohraniti tudi v prihodnosti. Preprečiti je treba razdrobljenost na različne pravne vire z vsebinsko različnimi določbami. Če se bo v prihodnosti pokazala potreba po posebnih pravilih, jih je treba vključiti v uredbo.
  Odbor predlaga, da se pododstavek (c) črta. |
| --- | --- |

3.4.3

Člen 22(c) je težko razumljiv. Zdi se, da želi določiti, da lahko morebitni pravni akti Skupnosti, ki se sprejmejo pozneje, vključujejo lastna pravila o izbiri prava, ki imajo prednost pred uporabo te uredbe. Vendar se mora dosežena poenostavitev mednarodnega zasebnega prava ohraniti tudi v prihodnosti. Preprečiti je treba razdrobljenost na različne pravne vire z vsebinsko različnimi določbami. Če se bo v prihodnosti pokazala potreba po posebnih pravilih, jih je treba vključiti v uredbo.

Odbor predlaga, da se pododstavek (c) črta.

3.5   Priloga I

| 3.5.1 | Priloga v alineah 3 in 4 navaja „drugo Direktivo o neživljenjskem zavarovanju“ in „drugo Direktivo o življenjskem zavarovanju“. Ne glede na to, da je bila zadnja direktiva razveljavljena in bi verjetno morala biti navedena direktiva o življenjskem zavarovanju (13), ki jo je nadomestila, sta obe alinei problematični. Odbor sicer ne bo šel tako daleč, da bi zahteval njuno črtanje. Vendar želi izrecno opozoriti Komisijo na velike težave, ki jih predlog prinaša. S tem se zapravlja velika priložnost za poenostavitev in poenotenje kolizijskega prava ter reševanje težav na tem področju. V povezavi s členom 22(a) bi alinei 3 in 4 Priloge I pomenili, da se uredba ne bi mogla uporabljati za kolizijsko pravo na področju pogodb o neposrednem zavarovanju (14), ki krijejo tveganja v Skupnosti, ker to urejata ti dve direktivi. |
| --- | --- |

3.5.1

Priloga v alineah 3 in 4 navaja „drugo Direktivo o neživljenjskem zavarovanju“ in „drugo Direktivo o življenjskem zavarovanju“. Ne glede na to, da je bila zadnja direktiva razveljavljena in bi verjetno morala biti navedena direktiva o življenjskem zavarovanju (13), ki jo je nadomestila, sta obe alinei problematični. Odbor sicer ne bo šel tako daleč, da bi zahteval njuno črtanje. Vendar želi izrecno opozoriti Komisijo na velike težave, ki jih predlog prinaša. S tem se zapravlja velika priložnost za poenostavitev in poenotenje kolizijskega prava ter reševanje težav na tem področju. V povezavi s členom 22(a) bi alinei 3 in 4 Priloge I pomenili, da se uredba ne bi mogla uporabljati za kolizijsko pravo na področju pogodb o neposrednem zavarovanju (14), ki krijejo tveganja v Skupnosti, ker to urejata ti dve direktivi.

| 3.5.2 | Vendar pravila o izbiri prava za zavarovalne pogodbe, ki krijejo tveganja zunaj Unije, in tiste, ki krijejo tveganje v Uniji (vendar le, če je pogodba sklenjena z zavarovalnico, ki nima sedeža v EU), ter pravila o izbiri prava za pozavarovalne pogodbe dejansko sodijo na področje uporabe uredbe. Tako bi se ohranil položaj, ki je uporabnikom prava že do zdaj povzročal nejasnosti (15). Od sprejetja direktiv o zavarovanju se pravila o izbiri prava za zavarovalne pogodbe vsebinsko razlikujejo od splošnih pravil o izbiri prava za pogodbe (člen 1(3) Rimske konvencije), čeprav so zavarovalne pogodbe tudi obligacijske pogodbe. Za tako razlikovanje ni bilo odločilnih objektivnih razlogov, razen da se ob sklenitvi Rimske konvencije delo na drugi generaciji direktiv o zavarovanju še ni začelo in se je pred določitvijo pravil o izbiri prava želelo počakati, da se izkaže, kakšen bo regulativni okvir (16). Tega razloga ni več. |
| --- | --- |

3.5.2

Vendar pravila o izbiri prava za zavarovalne pogodbe, ki krijejo tveganja zunaj Unije, in tiste, ki krijejo tveganje v Uniji (vendar le, če je pogodba sklenjena z zavarovalnico, ki nima sedeža v EU), ter pravila o izbiri prava za pozavarovalne pogodbe dejansko sodijo na področje uporabe uredbe. Tako bi se ohranil položaj, ki je uporabnikom prava že do zdaj povzročal nejasnosti (15). Od sprejetja direktiv o zavarovanju se pravila o izbiri prava za zavarovalne pogodbe vsebinsko razlikujejo od splošnih pravil o izbiri prava za pogodbe (člen 1(3) Rimske konvencije), čeprav so zavarovalne pogodbe tudi obligacijske pogodbe. Za tako razlikovanje ni bilo odločilnih objektivnih razlogov, razen da se ob sklenitvi Rimske konvencije delo na drugi generaciji direktiv o zavarovanju še ni začelo in se je pred določitvijo pravil o izbiri prava želelo počakati, da se izkaže, kakšen bo regulativni okvir (16). Tega razloga ni več.

| 3.5.3 | Pravila mednarodnega zasebnega prava ne sodijo v direktivi, na kateri vplivajo predpisi o nadzoru. Uporabnik prava brez poglobljenega strokovnega znanja jih tam ne bi pričakoval. Mednarodno zasebno pravo na področju zavarovanja je z razdelitvijo na različne horizontalne in sektorske pravne vire preveč zapleteno. Zaradi pravne usklajenosti je zaželena celovitost, ki odpravlja posebne določbe. |
| --- | --- |

3.5.3

Pravila mednarodnega zasebnega prava ne sodijo v direktivi, na kateri vplivajo predpisi o nadzoru. Uporabnik prava brez poglobljenega strokovnega znanja jih tam ne bi pričakoval. Mednarodno zasebno pravo na področju zavarovanja je z razdelitvijo na različne horizontalne in sektorske pravne vire preveč zapleteno. Zaradi pravne usklajenosti je zaželena celovitost, ki odpravlja posebne določbe.

| 3.5.4 | Vključitev mednarodnega zasebnega prava iz direktiv v uredbo Rim I brez vsebinskih sprememb ni smiselna. Tako bi se brez pravega razloga ohranili različni predpisi za zavarovalne pogodbe, ki krijejo tveganja v Uniji in zunaj nje. Sklicevanje na predpise o nadzoru tega ne more upravičiti: nadzor zavarovalnic poteka po načelu države sedeža in pri čezmejnih poslih praviloma povzroča neskladje med nadzorom in mestom tveganja. Enako je pri zavarovalnih pogodbah, ki krijejo tveganja v EU in zunaj nje. Smiselno je, da se zavarovalne pogodbe, ki krijejo tveganja v Skupnosti, vključijo v splošna pravila uredbe o pravu, ki se uporablja. Zaradi navezovanja uredbe na izbrano pravo bi imeli zavarovalniški sektor in njegove stranke iz nepotrošniškega področja v prihodnje večje možnosti izbire prava. Smiselna izbira prava z vidika pogodbenega prava bi omogočila ponudbo enakih proizvodov po vsej Evropi, ki bi odpravila veliko potrebo po razvoju palete proizvodov. Ta je v preteklosti povzročala, da so zavarovalnice svobodo opravljanja storitev uveljavljale skoraj le na področju velikih tveganj. V zvezi z izbiro prava so tudi na področju zavarovalništva le potrošniki tisti, ki potrebujejo splošno varstvo. Obrtniki in samozaposlene osebe, ki so bili v primerjavi z njimi do zdaj sicer manj zaščiteni, niso pa bili upravičeni do popolnoma proste izbire prava, ne potrebujejo posebnega varstva. Imajo dovolj poslovnih izkušenj, da razumejo tveganje, ki nastane, če delujejo zunaj pravnega reda svoje države, ali da se zavedajo, kdaj potrebujejo pravni nasvet. |
| --- | --- |

3.5.4

Vključitev mednarodnega zasebnega prava iz direktiv v uredbo Rim I brez vsebinskih sprememb ni smiselna. Tako bi se brez pravega razloga ohranili različni predpisi za zavarovalne pogodbe, ki krijejo tveganja v Uniji in zunaj nje. Sklicevanje na predpise o nadzoru tega ne more upravičiti: nadzor zavarovalnic poteka po načelu države sedeža in pri čezmejnih poslih praviloma povzroča neskladje med nadzorom in mestom tveganja. Enako je pri zavarovalnih pogodbah, ki krijejo tveganja v EU in zunaj nje. Smiselno je, da se zavarovalne pogodbe, ki krijejo tveganja v Skupnosti, vključijo v splošna pravila uredbe o pravu, ki se uporablja. Zaradi navezovanja uredbe na izbrano pravo bi imeli zavarovalniški sektor in njegove stranke iz nepotrošniškega področja v prihodnje večje možnosti izbire prava. Smiselna izbira prava z vidika pogodbenega prava bi omogočila ponudbo enakih proizvodov po vsej Evropi, ki bi odpravila veliko potrebo po razvoju palete proizvodov. Ta je v preteklosti povzročala, da so zavarovalnice svobodo opravljanja storitev uveljavljale skoraj le na področju velikih tveganj. V zvezi z izbiro prava so tudi na področju zavarovalništva le potrošniki tisti, ki potrebujejo splošno varstvo. Obrtniki in samozaposlene osebe, ki so bili v primerjavi z njimi do zdaj sicer manj zaščiteni, niso pa bili upravičeni do popolnoma proste izbire prava, ne potrebujejo posebnega varstva. Imajo dovolj poslovnih izkušenj, da razumejo tveganje, ki nastane, če delujejo zunaj pravnega reda svoje države, ali da se zavedajo, kdaj potrebujejo pravni nasvet.

V Bruslju, 13. septembra 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Rimska konvencija o uporabi prava v pogodbenih obligacijskih razmerjih z dne 19. junija 1980. Veljavna različica: UL C 27, 26. 1. 1998, str. 36.

1

(2)  COM(2006) 83 konč. 2003/0168 (COD).

2

(3)  COM(2002) 654 konč.

3

(4)  Mnenje Ekonomsko-socialnega odbora o Zeleni knjigi o pretvorbi Rimske konvencije iz leta 1980 o uporabi prava v pogodbenih obligacijskih razmerjih v pravni instrument Skupnosti in njeni posodobitvi. INT/176 z dne 29.1.2004.

4

(5)  Resolucija Evropskega parlamenta o možnostih za približevanje civilnega procesnega prava v Evropski uniji (COM(2002) 654 — COM(2002) 746 — C5-0201/2003 — 2003/2087(INI)), A5-0041/2004.

5

(6)  Omeniti je treba na primer:

6

| | Sprejetje Bruseljske konvencije iz leta 1968 v obliki uredbe; Uredba sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah, UL L 12, 16.1.2001, str. 1. Mnenje EESO v zvezi s tem, UL C 117, 26.4.2000, str. 6 (poročevalec Malosse). |
| --- | --- |

Sprejetje Bruseljske konvencije iz leta 1968 v obliki uredbe; Uredba sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah, UL L 12, 16.1.2001, str. 1. Mnenje EESO v zvezi s tem, UL C 117, 26.4.2000, str. 6 (poročevalec Malosse).

| | Uredba o uvedbi evropskega naloga za izvršbo nespornih zahtevkov; Uredba (ES) št. 805/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21.4.2004 o uvedbi evropskega naloga za izvršbo nespornih zahtevkov, UL L 143, 30.4.2004, str. 15. Mnenje EESO v zvezi s tem, UL C 85, 8.4.2003, str. 1 (poročevalec: Ravoet). |
| --- | --- |

Uredba o uvedbi evropskega naloga za izvršbo nespornih zahtevkov; Uredba (ES) št. 805/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21.4.2004 o uvedbi evropskega naloga za izvršbo nespornih zahtevkov, UL L 143, 30.4.2004, str. 15. Mnenje EESO v zvezi s tem, UL C 85, 8.4.2003, str. 1 (poročevalec: Ravoet).

| | Uredba o vročanju sodnih in zunajsodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah; Uredba Sveta (ES) št. 1348/2000 z dne 29. maja 2000 o vročanju sodnih in zunajsodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah, UL L 160, 30.6.2000, str. 37. Mnenje EESO v zvezi s tem, UL C 368, 20.12.1999, str. 47 (poročevalec: Hernández Bataller). |
| --- | --- |

Uredba o vročanju sodnih in zunajsodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah; Uredba Sveta (ES) št. 1348/2000 z dne 29. maja 2000 o vročanju sodnih in zunajsodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah, UL L 160, 30.6.2000, str. 37. Mnenje EESO v zvezi s tem, UL C 368, 20.12.1999, str. 47 (poročevalec: Hernández Bataller).

| | Uredba o sodelovanju med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah; Uredba Sveta (ES) št. 1206/2001 z dne 28. maja 2001 o sodelovanju med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah, UL L 174, 27.6.2001, str. 1. Mnenje EESO v zvezi s tem, UL C 139, 11.5.2001, str. 10 (poročevalec: Hernández Bataller). |
| --- | --- |

Uredba o sodelovanju med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah; Uredba Sveta (ES) št. 1206/2001 z dne 28. maja 2001 o sodelovanju med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah, UL L 174, 27.6.2001, str. 1. Mnenje EESO v zvezi s tem, UL C 139, 11.5.2001, str. 10 (poročevalec: Hernández Bataller).

| | Uredba Sveta (ES) št. 1346/2000 z dne 29.5.2000 o postopkih v primeru insolventosti, Uredba Sveta (ES) št. 1346/2000 z dne 29.5.2000 o postopkih v primeru insolventnosti, UL L 160, 30.6.2000, str. 1. Mnenje EESO v zvezi s tem, UL C 75, 15.3.2000, str. 1 (poročevalec: Ravoet). |
| --- | --- |

Uredba Sveta (ES) št. 1346/2000 z dne 29.5.2000 o postopkih v primeru insolventosti, Uredba Sveta (ES) št. 1346/2000 z dne 29.5.2000 o postopkih v primeru insolventnosti, UL L 160, 30.6.2000, str. 1. Mnenje EESO v zvezi s tem, UL C 75, 15.3.2000, str. 1 (poročevalec: Ravoet).

| | Direktiva o potrošniških kreditih, (COM(2002) 443 konč., z dne 11.9.2002). Glej mnenje EESO v zvezi s tem, UL C 234, 30.9.2003, str. 1 (poročevalec: Pegado Liz). |
| --- | --- |

Direktiva o potrošniških kreditih, (COM(2002) 443 konč., z dne 11.9.2002). Glej mnenje EESO v zvezi s tem, UL C 234, 30.9.2003, str. 1 (poročevalec: Pegado Liz).

| | Direktiva o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah, UL L 95, 21.4.1993, str. 29. Mnenje EESO v zvezi s tem, UL št. C 159, 17.6.1991, str. 35 (poročevalec: Hilkens). |
| --- | --- |

Direktiva o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah, UL L 95, 21.4.1993, str. 29. Mnenje EESO v zvezi s tem, UL št. C 159, 17.6.1991, str. 35 (poročevalec: Hilkens).

| | Zelena knjiga o postopku za evropski plačilni nalog in ukrepih za poenostavitev in pospešitev sodnih postopkov v sporih majhne vrednosti (COM (2002) 746 konč.). Mnenje EESO v zvezi s tem, UL C 220, 16.9.2003, str. 5, (poročevalec: von Fürstenwerth). |
| --- | --- |

Zelena knjiga o postopku za evropski plačilni nalog in ukrepih za poenostavitev in pospešitev sodnih postopkov v sporih majhne vrednosti (COM (2002) 746 konč.). Mnenje EESO v zvezi s tem, UL C 220, 16.9.2003, str. 5, (poročevalec: von Fürstenwerth).

| | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi evropskega postopka za plačilni nalog. Mnenje EESO v zvezi s tem, UL C 221, 8.9.2005 (poročevalec: Pegado Liz). |
| --- | --- |

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi evropskega postopka za plačilni nalog. Mnenje EESO v zvezi s tem, UL C 221, 8.9.2005 (poročevalec: Pegado Liz).

(7)  Primerjaj različne haaške konvencije, na primer konvencijo v zvezi z uporabo prava na področju sklenitve zakonske zveze z dne 12. junija 1902, konvencija o uporabi prava pri dolžnostih preživljanja otrok z dne 24. oktobra 1956, konvencija o uporabi prava pri preživninskih obveznostih z dne 2. oktobra 1973 itd.

7

(8)  Ženevska konvencija o mednarodnem zasebnem meničnem pravu z dne 7. junija 1930 in Ženevska konvencija o mednarodnem zasebnem čekovnem pravu z dne 19. marca 1931.

8

(9)  Če bo prišlo do oblikovanja izbirnega instrumenta Skupnosti oz. 26. režima, bi ta veljal za najboljše možno civilno pravo. Če bi prišlo do dogovora o uporabi tega instrumenta, ne bi bilo več potrebe po posegih in usklajevanju na podlagi nacionalnih prisilnih določb (ali tudi javnega reda — člen 20), kot je potrebno pri izbiri nacionalnega prava. Izbira izbirnega instrumenta bi pripeljala do popolnoma neomejene uporabe teh pravil, saj bi predstavljal splošno priznan standard v EU. Ker člen 3(2) dopušča načelno možnost takšne izbire prava, je treba v skladu s tem tudi tu ustvariti pogoje, ki omogočajo izvajanje prednosti izbirnega instrumenta. Treba je izrecno navesti, da je člen 8 v primeru dogovora o uporabi nadnacionalnega prava brezpredmeten (enako velja za javni red — člen 20).

9

člen 20

člen 8

člen 20

(10)  Direktiva 96/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev, UL L 18, 21.1.1997, str. 1.

10

(11)  Zadevi C-369/96 in C-374/96, 23.11.1999.

11

(12)  Opomba: To je mogoče razbrati le iz francoske različice predloga, v nemški različici — kar je nerazumljivo — ni prevoda, ker nemško pravo ne pozna takšnega instituta. Zaradi popolnosti bi ga bilo treba vsaj opisno omeniti.

12

(13)  Direktiva 2002/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o življenjskem zavarovanju, UL L 345, 19.12.2002, str. 1.

13

(14)  V nasprotju s pozavarovalnimi pogodbami.

14

(15)  Zdaj je položaj tak: v skladu s členom 1(3) Rimske konvencije so zavarovalne pogodbe izključene iz področja uporabe konvencije, če gre za pogodbe o neposrednem zavarovanju, vendar le za tveganja v EU. Kdaj se to zgodi, ni mogoče razbrati iz Rimske konvencije, ampak iz direktiv o zavarovanju. Rimska konvencija se vseeno uporablja za pozavarovalne pogodbe ali za tveganja zunaj EU.

15

(16)  Giuliano/Lagarde, Poročilo o konvenciji o uporabi prava v pogodbenih obligacijskih razmerjih, UL. C 282, 31.10.1980, str. 13.

16

Giuliano/Lagarde

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/62 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/62

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil glede na emisije, o dostopu do informacij za popravilo vozil in o spremembi Direktive 72/306/EGS in Direktive .../.../ES

COM(2005) 683 konč. — 2005/0282 (COD)

(2006/C 318/11)

Svet EU je 31. januarja 2006 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela na tem področju, je mnenje sprejela 12. julija 2006. Poročevalec je bil g. Ranocchiari.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 13. septembra 2006) s 180 glasovi za, 3 glasovi proti in 11 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO se strinja, da je treba spodbujati nadaljnje zmanjševanje ravni emisij avtomobilov z uporabo zakonodaje, pri čemer se postopno uvajajo vedno višje zastavljeni cilji. Zato pozdravlja predlog Komisije, ki pomeni nadaljevanje v tej smeri. |
| --- | --- |

1.1

EESO se strinja, da je treba spodbujati nadaljnje zmanjševanje ravni emisij avtomobilov z uporabo zakonodaje, pri čemer se postopno uvajajo vedno višje zastavljeni cilji. Zato pozdravlja predlog Komisije, ki pomeni nadaljevanje v tej smeri.

| 1.2 | EESO prav tako odobrava odločitev Komisije, da namesto direktive izbere uredbo, in njeno izbiro zakonodajnega postopka, ki predvideva uredbo na podlagi postopka soodločanja, ki jo za bolj tehnične vidike dopolnjuje uredba na podlagi postopka komitologije, pripravljena ob pomoči regulativnega odbora. |
| --- | --- |

1.2

EESO prav tako odobrava odločitev Komisije, da namesto direktive izbere uredbo, in njeno izbiro zakonodajnega postopka, ki predvideva uredbo na podlagi postopka soodločanja, ki jo za bolj tehnične vidike dopolnjuje uredba na podlagi postopka komitologije, pripravljena ob pomoči regulativnega odbora.

| 1.3 | Odbor mora kljub temu opozoriti, da predstavlja osnutek uredbe v sedanji obliki znatne težave za industrijo in vladne oddelke držav članic, odgovorne za homologacijo in registracijo vozil. |
| --- | --- |

1.3

Odbor mora kljub temu opozoriti, da predstavlja osnutek uredbe v sedanji obliki znatne težave za industrijo in vladne oddelke držav članic, odgovorne za homologacijo in registracijo vozil.

| 1.3.1 | EESO zlasti priporoča, da se datumi začetka veljavnosti novih pravil iz predlagane uredbe preložijo na 1. januar 2010 (za homologacijo novih tipov avtomobilov) in na 1. januar 2011 (za nove registracije) ali da se preložijo na 36 mesecev in 48 mesecev po objavi novih uredb v Uradnem listu EU. EESO prav tako priporoča, da se ohrani podaljšano obdobje enega leta za vozila kategorije N1 (1), skupin II in III. |
| --- | --- |

1.3.1

EESO zlasti priporoča, da se datumi začetka veljavnosti novih pravil iz predlagane uredbe preložijo na 1. januar 2010 (za homologacijo novih tipov avtomobilov) in na 1. januar 2011 (za nove registracije) ali da se preložijo na 36 mesecev in 48 mesecev po objavi novih uredb v Uradnem listu EU. EESO prav tako priporoča, da se ohrani podaljšano obdobje enega leta za vozila kategorije N1 (1), skupin II in III.

| 1.3.2 | EESO se strinja s predlaganimi omejitvami za vozila z dizelskimi motorji. Vendar dvomi, da je treba določiti še strožje omejitve za vozila z motorji na bencin ali plinasta goriva. |
| --- | --- |

1.3.2

EESO se strinja s predlaganimi omejitvami za vozila z dizelskimi motorji. Vendar dvomi, da je treba določiti še strožje omejitve za vozila z motorji na bencin ali plinasta goriva.

| 1.3.3 | EESO meni, da je treba ohraniti izjemo, ki omogoča, da se nekatera potniška vozila kategorije M1 (2), ki opravljajo posebne funkcije ali se uporabljajo za delo (npr. minibusi), homologirajo v skladu z omejitvami, določenimi za lahka gospodarska vozila (N1). Zato poziva Komisijo, da zagotovi natančnejšo in bolj omejeno opredelitev za takšna vozila, kot je tista v sedanji direktivi. |
| --- | --- |

1.3.3

EESO meni, da je treba ohraniti izjemo, ki omogoča, da se nekatera potniška vozila kategorije M1 (2), ki opravljajo posebne funkcije ali se uporabljajo za delo (npr. minibusi), homologirajo v skladu z omejitvami, določenimi za lahka gospodarska vozila (N1). Zato poziva Komisijo, da zagotovi natančnejšo in bolj omejeno opredelitev za takšna vozila, kot je tista v sedanji direktivi.

| 1.3.4 | EESO priporoča, da predlagana uredba ne vsebuje pravil, ki bi jih bolje zajele druge, že veljavne uredbe ali direktive. |
| --- | --- |

1.3.4

EESO priporoča, da predlagana uredba ne vsebuje pravil, ki bi jih bolje zajele druge, že veljavne uredbe ali direktive.

| 1.3.5 | Končno EESO poziva Komisijo, da revidira tiste točke v predlaganem besedilu, ki lahko povzročijo upravno negotovost, pri čemer mora popolno izkoristiti podporo nacionalnih strokovnjakov, ki vsak dan rešujejo težave v zvezi s homologacijo in registracijo motornih vozil. |
| --- | --- |

1.3.5

Končno EESO poziva Komisijo, da revidira tiste točke v predlaganem besedilu, ki lahko povzročijo upravno negotovost, pri čemer mora popolno izkoristiti podporo nacionalnih strokovnjakov, ki vsak dan rešujejo težave v zvezi s homologacijo in registracijo motornih vozil.

2.   Razlogi in zakonodajni okvir

| 2.1 | Doslej so emisije iz avtomobilov (vozila kategorije M1) in lahkih gospodarskih vozil (vozila kategorije N1) urejale Direktiva 70/220/EGS in naknadne spremembe. Najnovejše posodobitve, splošno znane z imenom Euro 4 (3), so začele veljati 1. januarja 2005 (novi tipi vozil) in 1. januarja 2006 (nove registracije). |
| --- | --- |

2.1

Doslej so emisije iz avtomobilov (vozila kategorije M1) in lahkih gospodarskih vozil (vozila kategorije N1) urejale Direktiva 70/220/EGS in naknadne spremembe. Najnovejše posodobitve, splošno znane z imenom Euro 4 (3), so začele veljati 1. januarja 2005 (novi tipi vozil) in 1. januarja 2006 (nove registracije).

| 2.2 | Ta predlog predvideva poostritev pravil o emisijah motornih vozil s sprejetjem uredbe, ki bo nadomestila sedanjo direktivo. Razlog za izbiro tega pravnega instrumenta je, da se bodo uredba in zato tudi njeni cilji neposredno uporabljali v državah članicah, ne da bi jo bilo treba prenesti v nacionalno zakonodajo, kar bi se zgodilo v primeru direktive. Obstoječe direktive se razveljavijo. |
| --- | --- |

2.2

Ta predlog predvideva poostritev pravil o emisijah motornih vozil s sprejetjem uredbe, ki bo nadomestila sedanjo direktivo. Razlog za izbiro tega pravnega instrumenta je, da se bodo uredba in zato tudi njeni cilji neposredno uporabljali v državah članicah, ne da bi jo bilo treba prenesti v nacionalno zakonodajo, kar bi se zgodilo v primeru direktive. Obstoječe direktive se razveljavijo.

| 2.3 | Komisija predlaga zakonodajni pristop v dveh vzporednih korakih:






  a) | odobritev uredbe Evropskega parlamenta in Sveta, ki opredeljuje splošna načela, s postopkom soodločanja („predlog soodločanja“); |
| --- | --- | --- |

2.3

Komisija predlaga zakonodajni pristop v dveh vzporednih korakih:

a)

odobritev uredbe Evropskega parlamenta in Sveta, ki opredeljuje splošna načela, s postopkom soodločanja („predlog soodločanja“);

| b) | sprejetje uredbe, ki opredeljuje tehnične specifikacije — to uredbo bo sprejela Komisija ob pomoči odbora za prilagajanje tehničnemu napredku („predlog komitologije“). |
| --- | --- |

b)

sprejetje uredbe, ki opredeljuje tehnične specifikacije — to uredbo bo sprejela Komisija ob pomoči odbora za prilagajanje tehničnemu napredku („predlog komitologije“).

| 2.4 | Razen tega je bila objavljena ocena gospodarskega vpliva predlagane uredbe, vključno z ocenami stroškov za ukrepe, ki jih je treba sprejeti za zagotovitev skladnosti vozil z načrtovanimi zmanjšanimi ravnmi emisij. |
| --- | --- |

2.4

Razen tega je bila objavljena ocena gospodarskega vpliva predlagane uredbe, vključno z ocenami stroškov za ukrepe, ki jih je treba sprejeti za zagotovitev skladnosti vozil z načrtovanimi zmanjšanimi ravnmi emisij.

3.   Vsebina predloga

| 3.1 | Osnutek uredbe, ki se v žargonu Skupnosti imenuje „Euro 5“, se nanaša na avtomobile in lahka gospodarska vozila na bencin, zemeljski plin, LPG in dizel. Določa mejne vrednosti za emisije onesnaževal, ki jih je Komisija prvotno obravnavala kot prednostno nalogo, kot so trdni delci (PM), dušikovi oksidi (NOx), ogljikov monoksid (CO) in ogljikovodiki (HC). |
| --- | --- |

3.1

Osnutek uredbe, ki se v žargonu Skupnosti imenuje „Euro 5“, se nanaša na avtomobile in lahka gospodarska vozila na bencin, zemeljski plin, LPG in dizel. Določa mejne vrednosti za emisije onesnaževal, ki jih je Komisija prvotno obravnavala kot prednostno nalogo, kot so trdni delci (PM), dušikovi oksidi (NOx), ogljikov monoksid (CO) in ogljikovodiki (HC).

| 3.2 | Predlog zlasti določa naslednje omejitve za emisije iz izpušnih cevi vozil z motorjem na prisilni vžig (bencin in plinasta goriva) in vozil z dizelskim motorjem:






  — | zmanjšanje NOx in HC za 25 % je predlagano za motorje, ki za gorivo uporabljajo bencin in plinasta goriva; |
| --- | --- | --- |

3.2

Predlog zlasti določa naslednje omejitve za emisije iz izpušnih cevi vozil z motorjem na prisilni vžig (bencin in plinasta goriva) in vozil z dizelskim motorjem:

—

zmanjšanje NOx in HC za 25 % je predlagano za motorje, ki za gorivo uporabljajo bencin in plinasta goriva;

| — | zmanjšanje emisij delcev za 80 % je predlagano za motorje, ki za gorivo uporabljajo dizel, vključno z zahtevo vgradnje dizelskih filtrov za trdne delce (DPF). Načrtuje se tudi zmanjšanje emisij NOx za 20 %; |
| --- | --- |

—

zmanjšanje emisij delcev za 80 % je predlagano za motorje, ki za gorivo uporabljajo dizel, vključno z zahtevo vgradnje dizelskih filtrov za trdne delce (DPF). Načrtuje se tudi zmanjšanje emisij NOx za 20 %;

| — | Komisija dopolnjuje svoje predloge o mejnih vrednostih emisij iz izpušnih cevi s pravili o trajnosti sistemov za preizkušanje emisij, preverjanjih skladnosti v uporabi, vgrajenem sistemu za diagnostiko vozil (OBD), emisijah izhlapevanja, emisijah v prostem teku, emisijah plinov iz bloka motorja, motnosti dima in merjenju porabe goriva. |
| --- | --- |

—

Komisija dopolnjuje svoje predloge o mejnih vrednostih emisij iz izpušnih cevi s pravili o trajnosti sistemov za preizkušanje emisij, preverjanjih skladnosti v uporabi, vgrajenem sistemu za diagnostiko vozil (OBD), emisijah izhlapevanja, emisijah v prostem teku, emisijah plinov iz bloka motorja, motnosti dima in merjenju porabe goriva.

| 3.3 | Končno Komisija določi ukrepe v zvezi z dostopom do informacij za popravilo vozil za izvajalce, ki delujejo zunaj mreže pooblaščenih trgovcev. V skladu s predlogom morajo biti te informacije bolje dostopne prek spletnih strani, v standardizirani obliki, ki jo določi mednarodni tehnični odbor (standard OASIS (4)). |
| --- | --- |

3.3

Končno Komisija določi ukrepe v zvezi z dostopom do informacij za popravilo vozil za izvajalce, ki delujejo zunaj mreže pooblaščenih trgovcev. V skladu s predlogom morajo biti te informacije bolje dostopne prek spletnih strani, v standardizirani obliki, ki jo določi mednarodni tehnični odbor (standard OASIS (4)).

| 3.4 | Komisija predlaga, da začne ta uredba veljati:






  — | 18 mesecev oziroma 36 mesecev po objavi v Uradnem listu EU za nove modele in vsa na novo registrirana vozila (potniška vozila razreda I in lahka gospodarska vozila); |
| --- | --- | --- |

3.4

Komisija predlaga, da začne ta uredba veljati:

—

18 mesecev oziroma 36 mesecev po objavi v Uradnem listu EU za nove modele in vsa na novo registrirana vozila (potniška vozila razreda I in lahka gospodarska vozila);

| — | 30 mesecev oziroma 48 mesecev po objavi v Uradnem listu EU za nove modele in vsa na novo registrirana vozila (lahka gospodarska vozila razredov II in III); |
| --- | --- |

—

30 mesecev oziroma 48 mesecev po objavi v Uradnem listu EU za nove modele in vsa na novo registrirana vozila (lahka gospodarska vozila razredov II in III);

| — | to bi pomenilo možnost uvedbe predlaganih novih standardov za potniška vozila v prvi polovici leta 2008. |
| --- | --- |

—

to bi pomenilo možnost uvedbe predlaganih novih standardov za potniška vozila v prvi polovici leta 2008.

4.   Splošne pripombe

| 4.1 | EESO pozdravlja odločitev Komisije, da namesto direktive izbere uredbo. Ker uredbe ni treba prenesti v nacionalno zakonodajo, bo postala veljavna takoj in istočasno v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

4.1

EESO pozdravlja odločitev Komisije, da namesto direktive izbere uredbo. Ker uredbe ni treba prenesti v nacionalno zakonodajo, bo postala veljavna takoj in istočasno v vseh državah članicah.

| 4.2 | EESO odobrava nov zakonodajni postopek v dveh vzporednih korakih, čeprav poudarja, da je treba uredbi — eno kot rezultat soodločanja, drugo kot rezultat postopka komitologije — objaviti v Uradnem listu istočasno. Industrija potrebuje oba dela zakonodaje, da razvije in izpopolni tehnične rešitve, ki so potrebne za spoštovanje novih standardov. |
| --- | --- |

4.2

EESO odobrava nov zakonodajni postopek v dveh vzporednih korakih, čeprav poudarja, da je treba uredbi — eno kot rezultat soodločanja, drugo kot rezultat postopka komitologije — objaviti v Uradnem listu istočasno. Industrija potrebuje oba dela zakonodaje, da razvije in izpopolni tehnične rešitve, ki so potrebne za spoštovanje novih standardov.

| 4.3 | EESO pozdravlja načrt o uvedbi strožjih mejnih vrednosti za emisije dizelskih motorjev. |
| --- | --- |

4.3

EESO pozdravlja načrt o uvedbi strožjih mejnih vrednosti za emisije dizelskih motorjev.

| 4.4 | EESO ugotavlja, da je tehnologija za zmanjšanje emisij delcev (PM) vozil z dizelskimi motorji zdaj dostopna in da se bo morala zaradi predlaganih mejnih vrednosti splošno uporabljati. |
| --- | --- |

4.4

EESO ugotavlja, da je tehnologija za zmanjšanje emisij delcev (PM) vozil z dizelskimi motorji zdaj dostopna in da se bo morala zaradi predlaganih mejnih vrednosti splošno uporabljati.

| 4.5 | Kljub temu je Odbor zelo zaskrbljen zaradi predlagane ocene gospodarskega vpliva uredbe:






  — | dostop do rezultatov modelov, uporabljenih za oceno razmerja med stroški in koristmi ukrepov, ki jih je treba sprejeti v različnih sektorjih, ki onesnažujejo zrak, ni bil zagotovljen na način, ki ga je predlagala skupina CARS 21 (5), kar je v očitnem nasprotju z delovnimi metodami programa Čist zrak za Evropo (6) (CAFE); |
| --- | --- | --- |

4.5

Kljub temu je Odbor zelo zaskrbljen zaradi predlagane ocene gospodarskega vpliva uredbe:

—

dostop do rezultatov modelov, uporabljenih za oceno razmerja med stroški in koristmi ukrepov, ki jih je treba sprejeti v različnih sektorjih, ki onesnažujejo zrak, ni bil zagotovljen na način, ki ga je predlagala skupina CARS 21 (5), kar je v očitnem nasprotju z delovnimi metodami programa Čist zrak za Evropo (6) (CAFE);

| — | ocena gospodarskega vpliva velja le za dodatne stroške, ki so nastali zaradi novih mejnih vrednosti za emisije avtomobilov in s tem povezanega zmanjšanja emisij delcev v tonah/leto. Zato ne omogoča nobenih primerjalnih ocen stroškov in koristi za ukrepe, ki bi se lahko izvajali v drugih sektorjih, pri čemer bi se uporabljali modeli CAFE; |
| --- | --- |

—

ocena gospodarskega vpliva velja le za dodatne stroške, ki so nastali zaradi novih mejnih vrednosti za emisije avtomobilov in s tem povezanega zmanjšanja emisij delcev v tonah/leto. Zato ne omogoča nobenih primerjalnih ocen stroškov in koristi za ukrepe, ki bi se lahko izvajali v drugih sektorjih, pri čemer bi se uporabljali modeli CAFE;

| — | v uredbi predlagane vrednosti za potek scenarija „Euro 5“, ki jih je ocenila skupina neodvisnih strokovnjakov (7), ki jih je v ta namen izbral Generalni direktorat za podjetništvo, so bile — brez kakršnega koli pojasnila glede izbranega odstotka (8) — zmanjšane za 33 %, da se upošteva ekonomija obsega zaradi povečanega obsega proizvodnje; |
| --- | --- |

—

v uredbi predlagane vrednosti za potek scenarija „Euro 5“, ki jih je ocenila skupina neodvisnih strokovnjakov (7), ki jih je v ta namen izbral Generalni direktorat za podjetništvo, so bile — brez kakršnega koli pojasnila glede izbranega odstotka (8) — zmanjšane za 33 %, da se upošteva ekonomija obsega zaradi povečanega obsega proizvodnje;

| — | natančneje povedano, ocene stroškov za ukrepe (ocene je izvedla skupina neodvisnih strokovnjakov), ki jih je treba sprejeti za vozila zaradi njihove uskladitve z različnimi predvidenimi poteki zmanjšanja emisij, že vključujejo zmanjšanje cene plemenitih kovin za 30 %. Plemenite kovine so prav tako ključni element sistemov poobdelave za izpušne pline, njihova tržna vrednost pa ima velik vpliv na ceno takšnih sistemov. Dejstvo, da je cena platine v zadnjih petih letih stalno naraščala, ne utemeljuje navedene domneve. |
| --- | --- |

—

natančneje povedano, ocene stroškov za ukrepe (ocene je izvedla skupina neodvisnih strokovnjakov), ki jih je treba sprejeti za vozila zaradi njihove uskladitve z različnimi predvidenimi poteki zmanjšanja emisij, že vključujejo zmanjšanje cene plemenitih kovin za 30 %. Plemenite kovine so prav tako ključni element sistemov poobdelave za izpušne pline, njihova tržna vrednost pa ima velik vpliv na ceno takšnih sistemov. Dejstvo, da je cena platine v zadnjih petih letih stalno naraščala, ne utemeljuje navedene domneve.

| 4.6 | EESO je zaskrbljen tudi zaradi datumov izvajanja uredbe:






  — | 18-mesečno obdobje po začetku veljavnosti nove uredbe ne zadostuje, ker so potrebna najmanj tri leta za uvedbo sicer znane tehnologije, ki pa še ni bila uporabljena za posebne modele, |
| --- | --- | --- |

4.6

EESO je zaskrbljen tudi zaradi datumov izvajanja uredbe:

—

18-mesečno obdobje po začetku veljavnosti nove uredbe ne zadostuje, ker so potrebna najmanj tri leta za uvedbo sicer znane tehnologije, ki pa še ni bila uporabljena za posebne modele,

| — | v osnutku uredbe je treba potrditi 1. januar 2010 kot datum začetka veljavnosti novih zahtev za homologacijo novih tipov vozil ali uvesti 36-mesečno obdobje, ki začne veljati na dan objave uredbe, v katerem se pojasnijo mejne vrednosti in preskusni protokoli, |
| --- | --- |

—

v osnutku uredbe je treba potrditi 1. januar 2010 kot datum začetka veljavnosti novih zahtev za homologacijo novih tipov vozil ali uvesti 36-mesečno obdobje, ki začne veljati na dan objave uredbe, v katerem se pojasnijo mejne vrednosti in preskusni protokoli,

| — | industrija s soglasjem dobaviteljev načrtuje uvedbo standardov Euro 5 do 2010/2011, kot je bilo jasno navedeno v sporočilu Komisije o davčnih spodbudah januarja 2005 (9). Spremembe različnih modelov in s tem povezanih postopkov proizvodnje so že načrtovane, rok za uvedbo Eura 5 pa je že zelo kratek, zato časovnega razporeda ni mogoče še bolj omejiti. |
| --- | --- |

—

industrija s soglasjem dobaviteljev načrtuje uvedbo standardov Euro 5 do 2010/2011, kot je bilo jasno navedeno v sporočilu Komisije o davčnih spodbudah januarja 2005 (9). Spremembe različnih modelov in s tem povezanih postopkov proizvodnje so že načrtovane, rok za uvedbo Eura 5 pa je že zelo kratek, zato časovnega razporeda ni mogoče še bolj omejiti.

| 4.7 | Končno določa Komisija v členu 5(4) posebne zahteve za homologacijo, pri čemer ne zagotavlja nobenih nadaljnjih smernic ali navodil. EESO je zaskrbljen, da brez teh navodil ni mogoče oceniti resničnega vpliva predloga na proizvodnjo vozil in okolje. |
| --- | --- |

4.7

Končno določa Komisija v členu 5(4) posebne zahteve za homologacijo, pri čemer ne zagotavlja nobenih nadaljnjih smernic ali navodil. EESO je zaskrbljen, da brez teh navodil ni mogoče oceniti resničnega vpliva predloga na proizvodnjo vozil in okolje.

5.   Posebne pripombe

| 5.1 | V tabeli 1 Priloge 1 k osnutku uredbe so navedene mejne vrednosti Euro 5 za emisije HC in NOx iz vozil z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo bencin. Zmanjšanje za 25 % pomeni zmanjšanje emisij HC na 75 mg/km in NOx na 60 mg/km. Vendar to zmanjšanje mejnih vrednosti Euro 4 ni utemeljeno z rezultati programa Auto Oil II o kakovosti zraka, pa tudi analiza CAFE in dokument Tematske strategije o onesnaževanju zraka (10) ne vsebujeta predvidenega poteka zmanjšanja ravni NOx ali HC za ta vozila. |
| --- | --- |

5.1

V tabeli 1 Priloge 1 k osnutku uredbe so navedene mejne vrednosti Euro 5 za emisije HC in NOx iz vozil z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo bencin. Zmanjšanje za 25 % pomeni zmanjšanje emisij HC na 75 mg/km in NOx na 60 mg/km. Vendar to zmanjšanje mejnih vrednosti Euro 4 ni utemeljeno z rezultati programa Auto Oil II o kakovosti zraka, pa tudi analiza CAFE in dokument Tematske strategije o onesnaževanju zraka (10) ne vsebujeta predvidenega poteka zmanjšanja ravni NOx ali HC za ta vozila.

| 5.2 | EESO v zvezi z rezultati CAFE ugotavlja, da — z vidika izboljšanja kakovosti zraka — ni jasnih argumentov za ukrepe iz osnutka uredbe in sicer iz naslednjih razlogov:






  — | mejne vrednosti NOx
  : predlagano zmanjšanje bi še dodatno oviralo zmanjšanje porabe goriva in s tem emisij CO2 iz avtomobilov, ki za gorivo uporabljajo bencin, kar je največji izziv, s katerim se danes sooča industrija. Vendar bi bile koristi za okolje povsem zanemarljive, ker glede na podatke CAFE vozila, ki za gorivo uporabljajo bencin, predstavljajo le 4 % vseh emisij NOx iz prometa (11); |
| --- | --- | --- |

5.2

EESO v zvezi z rezultati CAFE ugotavlja, da — z vidika izboljšanja kakovosti zraka — ni jasnih argumentov za ukrepe iz osnutka uredbe in sicer iz naslednjih razlogov:

—

mejne vrednosti NOx
  : predlagano zmanjšanje bi še dodatno oviralo zmanjšanje porabe goriva in s tem emisij CO2 iz avtomobilov, ki za gorivo uporabljajo bencin, kar je največji izziv, s katerim se danes sooča industrija. Vendar bi bile koristi za okolje povsem zanemarljive, ker glede na podatke CAFE vozila, ki za gorivo uporabljajo bencin, predstavljajo le 4 % vseh emisij NOx iz prometa (11);

| — | mejne vrednosti HC: nova predlagana omejitev bi bila prevelika za vozila na zemeljski plin, ki imajo velike koristi za okolje. 90 % teh emisij HC iz vozil vsebuje metan, ki je, kot je znano, stabilen in ne onesnažuje zraka ter ne vsebuje aromatskih ogljikovodikov; emisije CO2 iz teh vozil so za 20–25 % nižje od emisij iz vozil, ki za gorivo uporabljajo bencin. Če bi se zmanjšanje goriva HC za 25 %, katerega uvaja uredba, potrdilo, ne bi bilo več mogoče proizvajati in tržiti vozil na zemeljski plin, kar bi negativno vplivalo na emisije CO2. To bi bilo tudi v nasprotju s cilji nadomestitve, ki jih je Komisija določila v sporočilu o alternativnih gorivih (12). |
| --- | --- |

—

mejne vrednosti HC: nova predlagana omejitev bi bila prevelika za vozila na zemeljski plin, ki imajo velike koristi za okolje. 90 % teh emisij HC iz vozil vsebuje metan, ki je, kot je znano, stabilen in ne onesnažuje zraka ter ne vsebuje aromatskih ogljikovodikov; emisije CO2 iz teh vozil so za 20–25 % nižje od emisij iz vozil, ki za gorivo uporabljajo bencin. Če bi se zmanjšanje goriva HC za 25 %, katerega uvaja uredba, potrdilo, ne bi bilo več mogoče proizvajati in tržiti vozil na zemeljski plin, kar bi negativno vplivalo na emisije CO2. To bi bilo tudi v nasprotju s cilji nadomestitve, ki jih je Komisija določila v sporočilu o alternativnih gorivih (12).

| 5.3 | Predlog Komisije odpravlja izjemo, ki omogoča homologacijo potniških vozil kategorije M1 z maso več kot 2,5 tone (vendar manj kot 3,5 tone) v skladu z omejitvami za lahka gospodarska vozila (N1). |
| --- | --- |

5.3

Predlog Komisije odpravlja izjemo, ki omogoča homologacijo potniških vozil kategorije M1 z maso več kot 2,5 tone (vendar manj kot 3,5 tone) v skladu z omejitvami za lahka gospodarska vozila (N1).

| 5.3.1 | EESO meni, da je treba razlikovati med težkimi vozili, razvitimi za opravljanje posebnih nalog, in tistimi, ki se pogosto kupujejo le kot statusni simbol in za mestno vožnjo. Primeri vozil za opravljanje posebnih nalog so:






  — | vozila, namenjena prevozu sedmih ali več potnikov: ta vozila opravljajo funkcijo lokalnega prevoza (npr. minibusi, medkrajevni avtobusi, kamperji in vozila za posebne namene, kot so reševalna vozila). Možnost sprejemanja velikega števila potnikov in večja nosilnost pomenita težje, višje in širše vozilo s posebnim menjalnikom in zato nekoliko večjimi emisijami; |
| --- | --- | --- |

5.3.1

EESO meni, da je treba razlikovati med težkimi vozili, razvitimi za opravljanje posebnih nalog, in tistimi, ki se pogosto kupujejo le kot statusni simbol in za mestno vožnjo. Primeri vozil za opravljanje posebnih nalog so:

—

vozila, namenjena prevozu sedmih ali več potnikov: ta vozila opravljajo funkcijo lokalnega prevoza (npr. minibusi, medkrajevni avtobusi, kamperji in vozila za posebne namene, kot so reševalna vozila). Možnost sprejemanja velikega števila potnikov in večja nosilnost pomenita težje, višje in širše vozilo s posebnim menjalnikom in zato nekoliko večjimi emisijami;

| — | terenska vozila z največjo dovoljeno maso več kot 2,5 tone: ta vozila so nujna delovna oprema za podeželske skupnosti, službe za ukrepanje v nujnih primerih in javna komunalna podjetja ter imajo veliko drugih pomembnih funkcij, vključno z vojaškimi nameni. Posebne zahteve teh vozil zato upoštevajo različni zakonodajni sistemi in morajo biti še naprej upravičena do posebnega obravnavanja; |
| --- | --- |

—

terenska vozila z največjo dovoljeno maso več kot 2,5 tone: ta vozila so nujna delovna oprema za podeželske skupnosti, službe za ukrepanje v nujnih primerih in javna komunalna podjetja ter imajo veliko drugih pomembnih funkcij, vključno z vojaškimi nameni. Posebne zahteve teh vozil zato upoštevajo različni zakonodajni sistemi in morajo biti še naprej upravičena do posebnega obravnavanja;

| — | obseg proizvodnje je v teh dveh tržnih segmentih zelo majhen, njihove emisije pa predstavljajo zanemarljiv delež vseh emisij iz motornih vozil. Njihov vpliv na kakovost zraka je zato zanemarljiv, če se uporabljajo pravila za lahka gospodarska vozila. |
| --- | --- |

—

obseg proizvodnje je v teh dveh tržnih segmentih zelo majhen, njihove emisije pa predstavljajo zanemarljiv delež vseh emisij iz motornih vozil. Njihov vpliv na kakovost zraka je zato zanemarljiv, če se uporabljajo pravila za lahka gospodarska vozila.

| 5.3.2 | EESO se ne strinja s Komisijo, da pogoji za homologacijo vozil kategorije M1 z maso več kot 2,5 tone niso več izpolnjeni v skladu z omejitvami za lahka gospodarska vozila. Vendar se Odbor strinja, da je treba jasneje opredeliti, katera vozila so lahko upravičena do izjeme. |
| --- | --- |

5.3.2

EESO se ne strinja s Komisijo, da pogoji za homologacijo vozil kategorije M1 z maso več kot 2,5 tone niso več izpolnjeni v skladu z omejitvami za lahka gospodarska vozila. Vendar se Odbor strinja, da je treba jasneje opredeliti, katera vozila so lahko upravičena do izjeme.

| 5.3.3 | Splošna ukinitev izjeme za vsa težka vozila kategorije M1 bi povzročila preusmeritev na bencinske motorje ter zato povečano porabo goriv in tako tudi emisij CO2. |
| --- | --- |

5.3.3

Splošna ukinitev izjeme za vsa težka vozila kategorije M1 bi povzročila preusmeritev na bencinske motorje ter zato povečano porabo goriv in tako tudi emisij CO2.

| 5.4 | EESO se strinja s Komisijo, da sta dostop do informacij, ki so potrebne za popravilo vozil, in učinkovita konkurenca na trgu servisnih storitev za vozila ter informacijskih služb potrebna za pospeševanje prostega pretoka vozil na notranjem trgu. To je bilo med drugim potrjeno v Uredbi 1400/2002/ES o uporabi določbe 81(3) Pogodbe za kategorije vertikalnih sporazumov in usklajenih ravnanj v sektorju motornih vozil ter direktivah 98/69/ES in 2002/80/ES. |
| --- | --- |

5.4

EESO se strinja s Komisijo, da sta dostop do informacij, ki so potrebne za popravilo vozil, in učinkovita konkurenca na trgu servisnih storitev za vozila ter informacijskih služb potrebna za pospeševanje prostega pretoka vozil na notranjem trgu. To je bilo med drugim potrjeno v Uredbi 1400/2002/ES o uporabi določbe 81(3) Pogodbe za kategorije vertikalnih sporazumov in usklajenih ravnanj v sektorju motornih vozil ter direktivah 98/69/ES in 2002/80/ES.

| 5.4.1 | Kljub temu želi EESO poudariti, da je treba zagotoviti neomejen in standardiziran dostop do informacij v zvezi s popravilom vozil, saj v praksi proizvajalci vozil ponavadi te informacije razširjajo preko različnih medijev in podatkovnih oblik. To povzroča precejšnje ovire neodvisnim izvajalcem, ki ponujajo rezervne dele, dodatno opremo in servisne usluge za več znamk, zlasti malim podjetjem, ki prevladujejo na neodvisnem trgu servisnih storitev v EU. Zato EESO podpira predlog Komisije, da se v uredbo vključi zahteva, da morajo biti informacije v zvezi s popravilom vozil dostopne v standardizirani obliki na spletnih straneh. |
| --- | --- |

5.4.1

Kljub temu želi EESO poudariti, da je treba zagotoviti neomejen in standardiziran dostop do informacij v zvezi s popravilom vozil, saj v praksi proizvajalci vozil ponavadi te informacije razširjajo preko različnih medijev in podatkovnih oblik. To povzroča precejšnje ovire neodvisnim izvajalcem, ki ponujajo rezervne dele, dodatno opremo in servisne usluge za več znamk, zlasti malim podjetjem, ki prevladujejo na neodvisnem trgu servisnih storitev v EU. Zato EESO podpira predlog Komisije, da se v uredbo vključi zahteva, da morajo biti informacije v zvezi s popravilom vozil dostopne v standardizirani obliki na spletnih straneh.

6.   Pripombe in posebna priporočila

| 6.1 | Osnutek uredbe se velikokrat sklicuje na prihodnjo Direktivo XXX/XX/ES. Ker bo ta direktiva spreminjala okvirno direktivo o homologaciji, bi bilo treba jasno navesti, da se bo sklicevala na „Okvirno direktivo o homologaciji 70/756/EGS, kakor je bila spremenjena z Direktivo XXXX/XX/ES“. |
| --- | --- |

6.1

Osnutek uredbe se velikokrat sklicuje na prihodnjo Direktivo XXX/XX/ES. Ker bo ta direktiva spreminjala okvirno direktivo o homologaciji, bi bilo treba jasno navesti, da se bo sklicevala na „Okvirno direktivo o homologaciji 70/756/EGS, kakor je bila spremenjena z Direktivo XXXX/XX/ES“.

| 6.2 | Uvodna izjava 13 uvaja zahteve za standardizirano metodo merjenja porabe goriva ter dostop strank in uporabnikov do nepristranskih in natančnih informacij. Vendar so te zahteve že zavezujoče na podlagi Direktive 1999/94/ES, zato jih je povsem nepotrebno ponovno omenjati. |
| --- | --- |

6.2

Uvodna izjava 13 uvaja zahteve za standardizirano metodo merjenja porabe goriva ter dostop strank in uporabnikov do nepristranskih in natančnih informacij. Vendar so te zahteve že zavezujoče na podlagi Direktive 1999/94/ES, zato jih je povsem nepotrebno ponovno omenjati.

| 6.3 | EESO opozarja, da je besedilo člena 2(1), člena 4(1) in člena 5 osnutka uredbe nejasno. In sicer: |
| --- | --- |

6.3

EESO opozarja, da je besedilo člena 2(1), člena 4(1) in člena 5 osnutka uredbe nejasno. In sicer:

| 6.3.1 | V členu 2(1) so navedena motorna vozila, za katera velja uredba. Zdi se, da člen 4(1) in člen 5 zahtevata skladnost vseh modelov vozil, ki so zajeti v uredbi (tj. tistih iz člena 2), z naslednjim dolgim seznamom zahtev: emisije iz izpušne cevi; emisije pri nizki temperaturi okolja; emisije hlapov; vgrajen sistem za diagnostiko vozil; trajnost naprav za preprečevanje onesnaževanja; emisije pri prostem teku; emisije iz okrova ročične gredi; emisije CO2 in poraba goriva; motnost dima. |
| --- | --- |

6.3.1

V členu 2(1) so navedena motorna vozila, za katera velja uredba. Zdi se, da člen 4(1) in člen 5 zahtevata skladnost vseh modelov vozil, ki so zajeti v uredbi (tj. tistih iz člena 2), z naslednjim dolgim seznamom zahtev: emisije iz izpušne cevi; emisije pri nizki temperaturi okolja; emisije hlapov; vgrajen sistem za diagnostiko vozil; trajnost naprav za preprečevanje onesnaževanja; emisije pri prostem teku; emisije iz okrova ročične gredi; emisije CO2 in poraba goriva; motnost dima.

| 6.3.2 | Navedene zahteve bi povzročile neutemeljeno povečanje števila preskusov, ki bi jih bilo treba izvesti na stopnji homologacije. Merjenje emisij pri prostem teku ali emisij izhlapevanja za vozilo z dizelskim motorjem je na primer povsem nepotrebno. Bilo bi manj dvoumno in ustreznejše uporabiti tabelo s slike 1.5.2 Priloge I k Direktivi 70/220/EGS (13). |
| --- | --- |

6.3.2

Navedene zahteve bi povzročile neutemeljeno povečanje števila preskusov, ki bi jih bilo treba izvesti na stopnji homologacije. Merjenje emisij pri prostem teku ali emisij izhlapevanja za vozilo z dizelskim motorjem je na primer povsem nepotrebno. Bilo bi manj dvoumno in ustreznejše uporabiti tabelo s slike 1.5.2 Priloge I k Direktivi 70/220/EGS (13).

| 6.4 | EESO končno opozarja, da področje uporabe uredbe za vozila kategorije M (potniška vozila) z motorjem na prisilni vžig ni jasno, razen za tista vozila, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin in utekočinjeni naftni plin. Zdi se, da člena 4 in 5 uredbe razširjata celoten niz zahtev na vozila kategorij M2 in M3, medtem ko so morala biti vozila kategorije M z maso več kot 3,5 tone (ki so v Evropi zelo redka) v preteklosti le v skladu z zahtevami v zvezi z emisijami pri prostem teku in emisijami iz okrova ročične gredi. |
| --- | --- |

6.4

EESO končno opozarja, da področje uporabe uredbe za vozila kategorije M (potniška vozila) z motorjem na prisilni vžig ni jasno, razen za tista vozila, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin in utekočinjeni naftni plin. Zdi se, da člena 4 in 5 uredbe razširjata celoten niz zahtev na vozila kategorij M2 in M3, medtem ko so morala biti vozila kategorije M z maso več kot 3,5 tone (ki so v Evropi zelo redka) v preteklosti le v skladu z zahtevami v zvezi z emisijami pri prostem teku in emisijami iz okrova ročične gredi.

| 6.5 | Člen 4(3) poudarja dolžnost proizvajalca, da kupcu zagotovi tehnične informacije o emisijah in porabi goriva. Ker je ta dolžnost že določena v Direktivi 1999/94/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2003/77/ES, je ta odstavek odvečen. |
| --- | --- |

6.5

Člen 4(3) poudarja dolžnost proizvajalca, da kupcu zagotovi tehnične informacije o emisijah in porabi goriva. Ker je ta dolžnost že določena v Direktivi 1999/94/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2003/77/ES, je ta odstavek odvečen.

| 6.6 | Člen 10 obravnava homologacijo neoriginalnih nadomestnih delov. Prepoveduje prodajo in vgradnjo nadomestnih katalizatorjev razen za tip, ki je bil odobren v skladu z uredbo. Ni jasno, ali namerava Komisija omejiti uporabo takšnih pretvornikov na vozila, registrirana pred letom 1992 (in s tem na vozila pred sistemom OBD), saj jo izključuje za novejša vozila. Razen tega je treba potrebo po homologaciji razširiti na vse druge neoriginalne dele sistemov za uravnavanje emisij, kot so filtri za delce. |
| --- | --- |

6.6

Člen 10 obravnava homologacijo neoriginalnih nadomestnih delov. Prepoveduje prodajo in vgradnjo nadomestnih katalizatorjev razen za tip, ki je bil odobren v skladu z uredbo. Ni jasno, ali namerava Komisija omejiti uporabo takšnih pretvornikov na vozila, registrirana pred letom 1992 (in s tem na vozila pred sistemom OBD), saj jo izključuje za novejša vozila. Razen tega je treba potrebo po homologaciji razširiti na vse druge neoriginalne dele sistemov za uravnavanje emisij, kot so filtri za delce.

| 6.7 | Člen 11(2) pooblašča države članice, da uvedejo finančne pobude za vgradnjo naknadno vgradljivih sistemov (14), ki zagotavljajo skladnost emisij iz izpušnih cevi vozil v uporabi z omejitvami iz uredbe. Vendar Komisija ne navaja, katere postopke je treba uporabiti, da se dokaže, da so ti sistemi v skladu z zahtevami, in ne navaja, ali so ti postopki že na voljo. |
| --- | --- |

6.7

Člen 11(2) pooblašča države članice, da uvedejo finančne pobude za vgradnjo naknadno vgradljivih sistemov (14), ki zagotavljajo skladnost emisij iz izpušnih cevi vozil v uporabi z omejitvami iz uredbe. Vendar Komisija ne navaja, katere postopke je treba uporabiti, da se dokaže, da so ti sistemi v skladu z zahtevami, in ne navaja, ali so ti postopki že na voljo.

| 6.8 | Člen 17 vsebuje seznam direktiv (15), ki se razveljavijo 18 mesecev po datumu začetka veljavnosti uredbe. To je razlog za naslednje pripombe:






  — | če je Komisija nameravala vključiti vse direktive, ki spreminjajo Direktivo 70/220/EGS o emisijah vozil in Direktivo 80/1268/EGS o porabi goriva, seznam ni popoln (npr. v zvezi z Direktivo 70/220/EGS je bilo narejenih 18 sprememb, omenjenih pa jih je le šest). Enostavnejše bi bilo uporabiti naslednje besedilo: „Direktiva 70/220/EGS, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/76/ES, in Direktiva 80/1268/EGS, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/3/ES, prenehata veljati z dne ...“. |
| --- | --- | --- |

6.8

Člen 17 vsebuje seznam direktiv (15), ki se razveljavijo 18 mesecev po datumu začetka veljavnosti uredbe. To je razlog za naslednje pripombe:

—

če je Komisija nameravala vključiti vse direktive, ki spreminjajo Direktivo 70/220/EGS o emisijah vozil in Direktivo 80/1268/EGS o porabi goriva, seznam ni popoln (npr. v zvezi z Direktivo 70/220/EGS je bilo narejenih 18 sprememb, omenjenih pa jih je le šest). Enostavnejše bi bilo uporabiti naslednje besedilo: „Direktiva 70/220/EGS, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/76/ES, in Direktiva 80/1268/EGS, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/3/ES, prenehata veljati z dne ...“.

| 6.8.1 | Predlagana razveljavitev navedenih direktiv o emisijah vozil in porabi goriva 18 mesecev po začetku veljavnosti uredbe povzroča nekatere resne težave. |
| --- | --- |

6.8.1

Predlagana razveljavitev navedenih direktiv o emisijah vozil in porabi goriva 18 mesecev po začetku veljavnosti uredbe povzroča nekatere resne težave.

| 6.8.2 | Ta datum bi sovpadal z datumom začetka veljavnosti standardov homologacije, čeprav le za nova vozila kategorije M1, ki jih je uvedel proizvajalec. Modeli kategorije M1, ki so že bili homologirani pred tem datumom, se še vedno lahko registrirajo za nadaljnjih 18 mesecev, ne da bi bila potrebna dodatna homologacija. Podobni pogoji veljajo za vozila skupin II in III razreda N1: novi modeli imajo za homologacijo na voljo dodatnih 12 mesecev, medtem ko se tistim modelom, ki so že bili homologirani in jih je še treba registrirati, dodeli nadaljnjih 30 mesecev. |
| --- | --- |

6.8.2

Ta datum bi sovpadal z datumom začetka veljavnosti standardov homologacije, čeprav le za nova vozila kategorije M1, ki jih je uvedel proizvajalec. Modeli kategorije M1, ki so že bili homologirani pred tem datumom, se še vedno lahko registrirajo za nadaljnjih 18 mesecev, ne da bi bila potrebna dodatna homologacija. Podobni pogoji veljajo za vozila skupin II in III razreda N1: novi modeli imajo za homologacijo na voljo dodatnih 12 mesecev, medtem ko se tistim modelom, ki so že bili homologirani in jih je še treba registrirati, dodeli nadaljnjih 30 mesecev.

| 6.8.3 | Težava je v razumevanju, kako je mogoče izdati certifikat o skladnosti, ki se zahteva pri registraciji, če se sklicuje zgolj na razveljavljeno direktivo. |
| --- | --- |

6.8.3

Težava je v razumevanju, kako je mogoče izdati certifikat o skladnosti, ki se zahteva pri registraciji, če se sklicuje zgolj na razveljavljeno direktivo.

V Bruslju, 13. septembra 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Vozila kategorije N so tovorna vozila z najmanj štirimi kolesi. Delijo se v tri razrede (N1, N2, N3) glede na največjo dovoljeno maso: N1< 3 500kg; N2 < 12 000 kg; N3 >12 000 kg. Razred N1 se naprej deli v 3 podskupine: NI, NII in NIII, tudi glede na maso.

1

(2)  Kategorija M vključuje potniška vozila z najmanj štirimi kolesi. Delijo se v tri razrede (M1, M2, M3) glede na število sedežev in največjo dovoljeno maso: M1< 9 sedežev; M2> 9 sedežev in < 5 000 kg; M2> 9 sedežev in < 5 000 kg;

2

(3)  UL L 350, 28. 12. 1998, Direktiva 1998/69/ES.

3

(4)  OASIS, Organizacija za napredek strukturiranih informacijskih standardov.

4

(5)  CARS 21 — konkurenčen avtomobilski regulativni sistem za 21. stoletje. To je skupina strokovnjakov, ki jo sestavljajo predstavniki Komisije, Evropskega parlamenta, držav članic, industrije, sindikatov, nevladnih organizacij in potrošnikov. Njena naloga je pripravljati priporočila za izboljšanje konkurenčnosti evropske avtomobilske industrije, pri čemer mora upoštevati ustrezne socialno-okoljske vidike.

5

(6)  CAFE — Čist zrak za Evropo. Ta program je bil uveden s Sporočilom COM(2001)245. Oblikovan je, da razvije analitsko strategijo za ocenjevanje direktiv o kakovosti zraka, učinkovitosti programa, ki poteka v državah članicah, stalnega spremljanja kakovosti zraka in razširjanja informacij javnosti, revizije in posodabljanja mejnih vrednosti emisij ter razvoja novih sistemov spremljanja in oblikovanja.

6

(7)  Na srečanju skupine za emisije motornih vozil (decembra 2005) je Generalni direktorat za podjetništvo predložil dokument, ki ga je pripravila skupina neodvisnih strokovnjakov in v njem predstavila rezultate analize razmerja med tehnologijo in stroški za vozila, ki so v skladu s standardom Euro 5.

7

(8)  SEC(2005) 1745, presoja vpliva za ta osnutek uredbe, odstavek 6.2. Predvideni poteki regulativnega pristopa, tabela 1 — predviden potek G, str. 13.

8

(9)  SEC(2005) 43, delovni dokument osebja Komisije, Davčne pobude za motorna vozila pred sprejetjem standardov Euro 5.

9

(10)  COM(2005) 446 konč.

10

(11)  Informacije so na voljo na spletni strani Mednarodnega inštituta za uporabne analize sistemov (IISA).

11

(12)  Cilj sporočila COM(2001) 547 konč., tj. nadomestitve tradicionalnih goriv z zemeljskim plinom, je določal zmanjšanje za 5 % do leta 2015 in 10 % do leta 2020.

12

(13)  Ta tabela določa preskuse, ki jih je treba izvesti za tipe vozil.

13

(14)  Izraz „naknadno vgradljiv“ pomeni vgradnjo mehanizma v vozilo, ki je že v uporabi, da se emisije še bolj omejijo.

14

(15)  Direktiva 70/220/EGS, Direktiva 80/1268/EGS, Direktiva 89/458/EGS, Direktiva 91/441/EGS, Direktiva 93/59/EGS, Direktiva 94/12/ES, Direktiva 96/69/ES in Direktiva 2004/3/ES.

15

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/67 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/67

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o socialnem turizmu v Evropi

(2006/C 318/12)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 19. februarja 2006 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje o naslednji: Socialni turizem v Evropi.

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 26. julija 2006. Poročevalec je bil g. Mendoza Castro.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 14. september 2006) s 138 glasovi za, 2 glasoma proti in 4 vzdržanimi glasovi.

A.   PRVI DEL: ANALIZA SEDANJEGA STANJA

1.   Uvod

| 1.1 | Z namenom povezati različna mnenja, ki jih je pripravil v okviru oblikovanja evropske turistične politike, se je Evropski ekonomsko-socialni odbor odločil, da pripravi osnutek mnenja o socialnem turizmu, v katerem bi analiziral njegove začetke, razvoj in sedanje stanje v Evropi, izkušnje različnih držav članic ter njegove vrednote. Mnenje bo oblikovalo predvsem priporočila javnim in zasebnim institucijam za izboljšanje socialnega turizma v Evropi in povečanje njegove dostopnosti vsakomur. Poleg tega je to mnenje prispevek k trenutni razpravi o evropski turistični politiki, saj obravnava turizem v okviru evropskega turističnega modela. |
| --- | --- |

1.1

Z namenom povezati različna mnenja, ki jih je pripravil v okviru oblikovanja evropske turistične politike, se je Evropski ekonomsko-socialni odbor odločil, da pripravi osnutek mnenja o socialnem turizmu, v katerem bi analiziral njegove začetke, razvoj in sedanje stanje v Evropi, izkušnje različnih držav članic ter njegove vrednote. Mnenje bo oblikovalo predvsem priporočila javnim in zasebnim institucijam za izboljšanje socialnega turizma v Evropi in povečanje njegove dostopnosti vsakomur. Poleg tega je to mnenje prispevek k trenutni razpravi o evropski turistični politiki, saj obravnava turizem v okviru evropskega turističnega modela.

| 1.2 | Turizem v Evropi: sedanje stanje in prihodnji izzivi. V različnih študijah, poročilih in mnenjih je stanje v turizmu predstavljeno iz različnih izhodišč: gospodarskega, socialnega in okoljskega, z vidika velikega pomena turizma v evropskem in nekaterih nacionalnih gospodarstvih ter njegovega pozitivnega prispevka k blaginji in zaposlovanju v Evropi. Vsi ti dejavniki skupaj ustvarjajo sliko, ki kaže na velik potencial, stabilnost in rast. Vendar se poudarja tudi to, da turizem prinaša s seboj različne notranje in zunanje probleme, ki skrivajo kratko-, srednje- in dolgoročne nevarnosti: sezonskost, raba ali zloraba naravnih virov, nespoštovanje kulturne dediščine in lokalnega okolja ter skrb zaradi turizma, ki vpliva na varnost lokalnih prebivalcev in turistov. Ti dejavniki pomenijo, da nas turizem postavlja pred nekatere pomembne izzive, ki jih je treba obravnavati, če hočemo, da se turizem trajnostno razvija. Ti izzivi so: dostopnost turizma vsakomur, njegov dejanski prispevek k razvoju številnih nerazvitih držav po celem svetu, okoljska trajnost, spoštovanje etičnega kodeksa v turizmu, stabilnost in kakovost delovnih mest ter prispevek k svetovnemu miru. Za sektor, kot je turizem, ki je za Evropo strateškega pomena, so ti izzivi (in mnogi drugi) nujni korak k večji kakovosti življenja vseh ljudi. |
| --- | --- |

1.2

Turizem v Evropi: sedanje stanje in prihodnji izzivi. V različnih študijah, poročilih in mnenjih je stanje v turizmu predstavljeno iz različnih izhodišč: gospodarskega, socialnega in okoljskega, z vidika velikega pomena turizma v evropskem in nekaterih nacionalnih gospodarstvih ter njegovega pozitivnega prispevka k blaginji in zaposlovanju v Evropi. Vsi ti dejavniki skupaj ustvarjajo sliko, ki kaže na velik potencial, stabilnost in rast. Vendar se poudarja tudi to, da turizem prinaša s seboj različne notranje in zunanje probleme, ki skrivajo kratko-, srednje- in dolgoročne nevarnosti: sezonskost, raba ali zloraba naravnih virov, nespoštovanje kulturne dediščine in lokalnega okolja ter skrb zaradi turizma, ki vpliva na varnost lokalnih prebivalcev in turistov. Ti dejavniki pomenijo, da nas turizem postavlja pred nekatere pomembne izzive, ki jih je treba obravnavati, če hočemo, da se turizem trajnostno razvija. Ti izzivi so: dostopnost turizma vsakomur, njegov dejanski prispevek k razvoju številnih nerazvitih držav po celem svetu, okoljska trajnost, spoštovanje etičnega kodeksa v turizmu, stabilnost in kakovost delovnih mest ter prispevek k svetovnemu miru. Za sektor, kot je turizem, ki je za Evropo strateškega pomena, so ti izzivi (in mnogi drugi) nujni korak k večji kakovosti življenja vseh ljudi.

| 1.3 | Turistična politika v Evropski uniji. Evropski ekonomsko-socialni odbor je 6. aprila 2005 sprejel mnenje o turistični politiki v razširjeni Evropski uniji, v katerem podrobno analizira sedanjo turistično politiko v okviru ustavne pogodbe ter posledice zadnje in prihodnjih širitev. Mnenje poudarja vlogo turizma pri podpori, usklajevanju in dopolnjevanju drugih evropskih politik. Turizem je na primer zelo povezan z zaposlovalno in socialno politiko, izboljšanjem kakovosti, tehnološkimi raziskavami in razvojem, varstvom potrošnikov, okoljsko politiko ter tudi z drugimi politikami. Poudariti je treba predvsem to, da je namen tega mnenja natančno prikazati in analizirati prispevek socialnega turizma k zaposlovalni in socialni politiki. EESO v okviru različnih mnenj o turizmu spodbuja evropske politike, da se osredotočijo na oblikovanje evropskega turističnega modela, ki ne bi nujno temeljil na zakonodaji, ampak na vrednotah. Socialni turizem in vrednote, povezane z njim, bi lahko bili najpomembnejši del tega modela, ki bi lahko pomagal pri njegovem uveljavljanju in razširjanju. |
| --- | --- |

1.3

Turistična politika v Evropski uniji. Evropski ekonomsko-socialni odbor je 6. aprila 2005 sprejel mnenje o turistični politiki v razširjeni Evropski uniji, v katerem podrobno analizira sedanjo turistično politiko v okviru ustavne pogodbe ter posledice zadnje in prihodnjih širitev. Mnenje poudarja vlogo turizma pri podpori, usklajevanju in dopolnjevanju drugih evropskih politik. Turizem je na primer zelo povezan z zaposlovalno in socialno politiko, izboljšanjem kakovosti, tehnološkimi raziskavami in razvojem, varstvom potrošnikov, okoljsko politiko ter tudi z drugimi politikami. Poudariti je treba predvsem to, da je namen tega mnenja natančno prikazati in analizirati prispevek socialnega turizma k zaposlovalni in socialni politiki. EESO v okviru različnih mnenj o turizmu spodbuja evropske politike, da se osredotočijo na oblikovanje evropskega turističnega modela, ki ne bi nujno temeljil na zakonodaji, ampak na vrednotah. Socialni turizem in vrednote, povezane z njim, bi lahko bili najpomembnejši del tega modela, ki bi lahko pomagal pri njegovem uveljavljanju in razširjanju.

| 1.4 | Izziv lizbonske agende in socialnega turizma. Poudariti je treba izziv, ki ga lizbonska agenda postavlja pred turizem, zlasti pred socialni turizem. Glede na to, da je strateški cilj agende narediti iz Evrope „
  najbolj konkurenčno in dinamično, na znanju temelječe gospodarstvo na svetu, sposobno doseči trajno gospodarsko rast z več in boljšimi delovnimi mesti ter večjo socialno kohezijo
  “, bo treba analizirati vprašanje, ali socialni turizem učinkovito in dejansko prispeva k doseganju tega cilja, kako pri tem prispeva ter kako ta prispevek izboljšati; EESO meni, da se lahko še izboljša, čeprav je že zdaj precejšen, kot bomo videli v nadaljevanju. Zato bomo predlagali ukrepe za različne akterje na področju socialnega turizma. |
| --- | --- |

1.4

Izziv lizbonske agende in socialnega turizma. Poudariti je treba izziv, ki ga lizbonska agenda postavlja pred turizem, zlasti pred socialni turizem. Glede na to, da je strateški cilj agende narediti iz Evrope „
  najbolj konkurenčno in dinamično, na znanju temelječe gospodarstvo na svetu, sposobno doseči trajno gospodarsko rast z več in boljšimi delovnimi mesti ter večjo socialno kohezijo
  “, bo treba analizirati vprašanje, ali socialni turizem učinkovito in dejansko prispeva k doseganju tega cilja, kako pri tem prispeva ter kako ta prispevek izboljšati; EESO meni, da se lahko še izboljša, čeprav je že zdaj precejšen, kot bomo videli v nadaljevanju. Zato bomo predlagali ukrepe za različne akterje na področju socialnega turizma.

| 1.5 | Podlaga mnenja. Podlaga za to mnenje je zelo obsežno gradivo, tako teoretično (študije, poročila, revije) kot praktično (dejanski primeri pobud na področju socialnega turizma v Evropi). Od prispevkov javnih in zasebnih institucij, ki jih je bilo veliko, je treba omeniti mnenje EESO z dne 29. oktobra 2003 o
  trajnostnem socialnem turizmu za vsakogar
  , v katerem je socialni turizem naveden kot ena od 100 pobud (točka 5.5.2); omeniti je treba tudi mnenje z dne 6. aprila 2005 o
  turistični politiki v razširjeni EU
  , ki obravnava projekt evropskega socialnega turizma kot možni pilotni projekt za evropsko institucionalno sodelovanje. |
| --- | --- |

1.5

Podlaga mnenja. Podlaga za to mnenje je zelo obsežno gradivo, tako teoretično (študije, poročila, revije) kot praktično (dejanski primeri pobud na področju socialnega turizma v Evropi). Od prispevkov javnih in zasebnih institucij, ki jih je bilo veliko, je treba omeniti mnenje EESO z dne 29. oktobra 2003 o
  trajnostnem socialnem turizmu za vsakogar
  , v katerem je socialni turizem naveden kot ena od 100 pobud (točka 5.5.2); omeniti je treba tudi mnenje z dne 6. aprila 2005 o
  turistični politiki v razširjeni EU
  , ki obravnava projekt evropskega socialnega turizma kot možni pilotni projekt za evropsko institucionalno sodelovanje.

2.   Koncept socialnega turizma

| 2.1 | Pravica do turizma kot temelj socialnega turizma. Vsakdo ima pravico do dnevnega, tedenskega in letnega počitka ter pravico do prostega časa, ki omogoča razvoj vseh vidikov osebnosti in vključevanje v družbo. Ni dvoma, da je vsakdo upravičen do uresničevanja te pravice do osebnostnega razvoja. Pravica do turizma je konkretni izraz te splošne pravice, želja zagotoviti njegovo splošno dostopnost pa je podlaga socialnemu turizmu. Socialni turizem torej ni na obrobju ali izven splošnega turizma, ki je najpomembnejša panoga na svetu, v Evropi kot celoti in zlasti v nekaterih državah članicah, nasprotno, je način uresničevanja te splošne pravice do udeležbe v turizmu, potovanj, spoznavanja drugih regij in držav — je temelj turizma. Poudariti je treba, da je ta pravica zapisana v členu 7 Etičnega kodeksa v turizmu, ki ga je odobrila Svetovna turistična organizacija v Santiagu de Chile 1. oktobra 1999, Združeni narodi pa so jo sprejeli 21. decembra 2001. |
| --- | --- |

2.1

Pravica do turizma kot temelj socialnega turizma. Vsakdo ima pravico do dnevnega, tedenskega in letnega počitka ter pravico do prostega časa, ki omogoča razvoj vseh vidikov osebnosti in vključevanje v družbo. Ni dvoma, da je vsakdo upravičen do uresničevanja te pravice do osebnostnega razvoja. Pravica do turizma je konkretni izraz te splošne pravice, želja zagotoviti njegovo splošno dostopnost pa je podlaga socialnemu turizmu. Socialni turizem torej ni na obrobju ali izven splošnega turizma, ki je najpomembnejša panoga na svetu, v Evropi kot celoti in zlasti v nekaterih državah članicah, nasprotno, je način uresničevanja te splošne pravice do udeležbe v turizmu, potovanj, spoznavanja drugih regij in držav — je temelj turizma. Poudariti je treba, da je ta pravica zapisana v členu 7 Etičnega kodeksa v turizmu, ki ga je odobrila Svetovna turistična organizacija v Santiagu de Chile 1. oktobra 1999, Združeni narodi pa so jo sprejeli 21. decembra 2001.

| 2.2 | Opredelitev socialnega turizma. Veliko je mnenj o tem, kaj socialni turizem zares pomeni, kar otežuje natančno opredelitev tega koncepta. Različne institucije, ki so obravnavale to temo, uporabljajo zelo različne metode (na primer ugotavljanje vsebine, pričakovane rezultate, cilje, zamisli in prepričanja), vendar pri utemeljevanju vedno navajajo naslednje: vsakdo, vključno z najmanj prikrajšanimi, ima pravico do počitka, razvedrila ter dnevne, tedenske in letne odsotnosti z delovnega mesta. Po opredelitvi Mednarodnega odbora za socialni turizem (BITS) socialni turizem predstavlja „vse koncepte in pojave, ki nastajajo pri udeležbi prebivalstva z nizkimi prihodki v turizmu, ki se omogoča na podlagi natančno opredeljenih socialnih ukrepov“. Mednarodni odbor za socialni turizem spreminja to opredelitev, da bi vključil prispevek turizma k razvoju in solidarnosti. |
| --- | --- |

2.2

Opredelitev socialnega turizma. Veliko je mnenj o tem, kaj socialni turizem zares pomeni, kar otežuje natančno opredelitev tega koncepta. Različne institucije, ki so obravnavale to temo, uporabljajo zelo različne metode (na primer ugotavljanje vsebine, pričakovane rezultate, cilje, zamisli in prepričanja), vendar pri utemeljevanju vedno navajajo naslednje: vsakdo, vključno z najmanj prikrajšanimi, ima pravico do počitka, razvedrila ter dnevne, tedenske in letne odsotnosti z delovnega mesta. Po opredelitvi Mednarodnega odbora za socialni turizem (BITS) socialni turizem predstavlja „vse koncepte in pojave, ki nastajajo pri udeležbi prebivalstva z nizkimi prihodki v turizmu, ki se omogoča na podlagi natančno opredeljenih socialnih ukrepov“. Mednarodni odbor za socialni turizem spreminja to opredelitev, da bi vključil prispevek turizma k razvoju in solidarnosti.

| 2.2.1 | Po opredelitvi Evropske komisije (1)„socialni turizem v nekaterih državah organizirajo združenja, zadruge in sindikati, namenjen pa je omogočanju potovanj čim večjemu številu ljudi, zlasti najbolj prikrajšanim delom prebivalstva“. Ta že zastarela opredelitev je v postopku preoblikovanja, ki se je začel po tehničnih sestankih na to temo v zadnjih letih. EESO meni, da nobena od teh dveh opredelitev ni dovolj natančna, vendar je natančna definicija manj pomembna kakor ugotavljanje posebnih značilnosti, kar je pogost primer v družboslovnih vedah. |
| --- | --- |

2.2.1

Po opredelitvi Evropske komisije (1)„socialni turizem v nekaterih državah organizirajo združenja, zadruge in sindikati, namenjen pa je omogočanju potovanj čim večjemu številu ljudi, zlasti najbolj prikrajšanim delom prebivalstva“. Ta že zastarela opredelitev je v postopku preoblikovanja, ki se je začel po tehničnih sestankih na to temo v zadnjih letih. EESO meni, da nobena od teh dveh opredelitev ni dovolj natančna, vendar je natančna definicija manj pomembna kakor ugotavljanje posebnih značilnosti, kar je pogost primer v družboslovnih vedah.

| 2.2.2 | Zato lahko rečemo (naš namen ni, da bi podali natančno opredelitev socialnega turizma, ampak začeli s predpostavko, da je turizem splošna pravica, ki bi morala biti dostopna vsakomur), da je neka dejavnost socialni turizem, če izpolnjuje tri merila:






  — | razmere v resničnem življenju so takšne, da je delno ali popolnoma nemogoče uresničiti pravico do turizma. Razlog za to so lahko gospodarske razmere, telesna ali duševna nezmožnost, osebna ali družinska izolacija, zmanjšana mobilnost, geografske težave in veliko drugih razlogov, ki v zadnji instanci predstavljajo resnično oviro; |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Zato lahko rečemo (naš namen ni, da bi podali natančno opredelitev socialnega turizma, ampak začeli s predpostavko, da je turizem splošna pravica, ki bi morala biti dostopna vsakomur), da je neka dejavnost socialni turizem, če izpolnjuje tri merila:

—

razmere v resničnem življenju so takšne, da je delno ali popolnoma nemogoče uresničiti pravico do turizma. Razlog za to so lahko gospodarske razmere, telesna ali duševna nezmožnost, osebna ali družinska izolacija, zmanjšana mobilnost, geografske težave in veliko drugih razlogov, ki v zadnji instanci predstavljajo resnično oviro;

| — | oseba — ki je lahko javna ali zasebna institucija, podjetje, sindikat ali katera koli organizirana skupina ljudi — se odloči premagati ali zmanjšati oviro, ki ji onemogoča uresničevanje pravice do turizma; |
| --- | --- |

—

oseba — ki je lahko javna ali zasebna institucija, podjetje, sindikat ali katera koli organizirana skupina ljudi — se odloči premagati ali zmanjšati oviro, ki ji onemogoča uresničevanje pravice do turizma;

| — | ta dejavnost je učinkovita in dejansko pomaga skupini ljudi, da se udeleži turizma na način, ki spoštuje vrednote trajnosti, dostopnosti in solidarnosti. |
| --- | --- |

—

ta dejavnost je učinkovita in dejansko pomaga skupini ljudi, da se udeleži turizma na način, ki spoštuje vrednote trajnosti, dostopnosti in solidarnosti.

| 2.2.3 | Ravno tako kot je turizem na splošno sestavljena dejavnost, ki vključuje različne sektorje, veje dejavnosti in področja razvoja, tudi socialni turizem zajema vse pobude, ki omogočajo dostopnost turizma osebam s posebnimi potrebami, pri čemer istočasno ustvarja socialne in gospodarske koristi za različne sektorje, dejavnosti in skupine. |
| --- | --- |

2.2.3

Ravno tako kot je turizem na splošno sestavljena dejavnost, ki vključuje različne sektorje, veje dejavnosti in področja razvoja, tudi socialni turizem zajema vse pobude, ki omogočajo dostopnost turizma osebam s posebnimi potrebami, pri čemer istočasno ustvarja socialne in gospodarske koristi za različne sektorje, dejavnosti in skupine.

| 2.3 | Zgodovina socialnega turizma






  — | Čeprav nastanek dejavnosti socialnega turizma, kot jih poznamo danes, ni povsem znan, je možno, da izvirajo iz organizacij, ki so se specializirale za aktivne počitnice v gorah v začetku 20. stoletja, ali iz počitniških taborov za otroke iz prikrajšanih družin, ki so se pojavili v Švici in Franciji. |
| --- | --- | --- |

2.3

—

Čeprav nastanek dejavnosti socialnega turizma, kot jih poznamo danes, ni povsem znan, je možno, da izvirajo iz organizacij, ki so se specializirale za aktivne počitnice v gorah v začetku 20. stoletja, ali iz počitniških taborov za otroke iz prikrajšanih družin, ki so se pojavili v Švici in Franciji.

| — | Organi oblasti so začeli sodelovati v zgodnjih oblikah socialnega turizma po drugi svetovni vojni. To sodelovanje je bilo povezano z delavskimi gibanji, pri čemer so nekatere evropske države dejavnosti socialnega turizma organizirale (Francija, Italija, Portugalska in Španija), druge (Združeno kraljestvo, Nizozemska) pa so sprejele načelo nevmešavanja. |
| --- | --- |

—

Organi oblasti so začeli sodelovati v zgodnjih oblikah socialnega turizma po drugi svetovni vojni. To sodelovanje je bilo povezano z delavskimi gibanji, pri čemer so nekatere evropske države dejavnosti socialnega turizma organizirale (Francija, Italija, Portugalska in Španija), druge (Združeno kraljestvo, Nizozemska) pa so sprejele načelo nevmešavanja.

| — | Šele v petdesetih in šestdesetih letih so se zares začela prizadevanja za spodbujanje socialnega turizma; pojavile so se številne organizacije in združenja ter tudi Mednarodni urad za socialni turizem (BITS), usklajevalni organ s sedežem v Bruslju, ki še vedno opravlja obsežno promocijsko in predstavniško delo. |
| --- | --- |

—

Šele v petdesetih in šestdesetih letih so se zares začela prizadevanja za spodbujanje socialnega turizma; pojavile so se številne organizacije in združenja ter tudi Mednarodni urad za socialni turizem (BITS), usklajevalni organ s sedežem v Bruslju, ki še vedno opravlja obsežno promocijsko in predstavniško delo.

| 2.4 | Temelji socialnega turizma. BITS opredeljuje socialni turizem na osnovi petih meril: |
| --- | --- |

2.4

Temelji socialnega turizma. BITS opredeljuje socialni turizem na osnovi petih meril:

| 2.4.1 | Pravica večine do udeležbe v turizmu. Verjetno je želja, da bi uresničili to pravico, najboljša obrazložitev in utemeljitev različnih pobud za socialni turizem. Število ljudi, ki danes vzamejo dopust, je zaradi socializacije turizma precej naraslo, vendar je še vedno veliko skupin, ki zaradi različnih razlogov nimajo možnosti dopusta. Pomanjkanje sredstev je najpogostejša ovira za to, da ta pravica postane splošna. Verjetno, da organi oblasti ne bi niti mogli niti hoteli uporabljati javnih sredstev za zagotavljanje pravice do turizma ali počitnic. Različne države odgovarjajo na to vprašanje na različne načine: nekatere si bolj prizadevajo zaradi socialnih razlogov, medtem ko so druge manj proaktivne pri obravnavanju razmer, ki so ovira pri tem, da bi lahko dopust vzeli vsi. Poudariti je treba, da se socialni turizem ne more in ne bi smel enačiti s turizmom slabše kakovosti ali slabše vrste; nasprotno, največja skrb za skupno kakovost glede zmogljivosti in storitev mora biti razpoznavni znak socialnega turizma. |
| --- | --- |

2.4.1

Pravica večine do udeležbe v turizmu. Verjetno je želja, da bi uresničili to pravico, najboljša obrazložitev in utemeljitev različnih pobud za socialni turizem. Število ljudi, ki danes vzamejo dopust, je zaradi socializacije turizma precej naraslo, vendar je še vedno veliko skupin, ki zaradi različnih razlogov nimajo možnosti dopusta. Pomanjkanje sredstev je najpogostejša ovira za to, da ta pravica postane splošna. Verjetno, da organi oblasti ne bi niti mogli niti hoteli uporabljati javnih sredstev za zagotavljanje pravice do turizma ali počitnic. Različne države odgovarjajo na to vprašanje na različne načine: nekatere si bolj prizadevajo zaradi socialnih razlogov, medtem ko so druge manj proaktivne pri obravnavanju razmer, ki so ovira pri tem, da bi lahko dopust vzeli vsi. Poudariti je treba, da se socialni turizem ne more in ne bi smel enačiti s turizmom slabše kakovosti ali slabše vrste; nasprotno, največja skrb za skupno kakovost glede zmogljivosti in storitev mora biti razpoznavni znak socialnega turizma.

| 2.4.2 | Prispevek socialnega turizma k socialnemu vključevanju. Turizem je zelo močno sredstvo socialnega vključevanja, ki spodbuja stike z drugimi kulturami, kraji, običaji in predvsem z ljudmi — brez potovanj, počitnic in turizma se ljudje ne bi mogli srečevati, pogovarjati in spoštovati temeljno enakopravnost drugih, kulturno različnih. Ta kulturna izmenjava in uživanje prostega časa je pomembno sredstvo osebnega razvoja tako za turiste kot za tiste, ki jih gostijo v svojem lokalnem okolju. Kulturna izmenjava v okviru turizma je koristna zlasti za mlade ljudi, saj spodbuja njihov intelektualni razvoj in bogati njihov pogled na svet. V primeru EU bi lahko socialni turizem pomagal pri oblikovanju Evrope državljanov. Na splošno se priznava, da socialnega turizma ne bi smeli razlikovati od turizma na splošno in da bi moral pomagati pri socialnem vključevanju. Splošni turizem bi moral zagotoviti skupinam socialnega turizma primerne možnosti za preživljanje počitnic, ne pa obratno. To seveda pomeni, da si je treba prizadevati ne samo za zmogljivosti, temveč tudi za vrsto storitve in zaradi tega za posebno usposabljanje, ki bi ga morali imeti delavci v tem sektorju. |
| --- | --- |

2.4.2

Prispevek socialnega turizma k socialnemu vključevanju. Turizem je zelo močno sredstvo socialnega vključevanja, ki spodbuja stike z drugimi kulturami, kraji, običaji in predvsem z ljudmi — brez potovanj, počitnic in turizma se ljudje ne bi mogli srečevati, pogovarjati in spoštovati temeljno enakopravnost drugih, kulturno različnih. Ta kulturna izmenjava in uživanje prostega časa je pomembno sredstvo osebnega razvoja tako za turiste kot za tiste, ki jih gostijo v svojem lokalnem okolju. Kulturna izmenjava v okviru turizma je koristna zlasti za mlade ljudi, saj spodbuja njihov intelektualni razvoj in bogati njihov pogled na svet. V primeru EU bi lahko socialni turizem pomagal pri oblikovanju Evrope državljanov. Na splošno se priznava, da socialnega turizma ne bi smeli razlikovati od turizma na splošno in da bi moral pomagati pri socialnem vključevanju. Splošni turizem bi moral zagotoviti skupinam socialnega turizma primerne možnosti za preživljanje počitnic, ne pa obratno. To seveda pomeni, da si je treba prizadevati ne samo za zmogljivosti, temveč tudi za vrsto storitve in zaradi tega za posebno usposabljanje, ki bi ga morali imeti delavci v tem sektorju.

| 2.4.3 | Ustvarjanje trajnostnih turističnih struktur. Ne bi mogli vedno reči, da je infrastruktura turističnih krajev in območij trajnostna, zlasti odkar se turizem pogosto razvija v razmerah kratkoročne donosnosti, zlorabe naravnih virov in uporabe najboljših območij, običajno obal in hribov. Socialni turizem, ki se bolj osredotoča na socialne razmere kot na gospodarske vidike, lahko pomaga pri gradnji ali obnovi turističnih krajev v skladu z merili gospodarske, socialne in okoljske trajnosti. Način upravljanja različnih vrst socialnega turizma je ključni dejavnik trajnosti turističnih krajev in območij. Če je bistvena značilnost trajnosti ravnotežje različnih vidikov človekove dejavnosti, potem je socialni turizem sredstvo za trajnostni razvoj številnih manj razvitih držav, v katerih turizem pomeni vir gospodarske dejavnosti, ki jim lahko pomaga pri odpravljanju revščine. |
| --- | --- |

2.4.3

Ustvarjanje trajnostnih turističnih struktur. Ne bi mogli vedno reči, da je infrastruktura turističnih krajev in območij trajnostna, zlasti odkar se turizem pogosto razvija v razmerah kratkoročne donosnosti, zlorabe naravnih virov in uporabe najboljših območij, običajno obal in hribov. Socialni turizem, ki se bolj osredotoča na socialne razmere kot na gospodarske vidike, lahko pomaga pri gradnji ali obnovi turističnih krajev v skladu z merili gospodarske, socialne in okoljske trajnosti. Način upravljanja različnih vrst socialnega turizma je ključni dejavnik trajnosti turističnih krajev in območij. Če je bistvena značilnost trajnosti ravnotežje različnih vidikov človekove dejavnosti, potem je socialni turizem sredstvo za trajnostni razvoj številnih manj razvitih držav, v katerih turizem pomeni vir gospodarske dejavnosti, ki jim lahko pomaga pri odpravljanju revščine.

| 2.4.4 | Prispevek k zaposlovanju in gospodarskemu razvoju. Turizem je morda že zdaj, v prihodnosti pa bo zagotovo postal najmočnejša svetovna gospodarska panoga ter ena tistih, ki so najbolj pomembne pri zagotavljanju delovnih mest, razvoja, blaginje in kakovosti življenja prebivalcev v turističnih območjih. Čeprav socialni turizem prispeva k gospodarski moči, se še vedno ne zaveda dovolj svoje lastne pomembnosti, svojega gospodarskega pomena in zlasti ne sposobnosti za izbiro turističnih krajev na podlagi trajnostnih meril. Podjetja in institucije socialnega turizma pri svojih dejavnostih ne bi smele upoštevati le gospodarskih meril. Eno od meril, ki bi se moralo uporabljati, je merilo stabilnega, visoko kakovostnega zaposlovanja, ki je ključnega pomena za trajnostni razvoj turističnega kraja. Prispevek (ne glede na njegovo velikost) socialnega turizma k boju proti sezonskosti je osnovno merilo pri cilju kakovosti in stabilnosti zaposlovanja ter bi moralo biti sestavni del evropskega turističnega modela. Javno-zasebna partnerstva pri upravljanju socialnega turizma se lahko uporabljajo kot koristno sredstvo, pa tudi kot kazalnik upoštevanja tega merila. |
| --- | --- |

2.4.4

Prispevek k zaposlovanju in gospodarskemu razvoju. Turizem je morda že zdaj, v prihodnosti pa bo zagotovo postal najmočnejša svetovna gospodarska panoga ter ena tistih, ki so najbolj pomembne pri zagotavljanju delovnih mest, razvoja, blaginje in kakovosti življenja prebivalcev v turističnih območjih. Čeprav socialni turizem prispeva k gospodarski moči, se še vedno ne zaveda dovolj svoje lastne pomembnosti, svojega gospodarskega pomena in zlasti ne sposobnosti za izbiro turističnih krajev na podlagi trajnostnih meril. Podjetja in institucije socialnega turizma pri svojih dejavnostih ne bi smele upoštevati le gospodarskih meril. Eno od meril, ki bi se moralo uporabljati, je merilo stabilnega, visoko kakovostnega zaposlovanja, ki je ključnega pomena za trajnostni razvoj turističnega kraja. Prispevek (ne glede na njegovo velikost) socialnega turizma k boju proti sezonskosti je osnovno merilo pri cilju kakovosti in stabilnosti zaposlovanja ter bi moralo biti sestavni del evropskega turističnega modela. Javno-zasebna partnerstva pri upravljanju socialnega turizma se lahko uporabljajo kot koristno sredstvo, pa tudi kot kazalnik upoštevanja tega merila.

| 2.4.5 | Prispevek socialnega turizma k svetovnemu razvoju. Omenjeno je že bilo, da lahko turizem (zlasti socialni turizem) številnim skupnostim zagotovi odpravljanje nerazvitosti ali industrijske krize ter rešitev za težave, ki nastanejo zaradi opuščanja rudarskih, industrijskih in kmetijskih dejavnosti. Razmere, ki jih zahteva razvoj socialnega turizma, so enake tistim, zaradi katerih prebivalci na nekem območju vidijo turistično dejavnost kot gonilo razvoja. Če se skupnosti lahko preživljajo s turistično dejavnostjo, se okrepita lokalno gospodarstvo in socialna stabilnost. Turistična dejavnost je učinkovito protisredstvo za vojne in nesreče vseh vrst, ki ga priporoča veliko mednarodnih institucij. Turizem je sinonim za dobrodošlico, izmenjavo, povečevanje lokalnega premoženja, prijateljstvo in komunikacijo med ljudmi, medtem ko vojna predstavlja agresijo, invazijo in uničenje narave. Če je res, da imaš lahko rad le tisto, kar poznaš, potem je res tudi to, da lahko turizem spodbudi ljudi k medsebojnemu približevanju in spoznavanju, s čimer se krepi mir, sožitje in razvoj. Socialni turizem se lahko in se mora okrepiti ter pomagati pri krepitvi enakosti, pravičnosti, demokracije in blaginje, ki ob medsebojni podpori spodbujajo razvoj vseh ljudstev na svetu. |
| --- | --- |

2.4.5

Prispevek socialnega turizma k svetovnemu razvoju. Omenjeno je že bilo, da lahko turizem (zlasti socialni turizem) številnim skupnostim zagotovi odpravljanje nerazvitosti ali industrijske krize ter rešitev za težave, ki nastanejo zaradi opuščanja rudarskih, industrijskih in kmetijskih dejavnosti. Razmere, ki jih zahteva razvoj socialnega turizma, so enake tistim, zaradi katerih prebivalci na nekem območju vidijo turistično dejavnost kot gonilo razvoja. Če se skupnosti lahko preživljajo s turistično dejavnostjo, se okrepita lokalno gospodarstvo in socialna stabilnost. Turistična dejavnost je učinkovito protisredstvo za vojne in nesreče vseh vrst, ki ga priporoča veliko mednarodnih institucij. Turizem je sinonim za dobrodošlico, izmenjavo, povečevanje lokalnega premoženja, prijateljstvo in komunikacijo med ljudmi, medtem ko vojna predstavlja agresijo, invazijo in uničenje narave. Če je res, da imaš lahko rad le tisto, kar poznaš, potem je res tudi to, da lahko turizem spodbudi ljudi k medsebojnemu približevanju in spoznavanju, s čimer se krepi mir, sožitje in razvoj. Socialni turizem se lahko in se mora okrepiti ter pomagati pri krepitvi enakosti, pravičnosti, demokracije in blaginje, ki ob medsebojni podpori spodbujajo razvoj vseh ljudstev na svetu.

| 2.5 | Načela in pogoji socialnega turizma ter njegovo upravljanje. Analizirati je treba dejavnike in merila, ki so značilni za socialni turizem, ter način, kako ga upravljati, tako da razlikujemo vidike, ki jih lahko označimo kot „socialne“, od tistih, ki jih ne moremo tako označiti. V nadaljevanju navajamo nekaj meril, ki so v skladu z BITS, opredeljujejo pa splošni pojem turizma:






  — | osnovni namen bi moral biti povečevanje dostopnosti turizma vsem skupinam, ki jim turizem predstavlja težavo, ali dostopnosti turizma posamezni skupini; |
| --- | --- | --- |

2.5

Načela in pogoji socialnega turizma ter njegovo upravljanje. Analizirati je treba dejavnike in merila, ki so značilni za socialni turizem, ter način, kako ga upravljati, tako da razlikujemo vidike, ki jih lahko označimo kot „socialne“, od tistih, ki jih ne moremo tako označiti. V nadaljevanju navajamo nekaj meril, ki so v skladu z BITS, opredeljujejo pa splošni pojem turizma:

—

osnovni namen bi moral biti povečevanje dostopnosti turizma vsem skupinam, ki jim turizem predstavlja težavo, ali dostopnosti turizma posamezni skupini;

| — | dostopen bi moral biti različnim uporabniškim skupinam in sektorjem. Odprt bi moral biti tudi za različne oblike upravljanja in za različne izvajalce dejavnosti v socialnem turizmu; |
| --- | --- |

—

dostopen bi moral biti različnim uporabniškim skupinam in sektorjem. Odprt bi moral biti tudi za različne oblike upravljanja in za različne izvajalce dejavnosti v socialnem turizmu;

| — | skupine, ki so jim dejavnosti namenjene, je treba primerno opredeliti (socialne kategorije, starostne skupine, invalidne osebe) in vedno spoštovati načelo nediskriminacije na podlagi rase, kulture ali socialnega položaja; |
| --- | --- |

—

skupine, ki so jim dejavnosti namenjene, je treba primerno opredeliti (socialne kategorije, starostne skupine, invalidne osebe) in vedno spoštovati načelo nediskriminacije na podlagi rase, kulture ali socialnega položaja;

| — | vključiti je treba humanistične, izobraževalne ter kulturne pobude in cilje, ki so povezani s splošnim osebnim razvojem; |
| --- | --- |

—

vključiti je treba humanistične, izobraževalne ter kulturne pobude in cilje, ki so povezani s splošnim osebnim razvojem;

| — | gospodarska plat dejavnosti bi morala biti pregledna, pri čemer bi bili dobički zmanjšani na raven, ki je potrebna za izpolnjevanje socialnih ciljev; |
| --- | --- |

—

gospodarska plat dejavnosti bi morala biti pregledna, pri čemer bi bili dobički zmanjšani na raven, ki je potrebna za izpolnjevanje socialnih ciljev;

| — | turistični proizvod bi moral dodajati nedenarno vrednost; |
| --- | --- |

—

turistični proizvod bi moral dodajati nedenarno vrednost;

| — | obstajati bi morala jasna želja po vključevanju turistične dejavnosti v lokalno okolje na trajnostni način; |
| --- | --- |

—

obstajati bi morala jasna želja po vključevanju turistične dejavnosti v lokalno okolje na trajnostni način;

| — | človeške vire je treba upravljati tako, da se spodbuja vključevanje in zadovoljstvo z delom, pri tem pa se osredotočati na kakovost delovnih mest zaposlenih v socialnem turizmu. |
| --- | --- |

—

človeške vire je treba upravljati tako, da se spodbuja vključevanje in zadovoljstvo z delom, pri tem pa se osredotočati na kakovost delovnih mest zaposlenih v socialnem turizmu.

Ta in podobna merila se lahko uporabljajo kot smernice za delovanje upravljavcev socialnega turizma ter pri identifikaciji dejavnosti.

| 2.6 | Donosnost podjetij in socialni turizem. Socialni turizem je in mora biti gospodarska dejavnost (tudi če to ni edini cilj) ter ga je treba upravljati v skladu z osnovnimi načeli povračila naložb in ustvarjanja dobička, potrebnega za izvajanje dejavnosti in uresničevanje njegovih osnovnih ciljev. Le podjetja, ki so v najširšem smislu konkurenčna in donosna, lahko delujejo učinkovito, varno in z jamstvi potrošnikom. Raznovrstnost razmer v socialnem turizmu danes kaže, da so podjetja in organizacije, ki se ukvarjajo s to dejavnostjo, donosna, ko vzpostavijo svojo strukturo, ustvarijo pravi trg in imajo primerne cene. Omeniti je treba, da organizacije socialnega turizma ustvarjajo nesezonska delovna mesta, tudi v obdobjih nizke zasedenosti, s čimer pomagajo pri zagotavljanju delovnih mest za brezposelne. |
| --- | --- |

2.6

Donosnost podjetij in socialni turizem. Socialni turizem je in mora biti gospodarska dejavnost (tudi če to ni edini cilj) ter ga je treba upravljati v skladu z osnovnimi načeli povračila naložb in ustvarjanja dobička, potrebnega za izvajanje dejavnosti in uresničevanje njegovih osnovnih ciljev. Le podjetja, ki so v najširšem smislu konkurenčna in donosna, lahko delujejo učinkovito, varno in z jamstvi potrošnikom. Raznovrstnost razmer v socialnem turizmu danes kaže, da so podjetja in organizacije, ki se ukvarjajo s to dejavnostjo, donosna, ko vzpostavijo svojo strukturo, ustvarijo pravi trg in imajo primerne cene. Omeniti je treba, da organizacije socialnega turizma ustvarjajo nesezonska delovna mesta, tudi v obdobjih nizke zasedenosti, s čimer pomagajo pri zagotavljanju delovnih mest za brezposelne.

| 2.7 | Socialna donosnost turizma. Čeprav je socialni turizem gospodarska dejavnost, je ravno tako družbena dejavnost, ki na tem področju prinaša koristi. Obiskovalci uživajo svoj dopust, turistični delavci služijo s svojim delom, zato ima korist celotna družba. V EU ima socialni turizem vedno večji vpliv na oblikovanje Evrope državljanov in ga bo zagotovo imel tudi v prihodnje. Potovanje največjega možnega števila državljanov po Evropi lahko prispeva le k večjemu znanju, razumevanju in strpnosti. |
| --- | --- |

2.7

Socialna donosnost turizma. Čeprav je socialni turizem gospodarska dejavnost, je ravno tako družbena dejavnost, ki na tem področju prinaša koristi. Obiskovalci uživajo svoj dopust, turistični delavci služijo s svojim delom, zato ima korist celotna družba. V EU ima socialni turizem vedno večji vpliv na oblikovanje Evrope državljanov in ga bo zagotovo imel tudi v prihodnje. Potovanje največjega možnega števila državljanov po Evropi lahko prispeva le k večjemu znanju, razumevanju in strpnosti.

| 2.8 | Koncepti in predstave socialnega turizma v Evropi. Socialni turizem danes pomeni različne stvari v različnih državah članicah EU, ki izvajajo take programe, vendar so v teh različnih pomenih tri skupne točke:






  — | dejanska možnost razpolagati s prostim časom za odhod na dopust; |
| --- | --- | --- |

2.8

Koncepti in predstave socialnega turizma v Evropi. Socialni turizem danes pomeni različne stvari v različnih državah članicah EU, ki izvajajo take programe, vendar so v teh različnih pomenih tri skupne točke:

—

dejanska možnost razpolagati s prostim časom za odhod na dopust;

| — | finančna sposobnost za potovanje; |
| --- | --- |

—

finančna sposobnost za potovanje;

| — | obstoj načina, strukture ali sredstva za dejansko uresničitev teh pravic. |
| --- | --- |

—

obstoj načina, strukture ali sredstva za dejansko uresničitev teh pravic.

| 2.8.1 | Socialni turizem torej pomeni: vsa potovanja in dejavnosti, ki jih organizirajo sindikati, družinski turizem, religiozni turizem, turizem, ki ga organizirajo podjetja za svoje delavce, turizem, ki ga organizirajo javne ustanove za invalidne osebe, turizem za mlade ali turizem za starejše državljane z nizkimi prihodki itd. |
| --- | --- |

2.8.1

Socialni turizem torej pomeni: vsa potovanja in dejavnosti, ki jih organizirajo sindikati, družinski turizem, religiozni turizem, turizem, ki ga organizirajo podjetja za svoje delavce, turizem, ki ga organizirajo javne ustanove za invalidne osebe, turizem za mlade ali turizem za starejše državljane z nizkimi prihodki itd.

| 2.9 | Institucije socialnega turizma. V Evropi je tudi veliko institucij, ki načrtujejo socialni turizem in ga upravljajo:






  — | nacionalne zveze ali združenja; |
| --- | --- | --- |

2.9

Institucije socialnega turizma. V Evropi je tudi veliko institucij, ki načrtujejo socialni turizem in ga upravljajo:

—

nacionalne zveze ali združenja;

| — | javne ustanove, ki se osredotočajo na socialni turizem ali na dejavnosti, ki so z njim povezane; |
| --- | --- |

—

javne ustanove, ki se osredotočajo na socialni turizem ali na dejavnosti, ki so z njim povezane;

| — | združenja za socialni turizem, šport ali kulturo; |
| --- | --- |

—

združenja za socialni turizem, šport ali kulturo;

| — | ustanove za sodelovanje; |
| --- | --- |

—

ustanove za sodelovanje;

| — | sindikati; |
| --- | --- |

—

sindikati;

| — | skupna podjetja. |
| --- | --- |

—

skupna podjetja.

3.   Akterji socialnega turizma in njihove vloge

| 3.1 | Evropske institucije. Evropske institucije kažejo vedno večji interes za socialni turizem, kar je razvidno iz različnih študij, mnenj, poročil in konferenc, ki jih organizirajo, spodbujajo ali koordinirajo Parlament, Komisija in EESO. Njihova dejavnost se osredotoča predvsem na zbiranje, razvrščanje in razširjanje zelo različnih izkušenj evropskih držav. Vloga Komisije je predvsem v tem, da spodbuja nove izkušnje v vsaki državi in da povezuje pristojne iz različnih držav zaradi sodelovanja pri nadnacionalnih pobudah. Trenutno se zdi, da vloga Komisija ni v splošni koordinaciji izkušenj socialnega turizma na ravni EU. Opozoriti je treba na anketo, ki jo je izvedla enota za turizem generalnega direktorata za podjetništvo, ki je proučila, v kolikšni meri državljani EU vzamejo dopust, in razloge, zakaj se jih približno 40 % ne udeležuje turističnih dejavnosti. Zdi se mogoče, da bo Komisija enkrat v prihodnosti prevzela vlogo splošnega koordinatorja za platformo socialnega turizma na evropski ravni. Ni nujno, da bi bila zaradi te vloge nujno potrebna sredstva drugih evropskih institucij za razvoj takšne skupne nadnacionalne platforme. |
| --- | --- |

3.1

Evropske institucije. Evropske institucije kažejo vedno večji interes za socialni turizem, kar je razvidno iz različnih študij, mnenj, poročil in konferenc, ki jih organizirajo, spodbujajo ali koordinirajo Parlament, Komisija in EESO. Njihova dejavnost se osredotoča predvsem na zbiranje, razvrščanje in razširjanje zelo različnih izkušenj evropskih držav. Vloga Komisije je predvsem v tem, da spodbuja nove izkušnje v vsaki državi in da povezuje pristojne iz različnih držav zaradi sodelovanja pri nadnacionalnih pobudah. Trenutno se zdi, da vloga Komisija ni v splošni koordinaciji izkušenj socialnega turizma na ravni EU. Opozoriti je treba na anketo, ki jo je izvedla enota za turizem generalnega direktorata za podjetništvo, ki je proučila, v kolikšni meri državljani EU vzamejo dopust, in razloge, zakaj se jih približno 40 % ne udeležuje turističnih dejavnosti. Zdi se mogoče, da bo Komisija enkrat v prihodnosti prevzela vlogo splošnega koordinatorja za platformo socialnega turizma na evropski ravni. Ni nujno, da bi bila zaradi te vloge nujno potrebna sredstva drugih evropskih institucij za razvoj takšne skupne nadnacionalne platforme.

| 3.2 | Vlade držav članic. Omenili smo že, da je sodelovanje držav članic pri dejavnostih socialnega turizma zelo različno zaradi zgodovinskih, ideoloških in družbenih razlogov. V nekaterih državah nacionalne, regionalne ali lokalne vlade zagotavljajo precejšnjo finančno pomoč. Ta finančna sredstva so namenjena različnim skupinam: mladim ljudem, starejšim državljanom, invalidnim in prikrajšanim osebam itd. Vlade trenutno poskušajo z mednarodno izmenjavo doseči, da bi njihovi programi socialnega turizma presegli nacionalne meje. |
| --- | --- |

3.2

Vlade držav članic. Omenili smo že, da je sodelovanje držav članic pri dejavnostih socialnega turizma zelo različno zaradi zgodovinskih, ideoloških in družbenih razlogov. V nekaterih državah nacionalne, regionalne ali lokalne vlade zagotavljajo precejšnjo finančno pomoč. Ta finančna sredstva so namenjena različnim skupinam: mladim ljudem, starejšim državljanom, invalidnim in prikrajšanim osebam itd. Vlade trenutno poskušajo z mednarodno izmenjavo doseči, da bi njihovi programi socialnega turizma presegli nacionalne meje.

| 3.3 | Delodajalci. Omeniti je treba pobude, kot so boni za dopust, s katerimi delodajalci prispevajo finančna sredstva za dopust svojih uslužbencev. Poleg tega je treba, kot smo že omenili, upoštevati, da je socialni turizem pomembna gospodarska dejavnost z velikim potencialom in da zaradi tega privlači podjetnike iz turističnega sektorja, ki v njem vidijo možnosti za krepitev svojih storitvenih ali posredniških dejavnosti. Omeniti je treba primer španskega podjetja Mundo Senior („Svet starejših“), ki obsega več turističnih podjetij; to podjetje je bilo ustanovljeno zaradi upravljanja programa socialnega turizma Ministrstva za delo in socialne zadeve, je pa razširilo svoje dejavnosti s ponudbo specializiranih turističnih proizvodov za starejše državljane. Očitno je, da socialna narava te dejavnosti ni nezdružljiva s konkurenčnostjo. V prihodnosti bodo potrebne pobude za javno-zasebna partnerstva zaradi priprave donosnih programov socialnega turizma tako na ravni posameznih držav članic kot na ravni različnih držav članic. |
| --- | --- |

3.3

Delodajalci. Omeniti je treba pobude, kot so boni za dopust, s katerimi delodajalci prispevajo finančna sredstva za dopust svojih uslužbencev. Poleg tega je treba, kot smo že omenili, upoštevati, da je socialni turizem pomembna gospodarska dejavnost z velikim potencialom in da zaradi tega privlači podjetnike iz turističnega sektorja, ki v njem vidijo možnosti za krepitev svojih storitvenih ali posredniških dejavnosti. Omeniti je treba primer španskega podjetja Mundo Senior („Svet starejših“), ki obsega več turističnih podjetij; to podjetje je bilo ustanovljeno zaradi upravljanja programa socialnega turizma Ministrstva za delo in socialne zadeve, je pa razširilo svoje dejavnosti s ponudbo specializiranih turističnih proizvodov za starejše državljane. Očitno je, da socialna narava te dejavnosti ni nezdružljiva s konkurenčnostjo. V prihodnosti bodo potrebne pobude za javno-zasebna partnerstva zaradi priprave donosnih programov socialnega turizma tako na ravni posameznih držav članic kot na ravni različnih držav članic.

| 3.4 | Delojemalci. Sindikati so kot organizacije, ki branijo pravice delojemalcev, že od pojava socialnega turizma intenzivno sodelovali pri turističnih dejavnostih zaradi koristi svojih članov. To sodelovanje je razvidno iz podpore fizični infrastrukturi, počitniškim kompleksom, gostiščem itd. ter specializiranim storitvam. Izkušnje in raven prizadevanj se razlikujejo od države do države, je pa v skoraj vsaki državi kakšna dejavnost socialnega turizma, ki izvira iz delovanja sindikatov. Omeniti je treba sindikalne organizacije novih držav članic, ki iščejo zgleden model socialnega turizma in povezave z bolj izkušenimi organizacijami. Ravno tako je treba omeniti zanimivo študijo BITS iz maja 2005, ki se ukvarja z različnimi dejavnostmi sindikatov v zvezi s turizmom delojemalcev in ki navaja posamezne sedanje dejavnosti v 25 državah EU. To je zagotovo dober vpogled v sedanje stanje in sredstvo za analizo tega stanja. |
| --- | --- |

3.4

Delojemalci. Sindikati so kot organizacije, ki branijo pravice delojemalcev, že od pojava socialnega turizma intenzivno sodelovali pri turističnih dejavnostih zaradi koristi svojih članov. To sodelovanje je razvidno iz podpore fizični infrastrukturi, počitniškim kompleksom, gostiščem itd. ter specializiranim storitvam. Izkušnje in raven prizadevanj se razlikujejo od države do države, je pa v skoraj vsaki državi kakšna dejavnost socialnega turizma, ki izvira iz delovanja sindikatov. Omeniti je treba sindikalne organizacije novih držav članic, ki iščejo zgleden model socialnega turizma in povezave z bolj izkušenimi organizacijami. Ravno tako je treba omeniti zanimivo študijo BITS iz maja 2005, ki se ukvarja z različnimi dejavnostmi sindikatov v zvezi s turizmom delojemalcev in ki navaja posamezne sedanje dejavnosti v 25 državah EU. To je zagotovo dober vpogled v sedanje stanje in sredstvo za analizo tega stanja.

| 3.5 | Specializirana združenja. Ta združenja vključujejo potrošniške zadruge, ki imajo v nekaterih državah (Italiji in VB) velike mreže agencij za organizacijo socialnega turizma, mladinske in okoljske organizacije, ki delujejo na tem področju, ter združenja, ki so del organizacij socialnega turizma, kot na primer BITS, ki opravlja pomembno delo pri podpori, koordinaciji in spodbujanju. |
| --- | --- |

3.5

Specializirana združenja. Ta združenja vključujejo potrošniške zadruge, ki imajo v nekaterih državah (Italiji in VB) velike mreže agencij za organizacijo socialnega turizma, mladinske in okoljske organizacije, ki delujejo na tem področju, ter združenja, ki so del organizacij socialnega turizma, kot na primer BITS, ki opravlja pomembno delo pri podpori, koordinaciji in spodbujanju.

| 3.6 | Skupine, ki so neposredno ali posredno povezane s socialnim turizmom. Jasno je, da imajo uporabniki v različnih programih in dejavnostih socialnega turizma najpomembnejšo vlogo. Predvsem so oni tisti, ki imajo koristi od gospodarskih prednosti, ki jim omogočajo, da uživajo v prostem času in dopustu ter se pri tem udeležujejo športnih ali kulturnih dogodkov, ki jim ugajajo. Poleg tega imajo korist od turizma, ki upošteva geografske vire, dediščino in okolje, ter od odnosov med uporabniki in prebivalci turističnega območja. Nenazadnje te dejavnosti prispevajo k medsebojnemu spoznavanju, počitku in osebnemu zadovoljstvu — lokalne skupnosti, v katerih se izvajajo dejavnosti socialnega turizma, pa imajo korist zaradi zaposlovanja, gospodarske dejavnosti in razvoja. |
| --- | --- |

3.6

Skupine, ki so neposredno ali posredno povezane s socialnim turizmom. Jasno je, da imajo uporabniki v različnih programih in dejavnostih socialnega turizma najpomembnejšo vlogo. Predvsem so oni tisti, ki imajo koristi od gospodarskih prednosti, ki jim omogočajo, da uživajo v prostem času in dopustu ter se pri tem udeležujejo športnih ali kulturnih dogodkov, ki jim ugajajo. Poleg tega imajo korist od turizma, ki upošteva geografske vire, dediščino in okolje, ter od odnosov med uporabniki in prebivalci turističnega območja. Nenazadnje te dejavnosti prispevajo k medsebojnemu spoznavanju, počitku in osebnemu zadovoljstvu — lokalne skupnosti, v katerih se izvajajo dejavnosti socialnega turizma, pa imajo korist zaradi zaposlovanja, gospodarske dejavnosti in razvoja.

4.   Socialni turizem v Evropi danes

| 4.1 | Teoretični, pravni in načrtovalni okvir. V Evropi teoretični, pravni in načrtovalni okvir za socialni turizem trenutno ni obsežen, obstajajo pa številne študije in poročila, ki poskušajo popisati različne primere socialnega turizma v Evropi in jih primerjalno analizirati. Nekatere od teh študij in poročil so navedene v tehničnem in dokumentarnem gradivu v delu D tega mnenja. |
| --- | --- |

4.1

Teoretični, pravni in načrtovalni okvir. V Evropi teoretični, pravni in načrtovalni okvir za socialni turizem trenutno ni obsežen, obstajajo pa številne študije in poročila, ki poskušajo popisati različne primere socialnega turizma v Evropi in jih primerjalno analizirati. Nekatere od teh študij in poročil so navedene v tehničnem in dokumentarnem gradivu v delu D tega mnenja.

| 4.2 | Različne praktične izkušnje v Evropi. Omenili smo že, da je bilo mogoče v okviru dela študijske skupine, na razpravi v Barceloni 4. in 5. maja 2006 ter na podlagi informacij o izkušnjah, opisanih na konferenci „Turizem za vsakogar“ v organizaciji BITS in Komisije, razločiti in spoznati veliko praktičnih izkušenj v Evropi, za katere lahko rečemo, da so dejansko uspešne. Namen tega mnenja ni podrobno proučevanje teh izkušenj, vendar menimo, da je treba omeniti nekaj najpomembnejših, ki bodo zagotovo pomagale pri izboljšanju podobe socialnega turizma in ki so lahko smernice za druge delavce v sektorju socialnega turizma ali za tiste države oziroma območja, ki zaradi različnih razlogov nimajo programov na tem področju. |
| --- | --- |

4.2

Različne praktične izkušnje v Evropi. Omenili smo že, da je bilo mogoče v okviru dela študijske skupine, na razpravi v Barceloni 4. in 5. maja 2006 ter na podlagi informacij o izkušnjah, opisanih na konferenci „Turizem za vsakogar“ v organizaciji BITS in Komisije, razločiti in spoznati veliko praktičnih izkušenj v Evropi, za katere lahko rečemo, da so dejansko uspešne. Namen tega mnenja ni podrobno proučevanje teh izkušenj, vendar menimo, da je treba omeniti nekaj najpomembnejših, ki bodo zagotovo pomagale pri izboljšanju podobe socialnega turizma in ki so lahko smernice za druge delavce v sektorju socialnega turizma ali za tiste države oziroma območja, ki zaradi različnih razlogov nimajo programov na tem področju.

| 4.2.1 | Promet francoske Agence Nationale pour les Chèques-Vacances (ANCV) [Nacionalna agencija za bone za dopust] je ocenjen na približno 1 milijardo eurov v letu 2005. Ustanovljena je bila leta 1982 kot javna industrijska in komercialna ustanova, po 23 letih delovanja pa je še vedno uporabno orodje socialne politike v turizmu. |
| --- | --- |

4.2.1

Promet francoske Agence Nationale pour les Chèques-Vacances (ANCV) [Nacionalna agencija za bone za dopust] je ocenjen na približno 1 milijardo eurov v letu 2005. Ustanovljena je bila leta 1982 kot javna industrijska in komercialna ustanova, po 23 letih delovanja pa je še vedno uporabno orodje socialne politike v turizmu.

| 4.2.1.1 | Njeni cilji so trije:






  — | pomagati čim večjemu številu ljudi, da odide na dopust, zlasti tistim z nizkimi dohodki; |
| --- | --- | --- |

4.2.1.1

Njeni cilji so trije:

—

pomagati čim večjemu številu ljudi, da odide na dopust, zlasti tistim z nizkimi dohodki;

| — | zagotoviti prosto uporabo velike mreže turističnih strokovnjakov, ki lahko učinkovito odgovorijo na vse zahteve; |
| --- | --- |

—

zagotoviti prosto uporabo velike mreže turističnih strokovnjakov, ki lahko učinkovito odgovorijo na vse zahteve;

| — | sodelovati pri razvoju turizma in pomagati pri doseganju bolj enakomerne geografske porazdelitve turizma. |
| --- | --- |

—

sodelovati pri razvoju turizma in pomagati pri doseganju bolj enakomerne geografske porazdelitve turizma.

| 4.2.1.2 | Omeniti je treba, da bone za dopust letno prejme 2,5 milijona ljudi, izkoristi pa jih 7 milijonov potnikov. ANCV ima več kot 21.000 pridruženih organizacij, ki sodelujejo pri njenem financiranju, in približno 135.000 turističnih in drugih delavcev, ki sodelujejo pri zagotavljanju storitev. |
| --- | --- |

4.2.1.2

Omeniti je treba, da bone za dopust letno prejme 2,5 milijona ljudi, izkoristi pa jih 7 milijonov potnikov. ANCV ima več kot 21.000 pridruženih organizacij, ki sodelujejo pri njenem financiranju, in približno 135.000 turističnih in drugih delavcev, ki sodelujejo pri zagotavljanju storitev.

| 4.2.1.3 | Poleg tega njen program pomaga pri zagotavljanju dopusta za zelo prikrajšane skupine, skupine invalidnih oseb, mladih ljudi itd. s subvencijami za dopust, ki znašajo približno 4,5 milijona eurov. Agencija investira precejšnje zneske tudi v posodabljanje turističnih obratov. |
| --- | --- |

4.2.1.3

Poleg tega njen program pomaga pri zagotavljanju dopusta za zelo prikrajšane skupine, skupine invalidnih oseb, mladih ljudi itd. s subvencijami za dopust, ki znašajo približno 4,5 milijona eurov. Agencija investira precejšnje zneske tudi v posodabljanje turističnih obratov.

| 4.2.1.4 | Na splošno se zdi, da je zagotovljeno nadaljevanje programa in njegova donosnost; ekonomske študije nedvoumno kažejo, da je mogoče z vplivom na gospodarsko dejavnost zagotoviti finančno donosnost. |
| --- | --- |

4.2.1.4

Na splošno se zdi, da je zagotovljeno nadaljevanje programa in njegova donosnost; ekonomske študije nedvoumno kažejo, da je mogoče z vplivom na gospodarsko dejavnost zagotoviti finančno donosnost.

| 4.2.1.5 | Cilji agencije za naslednjih nekaj let so širjenje oziroma razširjanje njenih storitev med uporabniki turizma in turističnimi delavci. Mogoče bi lahko temu programu dodali mednarodno razsežnost s sklenitvijo dogovorov z drugimi evropskimi državami; nobenega dvoma ni, da bi to bilo koristno za vse, da bi predstavljalo zgleden primer ter da bi imelo velik gospodarski in družbeni pomen. |
| --- | --- |

4.2.1.5

Cilji agencije za naslednjih nekaj let so širjenje oziroma razširjanje njenih storitev med uporabniki turizma in turističnimi delavci. Mogoče bi lahko temu programu dodali mednarodno razsežnost s sklenitvijo dogovorov z drugimi evropskimi državami; nobenega dvoma ni, da bi to bilo koristno za vse, da bi predstavljalo zgleden primer ter da bi imelo velik gospodarski in družbeni pomen.

| 4.2.2 | Program socialnega turizma IMSERSO v Španiji ima podobne cilje, vendar uporablja drugačne pristope in sredstva. Več kot milijonu ljudi pomaga pri odhodu na organizirana potovanja v skupinah in izven sezone, zlasti starejšim ljudem. Španija v ta program investira približno 75 milijonov eurov na leto, vendar program z različnimi davčnimi mehanizmi (DDV, davek na komercialne in poklicne dejavnosti, davek od dobička pravnih in fizičnih oseb), s povečanim prihodkom od prispevkov za socialno varnost ter s prihranki pri dajatvah za brezposelnost zasluži približno 125 milijonov eurov, kar zagotavlja visoko gospodarsko donosnost. Ni dvoma, da je program socialno in gospodarsko donosen, saj je omogočil velikemu delu starejšega prebivalstva, da prvič potuje, spoznava druga mesta in kraje, razširja svoje družabne vezi na enakopravni osnovi, izboljšuje telesno pripravljenost, pri čemer sta kakovost in zadovoljstvo uporabnikov primerna. |
| --- | --- |

4.2.2

Program socialnega turizma IMSERSO v Španiji ima podobne cilje, vendar uporablja drugačne pristope in sredstva. Več kot milijonu ljudi pomaga pri odhodu na organizirana potovanja v skupinah in izven sezone, zlasti starejšim ljudem. Španija v ta program investira približno 75 milijonov eurov na leto, vendar program z različnimi davčnimi mehanizmi (DDV, davek na komercialne in poklicne dejavnosti, davek od dobička pravnih in fizičnih oseb), s povečanim prihodkom od prispevkov za socialno varnost ter s prihranki pri dajatvah za brezposelnost zasluži približno 125 milijonov eurov, kar zagotavlja visoko gospodarsko donosnost. Ni dvoma, da je program socialno in gospodarsko donosen, saj je omogočil velikemu delu starejšega prebivalstva, da prvič potuje, spoznava druga mesta in kraje, razširja svoje družabne vezi na enakopravni osnovi, izboljšuje telesno pripravljenost, pri čemer sta kakovost in zadovoljstvo uporabnikov primerna.

| 4.2.2.1 | Poleg tega se za vsak euro, ki se investira v program, povrne 1,7 EUR. |
| --- | --- |

4.2.2.1

Poleg tega se za vsak euro, ki se investira v program, povrne 1,7 EUR.

| 4.2.2.2 | Omeniti je treba vpliv tega programa na zaposlovanje, ki je ocenjen na približno 10.000 delavcev, ki se izven sezone ne prijavijo kot brezposelni, ker hoteli ter druge ustanove in podjetja ne prenehajo delati. |
| --- | --- |

4.2.2.2

Omeniti je treba vpliv tega programa na zaposlovanje, ki je ocenjen na približno 10.000 delavcev, ki se izven sezone ne prijavijo kot brezposelni, ker hoteli ter druge ustanove in podjetja ne prenehajo delati.

| 4.2.2.3 | Program se stalno razširja in razvija ter išče nove oblike socialnega turizma z novimi kulturnimi, zdravstvenimi in družbenimi vrednotami, kot so bivanja v zdraviliščih, ki so nesporen uspeh, ali kulturna potovanja in dogodki. |
| --- | --- |

4.2.2.3

Program se stalno razširja in razvija ter išče nove oblike socialnega turizma z novimi kulturnimi, zdravstvenimi in družbenimi vrednotami, kot so bivanja v zdraviliščih, ki so nesporen uspeh, ali kulturna potovanja in dogodki.

| 4.2.2.4 | Tako kot ima francoski program možnosti za širitev jih ima tudi ta program, ne samo znotraj države, ampak tudi v tujini. Španski IMSERSO je že dosegel dogovor o izmenjavi turistov s portugalsko partnersko organizacijo, načrtuje pa tak dogovor tudi s Francijo, kar bi lahko bil model, ki bi se izvažal in imel veliko vrednost za ostalo Evropo. |
| --- | --- |

4.2.2.4

Tako kot ima francoski program možnosti za širitev jih ima tudi ta program, ne samo znotraj države, ampak tudi v tujini. Španski IMSERSO je že dosegel dogovor o izmenjavi turistov s portugalsko partnersko organizacijo, načrtuje pa tak dogovor tudi s Francijo, kar bi lahko bil model, ki bi se izvažal in imel veliko vrednost za ostalo Evropo.

| 4.2.3 | Druge izkušnje. Poleg teh dveh najpomembnejših programov socialnega turizma v Evropi obstajajo tudi drugi dobri primeri, čeprav so mogoče manjšega obsega in so namenjeni predvsem točno določenim uporabnikom, kar pa ne zmanjšuje njihove vrednosti. To velja za primer, ki so ga analizirali v razpravi v Barceloni, namreč za „Plataforma Representativa Estatal de Discapacitados Físicos“ (PREDIF) [Reprezentativna državna platforma za telesno prizadete osebe], ki se osredotoča na posebno skupino, vendar upravlja zelo uspešen program dopustov za to skupino. |
| --- | --- |

4.2.3

Druge izkušnje. Poleg teh dveh najpomembnejših programov socialnega turizma v Evropi obstajajo tudi drugi dobri primeri, čeprav so mogoče manjšega obsega in so namenjeni predvsem točno določenim uporabnikom, kar pa ne zmanjšuje njihove vrednosti. To velja za primer, ki so ga analizirali v razpravi v Barceloni, namreč za „Plataforma Representativa Estatal de Discapacitados Físicos“ (PREDIF) [Reprezentativna državna platforma za telesno prizadete osebe], ki se osredotoča na posebno skupino, vendar upravlja zelo uspešen program dopustov za to skupino.

| 4.2.3.1 | Čeprav različna, je zanimiva in omembe vredna tudi skupna pobuda treh organizacij — ene iz VB (Family Holiday Association), ene iz Belgije (Toerisme Vlaanderen) in ene iz Francije (Vacances Ouvertes) — ki usklajujejo svoje delo, da bi spodbudili „turizem za vsakogar“ v teh treh državah. |
| --- | --- |

4.2.3.1

Čeprav različna, je zanimiva in omembe vredna tudi skupna pobuda treh organizacij — ene iz VB (Family Holiday Association), ene iz Belgije (Toerisme Vlaanderen) in ene iz Francije (Vacances Ouvertes) — ki usklajujejo svoje delo, da bi spodbudili „turizem za vsakogar“ v teh treh državah.

| 4.2.3.2 | Dejavnosti socialnega turizma izvajajo tudi v drugih evropskih državah, vključno s Portugalsko, Poljsko in Madžarsko, kjer imajo sindikati pomembno vlogo, ter z Italijo, kjer so pokroviteljice programa potrošniške zadruge. Za zaključek bi lahko rekli, da se raznolikost pobud, število uporabnikov in raznovrstnost povečujejo v celi Evropi. |
| --- | --- |

4.2.3.2

Dejavnosti socialnega turizma izvajajo tudi v drugih evropskih državah, vključno s Portugalsko, Poljsko in Madžarsko, kjer imajo sindikati pomembno vlogo, ter z Italijo, kjer so pokroviteljice programa potrošniške zadruge. Za zaključek bi lahko rekli, da se raznolikost pobud, število uporabnikov in raznovrstnost povečujejo v celi Evropi.

| 4.2.3.3 | Ravno tako moramo poudariti, da nekatere regije in občine pripravljajo pobude za socialni turizem, ki imajo različne oblike, npr. Avtonomna skupnost Balearskih otokov s svojim načrtom OCI 60. |
| --- | --- |

4.2.3.3

Ravno tako moramo poudariti, da nekatere regije in občine pripravljajo pobude za socialni turizem, ki imajo različne oblike, npr. Avtonomna skupnost Balearskih otokov s svojim načrtom OCI 60.

| 4.2.3.4 | Tudi na regionalni ravni: andaluzijska vlada (Španija) razvija program Residencias de Tiempo Libre [Gostišča za prosti čas] skupaj s programom Conoce tu Costa [Spoznaj svojo obalo], ki vključuje sodelovanje med regionalno upravo in lokalnimi sveti zaradi spodbujanja turističnih dejavnosti starejših oseb znotraj te avtonomne skupnosti. |
| --- | --- |

4.2.3.4

Tudi na regionalni ravni: andaluzijska vlada (Španija) razvija program Residencias de Tiempo Libre [Gostišča za prosti čas] skupaj s programom Conoce tu Costa [Spoznaj svojo obalo], ki vključuje sodelovanje med regionalno upravo in lokalnimi sveti zaradi spodbujanja turističnih dejavnosti starejših oseb znotraj te avtonomne skupnosti.

| 4.2.3.5 | Poleg tega je treba omeniti prisotnost socialnega turizma na turističnem portalu Evropske unije (www.visiteurope.com), ki je zasnovan kot svetovalna spletna stran za vse turistične dejavnosti v Evropi, vključno s socialnim turizmom. |
| --- | --- |

4.2.3.5

Poleg tega je treba omeniti prisotnost socialnega turizma na turističnem portalu Evropske unije (www.visiteurope.com), ki je zasnovan kot svetovalna spletna stran za vse turistične dejavnosti v Evropi, vključno s socialnim turizmom.

| 4.3 | Splošna ocena socialnega turizma. Vrednote, ki jih socialni turizem prinaša evropski družbi, vključujejo:






  — | zadovoljstvo uporabnikov, ne samo zaradi same dopustniške dejavnosti, ampak tudi zaradi „posebne“ narave te prostočasovne dejavnosti; |
| --- | --- | --- |

4.3

Splošna ocena socialnega turizma. Vrednote, ki jih socialni turizem prinaša evropski družbi, vključujejo:

—

zadovoljstvo uporabnikov, ne samo zaradi same dopustniške dejavnosti, ampak tudi zaradi „posebne“ narave te prostočasovne dejavnosti;

| — | človeško razsežnost in vrednote te dejavnosti; |
| --- | --- |

—

človeško razsežnost in vrednote te dejavnosti;

| — | izboljšanje blagostanja in osebnega razvoja uporabnikov in skupnosti gostiteljev; |
| --- | --- |

—

izboljšanje blagostanja in osebnega razvoja uporabnikov in skupnosti gostiteljev;

| — | donosnost in gospodarski dobiček v turistični panogi, zlasti s podaljševanjem visoke sezone; |
| --- | --- |

—

donosnost in gospodarski dobiček v turistični panogi, zlasti s podaljševanjem visoke sezone;

| — | koristi zaradi ustvarjanja stabilnih in visoko kakovostnih nesezonskih delovnih mest; |
| --- | --- |

—

koristi zaradi ustvarjanja stabilnih in visoko kakovostnih nesezonskih delovnih mest;

| — | ohranjanje trajnosti na območjih gostiteljev; |
| --- | --- |

—

ohranjanje trajnosti na območjih gostiteljev;

| — | ohranjanje lokalnega okolja in njegovih naravnih, družbenih in kulturnih virov ter dediščine; |
| --- | --- |

—

ohranjanje lokalnega okolja in njegovih naravnih, družbenih in kulturnih virov ter dediščine;

| — | krepitev znanja in izmenjave med državami EU. |
| --- | --- |

—

krepitev znanja in izmenjave med državami EU.

| 4.3.1 | Ta niz vrednot, uspehi, ki jih je socialni turizem že dosegel, možnosti za rast ter raziskovanje novih proizvodov in njihovo uvajanje so podlaga za visoko splošno oceno socialnega turizma v Evropi z vseh vidikov. |
| --- | --- |

4.3.1

Ta niz vrednot, uspehi, ki jih je socialni turizem že dosegel, možnosti za rast ter raziskovanje novih proizvodov in njihovo uvajanje so podlaga za visoko splošno oceno socialnega turizma v Evropi z vseh vidikov.

| 4.3.2 | Ta splošna pozitivna ocena pomeni, da bi lahko socialni turizem poimenovali „čudež“, kajti tako zaposleni kakor uporabniki imajo vsakovrstne koristi: gospodarske, socialne, zdravstvene, delovna mesta, evropsko državljanstvo. Ta dejavnost nobenemu ne škodi. Dejstvo je, da bi težko našli gospodarsko dejavnost, ki bi jo tako vsestransko priznavali in podpirali. |
| --- | --- |

4.3.2

Ta splošna pozitivna ocena pomeni, da bi lahko socialni turizem poimenovali „čudež“, kajti tako zaposleni kakor uporabniki imajo vsakovrstne koristi: gospodarske, socialne, zdravstvene, delovna mesta, evropsko državljanstvo. Ta dejavnost nobenemu ne škodi. Dejstvo je, da bi težko našli gospodarsko dejavnost, ki bi jo tako vsestransko priznavali in podpirali.

| 4.3.3 | Glede na to v tem mnenju ni težko toplo priporočiti predloge in rešitve, ki bi (i) okrepili in izboljšali sedanje programe in (ii) približali njihove koristi večjemu delu prebivalstva. |
| --- | --- |

4.3.3

Glede na to v tem mnenju ni težko toplo priporočiti predloge in rešitve, ki bi (i) okrepili in izboljšali sedanje programe in (ii) približali njihove koristi večjemu delu prebivalstva.

B.   DRUGI DEL: PREDLOGI

5.   K evropski platformi socialnega turizma

| 5.1 | Predpogoji. Izkazalo se je, da je — ne glede na to, kako ga opredelimo ali kako se financira ali upravlja — socialni turizem močen, donosen in stabilen gospodarski in socialni dejavnik, ki izpolnjuje svoje cilje, medtem ko zadovoljuje svoje uporabnike, pri tem pa prispeva k zaposlovanju in zmanjševanju sezonske narave turizma. To je vsekakor dejavnost, ki se ji v celem svetu pripisuje velika vrednost, zlasti pa v Evropi. Torej je treba proučiti, kako povečati sedanji koristni učinek socialnega turizma in ga razširiti tako, da zajame več posameznikov, podjetij oziroma celotno družbo. |
| --- | --- |

5.1

Predpogoji. Izkazalo se je, da je — ne glede na to, kako ga opredelimo ali kako se financira ali upravlja — socialni turizem močen, donosen in stabilen gospodarski in socialni dejavnik, ki izpolnjuje svoje cilje, medtem ko zadovoljuje svoje uporabnike, pri tem pa prispeva k zaposlovanju in zmanjševanju sezonske narave turizma. To je vsekakor dejavnost, ki se ji v celem svetu pripisuje velika vrednost, zlasti pa v Evropi. Torej je treba proučiti, kako povečati sedanji koristni učinek socialnega turizma in ga razširiti tako, da zajame več posameznikov, podjetij oziroma celotno družbo.

| 5.1.1 | Z enim imenom je težko poimenovati dejavnost socialnega turizma na evropski ravni, saj lahko govorimo o platformi, projektu, programu itd. Čeprav ni nujno, da ti izrazi označujejo eno in isto stvar, vsi govorijo o organizirani dejavnosti z jasnimi cilji in mednarodni, evropski ravni. Glede na to, da je namen tega mnenja predstaviti splošni predlog, se ti izrazi uporabljajo kot sopomenke zaradi pričakovanja, da bo prihodnost pokazala, kateri od teh izrazov je ustrezen. |
| --- | --- |

5.1.1

Z enim imenom je težko poimenovati dejavnost socialnega turizma na evropski ravni, saj lahko govorimo o platformi, projektu, programu itd. Čeprav ni nujno, da ti izrazi označujejo eno in isto stvar, vsi govorijo o organizirani dejavnosti z jasnimi cilji in mednarodni, evropski ravni. Glede na to, da je namen tega mnenja predstaviti splošni predlog, se ti izrazi uporabljajo kot sopomenke zaradi pričakovanja, da bo prihodnost pokazala, kateri od teh izrazov je ustrezen.

| 5.1.2 | Ni dvoma, da turizem v Evropi kljub vsemu ima različne pomanjkljivosti in da mu grozijo srednjeročne nevarnosti, kot na primer:






  — | vedno večja sezonskost v turistični industriji tako na severu kot tudi v srednji Evropi in na sredozemski obali, kjer so nekatera območja popolnoma zapuščena izven sezone, manjka pa tudi infrastruktura, ki je potrebna za celoletno delovanje; |
| --- | --- | --- |

5.1.2

Ni dvoma, da turizem v Evropi kljub vsemu ima različne pomanjkljivosti in da mu grozijo srednjeročne nevarnosti, kot na primer:

—

vedno večja sezonskost v turistični industriji tako na severu kot tudi v srednji Evropi in na sredozemski obali, kjer so nekatera območja popolnoma zapuščena izven sezone, manjka pa tudi infrastruktura, ki je potrebna za celoletno delovanje;

| — | premajhna izkoriščenost človeških virov v srednji in nizki sezoni; |
| --- | --- |

—

premajhna izkoriščenost človeških virov v srednji in nizki sezoni;

| — | precejšnja rast aktivnega prebivalstva zaradi emigracije, kar ustvarja potrebo po povečani gospodarski dejavnosti, da bi ohranili enak življenjski standard; |
| --- | --- |

—

precejšnja rast aktivnega prebivalstva zaradi emigracije, kar ustvarja potrebo po povečani gospodarski dejavnosti, da bi ohranili enak življenjski standard;

| — | težave turistične industrije pri določanju celoletnih cen in ravni zasedenosti zaradi ohranjanja srednjeročne donosnosti; |
| --- | --- |

—

težave turistične industrije pri določanju celoletnih cen in ravni zasedenosti zaradi ohranjanja srednjeročne donosnosti;

| — | objektivne omejitve izkoriščanja zmogljivosti; |
| --- | --- |

—

objektivne omejitve izkoriščanja zmogljivosti;

| — | za trajnostni razvoj v turistični industriji je potrebno celoletno povečanje dodane vrednosti vsakega turističnega območja: s povečanjem kakovosti (in s tem cene) ali povprečne letne zasedenosti s podaljševanjem sezone delovanja turističnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

—

za trajnostni razvoj v turistični industriji je potrebno celoletno povečanje dodane vrednosti vsakega turističnega območja: s povečanjem kakovosti (in s tem cene) ali povprečne letne zasedenosti s podaljševanjem sezone delovanja turističnih zmogljivosti;

| — | veliko število novih turističnih krajev po celem svetu, ki ponujajo konkurenčne in inovativne proizvode in storitve. Ta nova konkurenca bi morala spodbujati predvsem kakovost in konkurenčnost. |
| --- | --- |

—

veliko število novih turističnih krajev po celem svetu, ki ponujajo konkurenčne in inovativne proizvode in storitve. Ta nova konkurenca bi morala spodbujati predvsem kakovost in konkurenčnost.

| 5.1.3 | Dejavniki, ki predstavljajo jasne priložnosti v zvezi z izvedljivostjo morebitne evropske platforme (ali projekta) socialnega turizma:






  — | postopno povečanje (absolutno in relativno) števila neaktivnih državljanov v Evropi, ki imajo pokojnine in primeren življenjski standard; |
| --- | --- | --- |

5.1.3

Dejavniki, ki predstavljajo jasne priložnosti v zvezi z izvedljivostjo morebitne evropske platforme (ali projekta) socialnega turizma:

—

postopno povečanje (absolutno in relativno) števila neaktivnih državljanov v Evropi, ki imajo pokojnine in primeren življenjski standard;

| — | podaljševanje pričakovane življenjske dobe Evropejcev; |
| --- | --- |

—

podaljševanje pričakovane življenjske dobe Evropejcev;

| — | podaljševanje povprečnega obdobja prostega časa, ki ga posamezniki imajo na voljo v vseh obdobjih življenja, zlasti starejši; |
| --- | --- |

—

podaljševanje povprečnega obdobja prostega časa, ki ga posamezniki imajo na voljo v vseh obdobjih življenja, zlasti starejši;

| — | zmanjševanje stroškov za potovanje zaradi pojava nizkocenovnih letalskih prevoznikov, kar spodbuja mobilnost in turizem; |
| --- | --- |

—

zmanjševanje stroškov za potovanje zaradi pojava nizkocenovnih letalskih prevoznikov, kar spodbuja mobilnost in turizem;

| — | vedno večja kulturna raven, ki spodbuja odgovorni in trajnostni turizem; |
| --- | --- |

—

vedno večja kulturna raven, ki spodbuja odgovorni in trajnostni turizem;

| — | dobre in uspešne izkušnje s programi socialnega turizma v vsej Evropi; |
| --- | --- |

—

dobre in uspešne izkušnje s programi socialnega turizma v vsej Evropi;

| — | pristop držav k EU, ki povečuje trg ter možnosti in priložnosti za potovanja. |
| --- | --- |

—

pristop držav k EU, ki povečuje trg ter možnosti in priložnosti za potovanja.

| 5.2 | Evropska platforma socialnega turizma bi lahko imela več ciljev:






  — | posploševanje in razširjanje sedanjih programov ter povečevanje števila uporabnikov v vsej Evropi, dokler ne bi imela vsaka država svojega lastnega programa; |
| --- | --- | --- |

5.2

Evropska platforma socialnega turizma bi lahko imela več ciljev:

—

posploševanje in razširjanje sedanjih programov ter povečevanje števila uporabnikov v vsej Evropi, dokler ne bi imela vsaka država svojega lastnega programa;

| — | dodati mednarodni vidik sedanjim programom z dvostranskimi ali večstranskimi programi sodelovanja; |
| --- | --- |

—

dodati mednarodni vidik sedanjim programom z dvostranskimi ali večstranskimi programi sodelovanja;

| — | določiti pogoje za načrtovanje in izvajanje evropske platforme socialnega turizma, katere potencialni uporabniki so evropski državljani, ki lahko obiskujejo druge države na način, ki je dosegljiv in trajnosten; s tem v zvezi bi bilo koristno ugotoviti, koliko Evropejcev še nikoli ni obiskalo kake druge evropske države; to število bi bilo verjetno precej veliko in bi lahko utemeljevalo program; |
| --- | --- |

—

določiti pogoje za načrtovanje in izvajanje evropske platforme socialnega turizma, katere potencialni uporabniki so evropski državljani, ki lahko obiskujejo druge države na način, ki je dosegljiv in trajnosten; s tem v zvezi bi bilo koristno ugotoviti, koliko Evropejcev še nikoli ni obiskalo kake druge evropske države; to število bi bilo verjetno precej veliko in bi lahko utemeljevalo program;

| — | spodbujati postopno izvajanje dejavnosti socialnega turizma na evropski ravni, pri čemer bi sodelovalo čim več držav. |
| --- | --- |

—

spodbujati postopno izvajanje dejavnosti socialnega turizma na evropski ravni, pri čemer bi sodelovalo čim več držav.

| 5.3 | Akterji in skupine, ki bi sodelovali pri evropski platformi socialnega turizma. Skupine ali akterji, ki bi lahko sodelovali, so:






  — | organizacije, ki že zdaj upravljajo programe socialnega turizma v različnih državah; |
| --- | --- | --- |

5.3

Akterji in skupine, ki bi sodelovali pri evropski platformi socialnega turizma. Skupine ali akterji, ki bi lahko sodelovali, so:

—

organizacije, ki že zdaj upravljajo programe socialnega turizma v različnih državah;

| — | sindikalne organizacije in zadruge, ki so zainteresirane za pripravo programa; |
| --- | --- |

—

sindikalne organizacije in zadruge, ki so zainteresirane za pripravo programa;

| — | delodajalci v turističnem sektorju (v najširšem pomenu besede), ki so zainteresirani za izboljšanje trajne donosnosti svojih ustanov; |
| --- | --- |

—

delodajalci v turističnem sektorju (v najširšem pomenu besede), ki so zainteresirani za izboljšanje trajne donosnosti svojih ustanov;

| — | nacionalne, regionalne in lokalne vlade, ki so zainteresirane za ukrepe na področju turizma, njegovo izboljšanje ter osebni in družbeni razvoj svojih državljanov; |
| --- | --- |

—

nacionalne, regionalne in lokalne vlade, ki so zainteresirane za ukrepe na področju turizma, njegovo izboljšanje ter osebni in družbeni razvoj svojih državljanov;

| — | EU in njene institucije, ki so zainteresirane za povečevanje in spodbujanje zaposlovanja, gospodarske dejavnosti in evropsko državljanstvo; glede na mednarodno razsežnost platforme bi morala biti naloga institucij EU, da koordinirajo in spremljajo razmere, v katerih se program pripravlja, vključno z vodenjem njegove vzpostavitve; |
| --- | --- |

—

EU in njene institucije, ki so zainteresirane za povečevanje in spodbujanje zaposlovanja, gospodarske dejavnosti in evropsko državljanstvo; glede na mednarodno razsežnost platforme bi morala biti naloga institucij EU, da koordinirajo in spremljajo razmere, v katerih se program pripravlja, vključno z vodenjem njegove vzpostavitve;

| — | organizacije socialnega turizma, zlasti BITS. |
| --- | --- |

—

organizacije socialnega turizma, zlasti BITS.

| 5.4 | Ključni vidiki evropskega socialnega turizma. Da bi bil evropski socialni turizem socialno in gospodarsko izvedljiv, mora izpolnjevati naslednja merila:






  — | mora biti usmerjen na gospodarsko, ozemeljsko ali družbeno najbolj prikrajšane skupine, ali na skupine invalidnih oseb, zlasti tistih z duševnimi ali fizičnimi motnjami, ali na osebe, ki težko potujejo zaradi geografskih razlogov (na primer na tiste, ki živijo na evropskih otokih). To pomeni, da je treba prevzeti odgovornost za delno, pošteno in enakopravno financiranje (ne glede na dolžino dopusta in bivanja), ki bi bilo kompenzacija za prikrajšanost oseb v najširšem smislu; |
| --- | --- | --- |

5.4

Ključni vidiki evropskega socialnega turizma. Da bi bil evropski socialni turizem socialno in gospodarsko izvedljiv, mora izpolnjevati naslednja merila:

—

mora biti usmerjen na gospodarsko, ozemeljsko ali družbeno najbolj prikrajšane skupine, ali na skupine invalidnih oseb, zlasti tistih z duševnimi ali fizičnimi motnjami, ali na osebe, ki težko potujejo zaradi geografskih razlogov (na primer na tiste, ki živijo na evropskih otokih). To pomeni, da je treba prevzeti odgovornost za delno, pošteno in enakopravno financiranje (ne glede na dolžino dopusta in bivanja), ki bi bilo kompenzacija za prikrajšanost oseb v najširšem smislu;

| — | na splošno mora biti kratkoročno, srednjeročno in dolgoročno gospodarsko in socialno donosen tako na javni kakor na zasebni ravni; |
| --- | --- |

—

na splošno mora biti kratkoročno, srednjeročno in dolgoročno gospodarsko in socialno donosen tako na javni kakor na zasebni ravni;

| — | ustvarjati mora stabilna in visoko kakovostna nesezonska delovna mesta. Centralizirano upravljanje in prizadevanja za čim daljša bivanja v turističnih kompleksih bi bili nujni za doseganje cilja zaposlovanja; |
| --- | --- |

—

ustvarjati mora stabilna in visoko kakovostna nesezonska delovna mesta. Centralizirano upravljanje in prizadevanja za čim daljša bivanja v turističnih kompleksih bi bili nujni za doseganje cilja zaposlovanja;

| — | izvajati ga je treba v sezonah manjše zasedenosti; |
| --- | --- |

—

izvajati ga je treba v sezonah manjše zasedenosti;

| — | mora biti trajnosten in zagotavljati osebni in družbeni blagor uporabnikov in njihovih gostiteljev; |
| --- | --- |

—

mora biti trajnosten in zagotavljati osebni in družbeni blagor uporabnikov in njihovih gostiteljev;

| — | ohranjati mora visoko raven storitev, ki je skladna s cilji; |
| --- | --- |

—

ohranjati mora visoko raven storitev, ki je skladna s cilji;

| — | oblikovati ga je treba v okviru javno-zasebnega sodelovanja. |
| --- | --- |

—

oblikovati ga je treba v okviru javno-zasebnega sodelovanja.

Če bi bili ti pogoji izpolnjeni, bi socialni turizem zagotovo postal ključni element evropskega turističnega modela.

| 5.5 | Javno-zasebno sodelovanje pri projektu. Izvedljivost programa bi lahko bila odvisna od učinkovitega javno-zasebnega sodelovanja (ki bi mu lahko tudi koristilo) pri njegovem načrtovanju, oblikovanju in upravljanju. Čeprav ni preprosto, se vsaj zdi možno najti organizacije in podjetja v Evropi, ki bi bili pripravljeni pripraviti evropsko platformo socialnega turizma. |
| --- | --- |

5.5

Javno-zasebno sodelovanje pri projektu. Izvedljivost programa bi lahko bila odvisna od učinkovitega javno-zasebnega sodelovanja (ki bi mu lahko tudi koristilo) pri njegovem načrtovanju, oblikovanju in upravljanju. Čeprav ni preprosto, se vsaj zdi možno najti organizacije in podjetja v Evropi, ki bi bili pripravljeni pripraviti evropsko platformo socialnega turizma.

6.   Učinki in rezultati evropske platforme socialnega turizma

| 6.1 | Rast in zaposlovanje. Če bi se ta platforma izvajala v različnih fazah, bi bili učinki na rast in zaposlovanje zelo pomembni, zagotovo pa bi pomagali pri doseganju ciljev Lizbonskega vrha. Izkušnje španskega programa IMSERSO na primer jasno kažejo pozitiven vpliv socialnega turizma na ustvarjanje in ohranjanje nesezonskih delovnih mest. |
| --- | --- |

6.1

Rast in zaposlovanje. Če bi se ta platforma izvajala v različnih fazah, bi bili učinki na rast in zaposlovanje zelo pomembni, zagotovo pa bi pomagali pri doseganju ciljev Lizbonskega vrha. Izkušnje španskega programa IMSERSO na primer jasno kažejo pozitiven vpliv socialnega turizma na ustvarjanje in ohranjanje nesezonskih delovnih mest.

| 6.2 | Dejanska pravica do dostopa do turizma. Po razpoložljivih statističnih podatkih približno 40 % prebivalstva trenutno ne hodi na dopust. Cilj evropske platforme socialnega turizma bi zato bil (in bi brez dvoma pomagal) bistveno zmanjšati ta odstotek, omogočiti, da turizem postane dejanska pravica za vsakogar, in pomagati ljudem Evrope, da se bolje medsebojno spoznajo. |
| --- | --- |

6.2

Dejanska pravica do dostopa do turizma. Po razpoložljivih statističnih podatkih približno 40 % prebivalstva trenutno ne hodi na dopust. Cilj evropske platforme socialnega turizma bi zato bil (in bi brez dvoma pomagal) bistveno zmanjšati ta odstotek, omogočiti, da turizem postane dejanska pravica za vsakogar, in pomagati ljudem Evrope, da se bolje medsebojno spoznajo.

| 6.3 | Evropski turistični model. EESO je v svojih različnih mnenjih o turizmu izrazil svoje prepričanje, da je mogoče oblikovati evropski turistični model, ki ne bi temeljil na zakonodaji, ampak na splošno sprejetih in uveljavljenih vrednotah. Ena od teh vrednot, ki bi lahko bila sestavni del tega modela, je brez dvoma splošni dostop do turizma, torej turizem za vsakogar. Evropska platforma socialnega turizma bi lahko zelo pomagala pri uveljavljanju evropskega turističnega modela. |
| --- | --- |

6.3

Evropski turistični model. EESO je v svojih različnih mnenjih o turizmu izrazil svoje prepričanje, da je mogoče oblikovati evropski turistični model, ki ne bi temeljil na zakonodaji, ampak na splošno sprejetih in uveljavljenih vrednotah. Ena od teh vrednot, ki bi lahko bila sestavni del tega modela, je brez dvoma splošni dostop do turizma, torej turizem za vsakogar. Evropska platforma socialnega turizma bi lahko zelo pomagala pri uveljavljanju evropskega turističnega modela.

7.   Prispevek turizma, zlasti socialnega turizma, k oblikovanju evropske identitete in razsežnosti

| 7.1 | V zadnjih letih postaja očitno, da izgradnja Evrope ni preprosta in kratkoročna naloga ter da je še vedno veliko negotovosti in težav, ki jih je treba premagati. Socialni turizem bi lahko bil močno orodje informiranja ter medsebojnega razumevanja in solidarnosti med ljudmi. Pomagal bi lahko pri gradnji Evrope državljanov, pa ne z žrtvovanjem ali težavami, ampak z uživanjem prostega časa, s potovanji in počitnicami. Predvsem mladi ljudje so skupina, ki verjetno največ potuje med glavno sezono, tj. med obdobjem, ko so dijaški in študentski domovi prazni, in bi lahko imeli začasno vlogo, ki bi bila podobna vlogi programa Erasmus. |
| --- | --- |

7.1

V zadnjih letih postaja očitno, da izgradnja Evrope ni preprosta in kratkoročna naloga ter da je še vedno veliko negotovosti in težav, ki jih je treba premagati. Socialni turizem bi lahko bil močno orodje informiranja ter medsebojnega razumevanja in solidarnosti med ljudmi. Pomagal bi lahko pri gradnji Evrope državljanov, pa ne z žrtvovanjem ali težavami, ampak z uživanjem prostega časa, s potovanji in počitnicami. Predvsem mladi ljudje so skupina, ki verjetno največ potuje med glavno sezono, tj. med obdobjem, ko so dijaški in študentski domovi prazni, in bi lahko imeli začasno vlogo, ki bi bila podobna vlogi programa Erasmus.

| 7.2 | Turizem bi lahko bil dober način oblikovanja Evrope državljanov. Glede na to, da gre za različne skupine, bi lahko turistična industrija in lokalne skupnosti skupaj uskladile svoje interese na način, ki je zadovoljiv in dostopen vsakomur. |
| --- | --- |

7.2

Turizem bi lahko bil dober način oblikovanja Evrope državljanov. Glede na to, da gre za različne skupine, bi lahko turistična industrija in lokalne skupnosti skupaj uskladile svoje interese na način, ki je zadovoljiv in dostopen vsakomur.

C.   TRETJI DEL: SKLEPI IN PRIPOROČILA

8.   Sklepi

| 8.1 | Prvi sklep analize, opravljene v tem mnenju glede razmer v socialnem turizmu, je, da gre za dejavnost, ki je okoljsko, gospodarsko in socialno trajna, oziroma za dejavnost, ki ima prednostni pomen na teh treh področjih. |
| --- | --- |

8.1

Prvi sklep analize, opravljene v tem mnenju glede razmer v socialnem turizmu, je, da gre za dejavnost, ki je okoljsko, gospodarsko in socialno trajna, oziroma za dejavnost, ki ima prednostni pomen na teh treh področjih.

| 8.2 | Koristi, ki bi jih imeli uporabniki in turistični delavci na gospodarskem in zdravstvenem področju ter na področju združevanja, so splošno priznane in imajo precejšnjo dodano vrednost. |
| --- | --- |

8.2

Koristi, ki bi jih imeli uporabniki in turistični delavci na gospodarskem in zdravstvenem področju ter na področju združevanja, so splošno priznane in imajo precejšnjo dodano vrednost.

| 8.3 | Različne skupine uporabnikov socialnega turizma, zlasti težje in/ali negibljive invalidne osebe bi dobile s tem programom veliko spodbudo, da se kot posamezniki v celoti vključijo v družbo. |
| --- | --- |

8.3

Različne skupine uporabnikov socialnega turizma, zlasti težje in/ali negibljive invalidne osebe bi dobile s tem programom veliko spodbudo, da se kot posamezniki v celoti vključijo v družbo.

| 8.4 | Pri socialnem turizmu v Evropi je vpletenih veliko različnih akterjev, oblik razvoja, javnih ciljev, finančnih instrumentov itd., ki ga bogatijo, spreminjajo in prispevajo k njegovemu razvoju in izboljševanju. |
| --- | --- |

8.4

Pri socialnem turizmu v Evropi je vpletenih veliko različnih akterjev, oblik razvoja, javnih ciljev, finančnih instrumentov itd., ki ga bogatijo, spreminjajo in prispevajo k njegovemu razvoju in izboljševanju.

| 8.5 | Predvsem bi lahko sklenili, da je donosnost socialnega turizma primerljiva z gospodarsko donosnostjo in z njo tudi povezana. |
| --- | --- |

8.5

Predvsem bi lahko sklenili, da je donosnost socialnega turizma primerljiva z gospodarsko donosnostjo in z njo tudi povezana.

| 8.6 | Gospodarsko izvedljivo in družbeno zaželeno je, da vsaka evropska država oblikuje nacionalni program socialnega turizma z različnimi pristopi in oblikami upravljanja. |
| --- | --- |

8.6

Gospodarsko izvedljivo in družbeno zaželeno je, da vsaka evropska država oblikuje nacionalni program socialnega turizma z različnimi pristopi in oblikami upravljanja.

| 8.7 | Gospodarsko izvedljivo in družbeno zaželeno je, da se pripravi evropska platforma socialnega turizma. |
| --- | --- |

8.7

Gospodarsko izvedljivo in družbeno zaželeno je, da se pripravi evropska platforma socialnega turizma.

| 8.8 | Vsaka dejavnost socialnega turizma vključuje niz vrednot trajnosti in ustvarjanja delovnih mest, kar je v skladu z lizbonsko strategijo. |
| --- | --- |

8.8

Vsaka dejavnost socialnega turizma vključuje niz vrednot trajnosti in ustvarjanja delovnih mest, kar je v skladu z lizbonsko strategijo.

| 8.9 | Socialni turizem je lahko zelo koristno sredstvo za oblikovanje Evrope državljanov, s katerim bi vključili vse državljane; vloga mladih ljudi je še posebej pomembna v tem procesu. |
| --- | --- |

8.9

Socialni turizem je lahko zelo koristno sredstvo za oblikovanje Evrope državljanov, s katerim bi vključili vse državljane; vloga mladih ljudi je še posebej pomembna v tem procesu.

| 8.10 | Socialni turizem je dejavnost, ki ima nekaj vrednot, ki se lahko vključijo v evropski turistični model. |
| --- | --- |

8.10

Socialni turizem je dejavnost, ki ima nekaj vrednot, ki se lahko vključijo v evropski turistični model.

| 8.11 | Vse lokalne skupnosti v Evropi bi lahko imele korist od socialnega turizma glede na njegov prispevek k varovanju kulturne in lokalne dediščine. |
| --- | --- |

8.11

Vse lokalne skupnosti v Evropi bi lahko imele korist od socialnega turizma glede na njegov prispevek k varovanju kulturne in lokalne dediščine.

| 8.12 | Skratka, socialni turizem je danes zrela dejavnost, ki se izvaja v veliko evropskih držav članic in ki ima dobre upravljavske in organizacijske strukture, pripravljena pa je tudi na širitev na vse države članice in internacionalizacijo svojih storitev ter s tem za kakovostno in količinsko preoblikovanje svojih ciljev. |
| --- | --- |

8.12

Skratka, socialni turizem je danes zrela dejavnost, ki se izvaja v veliko evropskih držav članic in ki ima dobre upravljavske in organizacijske strukture, pripravljena pa je tudi na širitev na vse države članice in internacionalizacijo svojih storitev ter s tem za kakovostno in količinsko preoblikovanje svojih ciljev.

9.   Priporočila

| 9.1 | Prvo priporočilo potencialnim uporabnikom programov socialnega turizma je predvsem spodbuda, da se udeležujejo dejavnosti, kot je turizem, do katerega kot posamezniki imajo pravico, nimajo pa do njega dostopa zaradi cele vrste razlogov. Ni nobenega dvoma, da socialni turizem spodbuja združevanje, več spoznavanja in osebnostni razvoj, zaradi tega pa je zaželena udeležba v njegovih dejavnostih. |
| --- | --- |

9.1

Prvo priporočilo potencialnim uporabnikom programov socialnega turizma je predvsem spodbuda, da se udeležujejo dejavnosti, kot je turizem, do katerega kot posamezniki imajo pravico, nimajo pa do njega dostopa zaradi cele vrste razlogov. Ni nobenega dvoma, da socialni turizem spodbuja združevanje, več spoznavanja in osebnostni razvoj, zaradi tega pa je zaželena udeležba v njegovih dejavnostih.

| 9.2 | V zvezi z velikim številom različnih akterjev, ki sodelujejo pri upravljanju različnih programov socialnega turizma, moramo najprej pozdraviti koristnost njihovega dela, njihovo vdanost nalogam svojih organizacij ter skrbi pri zagotavljanju dostopnih, vendar visoko kakovostnih storitev za uporabnike. Moramo jih tudi spodbujati, da še naprej izboljšujejo svoje proizvode in storitve ter investirajo v izboljšanje infrastrukture in nove inovativne proizvode, zlasti tiste z mednarodno razsežnostjo. Koordinacija programov in ustanovitev združenj pristojnih organizacij sta dobra načina izboljšanja in izmenjave izkušenj. |
| --- | --- |

9.2

V zvezi z velikim številom različnih akterjev, ki sodelujejo pri upravljanju različnih programov socialnega turizma, moramo najprej pozdraviti koristnost njihovega dela, njihovo vdanost nalogam svojih organizacij ter skrbi pri zagotavljanju dostopnih, vendar visoko kakovostnih storitev za uporabnike. Moramo jih tudi spodbujati, da še naprej izboljšujejo svoje proizvode in storitve ter investirajo v izboljšanje infrastrukture in nove inovativne proizvode, zlasti tiste z mednarodno razsežnostjo. Koordinacija programov in ustanovitev združenj pristojnih organizacij sta dobra načina izboljšanja in izmenjave izkušenj.

| 9.3 | Podjetjem v turističnem sektorju bi priporočili, da brez zadržkov sodelujejo pri dejavnostih socialnega turizma. Vrednote socialnega turizma so kratkoročno, predvsem pa srednjeročno in dolgoročno združljive z dobrim poslovnim upravljanjem, konkurenčnostjo in donosnostjo ter omogočajo zagotavljanje nesezonskih delovnih mest velikemu številu delavcev. |
| --- | --- |

9.3

Podjetjem v turističnem sektorju bi priporočili, da brez zadržkov sodelujejo pri dejavnostih socialnega turizma. Vrednote socialnega turizma so kratkoročno, predvsem pa srednjeročno in dolgoročno združljive z dobrim poslovnim upravljanjem, konkurenčnostjo in donosnostjo ter omogočajo zagotavljanje nesezonskih delovnih mest velikemu številu delavcev.

| 9.4 | Nacionalnim, regionalnim in lokalnim institucijam in vladam bi svetovali, da pripravijo programe socialnega turizma glede na svoje družbene in ravno tako gospodarske koristi. Dodatni prihodki iz davkov in prispevkov, prihranki pri dajatvah za brezposelnost so vsekakor spodbude za to, da se zagotovijo poštene subvencije ekonomsko, socialno ali telesno prikrajšanim skupinam, stroški pa se bodo zagotovo povrnili z obrestmi. |
| --- | --- |

9.4

Nacionalnim, regionalnim in lokalnim institucijam in vladam bi svetovali, da pripravijo programe socialnega turizma glede na svoje družbene in ravno tako gospodarske koristi. Dodatni prihodki iz davkov in prispevkov, prihranki pri dajatvah za brezposelnost so vsekakor spodbude za to, da se zagotovijo poštene subvencije ekonomsko, socialno ali telesno prikrajšanim skupinam, stroški pa se bodo zagotovo povrnili z obrestmi.

| 9.5 | Naše priporočilo evropskim institucijam je, da ne pozabijo, da je socialni turizem pomembna dejavnost, ki ima enake cilje kot turizem in socialna politika, je dejavnost, ki zasluži priznanje, razvoj, posebno tehnično pomoč, podporo in spodbude (ki niso nujno gospodarske narave). Vodenje, tehnična koordinacija, razširjanje izkušenj in forum za pogajanje o mednarodnih sporazumih so med nalogami, ki jih lahko zagotovi predvsem Komisija (s svojo enoto za turizem) s svojimi lastnimi sredstvi, kar bi omogočilo pripravo učinkovite evropske platforme socialnega turizma. Vodstvo Komisije bi brez dvoma lahko učinkovito pomagalo pri doseganju ciljev in spremljanju pobud v zvezi s temi vidiki spodbujanja socialnega turizma. |
| --- | --- |

9.5

Naše priporočilo evropskim institucijam je, da ne pozabijo, da je socialni turizem pomembna dejavnost, ki ima enake cilje kot turizem in socialna politika, je dejavnost, ki zasluži priznanje, razvoj, posebno tehnično pomoč, podporo in spodbude (ki niso nujno gospodarske narave). Vodenje, tehnična koordinacija, razširjanje izkušenj in forum za pogajanje o mednarodnih sporazumih so med nalogami, ki jih lahko zagotovi predvsem Komisija (s svojo enoto za turizem) s svojimi lastnimi sredstvi, kar bi omogočilo pripravo učinkovite evropske platforme socialnega turizma. Vodstvo Komisije bi brez dvoma lahko učinkovito pomagalo pri doseganju ciljev in spremljanju pobud v zvezi s temi vidiki spodbujanja socialnega turizma.

| 9.6 | Vse institucije bi morale obravnavati možnost, da bi njihove politike odpravile vse vrste ovir v komunikacijski infrastrukturi ter v infrastrukturi za nastanitev in turistične storitve. Primer evropskih otokov ponazarja, kako njihov geografski položaj močno vpliva na mobilnost in dostop njihovih prebivalcev do turizma. |
| --- | --- |

9.6

Vse institucije bi morale obravnavati možnost, da bi njihove politike odpravile vse vrste ovir v komunikacijski infrastrukturi ter v infrastrukturi za nastanitev in turistične storitve. Primer evropskih otokov ponazarja, kako njihov geografski položaj močno vpliva na mobilnost in dostop njihovih prebivalcev do turizma.

| 9.7 | Evropski parlament bi lahko glede na svoje politične, družbene in gospodarske razsežnosti sprožil pobude za spodbujanje razprave in odločitev, ki bi krepile socialni turizem v Evropi. |
| --- | --- |

9.7

Evropski parlament bi lahko glede na svoje politične, družbene in gospodarske razsežnosti sprožil pobude za spodbujanje razprave in odločitev, ki bi krepile socialni turizem v Evropi.

| 9.8 | EESO se strinja s tem, da bi to mnenje moralo biti znano, objavljeno in razširjano kot barcelonska izjava o socialnem turizmu v Evropi ter da bi služilo kot njegov prispevek k forumu o evropskem turizmu in letošnjemu svetovnemu dnevu turizma. |
| --- | --- |

9.8

EESO se strinja s tem, da bi to mnenje moralo biti znano, objavljeno in razširjano kot barcelonska izjava o socialnem turizmu v Evropi ter da bi služilo kot njegov prispevek k forumu o evropskem turizmu in letošnjemu svetovnemu dnevu turizma.

D.   ČETRTI DEL: TEHNIČNO IN DOKUMENTARNO GRADIVO

| — | Različni koncepti socialnega turizma: evolucija ponudbe in povpraševanja, Evropska komisija, Generalni direktorat XXIII, Enota za turizem, 1993. |
| --- | --- |

—

Različni koncepti socialnega turizma: evolucija ponudbe in povpraševanja, Evropska komisija, Generalni direktorat XXIII, Enota za turizem, 1993.

| — | Montrealska deklaracija: k humanistični, socialni viziji turizma, BITS, september 1996. |
| --- | --- |

—

Montrealska deklaracija: k humanistični, socialni viziji turizma, BITS, september 1996.

| — | Etični kodeks v turizmu. Svetovna turistična organizacija, Santiago de Chile, 1. oktober 1999. |
| --- | --- |

—

Etični kodeks v turizmu. Svetovna turistična organizacija, Santiago de Chile, 1. oktober 1999.

| — | Poročilo s seminarja o pomoči za dopust v Evropski uniji, Evropski parlament, Strasbourg, marec 2000. |
| --- | --- |

—

Poročilo s seminarja o pomoči za dopust v Evropski uniji, Evropski parlament, Strasbourg, marec 2000.

| — | Koncepti turizma za vsakogar in socialni turizem v Evropski uniji, BITS, seminar v Bruges, junij 2001. |
| --- | --- |

—

Koncepti turizma za vsakogar in socialni turizem v Evropski uniji, BITS, seminar v Bruges, junij 2001.

| — | Poročilo o izidih ankete o turizmu za vsakogar, junij 2001. |
| --- | --- |

—

Poročilo o izidih ankete o turizmu za vsakogar, junij 2001.

| — | Mnenje o trajnostnem socialnem turizmu za vsakogar, EESO, oktober 2003. |
| --- | --- |

—

Mnenje o trajnostnem socialnem turizmu za vsakogar, EESO, oktober 2003.

| — | Študija o programu dopustov za starejše, IMSERSO, Španija, maj 2004. |
| --- | --- |

—

Študija o programu dopustov za starejše, IMSERSO, Španija, maj 2004.

| — | Evropski forum o socialnem turizmu, BITS, Budimpešta, april 2005. |
| --- | --- |

—

Evropski forum o socialnem turizmu, BITS, Budimpešta, april 2005.

| — | Poročilo o turizmu in razvoju, Evropski parlament A6-0173/2005, maj 2005. |
| --- | --- |

—

Poročilo o turizmu in razvoju, Evropski parlament A6-0173/2005, maj 2005.

| — | Poročilo o novih obetih in novih izzivih za trajnostni evropski turizem, Evropski parlament, A6-0235/2005, julij 2005. |
| --- | --- |

—

Poročilo o novih obetih in novih izzivih za trajnostni evropski turizem, Evropski parlament, A6-0235/2005, julij 2005.

| — | Turizem za vsakogar. Akcijski načrt Španskega odbora predstavnikov invalidnih oseb (CERMI), december 2005. |
| --- | --- |

—

Turizem za vsakogar. Akcijski načrt Španskega odbora predstavnikov invalidnih oseb (CERMI), december 2005.

| — | Posvetovanja o turističnih dejavnostih in dopustih za delavce, BITS, Bruselj, maj 2005. |
| --- | --- |

—

Posvetovanja o turističnih dejavnostih in dopustih za delavce, BITS, Bruselj, maj 2005.

| — | Evropska konferenca o socialnem turizmu, gospodarski rasti in zaposlovanju, Vlada Balearskih otokov, Palma de Mallorca, november 2005. |
| --- | --- |

—

Evropska konferenca o socialnem turizmu, gospodarski rasti in zaposlovanju, Vlada Balearskih otokov, Palma de Mallorca, november 2005.

| — | Konferenca o turizmu za vsakogar: sedanje stanje in prakse v EU, Evropska komisija, Generalni direktorat za podjetništvo, enota za turizem, januar 2006. |
| --- | --- |

—

Konferenca o turizmu za vsakogar: sedanje stanje in prakse v EU, Evropska komisija, Generalni direktorat za podjetništvo, enota za turizem, januar 2006.

| — | Svetovni kongres o socialnem turizmu. K turizmu na osnovi razvoja in solidarnosti. Aubagne (Francija), maj 2006. |
| --- | --- |

—

Svetovni kongres o socialnem turizmu. K turizmu na osnovi razvoja in solidarnosti. Aubagne (Francija), maj 2006.

Bruselj, 14. september 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Različni koncepti socialnega turizma: evolucija ponudbe in povpraševanja, Generalni direktorat XXIII, Enota za turizem, 1993.

1

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/78 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/78

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o strukturni statistiki podjetij

COM(2006) 66 konč. — 2006/0005 (COD)

(2006/C 318/13)

Svet je 27. marca 2006 sklenil, da v skladu s členom 285(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 26. julija 2006. Poročevalka je bila ga. FLORIO.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 14. septembra) s 130 glasovi za, nobenim glasom proti in 7 vzdržanimi glasovi.

1.   Obrazložitev

| 1.1 | Evropski svet je 20. decembra 2000 sklenil, da sproži večletni program za podjetja in podjetništvo ter zlasti za mala in srednje velika podjetja (1). Ta novi referenčni okvir Evropske unije naj bi izboljšal konkurenčnost podjetij v družbi, temelječi na znanju, poenostavil in olajšal njihovo pravno, administrativno in finančno okolje, zlasti pospeševal raziskovanje in inovacije, podjetjem omogočil lažji dostop do storitev in programov Skupnosti ter spodbujal podjetništvo. |
| --- | --- |

1.1

Evropski svet je 20. decembra 2000 sklenil, da sproži večletni program za podjetja in podjetništvo ter zlasti za mala in srednje velika podjetja (1). Ta novi referenčni okvir Evropske unije naj bi izboljšal konkurenčnost podjetij v družbi, temelječi na znanju, poenostavil in olajšal njihovo pravno, administrativno in finančno okolje, zlasti pospeševal raziskovanje in inovacije, podjetjem omogočil lažji dostop do storitev in programov Skupnosti ter spodbujal podjetništvo.

| 1.2 | Na začetku leta 2003 je Evropska komisija predstavila zeleno knjigo o podjetništvu v Evropi (2), kjer je poudarila potrebo po ciljni podpori in pozvala k strateškim politikam za spodbujanje industrijskega in predelovalnega sektorja. Dejavnosti v teh sektorjih se v Evropi — zlasti v primerjavi z drugimi deli sveta — že leta nevarno upočasnjujejo. |
| --- | --- |

1.2

Na začetku leta 2003 je Evropska komisija predstavila zeleno knjigo o podjetništvu v Evropi (2), kjer je poudarila potrebo po ciljni podpori in pozvala k strateškim politikam za spodbujanje industrijskega in predelovalnega sektorja. Dejavnosti v teh sektorjih se v Evropi — zlasti v primerjavi z drugimi deli sveta — že leta nevarno upočasnjujejo.

| 1.2.1 | Za podporo in okrepitev podjetniškega duha v Evropi so bili predlagani naslednji najpomembnejši ukrepi:






  — | odstranjevanje administrativnih ovir za rast in razvoj podjetij, |
| --- | --- | --- |

1.2.1

Za podporo in okrepitev podjetniškega duha v Evropi so bili predlagani naslednji najpomembnejši ukrepi:

—

odstranjevanje administrativnih ovir za rast in razvoj podjetij,

| — | ustvarjanje ravnovesja med tveganji in prednostmi podjetništva, |
| --- | --- |

—

ustvarjanje ravnovesja med tveganji in prednostmi podjetništva,

| — | spodbujanje bolj pozitivnega odnosa družbe kot celote do ustanavljanja novih podjetij. |
| --- | --- |

—

spodbujanje bolj pozitivnega odnosa družbe kot celote do ustanavljanja novih podjetij.

| 1.3 | Po posvetovanju z zainteresiranimi stranmi je Komisija leta 2004 na osnovi zelene knjige predstavila akcijski načrt za podjetništvo (3), v katerem je upoštevala prejete odgovore ter vanj vključila večletni program za podjetja in podjetništvo. |
| --- | --- |

1.3

Po posvetovanju z zainteresiranimi stranmi je Komisija leta 2004 na osnovi zelene knjige predstavila akcijski načrt za podjetništvo (3), v katerem je upoštevala prejete odgovore ter vanj vključila večletni program za podjetja in podjetništvo.

| 1.4 | Glavna vprašanja, kot so industrijska politika, spodbujanje storitev in zaposlovanje kot gonilna sila gospodarske rasti, so na nacionalni ravni in na ravni EU tesno povezana s prednostnimi nalogami na področju zaposlovanja in socialnem področju, ki sta pomembna cilja političnih odločitev Evropske unije. Tudi na tem področju so evropske institucije v zadnjih letih sprožile vrsto pobud, med drugimi pobudo, da države članice pripravijo letni načrt. |
| --- | --- |

1.4

Glavna vprašanja, kot so industrijska politika, spodbujanje storitev in zaposlovanje kot gonilna sila gospodarske rasti, so na nacionalni ravni in na ravni EU tesno povezana s prednostnimi nalogami na področju zaposlovanja in socialnem področju, ki sta pomembna cilja političnih odločitev Evropske unije. Tudi na tem področju so evropske institucije v zadnjih letih sprožile vrsto pobud, med drugimi pobudo, da države članice pripravijo letni načrt.

| 1.5 | Na vrhu v Luksemburgu leta 1997 je bila sprejeta evropska strategija zaposlovanja (ESZ), ki je pozneje postala osrednji element lizbonske strategije. Prav v tej strategiji je posodobitev evropskega gospodarstva z zmanjšanjem brezposelnosti in ustvarjanjem visokokvalificiranih delovnih mest opredeljena kot cilj, ki pa ga je mogoče doseči le ob zadostnem upoštevanju socialnih politik in politik za zagotavljanje enakih možnosti za vse skupine prebivalstva. To je v bistvu predpogoj, ki mora biti izpolnjen še pred resničnim prestrukturiranjem gospodarstva. Le tako je mogoče doseči večjo stopnjo rasti in „zdravo“ gospodarstvo. |
| --- | --- |

1.5

Na vrhu v Luksemburgu leta 1997 je bila sprejeta evropska strategija zaposlovanja (ESZ), ki je pozneje postala osrednji element lizbonske strategije. Prav v tej strategiji je posodobitev evropskega gospodarstva z zmanjšanjem brezposelnosti in ustvarjanjem visokokvalificiranih delovnih mest opredeljena kot cilj, ki pa ga je mogoče doseči le ob zadostnem upoštevanju socialnih politik in politik za zagotavljanje enakih možnosti za vse skupine prebivalstva. To je v bistvu predpogoj, ki mora biti izpolnjen še pred resničnim prestrukturiranjem gospodarstva. Le tako je mogoče doseči večjo stopnjo rasti in „zdravo“ gospodarstvo.

| 1.6 | Ostali sestavni deli tega ambicioznega projekta so Evropski raziskovalni prostor, popolna združitev trgov in oblikovanje okolja, prijaznega za MSP. V predlogu o ustanovitvi okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007—2013) (4). Komisija sama navaja, da je spodbujanje tehnologij in raziskav neposredno povezano z izkoriščanjem tržnih možnosti za nove izdelke, storitve in poslovne prakse. Spodbujati je treba tudi pripravljenost za tveganje in preizkušanje novih idej na trgu. Premajhna inovativnost je eden od glavnih vzrokov za nerazveseljivo rast v Evropi. |
| --- | --- |

1.6

Ostali sestavni deli tega ambicioznega projekta so Evropski raziskovalni prostor, popolna združitev trgov in oblikovanje okolja, prijaznega za MSP. V predlogu o ustanovitvi okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007—2013) (4). Komisija sama navaja, da je spodbujanje tehnologij in raziskav neposredno povezano z izkoriščanjem tržnih možnosti za nove izdelke, storitve in poslovne prakse. Spodbujati je treba tudi pripravljenost za tveganje in preizkušanje novih idej na trgu. Premajhna inovativnost je eden od glavnih vzrokov za nerazveseljivo rast v Evropi.

| 1.7 | Glede socialne kohezije je bil izražen poziv k takojšnjim ukrepom na področju izobraževanja in usposabljanja ter socialnega varstva. Za zagotovitev usklajenega oblikovanja politik v vseh državah članicah je bila predvidena odprta metoda usklajevanja, s katero bi udeleženci izmenjali in razširjali najboljše prakse in rezultate na različnih področjih. |
| --- | --- |

1.7

Glede socialne kohezije je bil izražen poziv k takojšnjim ukrepom na področju izobraževanja in usposabljanja ter socialnega varstva. Za zagotovitev usklajenega oblikovanja politik v vseh državah članicah je bila predvidena odprta metoda usklajevanja, s katero bi udeleženci izmenjali in razširjali najboljše prakse in rezultate na različnih področjih.

| 1.8 | Zahvaljujoč vmesni oceni lizbonske strategije je Evropska komisija leta 2005 predstavila sporočilo o skupnih ukrepih za rast in zaposlovanje (5), v katerem se je osredotočila na dve pomembni točki: dosego trdne in trajne gospodarske rasti in ustvarjanje še več in boljših delovnih mest. Veljalo je, da je te cilje s sinergijo med Skupnostjo in nacionalnimi ravnmi mogoče uresničiti. |
| --- | --- |

1.8

Zahvaljujoč vmesni oceni lizbonske strategije je Evropska komisija leta 2005 predstavila sporočilo o skupnih ukrepih za rast in zaposlovanje (5), v katerem se je osredotočila na dve pomembni točki: dosego trdne in trajne gospodarske rasti in ustvarjanje še več in boljših delovnih mest. Veljalo je, da je te cilje s sinergijo med Skupnostjo in nacionalnimi ravnmi mogoče uresničiti.

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Spremembe v gospodarstvu in proizvodnih sektorjih so postale stalen in hiter proces: različne industrijske panoge in akterji v njih se prilagajajo in uvajajo inovacije, da bi lahko sledili razvoju trga, trudijo se ostati konkurenčni in ustvariti še več možnosti za rast in dobiček. |
| --- | --- |

2.1

Spremembe v gospodarstvu in proizvodnih sektorjih so postale stalen in hiter proces: različne industrijske panoge in akterji v njih se prilagajajo in uvajajo inovacije, da bi lahko sledili razvoju trga, trudijo se ostati konkurenčni in ustvariti še več možnosti za rast in dobiček.

| 2.1.1 | Na takšnem trgu, kot je evropski, kjer se podjetja razvijajo in spreminjajo z vratolomno hitrostjo in kjer se tradicionalni sektorji (proizvodnja, trgovina, distribucija in drugi) prekrivajo, je pogosto težko potegniti črto med različnimi vrstami dejavnosti. Poleg tega je pri ocenjevanju in razvrščanju podjetij vedno težje določiti glavnino njihovih dejavnosti (ali je to trgovina, kmetijstvo, proizvodnja, domača obrt, storitve itd.). |
| --- | --- |

2.1.1

Na takšnem trgu, kot je evropski, kjer se podjetja razvijajo in spreminjajo z vratolomno hitrostjo in kjer se tradicionalni sektorji (proizvodnja, trgovina, distribucija in drugi) prekrivajo, je pogosto težko potegniti črto med različnimi vrstami dejavnosti. Poleg tega je pri ocenjevanju in razvrščanju podjetij vedno težje določiti glavnino njihovih dejavnosti (ali je to trgovina, kmetijstvo, proizvodnja, domača obrt, storitve itd.).

| 2.1.2 | Obseg socialnega gospodarstva se je tako povečal, da sedaj predstavlja velik in še vedno naraščajoč del evropskega trga. To pa pomeni, da statistični podatki tem stalnim spremembam in novostim težko sledijo. Predstavniki Eurostata potrjujejo, da je področje socialnega gospodarstva težko opredeliti, saj te dejavnosti niso vedno registrirane kot poslovne dejavnosti. Kljub temu Odbor meni, da so potrebna vsa prizadevanja za ocenjevanje tega sektorja, ki ima vedno večji pomen in je odločilen za dosego ciljev lizbonske strategije. Pomanjkanje takšnih podatkov je ovira za boljše razumevanje razvoja v poslovnem svetu in na trgu. |
| --- | --- |

2.1.2

Obseg socialnega gospodarstva se je tako povečal, da sedaj predstavlja velik in še vedno naraščajoč del evropskega trga. To pa pomeni, da statistični podatki tem stalnim spremembam in novostim težko sledijo. Predstavniki Eurostata potrjujejo, da je področje socialnega gospodarstva težko opredeliti, saj te dejavnosti niso vedno registrirane kot poslovne dejavnosti. Kljub temu Odbor meni, da so potrebna vsa prizadevanja za ocenjevanje tega sektorja, ki ima vedno večji pomen in je odločilen za dosego ciljev lizbonske strategije. Pomanjkanje takšnih podatkov je ovira za boljše razumevanje razvoja v poslovnem svetu in na trgu.

| 2.1.3 | Izkazalo se je, da je vzpostavitev aktualne strukturne statistike podjetij v Evropski uniji, ki bo zlasti osredotočena na dejavnosti podjetij, njihovo konkurenčnost in rezultate, pomemben cilj. Ob poudarjanju pomena statistične podpore ne smemo pozabiti, da so za zbiranje in poznejšo obdelavo podatkov lahko — zlasti v malih podjetjih — potrebne tudi precejšnje naložbe v človeške in finančne vire. |
| --- | --- |

2.1.3

Izkazalo se je, da je vzpostavitev aktualne strukturne statistike podjetij v Evropski uniji, ki bo zlasti osredotočena na dejavnosti podjetij, njihovo konkurenčnost in rezultate, pomemben cilj. Ob poudarjanju pomena statistične podpore ne smemo pozabiti, da so za zbiranje in poznejšo obdelavo podatkov lahko — zlasti v malih podjetjih — potrebne tudi precejšnje naložbe v človeške in finančne vire.

| 2.1.4 | Gospodarska rast je za vse države Evropske unije absolutna prednostna naloga, kar so Evropski svet in druge evropske institucije vedno znova poudarjale ob neštetih priložnostih. Gospodarsko rast mora na vsak način spremljati ustvarjanje novih in boljših delovnih mest. V vseh sektorjih, zlasti pa v predelovalnem in storitvenem, je treba to doseči na način, ki bo sam po sebi spodbujal rast in državljanom Evrope omogočil, da izkoristijo njegove prednosti. |
| --- | --- |

2.1.4

Gospodarska rast je za vse države Evropske unije absolutna prednostna naloga, kar so Evropski svet in druge evropske institucije vedno znova poudarjale ob neštetih priložnostih. Gospodarsko rast mora na vsak način spremljati ustvarjanje novih in boljših delovnih mest. V vseh sektorjih, zlasti pa v predelovalnem in storitvenem, je treba to doseči na način, ki bo sam po sebi spodbujal rast in državljanom Evrope omogočil, da izkoristijo njegove prednosti.

| 2.2 | Evropski model razvoja se od drugih razlikuje po pomenu socialne razsežnosti in samem pojmu trajnostne gospodarske rasti. To morajo Evropske institucije vedno upoštevati pri oblikovanju zakonodaje v okviru svojih pristojnosti. |
| --- | --- |

2.2

Evropski model razvoja se od drugih razlikuje po pomenu socialne razsežnosti in samem pojmu trajnostne gospodarske rasti. To morajo Evropske institucije vedno upoštevati pri oblikovanju zakonodaje v okviru svojih pristojnosti.

| 2.3 | Za pripravo resnično učinkovitega, koristnega in usklajenega zakonodajnega okvira je torej potrebna zelo jasna predstava o resničnem stanju evropske industrije. Politične odločitve bi morale temeljiti na analizi resničnega stanja in z njim povezanih težav ter ponuditi rešitve, ki upoštevajo največje možno število dejavnikov, pri tem pa poskušati predvideti politične, gospodarske, pravne, socialne, nacionalne in regionalne posledice odločitev. |
| --- | --- |

2.3

Za pripravo resnično učinkovitega, koristnega in usklajenega zakonodajnega okvira je torej potrebna zelo jasna predstava o resničnem stanju evropske industrije. Politične odločitve bi morale temeljiti na analizi resničnega stanja in z njim povezanih težav ter ponuditi rešitve, ki upoštevajo največje možno število dejavnikov, pri tem pa poskušati predvideti politične, gospodarske, pravne, socialne, nacionalne in regionalne posledice odločitev.

| 2.4 | Statistični podatki so brez dvoma odločilen instrument za temeljito in učinkovito analizo resničnega stanja. Delo Eurostata že od njegove ustanovitve naprej predstavlja dragoceno in nepogrešljivo podporo postopka odločanja in političnih procesov Evropske unije. |
| --- | --- |

2.4

Statistični podatki so brez dvoma odločilen instrument za temeljito in učinkovito analizo resničnega stanja. Delo Eurostata že od njegove ustanovitve naprej predstavlja dragoceno in nepogrešljivo podporo postopka odločanja in političnih procesov Evropske unije.

| 2.4.1 | Statistični podatki so bistvenega pomena, ker omogočajo opredelitev, proučitev in opis številnih in raznolikih vidikov realnosti. Razpoložljivost statističnih informacij je zelo pomembna za oblikovanje in oceno politik, upravljanje javnih storitev in funkcij, boljši zakonodajni okvir in redno spremljanje uspeha in napredka, doseženega s sprejetimi politikami. |
| --- | --- |

2.4.1

Statistični podatki so bistvenega pomena, ker omogočajo opredelitev, proučitev in opis številnih in raznolikih vidikov realnosti. Razpoložljivost statističnih informacij je zelo pomembna za oblikovanje in oceno politik, upravljanje javnih storitev in funkcij, boljši zakonodajni okvir in redno spremljanje uspeha in napredka, doseženega s sprejetimi politikami.

| 2.5 | To velja za vsa področja, ki so v pristojnosti Evropske unije. Zato je naloga Eurostata, da ob podpori in pomoči statističnih uradov držav članic pripravlja in zagotavlja najnovejše in zanesljive podatke. Podatki s področja ekonomije in financ, kmetijstva, demografskih politik, socialne varnosti, trgovine, znanstvenih raziskav, okolja, prevoza in — nič manj pomembni — podatki o industriji ter ustreznih tržnih kazalnikih so bili v zadnjih letih odločilnega pomena. |
| --- | --- |

2.5

To velja za vsa področja, ki so v pristojnosti Evropske unije. Zato je naloga Eurostata, da ob podpori in pomoči statističnih uradov držav članic pripravlja in zagotavlja najnovejše in zanesljive podatke. Podatki s področja ekonomije in financ, kmetijstva, demografskih politik, socialne varnosti, trgovine, znanstvenih raziskav, okolja, prevoza in — nič manj pomembni — podatki o industriji ter ustreznih tržnih kazalnikih so bili v zadnjih letih odločilnega pomena.

| 2.5.1 | Pobude Komisije in Sveta na teh področjih v zadnjih letih jasno pričajo o pomenu, ki se pripisuje evropskemu podjetništvu in njegovemu razvoju. |
| --- | --- |

2.5.1

Pobude Komisije in Sveta na teh področjih v zadnjih letih jasno pričajo o pomenu, ki se pripisuje evropskemu podjetništvu in njegovemu razvoju.

3.   Predlog uredbe o strukturni statistiki podjetij

| 3.1 | Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 58/97, sprejeta 20. decembra 1996, je bila v zadnjih desetih letih spremenjena kar štirikrat. Obravnavano besedilo je najnovejši predlog spremembe, katere cilj je izboljšati usklajenost analiz ter uporabnost politik in strategij za podporo evropski industriji in proizvodnji. |
| --- | --- |

3.1

Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 58/97, sprejeta 20. decembra 1996, je bila v zadnjih desetih letih spremenjena kar štirikrat. Obravnavano besedilo je najnovejši predlog spremembe, katere cilj je izboljšati usklajenost analiz ter uporabnost politik in strategij za podporo evropski industriji in proizvodnji.

| 3.1.1 | Kot odgovor na povečane potrebe po statistikah Komisija predlaga vrsto izboljšav, pri tem pa posebno pozornost posveča storitvam, ki so bile zaradi svojega gospodarskega pomena in potenciala, ki na ravni EU še ni v celoti izkoriščen, v zadnjih mesecih v središču precej obširne razprave. Komisija je pripravila tudi prilogo o demografiji podjetij in poslovnih storitvah. |
| --- | --- |

3.1.1

Kot odgovor na povečane potrebe po statistikah Komisija predlaga vrsto izboljšav, pri tem pa posebno pozornost posveča storitvam, ki so bile zaradi svojega gospodarskega pomena in potenciala, ki na ravni EU še ni v celoti izkoriščen, v zadnjih mesecih v središču precej obširne razprave. Komisija je pripravila tudi prilogo o demografiji podjetij in poslovnih storitvah.

| 3.2 | Komisija je potrdila, da za vrsto dejavnosti, zlasti na področju poslovnih storitev, ni podrobnih in najnovejših statističnih podatkov. Novi predlog je torej priložnost za prilagoditev veljavnih določb, tako da bo gospodarske in proizvodne dejavnosti mogoče primerjati z dejavnostmi na področju storitev. |
| --- | --- |

3.2

Komisija je potrdila, da za vrsto dejavnosti, zlasti na področju poslovnih storitev, ni podrobnih in najnovejših statističnih podatkov. Novi predlog je torej priložnost za prilagoditev veljavnih določb, tako da bo gospodarske in proizvodne dejavnosti mogoče primerjati z dejavnostmi na področju storitev.

| 3.2.1 | Poleg tega Komisija meni, da so za strateška priporočila v zvezi s podjetniškimi pobudami potrebni usklajeni podatki o demografiji podjetij (ustanovitev podjetja, poslovanje in prenehanje dejavnosti) in njihovem vplivu na zaposlovanje. „Demografski“ podatki o podjetjih so že vključeni v strukturne kazalce, ki se uporabljajo za spremljanje ciljev lizbonske strategije. S tega vidika je treba preučiti spremembo, ki jo predlaga Komisija. |
| --- | --- |

3.2.1

Poleg tega Komisija meni, da so za strateška priporočila v zvezi s podjetniškimi pobudami potrebni usklajeni podatki o demografiji podjetij (ustanovitev podjetja, poslovanje in prenehanje dejavnosti) in njihovem vplivu na zaposlovanje. „Demografski“ podatki o podjetjih so že vključeni v strukturne kazalce, ki se uporabljajo za spremljanje ciljev lizbonske strategije. S tega vidika je treba preučiti spremembo, ki jo predlaga Komisija.

| 3.3 | Klasifikacija NACE, ki jo službe Komisije običajno uporabljajo za pripravo vseh statistik o gospodarskih dejavnostih, je v predlogu opredeljena kot referenčni instrument za zbiranje statističnih podatkov (6). Tudi ta klasifikacija je bila že spremenjena in posodobljena, kar naj bi izboljšalo razumevanje gibanj v gospodarstvu in proizvodnji EU. |
| --- | --- |

3.3

Klasifikacija NACE, ki jo službe Komisije običajno uporabljajo za pripravo vseh statistik o gospodarskih dejavnostih, je v predlogu opredeljena kot referenčni instrument za zbiranje statističnih podatkov (6). Tudi ta klasifikacija je bila že spremenjena in posodobljena, kar naj bi izboljšalo razumevanje gibanj v gospodarstvu in proizvodnji EU.

| 3.4 | Referenčni kazalnik NACE REV. 1.1 je zgolj posodobljena klasifikacija NACE REV. 1 in ne prinaša bistvene reorganizacije. Namen te revizije je bil:






  — | navesti nove dejavnosti, ki jih ob pripravi NACE REV. 1 še ni bilo, |
| --- | --- | --- |

3.4

Referenčni kazalnik NACE REV. 1.1 je zgolj posodobljena klasifikacija NACE REV. 1 in ne prinaša bistvene reorganizacije. Namen te revizije je bil:

—

navesti nove dejavnosti, ki jih ob pripravi NACE REV. 1 še ni bilo,

| — | upoštevati dejavnosti, ki so od priprave NACE REV. 1 zaradi tehnoloških ali gospodarskih sprememb postale pomembnejše, |
| --- | --- |

—

upoštevati dejavnosti, ki so od priprave NACE REV. 1 zaradi tehnoloških ali gospodarskih sprememb postale pomembnejše,

| — | popraviti napake v NACE REV. 1, ki so bile tedaj že razvidne in ki niso nastale zaradi sprememb filozofije delovanja. |
| --- | --- |

—

popraviti napake v NACE REV. 1, ki so bile tedaj že razvidne in ki niso nastale zaradi sprememb filozofije delovanja.

| 3.4.1 | Najnovejša revidirana različica NACE, ki prinaša nove spremembe, je trenutno v drugem branju v Evropskem parlamentu in bo sprejeta v prihodnjih mesecih. |
| --- | --- |

3.4.1

Najnovejša revidirana različica NACE, ki prinaša nove spremembe, je trenutno v drugem branju v Evropskem parlamentu in bo sprejeta v prihodnjih mesecih.

| 3.5 | Zbiranje statistik, razvrščenih glede na področje uporabe (člen 2), je — kot je določeno v členu 3 predloga uredbe — organizirano v modulih:






  — | skupni modul za letno strukturno statistiko; |
| --- | --- | --- |

3.5

Zbiranje statistik, razvrščenih glede na področje uporabe (člen 2), je — kot je določeno v členu 3 predloga uredbe — organizirano v modulih:

—

skupni modul za letno strukturno statistiko;

| — | podrobni modul za strukturno statistiko industrije; |
| --- | --- |

—

podrobni modul za strukturno statistiko industrije;

| — | podrobni modul za strukturno statistiko trgovine; |
| --- | --- |

—

podrobni modul za strukturno statistiko trgovine;

| — | podrobni modul za strukturno statistiko gradbeništva; |
| --- | --- |

—

podrobni modul za strukturno statistiko gradbeništva;

| — | podrobni modul za strukturno statistiko zavarovalništva; |
| --- | --- |

—

podrobni modul za strukturno statistiko zavarovalništva;

| — | podrobni modul za strukturno statistiko kreditnih institucij; |
| --- | --- |

—

podrobni modul za strukturno statistiko kreditnih institucij;

| — | podrobni modul za strukturno statistiko pokojninskih skladov; |
| --- | --- |

—

podrobni modul za strukturno statistiko pokojninskih skladov;

| — | podrobni modul za strukturno statistiko poslovnih storitev; |
| --- | --- |

—

podrobni modul za strukturno statistiko poslovnih storitev;

| — | podrobni modul za strukturno statistiko demografije podjetij; |
| --- | --- |

—

podrobni modul za strukturno statistiko demografije podjetij;

| — | prilagodljivi modul za ad hoc zbiranje podatkov o karakteristikah podjetij. |
| --- | --- |

—

prilagodljivi modul za ad hoc zbiranje podatkov o karakteristikah podjetij.

| 3.5.1 | Zadnji trije moduli v tem predlogu za spremembo uredbe so novi. Za vsak modul je pripravljena ločena priloga s podatki o tem modulu in njegovi uporabi. |
| --- | --- |

3.5.1

Zadnji trije moduli v tem predlogu za spremembo uredbe so novi. Za vsak modul je pripravljena ločena priloga s podatki o tem modulu in njegovi uporabi.

| 3.6 | Poleg tega so za nekatere module v načrtu pilotne študije. Takšne študije so vedno spremljale zbiranje statistik za module; v tem primeru je treba opozoriti, da so predvidene tudi ad hoc pilotne študije za sektorje zdravja in izobraževanja. To so prostovoljne študije, katerih cilj je — v skladu z obrazložitvijo Eurostata — natančnejša ocena vpliva tržnih dejavnosti na te sektorje. |
| --- | --- |

3.6

Poleg tega so za nekatere module v načrtu pilotne študije. Takšne študije so vedno spremljale zbiranje statistik za module; v tem primeru je treba opozoriti, da so predvidene tudi ad hoc pilotne študije za sektorje zdravja in izobraževanja. To so prostovoljne študije, katerih cilj je — v skladu z obrazložitvijo Eurostata — natančnejša ocena vpliva tržnih dejavnosti na te sektorje.

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO se zaveda, da statistični podatki odločilno prispevajo k določanju prednostnih nalog industrijske politike v okviru lizbonske strategije. Komisija v okvirnem programu za konkurenčnost in inovativnost 2007—2013 (7) znova potrjuje pomen primerjalnih analiz kot koristnega instrumenta za oblikovanje politik, poleg študij in izmenjave dobre prakse med nacionalnimi in regionalnimi oblastmi. |
| --- | --- |

4.1

EESO se zaveda, da statistični podatki odločilno prispevajo k določanju prednostnih nalog industrijske politike v okviru lizbonske strategije. Komisija v okvirnem programu za konkurenčnost in inovativnost 2007—2013 (7) znova potrjuje pomen primerjalnih analiz kot koristnega instrumenta za oblikovanje politik, poleg študij in izmenjave dobre prakse med nacionalnimi in regionalnimi oblastmi.

| 4.2 | Zaradi tega EESO meni, da je revizija Uredbe 58/97 pomembna, vendar predlaga nekaj sprememb. |
| --- | --- |

4.2

Zaradi tega EESO meni, da je revizija Uredbe 58/97 pomembna, vendar predlaga nekaj sprememb.

| 4.3 | Naslov „stroški socialnega zavarovanja“ v skupnem modulu (priloga I) je obstajal že v prejšnjih različicah. Vendar pa se zdi, da je ta postavka zaradi novega razvoja na notranjem trgu nejasna in jo je težko razložiti. Socialna varnost je v državah članicah organizirana na različne načine, z različnimi sistemi in praksami: sama opredelitev „sistema socialne varnosti“ je za 25 držav članic EU težka naloga in bi jo bilo treba verjetno dodatno obrazložiti in opredeliti. |
| --- | --- |

4.3

Naslov „stroški socialnega zavarovanja“ v skupnem modulu (priloga I) je obstajal že v prejšnjih različicah. Vendar pa se zdi, da je ta postavka zaradi novega razvoja na notranjem trgu nejasna in jo je težko razložiti. Socialna varnost je v državah članicah organizirana na različne načine, z različnimi sistemi in praksami: sama opredelitev „sistema socialne varnosti“ je za 25 držav članic EU težka naloga in bi jo bilo treba verjetno dodatno obrazložiti in opredeliti.

| 4.4 | Podatki o zaposlovanju so v prilogi I, pa tudi v naslednjih prilogah, neupravičeno omejeni in ne odražajo zapletenosti trgov dela v vseh državah članicah EU. Dejansko se omejujejo na število zaposlenih s skrajšanim in polnim delovnim časom; v resnici pa obstaja veliko več oblik zaposlovanja. Poleg tega ni razčlenitve na osnovi spola, razen za bančni sektor (priloga VI). |
| --- | --- |

4.4

Podatki o zaposlovanju so v prilogi I, pa tudi v naslednjih prilogah, neupravičeno omejeni in ne odražajo zapletenosti trgov dela v vseh državah članicah EU. Dejansko se omejujejo na število zaposlenih s skrajšanim in polnim delovnim časom; v resnici pa obstaja veliko več oblik zaposlovanja. Poleg tega ni razčlenitve na osnovi spola, razen za bančni sektor (priloga VI).

| 4.4.1 | Analiza „poslovnega vodenja“ je bila že v predhodnih različicah Uredbe 58/97 (člen 1) vključena med cilje statističnega zbiranja. Zato bi bila ta sprememba lahko tudi priložnost za skrbnejšo in bolj poglobljeno preučitev politike zaposlovanja v podjetjih, saj ima ta politika za Evropsko unijo velik pomen. |
| --- | --- |

4.4.1

Analiza „poslovnega vodenja“ je bila že v predhodnih različicah Uredbe 58/97 (člen 1) vključena med cilje statističnega zbiranja. Zato bi bila ta sprememba lahko tudi priložnost za skrbnejšo in bolj poglobljeno preučitev politike zaposlovanja v podjetjih, saj ima ta politika za Evropsko unijo velik pomen.

| 4.5 | Glede pilotnih študij Odbor izraža dvom o metodi, ki jo je izbrala Komisija. Ta meni, da je treba analizirati sektorje, kot sta sektor zdravja in izobraževanja, „da se preskusi izvedljivost pokritja tržnih in netržnih dejavnosti na teh področjih“. Odbor meni, da strukturna statistika podjetij ne bi smela vključevati tako občutljivih sektorjev, zlasti če upoštevamo začasen predlog Komisije o „direktivi o storitvah“, ki ta dva sektorja izključuje. Glede na nove predloge direktiv na področju storitev na notranjem trgu EESO meni, da bi bilo smiselno, če bi Komisija predvidela nove statistike posebej za te sektorje. |
| --- | --- |

4.5

Glede pilotnih študij Odbor izraža dvom o metodi, ki jo je izbrala Komisija. Ta meni, da je treba analizirati sektorje, kot sta sektor zdravja in izobraževanja, „da se preskusi izvedljivost pokritja tržnih in netržnih dejavnosti na teh področjih“. Odbor meni, da strukturna statistika podjetij ne bi smela vključevati tako občutljivih sektorjev, zlasti če upoštevamo začasen predlog Komisije o „direktivi o storitvah“, ki ta dva sektorja izključuje. Glede na nove predloge direktiv na področju storitev na notranjem trgu EESO meni, da bi bilo smiselno, če bi Komisija predvidela nove statistike posebej za te sektorje.

| 4.6 | Komisija se je odločila, da iz priloge II (modul za strukturno statistiko industrije) izključi podatke o skupnih izdatkih in izdatkih za osebje, ki dela na področju razvoja in raziskav. Z vidika lizbonske strategije je izključitev teh podatkov ovira za boljše razumevanje razvoja v poslovnem svetu ter narave in ciljev naložb. |
| --- | --- |

4.6

Komisija se je odločila, da iz priloge II (modul za strukturno statistiko industrije) izključi podatke o skupnih izdatkih in izdatkih za osebje, ki dela na področju razvoja in raziskav. Z vidika lizbonske strategije je izključitev teh podatkov ovira za boljše razumevanje razvoja v poslovnem svetu ter narave in ciljev naložb.

| 4.7 | Komisija se je odločila, da izključi podatke o nabavi energetskih proizvodov. Toda ti podatki so precej pomembni, saj dajejo široko sliko porabe in uporabe energije v podjetjih; poleg tega člen 1 osnutka direktive navaja, da se zbirajo podatki o „uporabljenih faktorjih proizvodnje“; nobenega dvoma ni, da je energija eden od teh dejavnikov. Svet in Evropski parlament tem kazalnikom v zadnjih izjavah — tudi v zadnji zeleni knjigi o evropski strategiji o trajnostni, konkurenčni in varni energiji (8) — dajeta veliko prednost. |
| --- | --- |

4.7

Komisija se je odločila, da izključi podatke o nabavi energetskih proizvodov. Toda ti podatki so precej pomembni, saj dajejo široko sliko porabe in uporabe energije v podjetjih; poleg tega člen 1 osnutka direktive navaja, da se zbirajo podatki o „uporabljenih faktorjih proizvodnje“; nobenega dvoma ni, da je energija eden od teh dejavnikov. Svet in Evropski parlament tem kazalnikom v zadnjih izjavah — tudi v zadnji zeleni knjigi o evropski strategiji o trajnostni, konkurenčni in varni energiji (8) — dajeta veliko prednost.

| 4.8 | Priloga VIII za strukturo, dejavnosti in dosežke sektorja poslovnih storitev je nova, priloga IX pa velja za statistiko o demografiji podjetij. Zbiranje statističnih podatkov za ti dve področji zahteva veliko pogostejše spremljanje. Poleg tega podatki o zaposlovanju v modulu o demografiji podjetij niso razčlenjeni glede na način zaposlitve ali spol, čeprav bi bilo zelo koristno poznati naravo in strukturo zaposlenih ob ustanovitvi in prenehanju delovanja podjetij. |
| --- | --- |

4.8

Priloga VIII za strukturo, dejavnosti in dosežke sektorja poslovnih storitev je nova, priloga IX pa velja za statistiko o demografiji podjetij. Zbiranje statističnih podatkov za ti dve področji zahteva veliko pogostejše spremljanje. Poleg tega podatki o zaposlovanju v modulu o demografiji podjetij niso razčlenjeni glede na način zaposlitve ali spol, čeprav bi bilo zelo koristno poznati naravo in strukturo zaposlenih ob ustanovitvi in prenehanju delovanja podjetij.

5.   Sklepi in priporočila

| 5.1 | Evropska unija potrebuje boljše statistične podatke za podporo trenutnim industrijskim politikam za posamezne sektorje. |
| --- | --- |

5.1

Evropska unija potrebuje boljše statistične podatke za podporo trenutnim industrijskim politikam za posamezne sektorje.

| 5.2 | Zaradi tega EESO poudarja osrednjo vlogo Eurostata kot instrumenta za spremljanje politik Evropske unije. EESO meni, da je treba okrepiti njegovo delo ter razširiti in izboljšati mreže za zbiranje podatkov v državah članicah. |
| --- | --- |

5.2

Zaradi tega EESO poudarja osrednjo vlogo Eurostata kot instrumenta za spremljanje politik Evropske unije. EESO meni, da je treba okrepiti njegovo delo ter razširiti in izboljšati mreže za zbiranje podatkov v državah članicah.

| 5.3 | EESO v celoti podpira predlog spremembe Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 58/97 o strukturni statistiki podjetij. |
| --- | --- |

5.3

EESO v celoti podpira predlog spremembe Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 58/97 o strukturni statistiki podjetij.

| 5.4 | Statistike so pomembno orodje na ravni Skupnosti in tudi na nacionalni ravni, zato bi morali razmisliti o podpornih ukrepih, ki bi stalno izboljševali učinkovitost, pravočasnost in zanesljivost tega orodja. |
| --- | --- |

5.4

Statistike so pomembno orodje na ravni Skupnosti in tudi na nacionalni ravni, zato bi morali razmisliti o podpornih ukrepih, ki bi stalno izboljševali učinkovitost, pravočasnost in zanesljivost tega orodja.

| 5.4.1 | Zbiranje statistik bi moralo v največji možni meri temeljiti na najnovejših podatkih, ki so že na voljo upravnim organom in drugim pristojnim telesom. Upravno breme zbiranja statistik mora biti v skladu z velikostjo zadevnega podjetja. V nekaterih državah so za zbiranje podatkov za MSP odgovorna poslovna združenja na lokalni ali regionalni ravni. Koristno bi bilo, če bi države članice izmenjale takšne dobre prakse. |
| --- | --- |

5.4.1

Zbiranje statistik bi moralo v največji možni meri temeljiti na najnovejših podatkih, ki so že na voljo upravnim organom in drugim pristojnim telesom. Upravno breme zbiranja statistik mora biti v skladu z velikostjo zadevnega podjetja. V nekaterih državah so za zbiranje podatkov za MSP odgovorna poslovna združenja na lokalni ali regionalni ravni. Koristno bi bilo, če bi države članice izmenjale takšne dobre prakse.

| 5.5 | Potrebne so najnovejše in vedno bolj usmerjene statistike o strukturi in proizvodnih dejavnostih podjetij, ki upoštevajo obseg in različnost dejavnosti (proizvodnja, trgovina, distribucija), ki jih včasih izvaja isto podjetje. |
| --- | --- |

5.5

Potrebne so najnovejše in vedno bolj usmerjene statistike o strukturi in proizvodnih dejavnostih podjetij, ki upoštevajo obseg in različnost dejavnosti (proizvodnja, trgovina, distribucija), ki jih včasih izvaja isto podjetje.

| 5.6 | Odbor meni, da je pomembno vzpostaviti dober sistem, v okviru katerega se Eurostat, socialni partnerji, univerze in podjetja lahko posvetujejo in nabirajo izkušnje. Ta mehanizem bi bilo treba izboljšati in razširiti v okviru foruma Evropskega svetovalnega odbora za statistične informacije na gospodarskem in socialnem področju (CEIES-Eurostat), v katerem bi sodeloval en predstavnik uporabnikov iz vsake države članice. |
| --- | --- |

5.6

Odbor meni, da je pomembno vzpostaviti dober sistem, v okviru katerega se Eurostat, socialni partnerji, univerze in podjetja lahko posvetujejo in nabirajo izkušnje. Ta mehanizem bi bilo treba izboljšati in razširiti v okviru foruma Evropskega svetovalnega odbora za statistične informacije na gospodarskem in socialnem področju (CEIES-Eurostat), v katerem bi sodeloval en predstavnik uporabnikov iz vsake države članice.

| 5.7 | Tesnejše sodelovanje med Eurostatom in socialnimi partnerji, na primer glede stroškov socialne varnosti, bi namesto enega poglavja omogočilo podrobnejšo razčlenitev obveznosti podjetij na tem področju, ki v vseh 25 državah članicah EU niso enake. |
| --- | --- |

5.7

Tesnejše sodelovanje med Eurostatom in socialnimi partnerji, na primer glede stroškov socialne varnosti, bi namesto enega poglavja omogočilo podrobnejšo razčlenitev obveznosti podjetij na tem področju, ki v vseh 25 državah članicah EU niso enake.

| 5.8 | Čeprav so podatki o zaposlovanju del drugih usmerjenih statistik, bi lahko — če bi bili podrobnejši — zagotavljali jasnejšo sliko o dejavnostih podjetij. Odbor opaža, da mora strukturna statistika podjetij, tudi statistika o demografiji, vedno izhajati iz skrbne analize kakovosti zaposlovanja. Zaposlovanje je osrednji dejavnik za uspešno poslovanje podjetja, zato so statistike o delovnih razmerjih, ki razlikujejo le med skrajšanim in polnim delovnim časom, popolnoma neprimerne, zlasti z vidika stalnih sprememb na trgu dela. Poleg tega se Odboru ne zdi koristno ločevati strukturne statistike podjetij od podatkov o zaposlovanju, saj sta ti dve področji neločljivo povezani. |
| --- | --- |

5.8

Čeprav so podatki o zaposlovanju del drugih usmerjenih statistik, bi lahko — če bi bili podrobnejši — zagotavljali jasnejšo sliko o dejavnostih podjetij. Odbor opaža, da mora strukturna statistika podjetij, tudi statistika o demografiji, vedno izhajati iz skrbne analize kakovosti zaposlovanja. Zaposlovanje je osrednji dejavnik za uspešno poslovanje podjetja, zato so statistike o delovnih razmerjih, ki razlikujejo le med skrajšanim in polnim delovnim časom, popolnoma neprimerne, zlasti z vidika stalnih sprememb na trgu dela. Poleg tega se Odboru ne zdi koristno ločevati strukturne statistike podjetij od podatkov o zaposlovanju, saj sta ti dve področji neločljivo povezani.

| 5.9 | Delež socialnega gospodarstva v evropskem gospodarstvu je z vsakim letom večji. EESO predlaga, da Komisija s pilotno študijo in ob pomoči Eurostata preuči ta sektor in njegov vpliv na podjetništvo. |
| --- | --- |

5.9

Delež socialnega gospodarstva v evropskem gospodarstvu je z vsakim letom večji. EESO predlaga, da Komisija s pilotno študijo in ob pomoči Eurostata preuči ta sektor in njegov vpliv na podjetništvo.

| 5.10 | EESO dvomi, da je smiselno pripraviti podrobno oceno področij zdravja in izobraževanja na osnovi pilotne študije. Glede na občutljivost teh področij in temeljnega pomena, ki ga imata za vse državljane, EESO meni, da bi bilo napačno, če bi ju vključili v strukturno statistiko podjetij. Glede na nove predloge direktiv na področju storitev na notranjem trgu EESO meni, da bi bilo smiselno, če bi Komisija predvidela nove statistike posebej za te sektorje. |
| --- | --- |

5.10

EESO dvomi, da je smiselno pripraviti podrobno oceno področij zdravja in izobraževanja na osnovi pilotne študije. Glede na občutljivost teh področij in temeljnega pomena, ki ga imata za vse državljane, EESO meni, da bi bilo napačno, če bi ju vključili v strukturno statistiko podjetij. Glede na nove predloge direktiv na področju storitev na notranjem trgu EESO meni, da bi bilo smiselno, če bi Komisija predvidela nove statistike posebej za te sektorje.

| 5.11 | Glede nakupa energije in naložb v človeške vire na področju raziskav in razvoja je sicer zagotovljeno ad hoc zbiranje statistik, vendar EESO meni, da je — z vidika ciljev lizbonske strategije in tudi najnovejših prizadevanj in pobud Evropske unije v okviru energetske politike — pomembno oceniti njihov pomen za delovanje podjetij s kakovostnega in količinskega vidika. |
| --- | --- |

5.11

Glede nakupa energije in naložb v človeške vire na področju raziskav in razvoja je sicer zagotovljeno ad hoc zbiranje statistik, vendar EESO meni, da je — z vidika ciljev lizbonske strategije in tudi najnovejših prizadevanj in pobud Evropske unije v okviru energetske politike — pomembno oceniti njihov pomen za delovanje podjetij s kakovostnega in količinskega vidika.

| 5.12 | Glede statistik o okoljskih vrednostih Odbor poudarja pomen zbiranja podatkov o ravnanju z industrijskimi odpadki, čiščenju odpadnih voda in sanaciji onesnaženih območij. Nadalje bi bilo treba ugotoviti, ali dejavnosti v zvezi z odstranjevanjem industrijskih odpadkov izvaja podjetje samo ali pa jih izvajajo zunanji sodelavci, pri tem pa upoštevati stroške teh postopkov. |
| --- | --- |

5.12

Glede statistik o okoljskih vrednostih Odbor poudarja pomen zbiranja podatkov o ravnanju z industrijskimi odpadki, čiščenju odpadnih voda in sanaciji onesnaženih območij. Nadalje bi bilo treba ugotoviti, ali dejavnosti v zvezi z odstranjevanjem industrijskih odpadkov izvaja podjetje samo ali pa jih izvajajo zunanji sodelavci, pri tem pa upoštevati stroške teh postopkov.

| 5.13 | V prilogi IV o strukturnih statistikah gradbeništva bi bilo treba razlikovati med različnimi dejavnostmi: gradnjo stanovanj, javnimi gradbenimi deli, prometnimi omrežji in infrastrukturo. |
| --- | --- |

5.13

V prilogi IV o strukturnih statistikah gradbeništva bi bilo treba razlikovati med različnimi dejavnostmi: gradnjo stanovanj, javnimi gradbenimi deli, prometnimi omrežji in infrastrukturo.

| 5.14 | Statistike, pripravljene na regionalni osnovi, bi morale dobiti večji pomen. Ti podatki lahko pokažejo, na katerih območjih so se razvile industrijske in podjetniške dejavnosti, katere dejavnosti prevladujejo, v katerih regijah je največ naložb v raziskovanje in v katerih je bilo ustanovljenih oz. zaprtih največ podjetij. |
| --- | --- |

5.14

Statistike, pripravljene na regionalni osnovi, bi morale dobiti večji pomen. Ti podatki lahko pokažejo, na katerih območjih so se razvile industrijske in podjetniške dejavnosti, katere dejavnosti prevladujejo, v katerih regijah je največ naložb v raziskovanje in v katerih je bilo ustanovljenih oz. zaprtih največ podjetij.

V Bruslju, 14. septembra 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Sklep 2000/819/ES.

1

(2)  COM(2003) 27 konč., 21. 1. 2003.

2

(3)  COM(2004) 70 konč., 11. 2. 2004.

3

(4)  COM(2005) 121 konč., 6. 4. 2005.

4

(5)  COM(2005) 330 konč., 20. 7. 2005.

5

(6)  NACE: Nomenclature générale des Activités économiques dans les Communautés Européennes (Splošna industrijska nomenklatura ekonomskih dejavnosti v Evropskih skupnostih).

6

(7)  Glej opombo 4.

7

(8)  COM(2006) 105 konč., 8. 3. 2006.

8

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/83 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/83

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 91/477/EGS o nadzoru nabave in posedovanja orožja

COM(2006) 93 konč. — 2006/0031 (COD)

(2006/C 318/14)

Svet je 7. julija 2006 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela na tem področju, je mnenje sprejela 26. julija 2006. Poročevalec je bil g. J. Pegado Liz.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 13. september 2006) s 186 glasovi za, 7 glasovi proti in 12 vzdržanimi glasovi.

1.   Povzetek dokumenta Komisije

| 1.1 | Namen predloga je spodbuditi posodobitev Direktive 91/477/EGS z dne 18. junija 1991 (1), ki po Evropskem svetu leta 1984 v Fontainbleauju prvič sploh obravnava potrebo po sprejetju „učinkovitih predpisov, ki bi v državah članicah omogočili izvajanje nadzora nad nabavo in posedovanjem strelnega orožja ter njegovim prenosom v drugo državo članico“, in je v skladu s kriteriji, določenimi v Palermskem protokolu, ki dopolnjuje Konvencijo ZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu, ki jo je Komisija podpisala v imenu Evropske skupnosti (2). |
| --- | --- |

1.1

Namen predloga je spodbuditi posodobitev Direktive 91/477/EGS z dne 18. junija 1991 (1), ki po Evropskem svetu leta 1984 v Fontainbleauju prvič sploh obravnava potrebo po sprejetju „učinkovitih predpisov, ki bi v državah članicah omogočili izvajanje nadzora nad nabavo in posedovanjem strelnega orožja ter njegovim prenosom v drugo državo članico“, in je v skladu s kriteriji, določenimi v Palermskem protokolu, ki dopolnjuje Konvencijo ZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu, ki jo je Komisija podpisala v imenu Evropske skupnosti (2).

| 1.2 | Namen predloga je zagotoviti pravno uveljavitev prej omenjenega dopolnilnega protokola k mednarodni konvenciji, ki ga je Komisija podpisala v imenu Unije. Iz takega pristopa je razvidno, da je Unija sama začela reševati to vprašanje, s čimer so ti ukrepi postali neposredno zavezujoči za države članice, kar pomeni, da se države članice ne odločajo več same, ali bodo podpisale prej omenjeni protokol oziroma ali bodo sprejele priporočila Skupnosti na to temo, saj je ta obveznost določena v naslovu V Pogodbe o Evropski uniji (3). |
| --- | --- |

1.2

Namen predloga je zagotoviti pravno uveljavitev prej omenjenega dopolnilnega protokola k mednarodni konvenciji, ki ga je Komisija podpisala v imenu Unije. Iz takega pristopa je razvidno, da je Unija sama začela reševati to vprašanje, s čimer so ti ukrepi postali neposredno zavezujoči za države članice, kar pomeni, da se države članice ne odločajo več same, ali bodo podpisale prej omenjeni protokol oziroma ali bodo sprejele priporočila Skupnosti na to temo, saj je ta obveznost določena v naslovu V Pogodbe o Evropski uniji (3).

| 1.3 | Kot splošni cilji so določene naslednje potrebe:






  — | uskladitev evropske zakonodaje na to temo, |
| --- | --- | --- |

1.3

Kot splošni cilji so določene naslednje potrebe:

—

uskladitev evropske zakonodaje na to temo,

| — | boj proti nedovoljeni trgovini z orožjem, namenjenemu civilni uporabi, |
| --- | --- |

—

boj proti nedovoljeni trgovini z orožjem, namenjenemu civilni uporabi,

| — | preprečevanje, da zakonito orožje pride na nezakoniti trg. |
| --- | --- |

—

preprečevanje, da zakonito orožje pride na nezakoniti trg.

| 1.4 | Zato predlog, ki je trenutno v obravnavi, predlaga mehanizme, ki so za države članice zavezujoči in zaradi katerih je direktiva iz leta 1991 glede na mehanizme in cilje, ki jih določa, doslednejša, hitrejša in učinkovitejša. |
| --- | --- |

1.4

Zato predlog, ki je trenutno v obravnavi, predlaga mehanizme, ki so za države članice zavezujoči in zaradi katerih je direktiva iz leta 1991 glede na mehanizme in cilje, ki jih določa, doslednejša, hitrejša in učinkovitejša.

| 1.5 | Predlog zlasti:






  a) | na novo opredeljuje pojem nedovoljene proizvodnje, ki nato služi kot podlaga za opredelitev različnih vrst kaznivih dejanj nedovoljene proizvodnje, ponarejanja in nedovoljene trgovine, za kar bi morale obstajati sankcije, sorazmerne s škodo, ki jo navedena dejanja povzročajo družbi; |
| --- | --- | --- |

1.5

Predlog zlasti:

a)

na novo opredeljuje pojem nedovoljene proizvodnje, ki nato služi kot podlaga za opredelitev različnih vrst kaznivih dejanj nedovoljene proizvodnje, ponarejanja in nedovoljene trgovine, za kar bi morale obstajati sankcije, sorazmerne s škodo, ki jo navedena dejanja povzročajo družbi;

| b) | priporoča uporabne ukrepe za spremljanje in sledljivost orožja, za kar je najboljši primer označevanje orožja, ter določa načela za onesposobitev ali deaktiviranje orožja; |
| --- | --- |

b)

priporoča uporabne ukrepe za spremljanje in sledljivost orožja, za kar je najboljši primer označevanje orožja, ter določa načela za onesposobitev ali deaktiviranje orožja;

| c) | določa pravila in ukrepe za strožji nadzor nad določenimi dejavnostmi, povezanimi s trgovino z orožjem. |
| --- | --- |

c)

določa pravila in ukrepe za strožji nadzor nad določenimi dejavnostmi, povezanimi s trgovino z orožjem.

2.   Politični in družbeni okvir ukrepa v trenutnih mednarodnih razmerah

| 2.1 | Mednarodni kriminal je izredno organiziran in je stranski produkt današnjih zelo tveganih družb, ki temeljijo na globalizaciji znanja, komunikacij in informacij. |
| --- | --- |

2.1

Mednarodni kriminal je izredno organiziran in je stranski produkt današnjih zelo tveganih družb, ki temeljijo na globalizaciji znanja, komunikacij in informacij.

| 2.1.1 | Mednarodni kriminal je tudi ena največjih groženj za celovitost držav in splošneje tudi za sam demokratični okvir, ki je zanje značilen. V skrajnih primerih bi lahko povzročil nastanek alternativnih in nezakonitih oblik nadzora Skupnosti. |
| --- | --- |

2.1.1

Mednarodni kriminal je tudi ena največjih groženj za celovitost držav in splošneje tudi za sam demokratični okvir, ki je zanje značilen. V skrajnih primerih bi lahko povzročil nastanek alternativnih in nezakonitih oblik nadzora Skupnosti.

| 2.2 | Znotraj te oblike kriminala se zaradi večrazsežne in izredno raznolike narave tveganja razne vrste kriminalnih dejavnosti prekrivajo in stekajo druga v drugo. Terorizem in dobro organiziran kriminal sta tesno povezana med seboj, oba pa tudi s trgovino z orožjem in s strelivom (4). |
| --- | --- |

2.2

Znotraj te oblike kriminala se zaradi večrazsežne in izredno raznolike narave tveganja razne vrste kriminalnih dejavnosti prekrivajo in stekajo druga v drugo. Terorizem in dobro organiziran kriminal sta tesno povezana med seboj, oba pa tudi s trgovino z orožjem in s strelivom (4).

| 2.3 | Po ocenah naj bi bilo v svetovnem prometu trenutno na stotine milijonov lahkega strelnega orožja, s katerim letno ubijejo sto tisoče ljudi, od teh jih več kot polovica umre v notranjih konfliktih v različnih azijskih in afriških državah. V finančnem smislu gre za zelo donosen posel, toda s humanitarnega vidika je poguben. |
| --- | --- |

2.3

Po ocenah naj bi bilo v svetovnem prometu trenutno na stotine milijonov lahkega strelnega orožja, s katerim letno ubijejo sto tisoče ljudi, od teh jih več kot polovica umre v notranjih konfliktih v različnih azijskih in afriških državah. V finančnem smislu gre za zelo donosen posel, toda s humanitarnega vidika je poguben.

| 2.4 | Države članice EU se morajo ustrezno in dosledno odzivati na te mednarodne razmere. V ta namen je treba uskladiti tako preventivne kot represivne zakonodajne rešitve, ki morajo voditi k celostnim skupnim politikam. |
| --- | --- |

2.4

Države članice EU se morajo ustrezno in dosledno odzivati na te mednarodne razmere. V ta namen je treba uskladiti tako preventivne kot represivne zakonodajne rešitve, ki morajo voditi k celostnim skupnim politikam.

| 2.5 | Ta predlog združuje tržna pravila s pomembnimi vprašanji notranje varnosti v Skupnosti, ki je ključna vrednota v vsaki demokratični družbi, pri čemer Unija ni in ne sme biti izjema. Varnost je dejansko predpogoj za uresničevanje vseh svobod. |
| --- | --- |

2.5

Ta predlog združuje tržna pravila s pomembnimi vprašanji notranje varnosti v Skupnosti, ki je ključna vrednota v vsaki demokratični družbi, pri čemer Unija ni in ne sme biti izjema. Varnost je dejansko predpogoj za uresničevanje vseh svobod.

| 2.6 | Tema tega predloga je le enostavno oblikovanje zahtev za vzpostavitev evropskega območja svobode, varnosti in pravice za vse državljane, torej tema, ki je tesno povezana s tretjim stebrom evropskega povezovanja. Poleg tega, da trgovina z orožjem ogroža celovitost različnih držav članic, je tudi velik dejavnik tveganja v notranjih zadevah EU. |
| --- | --- |

2.6

Tema tega predloga je le enostavno oblikovanje zahtev za vzpostavitev evropskega območja svobode, varnosti in pravice za vse državljane, torej tema, ki je tesno povezana s tretjim stebrom evropskega povezovanja. Poleg tega, da trgovina z orožjem ogroža celovitost različnih držav članic, je tudi velik dejavnik tveganja v notranjih zadevah EU.

| 2.7 | Skupnost je že začutila potrebo po reševanju te nevarnosti znotraj lastnih meja in je v ta namen 18. junija 1991 sprejela Direktivo Sveta 91/477/EGS. Skupni ukrep EU z dne 17. decembra 1998 (5) je nato pozval različne države članice, da izvedejo ukrepe, namenjene izboljšanju in poostritvi nadzora nad orožjem in strelivom. Ta pristop se je pojavil v raznih letnih poročilih, ki so bila objavljena za tem (6). |
| --- | --- |

2.7

Skupnost je že začutila potrebo po reševanju te nevarnosti znotraj lastnih meja in je v ta namen 18. junija 1991 sprejela Direktivo Sveta 91/477/EGS. Skupni ukrep EU z dne 17. decembra 1998 (5) je nato pozval različne države članice, da izvedejo ukrepe, namenjene izboljšanju in poostritvi nadzora nad orožjem in strelivom. Ta pristop se je pojavil v raznih letnih poročilih, ki so bila objavljena za tem (6).

| 2.8 | Pozneje so se tudi Združeni narodi posvetili tej temi in celo podprli številne ukrepe na tem področju. Nato so ustanovili poseben odbor (7) za pripravo mednarodne konvencije proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu, ki je bila sprejeta v Palermu dve leti pozneje (8). To je hitro privedlo do razumevanja pomena trgovine z orožjem v teh okvirih. |
| --- | --- |

2.8

Pozneje so se tudi Združeni narodi posvetili tej temi in celo podprli številne ukrepe na tem področju. Nato so ustanovili poseben odbor (7) za pripravo mednarodne konvencije proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu, ki je bila sprejeta v Palermu dve leti pozneje (8). To je hitro privedlo do razumevanja pomena trgovine z orožjem v teh okvirih.

| 2.9 | Na podlagi tega je nastal dodatni protokol k prej omenjeni konvenciji o nedovoljeni proizvodnji strelnega orožja, njegovih sestavnih delov in streliva ter nedovoljeni trgovini z njimi. Ta dodatni protokol je bil osnova za dunajski proces, k njemu pa so lahko od 1. septembra 2001 pristopile vse zainteresirane države, vendar je pri podpisovanju in ratificiranju v državah članicah EU prišlo do zamud (9). |
| --- | --- |

2.9

Na podlagi tega je nastal dodatni protokol k prej omenjeni konvenciji o nedovoljeni proizvodnji strelnega orožja, njegovih sestavnih delov in streliva ter nedovoljeni trgovini z njimi. Ta dodatni protokol je bil osnova za dunajski proces, k njemu pa so lahko od 1. septembra 2001 pristopile vse zainteresirane države, vendar je pri podpisovanju in ratificiranju v državah članicah EU prišlo do zamud (9).

3.   Splošne ugotovitve

3.1   Pravna podlaga

| 3.1.1 | Člen 95 PES daje dovolj pristojnosti za vključitev te direktive v pravni red Skupnosti, saj gre za ukrep, povezan z delovanjem notranjega trga in vključen v postopek iz člena 251. |
| --- | --- |

3.1.1

Člen 95 PES daje dovolj pristojnosti za vključitev te direktive v pravni red Skupnosti, saj gre za ukrep, povezan z delovanjem notranjega trga in vključen v postopek iz člena 251.

| 3.1.2 | V tem primeru je primerno uporabljati Direktivo, zlati ob upoštevanju načela hierarhije predpisov in še posebej glede na vrsto predpisa, ki ga je treba spremeniti. |
| --- | --- |

3.1.2

V tem primeru je primerno uporabljati Direktivo, zlati ob upoštevanju načela hierarhije predpisov in še posebej glede na vrsto predpisa, ki ga je treba spremeniti.

| 3.1.3 | Odbor zato podpira pobudo Komisije in njeno pravno podlago, za katero meni, da je v skladu z navedenimi cilji. |
| --- | --- |

3.1.3

Odbor zato podpira pobudo Komisije in njeno pravno podlago, za katero meni, da je v skladu z navedenimi cilji.

3.2   Kratka vsebina predloga

| 3.2.1 | S sprejetjem dodatnega protokola h Konvenciji Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu je Komisija kot podlago za svoj pristop ustrezno uporabila temeljna načela, ki jih vsebuje ta protokol o potrebi po preprečevanju, zatiranju in izkoreninjenju nedovoljene proizvodnje strelnega orožja, njegovih sestavnih delov in streliva ter trgovine z njimi, saj te dejavnosti ogrožajo dobrobit širše javnosti in njeno pravico do življenja v miru. |
| --- | --- |

3.2.1

S sprejetjem dodatnega protokola h Konvenciji Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu je Komisija kot podlago za svoj pristop ustrezno uporabila temeljna načela, ki jih vsebuje ta protokol o potrebi po preprečevanju, zatiranju in izkoreninjenju nedovoljene proizvodnje strelnega orožja, njegovih sestavnih delov in streliva ter trgovine z njimi, saj te dejavnosti ogrožajo dobrobit širše javnosti in njeno pravico do življenja v miru.

| 3.2.2 | Odbor pozdravlja to prizadevanje in popolnoma podpira pobudo Komisije. |
| --- | --- |

3.2.2

Odbor pozdravlja to prizadevanje in popolnoma podpira pobudo Komisije.

| 3.2.3 | Odbor želi opozoriti, da je o tem vprašanju večkrat razpravljal Evropski parlament in da je bil predmet številnih pisnih vprašanj, predloženih Komisiji (10). |
| --- | --- |

3.2.3

Odbor želi opozoriti, da je o tem vprašanju večkrat razpravljal Evropski parlament in da je bil predmet številnih pisnih vprašanj, predloženih Komisiji (10).

| 3.2.4 | Poleg tega se Svet v interesu zunanjih odnosov posebej posveča potrebi po pomoči tretjim državam pri pripravi ustrezne zakonodaje in predpisov o lastništvu, posedovanju, uporabi, prodaji in posredovanju orožja in streliva, kar naj bi služilo zagotavljanju miru in varnosti ter prispevalo k trajnostnemu razvoju (11). |
| --- | --- |

3.2.4

Poleg tega se Svet v interesu zunanjih odnosov posebej posveča potrebi po pomoči tretjim državam pri pripravi ustrezne zakonodaje in predpisov o lastništvu, posedovanju, uporabi, prodaji in posredovanju orožja in streliva, kar naj bi služilo zagotavljanju miru in varnosti ter prispevalo k trajnostnemu razvoju (11).

| 3.2.5 | Jasno je, da obstaja tesna povezava med tem problemom in vprašanji v zvezi z bojem proti terorizmu (12), s pranjem denarja, identifikacijo, sledenjem, zamrznitvijo, zasegom in zaplembo sredstev za kazniva dejanja in premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem (13), z nadzorom razstreliv za civilno uporabo ter na splošno v zvezi z vsemi ukrepi za zatiranje gangsterstva in organiziranega kriminala (14). |
| --- | --- |

3.2.5

Jasno je, da obstaja tesna povezava med tem problemom in vprašanji v zvezi z bojem proti terorizmu (12), s pranjem denarja, identifikacijo, sledenjem, zamrznitvijo, zasegom in zaplembo sredstev za kazniva dejanja in premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem (13), z nadzorom razstreliv za civilno uporabo ter na splošno v zvezi z vsemi ukrepi za zatiranje gangsterstva in organiziranega kriminala (14).

| 3.2.6 | V zvezi s tem Odbor ni le zadovoljen s pobudo Komisije, temveč jo toplo pozdravlja in upa, da jo bosta Evropski parlament in Svet v celoti sprejela. |
| --- | --- |

3.2.6

V zvezi s tem Odbor ni le zadovoljen s pobudo Komisije, temveč jo toplo pozdravlja in upa, da jo bosta Evropski parlament in Svet v celoti sprejela.

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | Člen 1 tega predloga spreminja naslednje člene Direktive 91/477/EGS:






  — | 1, dodani sta dve novi točki; |
| --- | --- | --- |

4.1

Člen 1 tega predloga spreminja naslednje člene Direktive 91/477/EGS:

—

1, dodani sta dve novi točki;

| — | 4, novo besedilo; |
| --- | --- |

—

4, novo besedilo;

| — | 16, novo besedilo; |
| --- | --- |

—

16, novo besedilo;

| — | Priloga I ima novo besedilo v točki a) in novo točko. |
| --- | --- |

—

Priloga I ima novo besedilo v točki a) in novo točko.

| 4.1.1 | Vse predlagane spremembe imajo podporo tega Odbora, ker ustrezno vključujejo določbe protokola, na katerem temeljijo. |
| --- | --- |

4.1.1

Vse predlagane spremembe imajo podporo tega Odbora, ker ustrezno vključujejo določbe protokola, na katerem temeljijo.

| 4.2 | Člen 2 vsebuje režim, ki bo za države članice obvezujoč, če bo predlagana direktiva sprejeta, vendar pušča odprto prehodno obdobje, čeprav bo direktiva začela veljati takoj (glej člen 3). |
| --- | --- |

4.2

Člen 2 vsebuje režim, ki bo za države članice obvezujoč, če bo predlagana direktiva sprejeta, vendar pušča odprto prehodno obdobje, čeprav bo direktiva začela veljati takoj (glej člen 3).

| 4.2.1 | Glede tega vidika ni mišljeno, da obstaja potreba po daljšem odlogu prenosa direktive, ko bo ta sprejeta. Dejansko bo vpliv direktive na področja, na katera naj bi vplivala, v osnovi odvisen od zakonodajnega postopka, zlasti od kazenskega prava, kako se bodo gospodarski subjekti prilagodili novim pravilom za dostop do dejavnosti v zvezi z orožjem in kako bodo organizirani registri trgovinske dejavnosti. Za to nalogo bi moralo zadostovati 12 do 18 mesecev. |
| --- | --- |

4.2.1

Glede tega vidika ni mišljeno, da obstaja potreba po daljšem odlogu prenosa direktive, ko bo ta sprejeta. Dejansko bo vpliv direktive na področja, na katera naj bi vplivala, v osnovi odvisen od zakonodajnega postopka, zlasti od kazenskega prava, kako se bodo gospodarski subjekti prilagodili novim pravilom za dostop do dejavnosti v zvezi z orožjem in kako bodo organizirani registri trgovinske dejavnosti. Za to nalogo bi moralo zadostovati 12 do 18 mesecev.

| 4.3 | Pri razvrščanju zadevnih nedovoljenih dejavnosti bi lahko veljavno primerjalno pravo v državah članicah (15) služilo kot uporabno dopolnilo k totus comunitatae in Evropski svet bi lahko kmalu opredelil poseben okvir sankcij. |
| --- | --- |

4.3

Pri razvrščanju zadevnih nedovoljenih dejavnosti bi lahko veljavno primerjalno pravo v državah članicah (15) služilo kot uporabno dopolnilo k totus comunitatae in Evropski svet bi lahko kmalu opredelil poseben okvir sankcij.

| 4.4 | Morda bi bilo dobro preučiti potrebo, da se pojem „nedovoljenega trgovanja“, ki ga vsebuje predlog, obravnava z vidika boja proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu, da bi omejili uporabo kazenskih sankcij na primere, ki sodijo izključno v posebno področje prej omenjene konvencije Združenih narodov. |
| --- | --- |

4.4

Morda bi bilo dobro preučiti potrebo, da se pojem „nedovoljenega trgovanja“, ki ga vsebuje predlog, obravnava z vidika boja proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu, da bi omejili uporabo kazenskih sankcij na primere, ki sodijo izključno v posebno področje prej omenjene konvencije Združenih narodov.

| 4.5 | Glede določbe pod št. 3(c) Priloge I k direktivi o opredelitvi starinskega orožja in njegovih reprodukcij EESO poziva Komisijo, naj to uskladi na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

4.5

Glede določbe pod št. 3(c) Priloge I k direktivi o opredelitvi starinskega orožja in njegovih reprodukcij EESO poziva Komisijo, naj to uskladi na ravni Skupnosti.

| 4.6 | Na koncu bi morda bilo tudi dobro omeniti uporabo orožja v lovskih, športnih in zbirateljskih dejavnostih, kajti tudi na teh področjih je treba glede na naravo oziroma smrtonosno naravo teh predmetov dajati prednost varnosti. Dejansko osnova za posedovanje orožja navsezadnje postane že sama želja prosilca, da bi posedoval orožje, kar lahko vodi v napačne uporabe in zlorabe, ki jih je treba v največji možni meri preprečevati. Ob upoštevanju navedenega je treba ob splošnih smernicah, določenih v tem predlogu, priporočiti, da morajo države članice od lastnikov orožja obvezno zahtevati, da ga prijavijo, da imajo dovoljenje zanj oziroma da ravnajo v skladu s kakšnim drugim upravnim postopkom, ki dovoljuje uporabo in nošenje orožja, kar vključuje državne varnostne organizacije, odgovorne za spremljanje in nadzor. |
| --- | --- |

4.6

Na koncu bi morda bilo tudi dobro omeniti uporabo orožja v lovskih, športnih in zbirateljskih dejavnostih, kajti tudi na teh področjih je treba glede na naravo oziroma smrtonosno naravo teh predmetov dajati prednost varnosti. Dejansko osnova za posedovanje orožja navsezadnje postane že sama želja prosilca, da bi posedoval orožje, kar lahko vodi v napačne uporabe in zlorabe, ki jih je treba v največji možni meri preprečevati. Ob upoštevanju navedenega je treba ob splošnih smernicah, določenih v tem predlogu, priporočiti, da morajo države članice od lastnikov orožja obvezno zahtevati, da ga prijavijo, da imajo dovoljenje zanj oziroma da ravnajo v skladu s kakšnim drugim upravnim postopkom, ki dovoljuje uporabo in nošenje orožja, kar vključuje državne varnostne organizacije, odgovorne za spremljanje in nadzor.

V Bruslju, 13. septembra 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Direktiva Sveta 91/477/EGS z dne 18. junija 1991 o nadzoru nabave in posedovanja orožja (UL L 256, 13. 9. 1991, str. 51). Mnenje EESO: Prek takratne strokovne skupine za socialo, družino, šolstvo in kulturo in z gospodom Van Damom v vlogi poročevalca je EESO 17. 12. 1987 podal mnenje (UL C 35, 8. 2. 1988, str.5), ki je bilo izredno kritično do področja uporabe preveč omejenih ukrepov, ki so bili sprejeti za nadzor prenosa orožja iz ene države članice v drugo.

1

(2)  Sklep Sveta z dne 16. oktobra (UL L 280, 24. 10. 2001).

2

(3)  Ali z drugimi besedami, kot del skupne zunanje in varnostne politike.

3

(4)  Vprašanje sledljivosti streliva, ki sicer ne sodi v specifične okvire predloga Komisije, je bilo že delno obravnavano v povezavi z dajanjem eksplozivov za civilno uporabo v promet in njihovim nadzorom v Direktivi 93/15/EGS z dne 5. aprila 1993 (UL L 121, 15. 5. 1993, str. 20, mnenje EESO — UL C 313, 30. 11. 1992, str. 13), spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 z dne 29. septembra 2003 (UL L 284, 31. 10. 2003, str. 1, mnenje EESO — UL C 241, 7. 10. 2002, str. 128), v Direktivi 2004/57/ES z dne 23. aprila 2004 (UL L 127, 29. 4. 2004, str. 73), v Odločbi Komisije 2004/388/ES z dne 15. aprila 2004 (UL L 120, 24. 4. 2004, str. 43) in v programu, zastavljenem v sporočilu Komisije z dne 15. julija 2005 o ukrepih za zagotavljanje večje varnosti eksplozivov, detonatorjev, opreme za izdelovanje bomb in orožja.

4

(5)  Pozneje vključen v program EU za junij 1997 o nedovoljeni trgovini s klasičnim orožjem.

5

(6)  Med letoma 2001 in 2003 glej UL C 216, 1. 8. 2001, str.1, C 330, 31. 12. 2002, str.1, in C 312, 22. 12. 2003, str.1.

6

(7)  Na podlagi Resolucije Generalne skupščine ZN 53/111 z dne 9. decembra 1998.

7

(8)  Na podlagi Resolucije 55/25 z dne 15. novembra 2000.

8

(9)  Vendar pa je treba temeljito razmisliti, pod katerimi pogoji se Komisija čuti upravičeno, da s predlagano spremembo člena 16 Direktive 91/477EGS ureja zadeve kazensko pravne narave.

9

(10)  Zlasti pisna vprašanja: P-4193/97 Marie Berger, članice Parlamenta (UL C 233/70, 17. 7. 1998); E-1135/01 Christopherja Huhne-ja, člana Parlamenta (UL C 350 E/78, 11. 12. 2001); in E-1359/02 Gerharda Schmida, člana Parlamenta (UL C 229 E/209, 26. 9. 2002).

10

(11)  Glej Sklep Sveta z dne 15. novembra 1999 o Kambodži v UL L 294, 16. 11. 1999, str.5.

11

(12)  Okvirni sklep o boju proti terorizmu (COM(2001) 521 konč., 19. 9. 2001) in mnenje EESO 1171/2006.

12

(13)  Okvirni sklep z dne 6. julija 2001, v UL L 182, 5. 7. 2001.

13

(14)  Direktiva 93/15/EGS z dne 5. aprila 1993 v UL L 121, 15. 5. 1993, spremenjena z Uredbo (ES) 1882/2003 z dne 29. 9. 2003, v UL L 284, 31. 10. 2003.

14

(15)  Na Portugalskem na primer nedavno sprejet Zakon št. 5/2006 z dne 23. februarja že vključuje tukaj predlagane ukrepe.

15

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/86 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/86

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o tematski strategiji za urbano okolje

COM(2005) 718 konč. — SEC(2006) 16

(2006/C 318/15)

Komisija je 11. januarja 2006 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela na tem področju, je mnenje sprejela 11. julija 2006. Poročevalec je bil g. PEZZINI.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 13. septembra) s 194 glasovi za, 2 glasovoma proti in 6 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO meni, da je za dosego trajnostne rasti ter povečanje konkurenčnosti in inovacij nujno treba obravnavati kompleksne težave, s katerimi se trenutno srečujejo evropska mesta: degradacija okolja, prometni zastoji, stanovanjsko vprašanje, negotovost, kriminal, kriza brezposelnosti in prestrukturiranje proizvodnje, socialna izključenost mladih in predvsem starejših oseb, prostorsko in etnično ločevanje. |
| --- | --- |

1.1

EESO meni, da je za dosego trajnostne rasti ter povečanje konkurenčnosti in inovacij nujno treba obravnavati kompleksne težave, s katerimi se trenutno srečujejo evropska mesta: degradacija okolja, prometni zastoji, stanovanjsko vprašanje, negotovost, kriminal, kriza brezposelnosti in prestrukturiranje proizvodnje, socialna izključenost mladih in predvsem starejših oseb, prostorsko in etnično ločevanje.

| 1.2 | Onesnaženost zraka v mestih že dolgo časa predstavlja resen problem na področju javnega zdravja, ki zahteva visoke socialne in zdravstvene stroške. Svetovna zdravstvena organizacija je slabo kakovost zraka v mestih opredelila kot glavni vzrok vse večje pojavnosti kroničnih bolezni. Kronične bolezni so veliko breme za zdravstvene sisteme zaradi finančnih stroškov, zdravljenja, hospitalizacije in odsotnosti z dela zaradi bolezni. |
| --- | --- |

1.2

Onesnaženost zraka v mestih že dolgo časa predstavlja resen problem na področju javnega zdravja, ki zahteva visoke socialne in zdravstvene stroške. Svetovna zdravstvena organizacija je slabo kakovost zraka v mestih opredelila kot glavni vzrok vse večje pojavnosti kroničnih bolezni. Kronične bolezni so veliko breme za zdravstvene sisteme zaradi finančnih stroškov, zdravljenja, hospitalizacije in odsotnosti z dela zaradi bolezni.

| 1.3 | Preventivni ukrepi, ki so postali nujni, se morajo izvajati na ravni odgovornosti posameznika, da zmanjša uporabo osebnih avtomobilov, in tudi na kolektivni ravni z novimi prometnimi politikami. |
| --- | --- |

1.3

Preventivni ukrepi, ki so postali nujni, se morajo izvajati na ravni odgovornosti posameznika, da zmanjša uporabo osebnih avtomobilov, in tudi na kolektivni ravni z novimi prometnimi politikami.

| 1.4 | EESO meni, da bi morale države članice prenehati le razmišljati o problemu; priporoča, da ne izgubljajo več časa in da v skladu s številnimi priporočili Komisije sprejmejo konkretne akcijske načrte za takojšnje izvajanje v okviru celostnega, participativnega in odgovornega pristopa za občutno, trajnostno in preverljivo izboljšanje kakovosti življenja in okolja. |
| --- | --- |

1.4

EESO meni, da bi morale države članice prenehati le razmišljati o problemu; priporoča, da ne izgubljajo več časa in da v skladu s številnimi priporočili Komisije sprejmejo konkretne akcijske načrte za takojšnje izvajanje v okviru celostnega, participativnega in odgovornega pristopa za občutno, trajnostno in preverljivo izboljšanje kakovosti življenja in okolja.

| 1.5 | Odbor je prav tako prepričan v uspeh pristopa Komisije pri razvijanju celostne razvojne strategije za urbano okolje s trdno podlago v načelih subsidiarnosti in bližine, predvsem če se strategija izvaja prek skupnih, participativnih metod v okviru prenovljene lizbonske in göteborške strategije. |
| --- | --- |

1.5

Odbor je prav tako prepričan v uspeh pristopa Komisije pri razvijanju celostne razvojne strategije za urbano okolje s trdno podlago v načelih subsidiarnosti in bližine, predvsem če se strategija izvaja prek skupnih, participativnih metod v okviru prenovljene lizbonske in göteborške strategije.

| 1.5.1 | Odbor meni, da mora Evropska unija sprejeti mehanizme za spodbujanje najboljših praks, ki so jih uvedle nacionalne, regionalne in lokalne oblasti. Tako se lahko zgoraj navedena strategija začne izvajati glede na posamezne okoliščine. |
| --- | --- |

1.5.1

Odbor meni, da mora Evropska unija sprejeti mehanizme za spodbujanje najboljših praks, ki so jih uvedle nacionalne, regionalne in lokalne oblasti. Tako se lahko zgoraj navedena strategija začne izvajati glede na posamezne okoliščine.

| 1.5.2 | Odbor poudarja, da morajo mesta, če želijo ostati konkurenčna, razviti sodobne, učinkovite in takoj dostopne on-line storitve, predvsem v zdravstvenem sektorju, na področju socialnih storitev in v javni upravi. To bi omogočilo večjo socialno kohezijo ter pritegnilo mlade in starejše osebe h krepitvi odnosov med zgodovinskimi centri in predmestji, bogatimi in revnimi mestnimi območji ter mestnimi območji in njihovo okolico. |
| --- | --- |

1.5.2

Odbor poudarja, da morajo mesta, če želijo ostati konkurenčna, razviti sodobne, učinkovite in takoj dostopne on-line storitve, predvsem v zdravstvenem sektorju, na področju socialnih storitev in v javni upravi. To bi omogočilo večjo socialno kohezijo ter pritegnilo mlade in starejše osebe h krepitvi odnosov med zgodovinskimi centri in predmestji, bogatimi in revnimi mestnimi območji ter mestnimi območji in njihovo okolico.

| 1.6 | EESO dejansko zagovarja uporabo modela „družbeno odgovorna območja“ (npr. območja, ki se želijo trajnostno razviti ob upoštevanju gospodarskih, socialnih in okoljskih vidikov svojih dejavnostih in tudi socio-ekonomskih posledic staranja prebivalstva) za urbani razvoj. |
| --- | --- |

1.6

EESO dejansko zagovarja uporabo modela „družbeno odgovorna območja“ (npr. območja, ki se želijo trajnostno razviti ob upoštevanju gospodarskih, socialnih in okoljskih vidikov svojih dejavnostih in tudi socio-ekonomskih posledic staranja prebivalstva) za urbani razvoj.

| 1.7 | Območje je lahko opredeljeno kot „družbeno odgovorno“, ko uspe združiti ustrezne ravni blaginje z obveznostmi družbene odgovornosti. |
| --- | --- |

1.7

Območje je lahko opredeljeno kot „družbeno odgovorno“, ko uspe združiti ustrezne ravni blaginje z obveznostmi družbene odgovornosti.

| 1.7.1 | Proces učenja sprejemanja odgovornosti in tudi pravic se začne s priučenim zavedanjem v družini in se krepi v procesu izobraževanja v šoli že od zgodnjega otroštva. |
| --- | --- |

1.7.1

Proces učenja sprejemanja odgovornosti in tudi pravic se začne s priučenim zavedanjem v družini in se krepi v procesu izobraževanja v šoli že od zgodnjega otroštva.

| 1.8 | Sedanji (šesti) okvirni program za raziskave in razvoj ponuja možnost, da se prek ukrepov predvidevanja družbeni akterji vključijo v skupno opredelitev smernic za izbiro najboljšega modela, ki bo bolj upošteval teritorialno družbeno odgovornost. |
| --- | --- |

1.8

Sedanji (šesti) okvirni program za raziskave in razvoj ponuja možnost, da se prek ukrepov predvidevanja družbeni akterji vključijo v skupno opredelitev smernic za izbiro najboljšega modela, ki bo bolj upošteval teritorialno družbeno odgovornost.

| 1.8.1 | Poleg ukrepov predvidevanja 7. okvirni program za raziskave in razvoj v okviru prednostne teme „zdravje“ (1) predvideva tudi ukrepe v zvezi s človekovim razvojem in staranjem prek interakcij med različnimi dejavniki, kot so okolje, vedenje posameznika in vprašanja enakosti spolov. |
| --- | --- |

1.8.1

Poleg ukrepov predvidevanja 7. okvirni program za raziskave in razvoj v okviru prednostne teme „zdravje“ (1) predvideva tudi ukrepe v zvezi s človekovim razvojem in staranjem prek interakcij med različnimi dejavniki, kot so okolje, vedenje posameznika in vprašanja enakosti spolov.

| 1.8.2 | Odbor poudarja ključno vlogo šol, izobraževalnih ustanov in univerz pri usmerjanju mladih in drugih državljanov k trajnostnemu razvoju. |
| --- | --- |

1.8.2

Odbor poudarja ključno vlogo šol, izobraževalnih ustanov in univerz pri usmerjanju mladih in drugih državljanov k trajnostnemu razvoju.

| 1.8.3 | Številne mednarodne pobude poskušajo v razpravah o družbeni odgovornosti gospodarskih družb opredeliti glavna načela in temeljne vrednote. Te pobude so:






  — | Listina o temeljnih pravicah Evropske Unije, člen 37 o varstvu okolja, (2) |
| --- | --- | --- |

1.8.3

Številne mednarodne pobude poskušajo v razpravah o družbeni odgovornosti gospodarskih družb opredeliti glavna načela in temeljne vrednote. Te pobude so:

—

Listina o temeljnih pravicah Evropske Unije, člen 37 o varstvu okolja, (2)

| — | Globalni dogovor, (3) |
| --- | --- |

—

Globalni dogovor, (3)

| — | Smernice OECD, (4) |
| --- | --- |

—

Smernice OECD, (4)

| — | Istituto Europeo per il Bilancio Sociale (Evropski inštitut za družbeno računovodstvo).
   (5) |
| --- | --- |

—

Istituto Europeo per il Bilancio Sociale (Evropski inštitut za družbeno računovodstvo).
   (5)

| 1.9 | Odbor je trdno prepričan, da je treba ukrepe za podporo konkretnemu izvajanju takih načel in temeljnih vrednot obravnavati kot naložbe za spodbujanje rasti, saj je njihov namen poudarjanje ekonomskih, socialnih in poklicnih vidikov urbane strukture ter njene potencialne privlačnosti in možnosti izražanja. |
| --- | --- |

1.9

Odbor je trdno prepričan, da je treba ukrepe za podporo konkretnemu izvajanju takih načel in temeljnih vrednot obravnavati kot naložbe za spodbujanje rasti, saj je njihov namen poudarjanje ekonomskih, socialnih in poklicnih vidikov urbane strukture ter njene potencialne privlačnosti in možnosti izražanja.

| 1.10 | Odbor je prepričan, da bi bilo koristno uvesti nagrado „Evropsko zeleno mesto“, s katero bi spodbudili lokalne skupnosti ter njihove javne in zasebne akterje k čim večji dejavnosti. |
| --- | --- |

1.10

Odbor je prepričan, da bi bilo koristno uvesti nagrado „Evropsko zeleno mesto“, s katero bi spodbudili lokalne skupnosti ter njihove javne in zasebne akterje k čim večji dejavnosti.

| 1.10.1 | Odbor meni, da bi skupaj z Odborom regij morala biti vzor in proučiti možnost uvedbe nagrade civilne družbe — „Eurogreen city“ ter v okviru opazovalne skupine za enotni trg (OMU) spremljati najboljše prakse na področju trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

1.10.1

Odbor meni, da bi skupaj z Odborom regij morala biti vzor in proučiti možnost uvedbe nagrade civilne družbe — „Eurogreen city“ ter v okviru opazovalne skupine za enotni trg (OMU) spremljati najboljše prakse na področju trajnostnega razvoja.

2.   Obrazložitev

| 2.1 | Velika večina prebivalstva Evrope živi na urbanih območjih (6), kjer na kakovost življenja pogosto vpliva močno poslabšanje prevoznih sistemov, okoljskih in socialnih pogojev in dostopa do osnovnih storitev. To zahteva izčrpne in inovativne ukrepe, bolj smotrno uporabo virov in tak način življenja posameznikov in skupnosti, ki bolj spoštuje okolje. |
| --- | --- |

2.1

Velika večina prebivalstva Evrope živi na urbanih območjih (6), kjer na kakovost življenja pogosto vpliva močno poslabšanje prevoznih sistemov, okoljskih in socialnih pogojev in dostopa do osnovnih storitev. To zahteva izčrpne in inovativne ukrepe, bolj smotrno uporabo virov in tak način življenja posameznikov in skupnosti, ki bolj spoštuje okolje.

| 2.1.1 | EESO je ob številnih priložnostih izrazil svoje mnenje o tej problematiki in predvsem poudaril: „Iz številnih razlogov ... se okoljski problemi kopičijo v mestih. Probleme, kot so onesnaženost zraka, onesnaževanje s hrupom in vodni viri, predvsem državah članicah na jugu, močno občutijo državljani“. |
| --- | --- |

2.1.1

EESO je ob številnih priložnostih izrazil svoje mnenje o tej problematiki in predvsem poudaril: „Iz številnih razlogov ... se okoljski problemi kopičijo v mestih. Probleme, kot so onesnaženost zraka, onesnaževanje s hrupom in vodni viri, predvsem državah članicah na jugu, močno občutijo državljani“.

| 2.1.2 | Problemi vključevanja okoljskih vidikov v proces urbanega razvoja sodijo med prednostne naloge Šestega okoljskega akcijskega programa 2002–2012 za trajnostni razvoj na raznih prednostnih področjih. EESO je o tem dokumentu že izrazil svoje mnenje. |
| --- | --- |

2.1.2

Problemi vključevanja okoljskih vidikov v proces urbanega razvoja sodijo med prednostne naloge Šestega okoljskega akcijskega programa 2002–2012 za trajnostni razvoj na raznih prednostnih področjih. EESO je o tem dokumentu že izrazil svoje mnenje.

| 2.1.3 | Šesti okoljski akcijski program Skupnosti 2002–2012 določa pripravo in izvajanje sedmih tematskih strategij (7):






  — | *onesnaženost zraka, |
| --- | --- | --- |

2.1.3

Šesti okoljski akcijski program Skupnosti 2002–2012 določa pripravo in izvajanje sedmih tematskih strategij (7):

—

*onesnaženost zraka,

| — | *morsko okolje, |
| --- | --- |

—

*morsko okolje,

| — | *trajnostna raba naravnih virov, |
| --- | --- |

—

*trajnostna raba naravnih virov,

| — | *preprečevanje in recikliranje odpadkov, |
| --- | --- |

—

*preprečevanje in recikliranje odpadkov,

| — | zaščita tal, |
| --- | --- |

—

zaščita tal,

| — | uporaba pesticidov, |
| --- | --- |

—

uporaba pesticidov,

| — | *urbano okolje. |
| --- | --- |

—

*urbano okolje.

| 2.1.4 | Pet od sedmih tematskih strategij je Komisija že obravnavala v naslednjih dokumentih: Predlog tematske strategije o onesnaževanju zraka, ki ga je komisija sprejela 21. septembra 2005 (8), Predlog direktive o morski strategiji, ki je bil sprejel 24. oktobra 2005 (9), Predlog direktive o odpadkih (nova tematska strategija za preprečevanje in recikliranje odpadkov), sprejet 21. decembra 2005 (10), Predlog tematske strategije o trajnostni rabi naravnih virov, sprejet 21. decembra 2005 (11) in zadnji predlog o urbanem okolju (tema tega mnenja), ki je bil sprejet 11. januarja 2006. |
| --- | --- |

2.1.4

Pet od sedmih tematskih strategij je Komisija že obravnavala v naslednjih dokumentih: Predlog tematske strategije o onesnaževanju zraka, ki ga je komisija sprejela 21. septembra 2005 (8), Predlog direktive o morski strategiji, ki je bil sprejel 24. oktobra 2005 (9), Predlog direktive o odpadkih (nova tematska strategija za preprečevanje in recikliranje odpadkov), sprejet 21. decembra 2005 (10), Predlog tematske strategije o trajnostni rabi naravnih virov, sprejet 21. decembra 2005 (11) in zadnji predlog o urbanem okolju (tema tega mnenja), ki je bil sprejet 11. januarja 2006.

| 2.1.5 | Med predlogi štirih prej navedenih tematskih strategij in zadnjo tematsko strategijo obstajajo jasne povezave. Strategija za urbano okolje poudarja naslednje:






  — | ukrepe za boj proti onesnaževanju zraka; |
| --- | --- | --- |

2.1.5

Med predlogi štirih prej navedenih tematskih strategij in zadnjo tematsko strategijo obstajajo jasne povezave. Strategija za urbano okolje poudarja naslednje:

—

ukrepe za boj proti onesnaževanju zraka;

| — | preprečevanje in recikliranje odpadkov, |
| --- | --- |

—

preprečevanje in recikliranje odpadkov,

| — | emisije toplogrednih plinov, ki jih povzroča uporaba fosilnih goriv v mestnem prometu, ogrevanju v gospodinjstvih in sistemih prezračevanja; |
| --- | --- |

—

emisije toplogrednih plinov, ki jih povzroča uporaba fosilnih goriv v mestnem prometu, ogrevanju v gospodinjstvih in sistemih prezračevanja;

| — | zaščito podzemne vode in naravne flore in favne v mestnih parkih; |
| --- | --- |

—

zaščito podzemne vode in naravne flore in favne v mestnih parkih;

| — | zaščito morskega okolja, z medsektorskimi obravnavanjem pristanišč in obalnih mest. |
| --- | --- |

—

zaščito morskega okolja, z medsektorskimi obravnavanjem pristanišč in obalnih mest.

| 2.1.6 | Drugi prav tako pomembni ukrepi tematske strategije za urbano okolje so povezani z zmanjševanjem onesnaževanja s hrupom. To področje je leta 2002 obravnaval akcijski načrt za glavna strnjena naselja (12) in pred kratkim Predlog direktive o spodbujanju čistih vozil za cestni prevoz (predvsem priporočila glede javnih naročil). (13) |
| --- | --- |

2.1.6

Drugi prav tako pomembni ukrepi tematske strategije za urbano okolje so povezani z zmanjševanjem onesnaževanja s hrupom. To področje je leta 2002 obravnaval akcijski načrt za glavna strnjena naselja (12) in pred kratkim Predlog direktive o spodbujanju čistih vozil za cestni prevoz (predvsem priporočila glede javnih naročil). (13)

| 2.1.6.1 | S predlagano strategijo so prav tako tesno povezani:






  — | ukrepi na področju okoljske politike EU za urbano upravljanje v okviru programa LIFE+; |
| --- | --- | --- |

2.1.6.1

S predlagano strategijo so prav tako tesno povezani:

—

ukrepi na področju okoljske politike EU za urbano upravljanje v okviru programa LIFE+;

| — | regionalna in kohezijska politika EU, ki vključuje Evropski socialni sklad (ESS), Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in druge pobude EU, kot so URBAN II, EQUAL in INTERREG; |
| --- | --- |

—

regionalna in kohezijska politika EU, ki vključuje Evropski socialni sklad (ESS), Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in druge pobude EU, kot so URBAN II, EQUAL in INTERREG;

| — | pobude EU za racionalno rabo energije, zmanjšano porabo energije in energetsko učinkovitost v okviru programa „Inteligentna energija“ in v prihodnje okvirni program za konkurenčnost in inovacije (CIP); |
| --- | --- |

—

pobude EU za racionalno rabo energije, zmanjšano porabo energije in energetsko učinkovitost v okviru programa „Inteligentna energija“ in v prihodnje okvirni program za konkurenčnost in inovacije (CIP);

| — | dejavnosti EU na področju raziskav in razvoja v okviru večletnega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj, ki so povezane predvsem z okoljem in javnim zdravjem; prometom in energijo; informacijsko družbo za izboljšanje kakovosti življenja; znanstvenim napredkom in kulturno rastjo v družbi; novimi materiali in nanotehnologijo; radionavigacijo in razvojem satelitov v okviru programov GALILEO, GEO in GMES; (14) |
| --- | --- |

—

dejavnosti EU na področju raziskav in razvoja v okviru večletnega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj, ki so povezane predvsem z okoljem in javnim zdravjem; prometom in energijo; informacijsko družbo za izboljšanje kakovosti življenja; znanstvenim napredkom in kulturno rastjo v družbi; novimi materiali in nanotehnologijo; radionavigacijo in razvojem satelitov v okviru programov GALILEO, GEO in GMES; (14)

| — | ukrepi za ohranitev arhitekturne, spomeniške in kulturne dediščine mest v okviru programov MINERVA, LIFE/RICAMA, Kultura 2000, MEDIA Plus in eContentplus; |
| --- | --- |

—

ukrepi za ohranitev arhitekturne, spomeniške in kulturne dediščine mest v okviru programov MINERVA, LIFE/RICAMA, Kultura 2000, MEDIA Plus in eContentplus;

| — | ukrepi EU za države sredozemskega bazena in Balkana (MEDA) ter nove neodvisne države (NND) (TACIS), ki sodijo v okvir novega sosedskega instrumenta; |
| --- | --- |

—

ukrepi EU za države sredozemskega bazena in Balkana (MEDA) ter nove neodvisne države (NND) (TACIS), ki sodijo v okvir novega sosedskega instrumenta;

| — | ukrepi EU v okviru politik razvojnega sodelovanja Skupnosti za države AKP, Latinsko Ameriko (Mercocidades) in Azijo ter trgovinskih politik EU (EU Trade Sustainability Impact Assessment — SIA). |
| --- | --- |

—

ukrepi EU v okviru politik razvojnega sodelovanja Skupnosti za države AKP, Latinsko Ameriko (Mercocidades) in Azijo ter trgovinskih politik EU (EU Trade Sustainability Impact Assessment — SIA).

| 2.1.7 | K opredelitvi tematske strategije za urbano okolje so najbolj prispevale sklepne ugotovitve posvetovanja, ki ga je organizirala Komisija o začasnem poročilu, sprejetem leta 2004 (15); o predhodnih analizah možnih strategij na tem področju; o prostovoljnih pobudah v okviru Agende 21; Listina Aalborg (16)
  ; sklepi predsedstva Sveta z dne 14. oktobra 2004 o pomenu te teme in ukrepanju na vseh ravneh; in tudi sklepi vrha v Bristolu v času britanskega predsedovanja (17). |
| --- | --- |

2.1.7

K opredelitvi tematske strategije za urbano okolje so najbolj prispevale sklepne ugotovitve posvetovanja, ki ga je organizirala Komisija o začasnem poročilu, sprejetem leta 2004 (15); o predhodnih analizah možnih strategij na tem področju; o prostovoljnih pobudah v okviru Agende 21; Listina Aalborg (16)
  ; sklepi predsedstva Sveta z dne 14. oktobra 2004 o pomenu te teme in ukrepanju na vseh ravneh; in tudi sklepi vrha v Bristolu v času britanskega predsedovanja (17).

| 2.1.8 | Poleg tega je Komisija pripravila delovni dokument, ki je priložen obravnavanemu sporočilu. Delovni dokument vsebuje oceno učinka in stroške različnih načrtov izvajanja strategije. |
| --- | --- |

2.1.8

Poleg tega je Komisija pripravila delovni dokument, ki je priložen obravnavanemu sporočilu. Delovni dokument vsebuje oceno učinka in stroške različnih načrtov izvajanja strategije.

| 2.1.9 | Leta 2005 je Evropski parlament v poročilu o urbani razsežnosti v okviru širitve
   (18) poudaril, da so mesta in strnjena mestna naselja ali območja, v katerih živi 78 % prebivalstva Evropske unije, kraj, kjer so nakopičene največje in najpogostejše težave, vendar so tudi kraj, kjer se gradi prihodnost in kjer se poglablja in utrjuje znanje v vseh oblikah. Zato „imajo mesta osrednjo vlogo pri uresničitvi revidiranih lizbonskih in göteborških ciljev“. Evropski parlament je prav tako pozval Komisijo, da „razvije in predlaga modele in sredstva za trajnostni urbani razvoj, ki bi bila na voljo vsem mestom in strnjenim mestnim naseljem ali območjem“. |
| --- | --- |

2.1.9

Leta 2005 je Evropski parlament v poročilu o urbani razsežnosti v okviru širitve
   (18) poudaril, da so mesta in strnjena mestna naselja ali območja, v katerih živi 78 % prebivalstva Evropske unije, kraj, kjer so nakopičene največje in najpogostejše težave, vendar so tudi kraj, kjer se gradi prihodnost in kjer se poglablja in utrjuje znanje v vseh oblikah. Zato „imajo mesta osrednjo vlogo pri uresničitvi revidiranih lizbonskih in göteborških ciljev“. Evropski parlament je prav tako pozval Komisijo, da „razvije in predlaga modele in sredstva za trajnostni urbani razvoj, ki bi bila na voljo vsem mestom in strnjenim mestnim naseljem ali območjem“.

| 2.1.10 | EESO meni, da si morajo nosilci političnih odločitev v dogovoru s socialnimi partnerji in civilno družbo v širšem pomenu prizadevati za cilj razvoja urbanega okolja, ki s pomočjo politik za usposabljanje omogoča višjo stopnjo socialne koristi. |
| --- | --- |

2.1.10

EESO meni, da si morajo nosilci političnih odločitev v dogovoru s socialnimi partnerji in civilno družbo v širšem pomenu prizadevati za cilj razvoja urbanega okolja, ki s pomočjo politik za usposabljanje omogoča višjo stopnjo socialne koristi.

2.2   Predlog Komisije

| 2.2.1 | Predlog Komisije poudarja, da „raznolikost glede na zgodovino, geografijo, podnebje, upravne in pravne pogoje poziva k lokalno razvitim, prilagojenim rešitvam za urbano okolje“ in da je „uporaba načela subsidiarnosti, kjer je treba najučinkoviteje ukrepati, tudi ukrepanje na lokalni ravni.“ Zaradi raznolikosti urbanih območij in obstoječih nacionalnih, regionalnih in lokalnih obveznosti ter težav v zvezi z vzpostavitvijo skupnih standardov je Komisija „sklenila, da zakonodaja ni najboljši način za uresničitev ciljev te strategije“, kot je potrdila večina držav članic in tudi lokalne oblasti. |
| --- | --- |

2.2.1

Predlog Komisije poudarja, da „raznolikost glede na zgodovino, geografijo, podnebje, upravne in pravne pogoje poziva k lokalno razvitim, prilagojenim rešitvam za urbano okolje“ in da je „uporaba načela subsidiarnosti, kjer je treba najučinkoviteje ukrepati, tudi ukrepanje na lokalni ravni.“ Zaradi raznolikosti urbanih območij in obstoječih nacionalnih, regionalnih in lokalnih obveznosti ter težav v zvezi z vzpostavitvijo skupnih standardov je Komisija „sklenila, da zakonodaja ni najboljši način za uresničitev ciljev te strategije“, kot je potrdila večina držav članic in tudi lokalne oblasti.

| 2.2.2 | Predlagana tematska strategija je oblikovana v skladu z naslednjimi smernicami:






  — | smernice za celostno upravljanje z okoljem; |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Predlagana tematska strategija je oblikovana v skladu z naslednjimi smernicami:

—

smernice za celostno upravljanje z okoljem;

| — | smernice za načrte trajnostnega mestnega prometa, ki jih bodo pripravile lokalne oblasti na podlagi tehničnih smernic za glavne vidike načrtov prometa, in primeri najboljših praks, ki jih bo Komisija objavila leta 2006; |
| --- | --- |

—

smernice za načrte trajnostnega mestnega prometa, ki jih bodo pripravile lokalne oblasti na podlagi tehničnih smernic za glavne vidike načrtov prometa, in primeri najboljših praks, ki jih bo Komisija objavila leta 2006;

| — | podpora izmenjavi najboljših praks v EU; |
| --- | --- |

—

podpora izmenjavi najboljših praks v EU;

| — | internetni portal Komisije za lokalne organe, ki bi omogočal lažji dostop do vseh dokumentov, objavljenih na različnih spletnih straneh, namenjenih lokalnim organom in bi bil v skladu z akcijskim načrtom za izboljšanje komunikacije o Evropi; |
| --- | --- |

—

internetni portal Komisije za lokalne organe, ki bi omogočal lažji dostop do vseh dokumentov, objavljenih na različnih spletnih straneh, namenjenih lokalnim organom in bi bil v skladu z akcijskim načrtom za izboljšanje komunikacije o Evropi;

| — | usposabljanje, ki omogoča razvoj posebnih sposobnosti, potrebnih za sprejetje celovitega pristopa upravljanja. Usposabljanje bi vključevalo tudi programe izmenjave za uradnike lokalnih organov in pobude Evropskega socialnega sklada za krepitev učinkovitosti organov javne uprave na regionalni in lokalni ravni; (19) |
| --- | --- |

—

usposabljanje, ki omogoča razvoj posebnih sposobnosti, potrebnih za sprejetje celovitega pristopa upravljanja. Usposabljanje bi vključevalo tudi programe izmenjave za uradnike lokalnih organov in pobude Evropskega socialnega sklada za krepitev učinkovitosti organov javne uprave na regionalni in lokalni ravni; (19)

| — | izvajanje drugih politik EU: kohezijske politike (20) in raziskovalne politike (21). |
| --- | --- |

—

izvajanje drugih politik EU: kohezijske politike (20) in raziskovalne politike (21).

| 2.2.3 | Ker je predlog Komisije večsektorski, ga je treba obravnavati ob upoštevanju drugih tematskih predlogov, predvsem predloga o onesnaževanju zraka in predlogov o trdnih komunalnih odpadkih, onesnaževanju morja in zaščiti tal. |
| --- | --- |

2.2.3

Ker je predlog Komisije večsektorski, ga je treba obravnavati ob upoštevanju drugih tematskih predlogov, predvsem predloga o onesnaževanju zraka in predlogov o trdnih komunalnih odpadkih, onesnaževanju morja in zaščiti tal.

| 2.2.4 | Poleg tega bi bilo ustrezno, da Komisija pripravi konsolidirano različico vseh predpisov v zvezi s trajnostnim razvojem mest in strnjenih mestnih naselij v okviru raznih programov EU, ki se uporabljajo na področju urbanega okolja. Prav tako bi morala pripraviti strateške smernice, ki so v različnih pogledih povezane z urbanim okoljem. |
| --- | --- |

2.2.4

Poleg tega bi bilo ustrezno, da Komisija pripravi konsolidirano različico vseh predpisov v zvezi s trajnostnim razvojem mest in strnjenih mestnih naselij v okviru raznih programov EU, ki se uporabljajo na področju urbanega okolja. Prav tako bi morala pripraviti strateške smernice, ki so v različnih pogledih povezane z urbanim okoljem.

2.3   Splošne ugotovitve

| 2.3.1 | Odbor pozdravlja sporočilo Komisije, ker obravnava za Evropejce zelo pomembno vprašanje, saj vpliva na kakovost njihovega življenja v mestih in urbanih območjih. Prav tako imajo urbana območja ključno vlogo pri ustvarjanju bogastva in spodbujanju gospodarskega, socialnega in kulturnega razvoja. |
| --- | --- |

2.3.1

Odbor pozdravlja sporočilo Komisije, ker obravnava za Evropejce zelo pomembno vprašanje, saj vpliva na kakovost njihovega življenja v mestih in urbanih območjih. Prav tako imajo urbana območja ključno vlogo pri ustvarjanju bogastva in spodbujanju gospodarskega, socialnega in kulturnega razvoja.

| 2.3.2 | Poudariti je treba predpogoje za strateško ukrepanje v skladu z Bristolskim sporazumom za trajnostni razvoj skupnosti v Evropi, sprejetim decembra 2005 (22):






  — | gospodarska rast, brez katere so naložbe v ustvarjanje in vzdrževanje trajnostnih skupnosti nemogoče; |
| --- | --- | --- |

2.3.2

Poudariti je treba predpogoje za strateško ukrepanje v skladu z Bristolskim sporazumom za trajnostni razvoj skupnosti v Evropi, sprejetim decembra 2005 (22):

—

gospodarska rast, brez katere so naložbe v ustvarjanje in vzdrževanje trajnostnih skupnosti nemogoče;

| — | celostni pristop, ki zagotavlja ravnovesje med trajnostnim razvojem, ekonomskimi, socialnimi in okoljskimi izzivi ter socialno vključenostjo in socialno pravičnostjo; |
| --- | --- |

—

celostni pristop, ki zagotavlja ravnovesje med trajnostnim razvojem, ekonomskimi, socialnimi in okoljskimi izzivi ter socialno vključenostjo in socialno pravičnostjo;

| — | močne kulturne identitete, ki evropska mesta spreminjajo v kraje mednarodne odličnosti, da se dosežejo cilji lizbonske strategije; |
| --- | --- |

—

močne kulturne identitete, ki evropska mesta spreminjajo v kraje mednarodne odličnosti, da se dosežejo cilji lizbonske strategije;

| — | sposobnost soočenja z izzivi socialnega ločevanja; |
| --- | --- |

—

sposobnost soočenja z izzivi socialnega ločevanja;

| — | priznanje, da lahko trajnostne skupnosti obstajajo na različnih prostorskih ravneh: lokalni, urbani in regionalni ravni. |
| --- | --- |

—

priznanje, da lahko trajnostne skupnosti obstajajo na različnih prostorskih ravneh: lokalni, urbani in regionalni ravni.

| 2.3.3 | V skladu z zavezo Skupnosti „manj obsežna, a boljša zakonodaja“ Odbor meni, da bi bilo treba:






  — | prostovoljno sprejeti koordinacijo metod, ki združujejo nov celostni pristop urbanega upravljanja z vsebino direktiv o okolju (voda, zrak, hrup, odpadki, emisije plinov, podnebne spremembe, narava in biotska raznovrstnost) in tudi druge tematske strategije v okviru šestega akcijskega programa 2002–2012; |
| --- | --- | --- |

2.3.3

V skladu z zavezo Skupnosti „manj obsežna, a boljša zakonodaja“ Odbor meni, da bi bilo treba:

—

prostovoljno sprejeti koordinacijo metod, ki združujejo nov celostni pristop urbanega upravljanja z vsebino direktiv o okolju (voda, zrak, hrup, odpadki, emisije plinov, podnebne spremembe, narava in biotska raznovrstnost) in tudi druge tematske strategije v okviru šestega akcijskega programa 2002–2012;

| — | sprejeti sisteme za predvidevanje razvoja urbanega okolja, ki vključujejo ekonomske in socialne akterje, interesne skupine in skupine potrošnikov ter najbolj ranljive in marginalizirane skupine. Na podlagi teh sistemov lahko lokalni nosilci odločitev oblikujejo svoje neodvisne odločitve, rezultati pa lahko omogočijo opredelitev skupnih kazalnikov na evropski ravni za spremljanje in primerjalne analize; |
| --- | --- |

—

sprejeti sisteme za predvidevanje razvoja urbanega okolja, ki vključujejo ekonomske in socialne akterje, interesne skupine in skupine potrošnikov ter najbolj ranljive in marginalizirane skupine. Na podlagi teh sistemov lahko lokalni nosilci odločitev oblikujejo svoje neodvisne odločitve, rezultati pa lahko omogočijo opredelitev skupnih kazalnikov na evropski ravni za spremljanje in primerjalne analize;

| — | krepiti sodelovanje na vseh ravneh upravljanja (lokalni, regionalni in nacionalni) in med raznimi službami lokalnih organov, tudi na področju javne varnosti in zaščite gospodarskih dejavnosti pred kriminalom in majhnim mestnim kriminalom; |
| --- | --- |

—

krepiti sodelovanje na vseh ravneh upravljanja (lokalni, regionalni in nacionalni) in med raznimi službami lokalnih organov, tudi na področju javne varnosti in zaščite gospodarskih dejavnosti pred kriminalom in majhnim mestnim kriminalom;

| — | izvajati konkretne ukrepe glede problemov staranja mestnega prebivalstva, tudi s primerjavo izkušenj v različnih evropskih mestih; |
| --- | --- |

—

izvajati konkretne ukrepe glede problemov staranja mestnega prebivalstva, tudi s primerjavo izkušenj v različnih evropskih mestih;

| — | zagotoviti podporo EU pobudam za krepitev usposobljenosti lokalnih uprav, ekonomsko-socialnih interesnih skupin in organizacij civilne družbe v regiji; |
| --- | --- |

—

zagotoviti podporo EU pobudam za krepitev usposobljenosti lokalnih uprav, ekonomsko-socialnih interesnih skupin in organizacij civilne družbe v regiji;

| — | omogočiti podporo EU tehničnemu usposabljanju, izmenjavi najboljše prakse in programom izmenjav za lokalne uslužbence in strokovnjake iz različnih držav članic; |
| --- | --- |

—

omogočiti podporo EU tehničnemu usposabljanju, izmenjavi najboljše prakse in programom izmenjav za lokalne uslužbence in strokovnjake iz različnih držav članic;

| — | oblikovati javno-zasebna partnerstva, predvsem za vodenje celovitih ekonomskih razvojnih programov in za spodbujanje ekoloških gospodarskih dejavnosti pri načrtovanju trajnostnega razvoja in obnovi uničenih ali opuščenih industrijskih območij ter tudi trajnostna socio-ekonomska prenova malih in srednje velikih mestnih središč ali uničenih četrti v velikih mestih; (23). |
| --- | --- |

—

oblikovati javno-zasebna partnerstva, predvsem za vodenje celovitih ekonomskih razvojnih programov in za spodbujanje ekoloških gospodarskih dejavnosti pri načrtovanju trajnostnega razvoja in obnovi uničenih ali opuščenih industrijskih območij ter tudi trajnostna socio-ekonomska prenova malih in srednje velikih mestnih središč ali uničenih četrti v velikih mestih; (23).

| — | zagotoviti koordinacijo in doslednost pristopa služb komisije, odgovornih za politike in programe, ki se osredotočajo na razne ekonomske, socialne in okoljske vidike urbanega razvoja, in vzpostaviti jasno določeno kontaktno točko za vse službe, ki jo bodo zunanji partnerji prepoznali brez težav; |
| --- | --- |

—

zagotoviti koordinacijo in doslednost pristopa služb komisije, odgovornih za politike in programe, ki se osredotočajo na razne ekonomske, socialne in okoljske vidike urbanega razvoja, in vzpostaviti jasno določeno kontaktno točko za vse službe, ki jo bodo zunanji partnerji prepoznali brez težav;

| — | omogočiti podporo EU za študije izvedljivosti, da se zagotovi jasna in objektivna ocena stroškov priprave, sprejetja, izvajanja, certifikacije, nadzora in spremljanja, ocenjevanja kakovosti in pregled načrtov za celostno upravljanje z okoljem, trajnostnih načrtov za mestni promet in sistemov za upravljanje z okoljem (24) za mesta in strnjena mestna naselja glede na vrsto in značilnosti; |
| --- | --- |

—

omogočiti podporo EU za študije izvedljivosti, da se zagotovi jasna in objektivna ocena stroškov priprave, sprejetja, izvajanja, certifikacije, nadzora in spremljanja, ocenjevanja kakovosti in pregled načrtov za celostno upravljanje z okoljem, trajnostnih načrtov za mestni promet in sistemov za upravljanje z okoljem (24) za mesta in strnjena mestna naselja glede na vrsto in značilnosti;

| — | krepiti podporo Skupnosti za konkretne razvojne projekte in tudi mreže evropskih in neevropskih mest, kot so Evropsko omrežje urbanističnega znanja (EUKN), Eurocities, Mercocidades, Civitas-Mobilis, Urbact; |
| --- | --- |

—

krepiti podporo Skupnosti za konkretne razvojne projekte in tudi mreže evropskih in neevropskih mest, kot so Evropsko omrežje urbanističnega znanja (EUKN), Eurocities, Mercocidades, Civitas-Mobilis, Urbact;

| — | razviti tehnološki potencial informacijske družbe, e-uprave, e-učenja in dela na daljavo za večji razvoj urbanega okolja; |
| --- | --- |

—

razviti tehnološki potencial informacijske družbe, e-uprave, e-učenja in dela na daljavo za večji razvoj urbanega okolja;

| — | pripraviti učne načrte za šole in središča za poklicno usposabljanje na različnih ravneh, da se poveča občutek odgovornosti državljanov do okoljskih vprašanj in usposobijo „umski delavci“; |
| --- | --- |

—

pripraviti učne načrte za šole in središča za poklicno usposabljanje na različnih ravneh, da se poveča občutek odgovornosti državljanov do okoljskih vprašanj in usposobijo „umski delavci“;

| — | razviti sisteme ocenjevanja učinka za pripravo usklajenih poročil o doseženem napredku na področju okoljskih, ekonomskih, socialnih, kulturnih in tehnoloških razmer v evropskih mestih. V tem okviru bi bilo ustrezno pripraviti skupne smernice za ocenjevanje učinka po vzoru priročnika za ocenjevanje učinka trajnosti (EU Draft Handbook for Sustainability Impact Assessment). |
| --- | --- |

—

razviti sisteme ocenjevanja učinka za pripravo usklajenih poročil o doseženem napredku na področju okoljskih, ekonomskih, socialnih, kulturnih in tehnoloških razmer v evropskih mestih. V tem okviru bi bilo ustrezno pripraviti skupne smernice za ocenjevanje učinka po vzoru priročnika za ocenjevanje učinka trajnosti (EU Draft Handbook for Sustainability Impact Assessment).

| 2.3.4 | Odbor daje velik pomen procesu, ki bo regijam in predvsem mestom omogočil, da se opredelijo za „družbeno odgovorna območja“
   (25). To se bo zgodilo samo, če bodo regije in mesta lahko uspešno vključila:






  — | socialne in okoljske vidike v gospodarske odločitve; |
| --- | --- | --- |

2.3.4

Odbor daje velik pomen procesu, ki bo regijam in predvsem mestom omogočil, da se opredelijo za „družbeno odgovorna območja“
   (25). To se bo zgodilo samo, če bodo regije in mesta lahko uspešno vključila:

—

socialne in okoljske vidike v gospodarske odločitve;

| — | vrednostne modele, povezane s participativnim procesom odločanja, da se ponovno spodbudi konkurenčnost, med drugim v okviru pobude EU JESSICA (26); |
| --- | --- |

—

vrednostne modele, povezane s participativnim procesom odločanja, da se ponovno spodbudi konkurenčnost, med drugim v okviru pobude EU JESSICA (26);

| — | najboljše prakse in stalni dialog z interesnimi skupinami za spodbujanje inovativnosti in konkurenčnosti; |
| --- | --- |

—

najboljše prakse in stalni dialog z interesnimi skupinami za spodbujanje inovativnosti in konkurenčnosti;

| — | „primerno“ blaginjo, povezano z odgovornostjo do okolja in zdravja; |
| --- | --- |

—

„primerno“ blaginjo, povezano z odgovornostjo do okolja in zdravja;

| — | odziven in participativen pristop politikov do trajnostnega urbanega razvoja. |
| --- | --- |

—

odziven in participativen pristop politikov do trajnostnega urbanega razvoja.

| 2.3.4.1 | Odbor je prepričan, da je socialni in kulturni razvoj urbanega okolja glede na demografska gibanja in migracijske tokove ključnega pomena. |
| --- | --- |

2.3.4.1

Odbor je prepričan, da je socialni in kulturni razvoj urbanega okolja glede na demografska gibanja in migracijske tokove ključnega pomena.

| 2.3.4.2 | Odbor je prav tako prepričan, da je v središču učinkovite strategije za trajnostni razvoj boj proti ekonomski, socialni in kulturni revščini, slabšanju fizičnega in duševnega zdravja ljudi, socialni izključenosti in marginalizaciji najbolj ranljivih skupin mestnega prebivalstva za dosego bolj učinkovite socialne vključenosti vseh etničnih in kulturnih skupin. |
| --- | --- |

2.3.4.2

Odbor je prav tako prepričan, da je v središču učinkovite strategije za trajnostni razvoj boj proti ekonomski, socialni in kulturni revščini, slabšanju fizičnega in duševnega zdravja ljudi, socialni izključenosti in marginalizaciji najbolj ranljivih skupin mestnega prebivalstva za dosego bolj učinkovite socialne vključenosti vseh etničnih in kulturnih skupin.

| 2.3.5 | Ta proces je treba razdeliti na naslednje, jasno opredeljene faze:






  — | opredelitev skupnih vrednot lokalne skupnosti; |
| --- | --- | --- |

2.3.5

Ta proces je treba razdeliti na naslednje, jasno opredeljene faze:

—

opredelitev skupnih vrednot lokalne skupnosti;

| — | opredelitev virov in potreb; |
| --- | --- |

—

opredelitev virov in potreb;

| — | določitev ciljev za izboljšanje in usklajenih kazalnikov za ocenjevanje; |
| --- | --- |

—

določitev ciljev za izboljšanje in usklajenih kazalnikov za ocenjevanje;

| — | priprava operativnega načrta in opredelitev instrumentov; |
| --- | --- |

—

priprava operativnega načrta in opredelitev instrumentov;

| — | vodenje in spremljanje projekta družbeno odgovornih območij v skladu s pristopom od spodaj navzgor (bottom-up); |
| --- | --- |

—

vodenje in spremljanje projekta družbeno odgovornih območij v skladu s pristopom od spodaj navzgor (bottom-up);

| — | intenzivne dejavnosti za spodbujanje ozaveščenosti in stalno usposabljanje za razvoj teritorialne kulture. |
| --- | --- |

—

intenzivne dejavnosti za spodbujanje ozaveščenosti in stalno usposabljanje za razvoj teritorialne kulture.

| 2.3.5.1 | Lokalne oblasti so že pripravile številne rešitve, vključno z naslednjimi:






  — | električni minibus, ki bo zamenjal uporabo zasebnih avtomobilov v mestnih središčih (Salzburg); |
| --- | --- | --- |

2.3.5.1

Lokalne oblasti so že pripravile številne rešitve, vključno z naslednjimi:

—

električni minibus, ki bo zamenjal uporabo zasebnih avtomobilov v mestnih središčih (Salzburg);

| — | avtobusi na biogorivo (Bologna); |
| --- | --- |

—

avtobusi na biogorivo (Bologna);

| — | kolesa s pomožnimi pedali (27): zelo pomembno za starejše osebe in prebivalce „nehribovitih“ mest (Ferrara, Milano); |
| --- | --- |

—

kolesa s pomožnimi pedali (27): zelo pomembno za starejše osebe in prebivalce „nehribovitih“ mest (Ferrara, Milano);

| — | „lahka“ železnica, ki povezuje letališča in intermodalne centre z mesti; |
| --- | --- |

—

„lahka“ železnica, ki povezuje letališča in intermodalne centre z mesti;

| — | lokalni načrti za ureditev urbanih območij, da se spodbudi obnova mest ter hkrati ohrani njihova arhitektura in značilnost (izjemen primer je Versailles) (28). |
| --- | --- |

—

lokalni načrti za ureditev urbanih območij, da se spodbudi obnova mest ter hkrati ohrani njihova arhitektura in značilnost (izjemen primer je Versailles) (28).

| 2.3.5.2 | EESO pozdravlja predlog Komisije o spodbujanju čistih vozil za cestni prevoz in predlog o obdavčitvi osebnih avtomobilov glede na emisije CO2 in ne glede na prostornino motorja. |
| --- | --- |

2.3.5.2

EESO pozdravlja predlog Komisije o spodbujanju čistih vozil za cestni prevoz in predlog o obdavčitvi osebnih avtomobilov glede na emisije CO2 in ne glede na prostornino motorja.

| 2.3.6 | EESO meni, da bi morali pobude za ozaveščanje, ki so povezane s temi temami, krepiti na vseh ravneh, predvsem na lokalni ravni, da državljani in podjetja razvijejo občutek za sprejemanje obveznosti in odgovornosti (tudi prek projekta za predvidevanje) do dela, ki so ga zadnja leta izvajale mednarodne institucije, vključno s Komisijo, ZN, OECD in Evropskim inštitutom za družbeno računovodstvo (Istituto Europeo per il Bilancio Sociale,) na področju trajnostnega razvoja in družbene odgovornosti gospodarskih družb. |
| --- | --- |

2.3.6

EESO meni, da bi morali pobude za ozaveščanje, ki so povezane s temi temami, krepiti na vseh ravneh, predvsem na lokalni ravni, da državljani in podjetja razvijejo občutek za sprejemanje obveznosti in odgovornosti (tudi prek projekta za predvidevanje) do dela, ki so ga zadnja leta izvajale mednarodne institucije, vključno s Komisijo, ZN, OECD in Evropskim inštitutom za družbeno računovodstvo (Istituto Europeo per il Bilancio Sociale,) na področju trajnostnega razvoja in družbene odgovornosti gospodarskih družb.

| 2.3.6.1 | Postopki, ki jih je treba sprejeti, se osredotočajo na raziskave in inovacije, politike za podporo prenove objektov in naprav, usposabljanje, razširjanje sistemov za upravljanje z okoljem in sistemov za spremljanje. |
| --- | --- |

2.3.6.1

Postopki, ki jih je treba sprejeti, se osredotočajo na raziskave in inovacije, politike za podporo prenove objektov in naprav, usposabljanje, razširjanje sistemov za upravljanje z okoljem in sistemov za spremljanje.

| 2.3.6.2 | Najustreznejši instrumenti poleg kampanj obveščanja in spodbujanja kulture odgovornosti so: ISO 14001; EMAS (29); GHG (30); davčna in finančna podpora za dosego teh ciljev; poenostavljeni postopki; oprostitev obveznosti v skladu z okoljskimi postopki za tiste, ki so pridobili ustrezno certifikacijo. |
| --- | --- |

2.3.6.2

Najustreznejši instrumenti poleg kampanj obveščanja in spodbujanja kulture odgovornosti so: ISO 14001; EMAS (29); GHG (30); davčna in finančna podpora za dosego teh ciljev; poenostavljeni postopki; oprostitev obveznosti v skladu z okoljskimi postopki za tiste, ki so pridobili ustrezno certifikacijo.

| 2.3.6.3 | Odbor meni, da bi bilo koristno uvesti nagrade za „Evropsko zeleno mesto“, ki bi lahko bile učinkovite spodbude za čim večje prizadevanje lokalnih skupnosti in njihovih javnih in zasebnih organov, da razvijejo celovit pristop in način življenja v skladu s tem. |
| --- | --- |

2.3.6.3

Odbor meni, da bi bilo koristno uvesti nagrade za „Evropsko zeleno mesto“, ki bi lahko bile učinkovite spodbude za čim večje prizadevanje lokalnih skupnosti in njihovih javnih in zasebnih organov, da razvijejo celovit pristop in način življenja v skladu s tem.

| 2.3.6.4 | Odbor meni, da bi skupaj z Odborom regij morala biti vzor in proučiti možnost uvedbe nagrade civilne družbe — „Eurogreen city“, prispevati k postopku ocenjevanja, ki ga izvaja ESPON (31), ter v okviru opazovalne skupine za enotni trg (OMU) prepoznavati in spremljati najboljše prakse na področju trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

2.3.6.4

Odbor meni, da bi skupaj z Odborom regij morala biti vzor in proučiti možnost uvedbe nagrade civilne družbe — „Eurogreen city“, prispevati k postopku ocenjevanja, ki ga izvaja ESPON (31), ter v okviru opazovalne skupine za enotni trg (OMU) prepoznavati in spremljati najboljše prakse na področju trajnostnega razvoja.

| 2.3.7 | EESO meni, da je temelj učinkovite strategije za urbani razvoj predvsem v opredeljevanju ustreznih sistemov upravljanja, ki omogočajo celovito upravljanje kompleksnih razmer in upoštevajo skupek naslednjih elementov:






  — | teritorialno ukrepanje in odločanje na več ravneh; |
| --- | --- | --- |

2.3.7

EESO meni, da je temelj učinkovite strategije za urbani razvoj predvsem v opredeljevanju ustreznih sistemov upravljanja, ki omogočajo celovito upravljanje kompleksnih razmer in upoštevajo skupek naslednjih elementov:

—

teritorialno ukrepanje in odločanje na več ravneh;

| — | razni centri odločanja, ki imajo svoje značilnosti in prednostne cilje; |
| --- | --- |

—

razni centri odločanja, ki imajo svoje značilnosti in prednostne cilje;

| — | časovni okvir za kratke-, srednje- in dolgoročne cilje. |
| --- | --- |

—

časovni okvir za kratke-, srednje- in dolgoročne cilje.

| 2.3.8 | Odbor meni, da je med najpomembnejše točke za izboljšanje celostnega sistema za upravljanje družbeno odgovornih območij treba vključiti:






  — | izboljšave notranjega postopka posvetovanja Komisije; |
| --- | --- | --- |

2.3.8

Odbor meni, da je med najpomembnejše točke za izboljšanje celostnega sistema za upravljanje družbeno odgovornih območij treba vključiti:

—

izboljšave notranjega postopka posvetovanja Komisije;

| — | sodelovanje vseh interesnih skupin pri pripravi predlogov za ukrepanje na področju socio-ekonomske in okoljske trajnosti mest; |
| --- | --- |

—

sodelovanje vseh interesnih skupin pri pripravi predlogov za ukrepanje na področju socio-ekonomske in okoljske trajnosti mest;

| — | stalni in strukturiran dialog s civilno družbo za transparentno širjenje informacij o okoljskih tveganjih, možnostih čiste tehnologije in o tem, da je treba mesta narediti bolj privlačna; |
| --- | --- |

—

stalni in strukturiran dialog s civilno družbo za transparentno širjenje informacij o okoljskih tveganjih, možnostih čiste tehnologije in o tem, da je treba mesta narediti bolj privlačna;

| — | skupno vizijo srednjeročnih načrtov prek participativnih ukrepov predvidevanja, ki vključujejo javne in zasebne centre odločanja; |
| --- | --- |

—

skupno vizijo srednjeročnih načrtov prek participativnih ukrepov predvidevanja, ki vključujejo javne in zasebne centre odločanja;

| — | instrumente za ocenjevanje učinka, ki temeljijo na predhodno opredeljenih merilih in kazalnikih na ravni EU in so v skladu s celostnim teritorialnim pristopom; |
| --- | --- |

—

instrumente za ocenjevanje učinka, ki temeljijo na predhodno opredeljenih merilih in kazalnikih na ravni EU in so v skladu s celostnim teritorialnim pristopom;

| — | analizo najboljših praks, predvsem glede socialne vključenosti, varnosti in socialnega sobivanja; |
| --- | --- |

—

analizo najboljših praks, predvsem glede socialne vključenosti, varnosti in socialnega sobivanja;

| — | bolj okoljsko usmerjeno izobraževanje v šolah in zunaj šolsko usposabljanje za odrasle in starejše osebe; |
| --- | --- |

—

bolj okoljsko usmerjeno izobraževanje v šolah in zunaj šolsko usposabljanje za odrasle in starejše osebe;

| — | skupna prizadevanja za razvoj, tudi v okviru pobud EU JEREMIE in JESSICA, sistema finančnega inženiringa, ki spodbuja rast, zaposlovanje in socialno vključenost v mestih prek strukturnih skladov, kohezijskega sklada, EIB, Evropskega investicijskega sklada in s podporo javno-zasebnega partnerstva; |
| --- | --- |

—

skupna prizadevanja za razvoj, tudi v okviru pobud EU JEREMIE in JESSICA, sistema finančnega inženiringa, ki spodbuja rast, zaposlovanje in socialno vključenost v mestih prek strukturnih skladov, kohezijskega sklada, EIB, Evropskega investicijskega sklada in s podporo javno-zasebnega partnerstva;

| — | spodbude in sheme za certifikacijo, ki nagrajujejo javne in zasebne prostovoljne pobude za razvoj trajnostnega in konkurenčnega urbanega okolja. |
| --- | --- |

—

spodbude in sheme za certifikacijo, ki nagrajujejo javne in zasebne prostovoljne pobude za razvoj trajnostnega in konkurenčnega urbanega okolja.

V Bruslju, 13. septembra 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  UL C 65/02/2006, točka 5.2.2 (poročevalec: Heinisch) in UL C 65, 2006 (poročevalca Wolf in Pezzini).

1

(2)  Člen 37: Varstvo okolja — „V politikah Unije morata biti upoštevana visoka stopnja varstva okolja in izboljšanje kakovosti okolja, ki se zagotavljata v skladu z načelom trajnostnega razvoja“.

2

Varstvo okolja

„

(3)  „Odločimo se za združitev moči trgov z močjo univerzalnih idealov. Odločimo se za uskladitev ustvarjalne sile zasebnega podjetništva s potrebami prikrajšanih in zahtevami prihodnjih generacij.“ Generalni sekretar Združenih narodov, Kofi Annan, je Globalni dogovor najavil v izjavi na Svetovnem gospodarskem forumu v Davosu, Švici, januarja 1999, in ga uradno predstavil ZN julija 2000. Globalni dogovor poziva podjetja, naj sprejmejo devet univerzalnih načel glede človekovih pravic, dela in okoljskih standardov.

3

(4)  Smernice Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) za multinacionalna podjetja so bile objavljene junija 2000 in so namenjene mednarodnim gospodarskim družbam.

4

(5)  Listina vrednot korporacijske kulture, ki jo je pripravil Inštitut za družbeno računovodstvo (IBS) — (glej prilogo II).

5

(6)  Več kot 50 000 prebivalcev.

6

(7)  Z zvezdico so označena področja, jih že ureja direktiva.

7

(8)  COM(2005) 446 konč.

8

(9)  COM(2005) 505 konč.

9

(10)  COM(2005) 667 konč.

10

(11)  COM(2005) 670 konč.

11

(12)  Direktiva 2002/49/ES.

12

(13)  COM(2005) 634 konč.

13

(14)  Globalno spremljanje okolja in varnosti.

14

(15)  COM(2004) 60: Na poti k tematski strategiji za urbano okolje.

15

(16)  www.aalborgplus10.dk.

16

(17)  Bristolski sporazum, december 2005, www.odpm.gov.uk, Product code 05 EUPMI 03584. Bristolski sporazum opredeljuje 8 osnovnih značilnosti trajnostne skupnosti 1) dejavna, vključujoča in varna; 2) dobro upravljanje; 3) dobre povezave; 4) dobre storitve; 5) okoljsko ozaveščena; 6)privlačna 7)dobro načrtovana in zgrajena; 8) pravična do vseh.

17

(18)  EP(2005)0272, 21. september 2005.

18

(19)  Evropski socialni sklad (COM(2004) 493) bi lahko nudil podporo usposabljanju uslužbencev javne uprave na različnih ravneh. Novi program Life+ bi prav tako lahko imel pomembno vlogo.

19

(20)  COM(2004) 229 in 495.

20

(21)  COM(2005) 1.

21

(22)  Glej opombo 18.

22

(23)  Na tem področju je pomemben prispevek Evropske investicijske banke (EIB).

23

(24)  Glej prilogo F delovnega dokumenta služb Komisije, SEC(2006) 16.

24

(25)  Glej Prenovljeno strategijo EU za trajnostni razvoj (Dokument Sveta, 10117/06, 9. 6. 2006, točki 29 in 30).

25

(26)  JESSICA (Skupni evropski program za podporo trajnostnemu razvoju v mestnih območjih: podpora Skupnosti za trajnostni razvoj v urbanih območjih) omogoča reševanje problemov financiranja projektov obnove in razvoja v mestih ter projektov socialnih stanovanj prek kombinacije subvencij in posojil.

26

(27)  Z električnimi motorji.

27

(28)  Študijska skupina pod predsedstvom g. Mendoze Castra se je lahko na povabilo pomočnika župana, g. Buffetauta, v Versaillesu seznanila z zasnovo, strukturo in razvojem lokalnega načrta za razvoj mesta v okviru Agende 21, ki jo je mestni svet Versaillesa sprejel leta 2003 (glej prilogo III).

28

(29)  EMAS (Sistem Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo), Uredba 1836/93, spremenjena z Uredbo 761/2001.

29

(30)  Nov standard ISO 14064 za toplogredne pline (GHG) in Direktiva 2003/87/ES.

30

(31)  ESPON (European Spatial Planning Observation Network — Evropsko omrežje za opazovanje prostorskega razvoja).

31

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/93 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/93

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o perspektivah za prihodnost kmetijstva na območjih s posebnimi naravnimi ovirami (gorske in otoške regije ter regije na skrajnem obrobju)

(2006/C 318/16)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 19. januarja 2005 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje na lastno o naslednji: Perspektive za prihodnost kmetijstva na območjih s posebnimi naravnimi ovirami (gorske in otoške regije ter regije na skrajnem obrobju).

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 11. julija 2006. Soporočevalca sta bila g. BROS in g. CABALL i SUBIRANA.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 13. septembra 2006) s 173 glasovi za, 6 glasovi proti in 16 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO meni, da je treba regije s posebnimi naravnimi ovirami (gorske, obrobne in zlasti otoške) javno in politično priznati, da bi lahko sprejeli posebne ukrepe, ki bi bili v skladu z dejanskimi potrebami teh regij. |
| --- | --- |

1.1

EESO meni, da je treba regije s posebnimi naravnimi ovirami (gorske, obrobne in zlasti otoške) javno in politično priznati, da bi lahko sprejeli posebne ukrepe, ki bi bili v skladu z dejanskimi potrebami teh regij.

| 1.2 | Medtem ko se Evropska komisija in evropske regije oziroma države članice pogajajo o programih za razvoj podeželja in konkurenčnost regij, želi Odbor poudariti pomen in potrebe kmetijstva na območjih s posebnimi naravnimi ovirami (v gorskih in otoških regijah ter regijah na skrajnem obrobju). |
| --- | --- |

1.2

Medtem ko se Evropska komisija in evropske regije oziroma države članice pogajajo o programih za razvoj podeželja in konkurenčnost regij, želi Odbor poudariti pomen in potrebe kmetijstva na območjih s posebnimi naravnimi ovirami (v gorskih in otoških regijah ter regijah na skrajnem obrobju).

| 1.3 | Glede na te ovire Odbor Evropsko komisijo poziva, naj predlaga posebno politiko za te regije, da bi uskladili različne politike, ki se uporabljajo zanje, in dosegli sinergijo med sedanjimi ukrepi. |
| --- | --- |

1.3

Glede na te ovire Odbor Evropsko komisijo poziva, naj predlaga posebno politiko za te regije, da bi uskladili različne politike, ki se uporabljajo zanje, in dosegli sinergijo med sedanjimi ukrepi.

| 1.4 | Čeprav je drugi steber skupne kmetijske politike (SKP) — razvoj podeželja — nujno potrebna politika in ima zato veliko politično prednost, je treba reči, da je bila to glavna spremenljivka pri doseganju dogovora o finančnih perspektivah. Glede na to zmanjšanje proračuna Odbor od Komisije in Sveta zahteva, da usmerita odobrena proračunska sredstva za razvoj podeželja na najšibkejša območja, ki ta sredstva najbolj potrebujejo: na območja s stalnimi naravnimi ovirami. |
| --- | --- |

1.4

Čeprav je drugi steber skupne kmetijske politike (SKP) — razvoj podeželja — nujno potrebna politika in ima zato veliko politično prednost, je treba reči, da je bila to glavna spremenljivka pri doseganju dogovora o finančnih perspektivah. Glede na to zmanjšanje proračuna Odbor od Komisije in Sveta zahteva, da usmerita odobrena proračunska sredstva za razvoj podeželja na najšibkejša območja, ki ta sredstva najbolj potrebujejo: na območja s stalnimi naravnimi ovirami.

| 1.5 | Odbor poziva Komisijo in države članice, naj pri pripravi programov za razvoj podeželja in regionalnih programov v okviru strukturnih skladov zagotovijo komplementarnost in koherenco teh programov na območjih z naravnimi ovirami. |
| --- | --- |

1.5

Odbor poziva Komisijo in države članice, naj pri pripravi programov za razvoj podeželja in regionalnih programov v okviru strukturnih skladov zagotovijo komplementarnost in koherenco teh programov na območjih z naravnimi ovirami.

| 1.6 | Odbor predlaga, naj se po vzoru že obstoječih platform za spodbujanje gorskih regij, kakršna je EUROMONTANA, spodbujajo tudi otoške regije in regije na skrajnem obrobju, zlasti pri temah kmetijske politike in ob aktivni udeležbi civilne družbe. |
| --- | --- |

1.6

Odbor predlaga, naj se po vzoru že obstoječih platform za spodbujanje gorskih regij, kakršna je EUROMONTANA, spodbujajo tudi otoške regije in regije na skrajnem obrobju, zlasti pri temah kmetijske politike in ob aktivni udeležbi civilne družbe.

| 1.7 | Zaradi negotovega položaja kmetijstva in pomena, ki ga ima v teh regijah, EESO meni, da je nujna uvedba evropskega centra za opazovanje teh območij (gorskih, otoških in obrobnih regij). Cilj tega je razvoj evropske vizije kmetijstva v teh regijah, ki bi bila referenčna točka za spremljanje in analizo položaja kmetijstva na teh območjih ter razširjanje informacij o tem, hkrati pa stičišče idej in dialoga med upravami, civilno družbo in raznimi evropskimi organizacijami, ki bi predstavljalo evropske pobude za ohranjanje in razvoj kmetijstva na teh območjih. |
| --- | --- |

1.7

Zaradi negotovega položaja kmetijstva in pomena, ki ga ima v teh regijah, EESO meni, da je nujna uvedba evropskega centra za opazovanje teh območij (gorskih, otoških in obrobnih regij). Cilj tega je razvoj evropske vizije kmetijstva v teh regijah, ki bi bila referenčna točka za spremljanje in analizo položaja kmetijstva na teh območjih ter razširjanje informacij o tem, hkrati pa stičišče idej in dialoga med upravami, civilno družbo in raznimi evropskimi organizacijami, ki bi predstavljalo evropske pobude za ohranjanje in razvoj kmetijstva na teh območjih.

| 1.8 | Vendar pa EESO opozarja, da je poleg gorskih, otoških in regij na skrajnem obrobju, ki jih to mnenje obravnava, še mnogo drugih območij, v katerih je kmetijstvo v slabšem položaju in ki imajo podobne težave zaradi lokacije, proizvodnih stroškov in podnebja. Pri tem gre zlasti za „druga območja v slabšem položaju“ in „območja s posebnimi ovirami“, ki jih bo EESO obravnaval v posebnem mnenju. |
| --- | --- |

1.8

Vendar pa EESO opozarja, da je poleg gorskih, otoških in regij na skrajnem obrobju, ki jih to mnenje obravnava, še mnogo drugih območij, v katerih je kmetijstvo v slabšem položaju in ki imajo podobne težave zaradi lokacije, proizvodnih stroškov in podnebja. Pri tem gre zlasti za „druga območja v slabšem položaju“ in „območja s posebnimi ovirami“, ki jih bo EESO obravnaval v posebnem mnenju.

| 1.9 | Tudi pri določanju drugih območij v slabšem položaju morajo biti v ospredju objektivne, z lokacijo povezane ovire za kmetijstvo. V zadostni meri pa je treba upoštevati tudi posebne regionalne značilnosti. |
| --- | --- |

1.9

Tudi pri določanju drugih območij v slabšem položaju morajo biti v ospredju objektivne, z lokacijo povezane ovire za kmetijstvo. V zadostni meri pa je treba upoštevati tudi posebne regionalne značilnosti.

2.   Obrazložitev

| 2.1 | Ozadje






  — | Mnenje EESO o prihodnosti gorskih območij v Evropski uniji (1) |
| --- | --- | --- |

2.1

Ozadje

—

Mnenje EESO o prihodnosti gorskih območij v Evropski uniji (1)

| — | Mnenje EESO o razvoju podeželja (2) |
| --- | --- |

—

Mnenje EESO o razvoju podeželja (2)

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. septembra 2001 o 25 letih veljavnosti zakonodaje Skupnosti za gorsko kmetijstvo (3) |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. septembra 2001 o 25 letih veljavnosti zakonodaje Skupnosti za gorsko kmetijstvo (3)

| — | Mnenje EESO o regijah na skrajnem obrobju EU (4) |
| --- | --- |

—

Mnenje EESO o regijah na skrajnem obrobju EU (4)

| — | Mnenje EESO o strategiji za regije na skrajnem obrobju EU (5) |
| --- | --- |

—

Mnenje EESO o strategiji za regije na skrajnem obrobju EU (5)

| — | Mnenje EESO o težavah kmetijstva v najbolj oddaljenih regijah in otokih EU (6) |
| --- | --- |

—

Mnenje EESO o težavah kmetijstva v najbolj oddaljenih regijah in otokih EU (6)

3.   Skupni del: območja s stalnimi naravnimi ovirami

| 3.1 | Zakonodaja o razvoju podeželja in regionalni politiki je sedaj sprejeta. Porazdelitev finančnih sredstev je bila otežena zaradi zmanjšanega proračuna za politične ukrepe. Posledica sporazuma o finančnih perspektivah za obdobje 2007–2013 je bilo znižanje zneskov, namenjenih razvoju podeželja v starih državah članicah, pa tudi večja razpršenost sredstev za regionalno politiko. |
| --- | --- |

3.1

Zakonodaja o razvoju podeželja in regionalni politiki je sedaj sprejeta. Porazdelitev finančnih sredstev je bila otežena zaradi zmanjšanega proračuna za politične ukrepe. Posledica sporazuma o finančnih perspektivah za obdobje 2007–2013 je bilo znižanje zneskov, namenjenih razvoju podeželja v starih državah članicah, pa tudi večja razpršenost sredstev za regionalno politiko.

| 3.2 | Po mnogih letih so gorska območja in območja na skrajnem obrobju s stalnimi naravnimi ovirami sedaj priznana na ravni skupne kmetijske politike in regionalne politike. To pa ne velja za otoške regije. |
| --- | --- |

3.2

Po mnogih letih so gorska območja in območja na skrajnem obrobju s stalnimi naravnimi ovirami sedaj priznana na ravni skupne kmetijske politike in regionalne politike. To pa ne velja za otoške regije.

| 3.2.1 | Gorska območja so v evropskem kontekstu pomembna, saj obsegajo tretjino celotnega ozemlja in približno 18 % prebivalstva Evropske unije. S pristopom Romunije in Bolgarije se bo površina gorskih območij v Evropski uniji povečala. Evropska gorska območja se zelo razlikujejo tako po svojih geografskih (npr. topografskih in podnebnih) kot tudi po socialno-ekonomskih značilnostih (npr. demografskih, dostopnosti in povezavah s sosednjimi regijami). Razlikujejo se glede na uporabo tal, vlogo kmetijstva, socialno kohezijo in predvsem stopnjo gospodarskega razvoja. |
| --- | --- |

3.2.1

Gorska območja so v evropskem kontekstu pomembna, saj obsegajo tretjino celotnega ozemlja in približno 18 % prebivalstva Evropske unije. S pristopom Romunije in Bolgarije se bo površina gorskih območij v Evropski uniji povečala. Evropska gorska območja se zelo razlikujejo tako po svojih geografskih (npr. topografskih in podnebnih) kot tudi po socialno-ekonomskih značilnostih (npr. demografskih, dostopnosti in povezavah s sosednjimi regijami). Razlikujejo se glede na uporabo tal, vlogo kmetijstva, socialno kohezijo in predvsem stopnjo gospodarskega razvoja.

| 3.2.2 | Eurostat uporablja pet meril za opredeljevanje otoških regij: površina otoka mora znašati najmanj 1 km2, od celine mora biti oddaljen najmanj 1 km, imeti mora najmanj 50 stalnih prebivalcev, med celino in otokom ne sme biti stalne fizične povezave in na otoku ne sme biti prestolnice države članice EU. |
| --- | --- |

3.2.2

Eurostat uporablja pet meril za opredeljevanje otoških regij: površina otoka mora znašati najmanj 1 km2, od celine mora biti oddaljen najmanj 1 km, imeti mora najmanj 50 stalnih prebivalcev, med celino in otokom ne sme biti stalne fizične povezave in na otoku ne sme biti prestolnice države članice EU.

| 3.2.3 | Otok, na katerem je prestolnica države članice EU, po opredelitvi Eurostata ne sodi v to kategorijo. Tako sta bila pred širitvijo iz tega izključeni Velika Britanija in Irska. Od maja 2004 pa sta postala članici EU dva sorazmerno majhna otoka, Ciper in Malta. Odbor zato predlaga, da se opredelitev ponovno preuči, da bi vključili tudi Ciper in Malto. Evropska unija je to dejstvo priznala tako v svojem predlogu za nove strukturne in kohezijske sklade kot v Pogodbi o Ustavi za Evropo, ki že vključuje ustrezen preudarek. |
| --- | --- |

3.2.3

Otok, na katerem je prestolnica države članice EU, po opredelitvi Eurostata ne sodi v to kategorijo. Tako sta bila pred širitvijo iz tega izključeni Velika Britanija in Irska. Od maja 2004 pa sta postala članici EU dva sorazmerno majhna otoka, Ciper in Malta. Odbor zato predlaga, da se opredelitev ponovno preuči, da bi vključili tudi Ciper in Malto. Evropska unija je to dejstvo priznala tako v svojem predlogu za nove strukturne in kohezijske sklade kot v Pogodbi o Ustavi za Evropo, ki že vključuje ustrezen preudarek.

| 3.2.4 | Regije na skrajnem obrobju, se pravi francoski prekomorski departmaji, Azori, Madeira in Kanarski otoki, so polnopravni del EU kljub svojim posebnostim. Gre za regije s podobnimi značilnostmi, ki jih zaznamuje niz geografskih, fizičnih in zgodovinskih dejavnikov; ti v veliki meri določajo njihov gospodarski in socialni razvoj. |
| --- | --- |

3.2.4

Regije na skrajnem obrobju, se pravi francoski prekomorski departmaji, Azori, Madeira in Kanarski otoki, so polnopravni del EU kljub svojim posebnostim. Gre za regije s podobnimi značilnostmi, ki jih zaznamuje niz geografskih, fizičnih in zgodovinskih dejavnikov; ti v veliki meri določajo njihov gospodarski in socialni razvoj.

| 3.2.5 | Druga posebna območja, ki so manjša (npr. primestna območja (7), mokrišča, polderji itd.), se srečujejo s posebnimi težavami, ki bi jim veljalo posvetiti posebno pozornost v okviru bolj decentraliziranega izvajanja evropskih politik. Odbor bi lahko ta vprašanja obravnaval v posebnem mnenju. |
| --- | --- |

3.2.5

Druga posebna območja, ki so manjša (npr. primestna območja (7), mokrišča, polderji itd.), se srečujejo s posebnimi težavami, ki bi jim veljalo posvetiti posebno pozornost v okviru bolj decentraliziranega izvajanja evropskih politik. Odbor bi lahko ta vprašanja obravnaval v posebnem mnenju.

| 3.3 | Ta območja se soočajo s stalnimi naravnimi ovirami, kot je odročnost, kar povzroča višje stroške trženja, ponudbe in storitev ter težji dostop na trg. Poleg tega so višji tudi stroški infrastrukture, prevoza in energije. |
| --- | --- |

3.3

Ta območja se soočajo s stalnimi naravnimi ovirami, kot je odročnost, kar povzroča višje stroške trženja, ponudbe in storitev ter težji dostop na trg. Poleg tega so višji tudi stroški infrastrukture, prevoza in energije.

| 3.4 | Zato je na območjih z ovirami posebej pomembno ohranjanje kmetijstva za gospodarski razvoj, družbeno življenje, kulturno dediščino (višji delež kmečkega prebivalstva na teh območjih), uravnotežen ozemeljski razvoj in okolje. |
| --- | --- |

3.4

Zato je na območjih z ovirami posebej pomembno ohranjanje kmetijstva za gospodarski razvoj, družbeno življenje, kulturno dediščino (višji delež kmečkega prebivalstva na teh območjih), uravnotežen ozemeljski razvoj in okolje.

| 3.5 | V zadnjem času je prišlo do številnih pomembnih sprememb SKP, ki bodo vsekakor vplivale na trajnostni razvoj evropskih regij, zlasti območij s posebnimi naravnimi ovirami, in sicer predvsem zaradi slabitve drugega stebra za stare države članice. Pri teh spremembah je opaziti dvoje: na eni strani evropski odgovor na pogajanja znotraj STO (Svetovne trgovinske organizacije) in prizadevanje za konkurenčnost na mednarodnih trgih, na drugi strani pa obstaja nerealna želja po večji podpori za varstvo okolja, dobro počutje živali in podeželska območja. |
| --- | --- |

3.5

V zadnjem času je prišlo do številnih pomembnih sprememb SKP, ki bodo vsekakor vplivale na trajnostni razvoj evropskih regij, zlasti območij s posebnimi naravnimi ovirami, in sicer predvsem zaradi slabitve drugega stebra za stare države članice. Pri teh spremembah je opaziti dvoje: na eni strani evropski odgovor na pogajanja znotraj STO (Svetovne trgovinske organizacije) in prizadevanje za konkurenčnost na mednarodnih trgih, na drugi strani pa obstaja nerealna želja po večji podpori za varstvo okolja, dobro počutje živali in podeželska območja.

| 3.6 | Teoretični cilj reforme SKP iz leta 2003 je izboljšati konkurenčnost in prilagoditi kmetijsko proizvodnjo zahtevam trga. Vendar bi same sile trga privedle do izginotja kmetijstva na območjih z ovirami. Zato je potrebna proaktivna politika, da bi ohranili kmetijstvo na teh območjih s težavami. |
| --- | --- |

3.6

Teoretični cilj reforme SKP iz leta 2003 je izboljšati konkurenčnost in prilagoditi kmetijsko proizvodnjo zahtevam trga. Vendar bi same sile trga privedle do izginotja kmetijstva na območjih z ovirami. Zato je potrebna proaktivna politika, da bi ohranili kmetijstvo na teh območjih s težavami.

| 3.7 | Vpliv reforme „prvega stebra“, ki je bila sprejeta 29. septembra 2003 in vključuje ločitev, navzkrižno skladnost (cross-compliance) in modulacijo, je težko oceniti, saj so države članice in regije sprejele različne strateške odločitve glede potrebnih ukrepov. Vendar se zdi, da reforma tvega opustitev in/ali selitev proizvodnje (saj dodeljevanje neposrednih pomoči ni več vezano na proizvodnjo), na primer na področju živinoreje in končnega pitanja živali. |
| --- | --- |

3.7

Vpliv reforme „prvega stebra“, ki je bila sprejeta 29. septembra 2003 in vključuje ločitev, navzkrižno skladnost (cross-compliance) in modulacijo, je težko oceniti, saj so države članice in regije sprejele različne strateške odločitve glede potrebnih ukrepov. Vendar se zdi, da reforma tvega opustitev in/ali selitev proizvodnje (saj dodeljevanje neposrednih pomoči ni več vezano na proizvodnjo), na primer na področju živinoreje in končnega pitanja živali.

| 3.8 | Medtem ko potekajo pogajanja med Evropsko komisijo ter evropskimi regijami in državami članicami glede programov za razvoj podeželja in regionalno politiko, je treba posebno pozornost namenjati območjem s stalnimi naravnimi ovirami, da bi zagotovili ozemeljsko kohezijo, ki je nujno potrebna za uspeh lizbonske strategije. Če bi torej javni ukrepi temeljili samo na strategiji konkurenčnosti, bi bilo to v nasprotju z zastavljenimi cilji. V to smer pa se očitno nagibajo nekatere države članice EU. |
| --- | --- |

3.8

Medtem ko potekajo pogajanja med Evropsko komisijo ter evropskimi regijami in državami članicami glede programov za razvoj podeželja in regionalno politiko, je treba posebno pozornost namenjati območjem s stalnimi naravnimi ovirami, da bi zagotovili ozemeljsko kohezijo, ki je nujno potrebna za uspeh lizbonske strategije. Če bi torej javni ukrepi temeljili samo na strategiji konkurenčnosti, bi bilo to v nasprotju z zastavljenimi cilji. V to smer pa se očitno nagibajo nekatere države članice EU.

| 3.9 | Kmetijstvo mora še naprej ostati gospodarska dejavnost, ki temelji na želji kmetovalcev po podjetništvu. To ne pomeni, da je treba območja z ovirami spremeniti v muzeje zastarelih načinov kmetovanja ali pa v rezervate, kjer ima glavno ali izključno vlogo okolje. Kmetijski sektor se je bil sposoben razvijati in posodabljati tako, da je izpolnjeval pričakovanja potrošnikov in državljanov. S tem je treba nadaljevati, da bodo inovativne in podjetniške sposobnosti kmetovalcev nagrajene. Kmetijstvo na območjih z ovirami se mora še naprej razvijati tako in agroživilskemu sektorju omogočiti, da se bo razvijal na podlagi lokalne proizvodnje in tem območjem zagotovil gospodarsko vitalnost. K temu morajo še posebej prispevati državne pomoči za regije. |
| --- | --- |

3.9

Kmetijstvo mora še naprej ostati gospodarska dejavnost, ki temelji na želji kmetovalcev po podjetništvu. To ne pomeni, da je treba območja z ovirami spremeniti v muzeje zastarelih načinov kmetovanja ali pa v rezervate, kjer ima glavno ali izključno vlogo okolje. Kmetijski sektor se je bil sposoben razvijati in posodabljati tako, da je izpolnjeval pričakovanja potrošnikov in državljanov. S tem je treba nadaljevati, da bodo inovativne in podjetniške sposobnosti kmetovalcev nagrajene. Kmetijstvo na območjih z ovirami se mora še naprej razvijati tako in agroživilskemu sektorju omogočiti, da se bo razvijal na podlagi lokalne proizvodnje in tem območjem zagotovil gospodarsko vitalnost. K temu morajo še posebej prispevati državne pomoči za regije.

4.   Gorske regije

| 4.1 | Uvod: posebnosti gorskega kmetijstva in izzivi za razvoj podeželja |
| --- | --- |

4.1

Uvod: posebnosti gorskega kmetijstva in izzivi za razvoj podeželja

| 4.1.1 | Gorsko kmetijstvo v Evropi ima nekaj posebnih značilnosti. Čeprav se posamezne gorske regije v Evropi med seboj razlikujejo z okoljskega, pedološkega, podnebnega, gospodarskega in socialnega vidika, se soočajo z enakimi omejitvami (ovirami) pri kmetovanju na pobočjih, neravnem terenu in v najpogosteje neprijaznih podnebnih razmerah. Ti dejavniki omejujejo izbiro na proizvodnjo krme in živinorejo. Zaradi njih se kmetijstvo na teh območjih težje prilagaja konkurenci in ima višje stroške, zaradi česar ni možna proizvodnja zelo konkurenčnih poceni izdelkov. Vendar ima takšno kmetovanje precej prednosti za trajnostni razvoj gorskih območij. |
| --- | --- |

4.1.1

Gorsko kmetijstvo v Evropi ima nekaj posebnih značilnosti. Čeprav se posamezne gorske regije v Evropi med seboj razlikujejo z okoljskega, pedološkega, podnebnega, gospodarskega in socialnega vidika, se soočajo z enakimi omejitvami (ovirami) pri kmetovanju na pobočjih, neravnem terenu in v najpogosteje neprijaznih podnebnih razmerah. Ti dejavniki omejujejo izbiro na proizvodnjo krme in živinorejo. Zaradi njih se kmetijstvo na teh območjih težje prilagaja konkurenci in ima višje stroške, zaradi česar ni možna proizvodnja zelo konkurenčnih poceni izdelkov. Vendar ima takšno kmetovanje precej prednosti za trajnostni razvoj gorskih območij.

| 4.1.2 | Vprašanja v zvezi z razvojem podeželja na gorskih območjih so povezana v glavnem s pomanjkanjem uporabnih zemljišč, konkurenco z drugimi dejavnostmi, kot sta gozdarstvo in urbanizacija, opuščanjem pridelovalnih površin, zaraščanjem zemljišč, razvojem turizma, dostopnostjo (ali odročnostjo), storitvami splošnega pomena, upravljanjem voda, naravnimi viri in zlasti z ohranjanjem biotske raznovrstnosti. Nanašajo pa se tudi na varnost živil in ljudi glede na pozitivno vlogo kmetijstva in gozdarstva pri boju z naravnimi nesrečami, kot so zemeljski in snežni plazovi, poplave in požari. |
| --- | --- |

4.1.2

Vprašanja v zvezi z razvojem podeželja na gorskih območjih so povezana v glavnem s pomanjkanjem uporabnih zemljišč, konkurenco z drugimi dejavnostmi, kot sta gozdarstvo in urbanizacija, opuščanjem pridelovalnih površin, zaraščanjem zemljišč, razvojem turizma, dostopnostjo (ali odročnostjo), storitvami splošnega pomena, upravljanjem voda, naravnimi viri in zlasti z ohranjanjem biotske raznovrstnosti. Nanašajo pa se tudi na varnost živil in ljudi glede na pozitivno vlogo kmetijstva in gozdarstva pri boju z naravnimi nesrečami, kot so zemeljski in snežni plazovi, poplave in požari.

4.2   Potreba po usklajeni opredelitvi za celotno EU

V svojem mnenju o prihodnosti gorskih območij v Evropski uniji
   (8) EESO opozarja na naslednje:

„Določeno mero subsidiarnosti je treba sicer ohraniti v končni določitvi teh območij, zato bi bilo dobro uskladiti pojem gorskega območja in sprejeti sedanjo evropsko definicijo ter določiti obseg za vsako od treh meril [pobočja, nadmorska višina in podnebje].“

| 4.2.1 | Na podlagi poročila Evropskega računskega sodišča in študije na zahtevo Evropske komisije z naslovom Gorska območja v Evropi: analiza gorskih območij v sedanjih in prihodnjih državah članicah ter tretjih državah, ki je bila objavljena januarja 2004 na spletnem naslovu http://europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docgener/studies/study_fr.htm, lahko Komisija sedaj pride do enotne opredelitve gorskega območja. |
| --- | --- |

4.2.1

Na podlagi poročila Evropskega računskega sodišča in študije na zahtevo Evropske komisije z naslovom Gorska območja v Evropi: analiza gorskih območij v sedanjih in prihodnjih državah članicah ter tretjih državah, ki je bila objavljena januarja 2004 na spletnem naslovu http://europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docgener/studies/study_fr.htm, lahko Komisija sedaj pride do enotne opredelitve gorskega območja.

4.3   Evropska unija mora imeti posebno politiko za gorska območja

| 4.3.1 | Gorsko kmetijstvo ima edinstven vpliv na okolje in samo deželo. Lokalnemu gospodarstvu, okolju in celotni družbi prinašajo kmetje precejšnjo korist.
  Gre za njegove „pozitivne zunanje učinke“ oziroma njegovo „multifunkcionalno naravo“. Kmetijstvo je namreč učinkovit vmesnik, ko gre za načrtovanje rabe zemljišča in upravljanje naravnih virov, in ima osrednjo vlogo pri oblikovanju krajine. Ti vidiki so še posebej pomembni na gorskih območjih zaradi njihovih precejšnjih vodnih virov, biotske raznovrstnosti, posebej značilne za gore, in turističnega pomena skoraj vseh gorskih območij. Poleg tega kmetijstvo prispeva k ohranjanju nekaterih živalskih in rastlinskih vrst, bodisi z njihovo neposredno uporabo (vrste goveda in ovac, ki se izvažajo v svet, zlasti zaradi svoje odpornosti, in nekatere rastlinske vrste, kot so cvetje za parfume in nekatera žita, ki jih potrošniki danes ponovno odkrivajo), bodisi zaradi učinka kmetijstva (vzdrževanje planinskih pašnikov). Prispeva tudi k raznolikosti kmetijskih izdelkov in živil na trgu, predvsem zato, ker pogosto ponuja tipične in dobro poznane lokalne izdelke, ki imajo manjšo konkurenco, kar pa pomaga tudi k ohranjanju lokalnega tradicionalnega znanja. Takšna oblika kmetovanja pa seveda prispeva tudi k zaposlovanju na podeželju in je tesno povezana z nekmetijskimi dejavnostmi na podeželju, saj se precej ljudi v teh regijah ukvarja z več dejavnostmi. |
| --- | --- |

4.3.1

Gorsko kmetijstvo ima edinstven vpliv na okolje in samo deželo. Lokalnemu gospodarstvu, okolju in celotni družbi prinašajo kmetje precejšnjo korist.

Gre za njegove „pozitivne zunanje učinke“ oziroma njegovo „multifunkcionalno naravo“. Kmetijstvo je namreč učinkovit vmesnik, ko gre za načrtovanje rabe zemljišča in upravljanje naravnih virov, in ima osrednjo vlogo pri oblikovanju krajine. Ti vidiki so še posebej pomembni na gorskih območjih zaradi njihovih precejšnjih vodnih virov, biotske raznovrstnosti, posebej značilne za gore, in turističnega pomena skoraj vseh gorskih območij. Poleg tega kmetijstvo prispeva k ohranjanju nekaterih živalskih in rastlinskih vrst, bodisi z njihovo neposredno uporabo (vrste goveda in ovac, ki se izvažajo v svet, zlasti zaradi svoje odpornosti, in nekatere rastlinske vrste, kot so cvetje za parfume in nekatera žita, ki jih potrošniki danes ponovno odkrivajo), bodisi zaradi učinka kmetijstva (vzdrževanje planinskih pašnikov). Prispeva tudi k raznolikosti kmetijskih izdelkov in živil na trgu, predvsem zato, ker pogosto ponuja tipične in dobro poznane lokalne izdelke, ki imajo manjšo konkurenco, kar pa pomaga tudi k ohranjanju lokalnega tradicionalnega znanja. Takšna oblika kmetovanja pa seveda prispeva tudi k zaposlovanju na podeželju in je tesno povezana z nekmetijskimi dejavnostmi na podeželju, saj se precej ljudi v teh regijah ukvarja z več dejavnostmi.

| 4.3.2 | Razen če si zamislimo, da bi bilo te pozitivne zunanje učinke mogoče izkoriščati za povračilo stroškov za izvršene storitve (kar je za zdaj bolj redko), bi splošno zmanjšanje podpore gorskim kmetom zanje imelo takojšnje posledice, saj bi pospešilo zapuščanje kmetij in s tem njihove naloge ohranjanja podeželja. Gre za splošni interes vseh oblikovalcev politike in celotne družbe. Če zares želimo prednostno obravnavo trajnostnega razvoja, tega ne smemo pozabiti. |
| --- | --- |

4.3.2

Razen če si zamislimo, da bi bilo te pozitivne zunanje učinke mogoče izkoriščati za povračilo stroškov za izvršene storitve (kar je za zdaj bolj redko), bi splošno zmanjšanje podpore gorskim kmetom zanje imelo takojšnje posledice, saj bi pospešilo zapuščanje kmetij in s tem njihove naloge ohranjanja podeželja. Gre za splošni interes vseh oblikovalcev politike in celotne družbe. Če zares želimo prednostno obravnavo trajnostnega razvoja, tega ne smemo pozabiti.

| 4.3.3 | Potreba po ohranitvi produktivnega kmetijstva na gorskih območjih je še posebej pomembna za podeželsko gospodarstvo, za njegovo strukturno preobrazbo in s tem dodano vrednost teh območij, kar pomeni zaposlovanje, rast itd. Poleg tega so izdelki iz gorskih območij pogosto sestavni del posebno bogate kulturne dediščine gorskih območij, katerih preživetje je odvisno od lokalnih izdelkov, kot npr. sir artisou de Margeride
   (9), sir iz Mahóna (s španskega otoka Menorca, op. prev.), muzej janeževega žganja v Ruti (španska pokrajina Córdoba, op. prev.) itd. |
| --- | --- |

4.3.3

Potreba po ohranitvi produktivnega kmetijstva na gorskih območjih je še posebej pomembna za podeželsko gospodarstvo, za njegovo strukturno preobrazbo in s tem dodano vrednost teh območij, kar pomeni zaposlovanje, rast itd. Poleg tega so izdelki iz gorskih območij pogosto sestavni del posebno bogate kulturne dediščine gorskih območij, katerih preživetje je odvisno od lokalnih izdelkov, kot npr. sir artisou de Margeride
   (9), sir iz Mahóna (s španskega otoka Menorca, op. prev.), muzej janeževega žganja v Ruti (španska pokrajina Córdoba, op. prev.) itd.

| 4.3.4 | Gorsko kmetijstvo se srečuje s stalnimi posebnimi ovirami. Zaradi izvajanja prvega stebra SKP, ki tradicionalno temelji na ravni proizvodnje kmetijskih sistemov, gorska območja prejemajo manj pomoči v okviru prvega stebra od nižinskih. Pomoč v okviru drugega stebra je na teh območjih dejansko enako pomembna kot pomoč v okviru prvega stebra. Posebna politika za podporo gorskim območjem mora omogočati polno in koherentno upoštevanje posebnih težav, s katerimi se srečujejo gorske kmetije — ne glede na to, ali se ukvarjajo s poljedelstvom ali pašništvom. Ta politika odraža dejstvo, da družba namenja potrebna sredstva za spodbujanje dinamičnega gorskega kmetijstva, ki je sposobno zagotoviti kmetijsko proizvodnjo in ohranjati krajino, kar je nujno za prihodnje gospodarjenje in razvoj teh območij. |
| --- | --- |

4.3.4

Gorsko kmetijstvo se srečuje s stalnimi posebnimi ovirami. Zaradi izvajanja prvega stebra SKP, ki tradicionalno temelji na ravni proizvodnje kmetijskih sistemov, gorska območja prejemajo manj pomoči v okviru prvega stebra od nižinskih. Pomoč v okviru drugega stebra je na teh območjih dejansko enako pomembna kot pomoč v okviru prvega stebra. Posebna politika za podporo gorskim območjem mora omogočati polno in koherentno upoštevanje posebnih težav, s katerimi se srečujejo gorske kmetije — ne glede na to, ali se ukvarjajo s poljedelstvom ali pašništvom. Ta politika odraža dejstvo, da družba namenja potrebna sredstva za spodbujanje dinamičnega gorskega kmetijstva, ki je sposobno zagotoviti kmetijsko proizvodnjo in ohranjati krajino, kar je nujno za prihodnje gospodarjenje in razvoj teh območij.

| 4.3.5 | V okviru evropske mreže za razvoj podeželja Odbor poziva Komisijo, da ustanovi tematsko delovno skupino za vprašanja v zvezi z gorskimi območji. |
| --- | --- |

4.3.5

V okviru evropske mreže za razvoj podeželja Odbor poziva Komisijo, da ustanovi tematsko delovno skupino za vprašanja v zvezi z gorskimi območji.

| 4.3.6 | Sredozemska gorska območja se hkrati srečujejo s težavami, značilnimi za gorska območja, in s tistimi, ki so posledica sredozemskega podnebja (suša, požari, nevihte itd.). Te posebne značilnosti bi bilo treba upoštevati na evropski ravni, da bi lahko politike prilagodili posameznim regijam. |
| --- | --- |

4.3.6

Sredozemska gorska območja se hkrati srečujejo s težavami, značilnimi za gorska območja, in s tistimi, ki so posledica sredozemskega podnebja (suša, požari, nevihte itd.). Te posebne značilnosti bi bilo treba upoštevati na evropski ravni, da bi lahko politike prilagodili posameznim regijam.

4.4   Prednostna obravnava gorskih območij pri dodeljevanju proračunskih sredstev drugega stebra

| 4.4.1 | Medtem ko se sredstva za razvoj podeželja v starih državah članicah zmanjšujejo oziroma stagnirajo, nove države članice pa se nagibajo k temu, da bi jih namenjale kratkoročno najproduktivnejšim območjem, mora Evropska komisija zagotoviti, da bodo sredstva EU prednostno dodeljena območjem s stalnimi naravnimi ovirami, saj jih ta območja nepretrgoma potrebujejo. |
| --- | --- |

4.4.1

Medtem ko se sredstva za razvoj podeželja v starih državah članicah zmanjšujejo oziroma stagnirajo, nove države članice pa se nagibajo k temu, da bi jih namenjale kratkoročno najproduktivnejšim območjem, mora Evropska komisija zagotoviti, da bodo sredstva EU prednostno dodeljena območjem s stalnimi naravnimi ovirami, saj jih ta območja nepretrgoma potrebujejo.

4.5   Konsolidacija nadomestnih ukrepov za gorske kmetije je nujna

| 4.5.1 | Nadomestilo za naravne ovire in s tem za višje proizvodne stroške je najpomembnejši ukrep pomoči gorskemu kmetijstvu. Danes nihče ne dvomi v pomen tega ukrepa, čeprav ni zadostnih sredstev, da bi dosegli njegove cilje. |
| --- | --- |

4.5.1

Nadomestilo za naravne ovire in s tem za višje proizvodne stroške je najpomembnejši ukrep pomoči gorskemu kmetijstvu. Danes nihče ne dvomi v pomen tega ukrepa, čeprav ni zadostnih sredstev, da bi dosegli njegove cilje.

| 4.5.2 | Pogoji za kmetijsko proizvodnjo na gorskih območjih so oteženi predvsem zaradi nadmorske višine, pobočij, snega in težavnih prometnih povezav. Te ovire imajo dvojno posledico: višje stroške opreme (stavb in materiala) in prevoza ter zmanjšano produktivnost nekaterih produkcijskih dejavnikov (zemljiško lastništvo, kapital in delo), odvisno od vrste proizvodnje in obsega same ovire. |
| --- | --- |

4.5.2

Pogoji za kmetijsko proizvodnjo na gorskih območjih so oteženi predvsem zaradi nadmorske višine, pobočij, snega in težavnih prometnih povezav. Te ovire imajo dvojno posledico: višje stroške opreme (stavb in materiala) in prevoza ter zmanjšano produktivnost nekaterih produkcijskih dejavnikov (zemljiško lastništvo, kapital in delo), odvisno od vrste proizvodnje in obsega same ovire.

| 4.5.3 | Nižja produktivnost produkcijskih dejavnikov proizvodnje gorskih kmetij je povezana s krajšim obdobjem vegetacije, ki znaša v nižinah osem mesecev, na nadmorski višini 1000 metrov pa manj kot šest. To pomeni, da je potrebno pridelati vsaj tretjino več krme za živali, in to na območju, ki že tako pridela manj krme. |
| --- | --- |

4.5.3

Nižja produktivnost produkcijskih dejavnikov proizvodnje gorskih kmetij je povezana s krajšim obdobjem vegetacije, ki znaša v nižinah osem mesecev, na nadmorski višini 1000 metrov pa manj kot šest. To pomeni, da je potrebno pridelati vsaj tretjino več krme za živali, in to na območju, ki že tako pridela manj krme.

| 4.5.4 | Nadomestilo za naravne ovire (ICHN — Indemnités Compensatoires de Handicap Naturel) je glavni podporni mehanizem, usmerjen k temu cilju. Dobro bi bilo določiti zgornjo mejo nadomestila, da bi omejili večanje srednje velikih in velikih kmetij, če želimo ohraniti zadostno število kmetij in s tem preprečiti opustelost. |
| --- | --- |

4.5.4

Nadomestilo za naravne ovire (ICHN — Indemnités Compensatoires de Handicap Naturel) je glavni podporni mehanizem, usmerjen k temu cilju. Dobro bi bilo določiti zgornjo mejo nadomestila, da bi omejili večanje srednje velikih in velikih kmetij, če želimo ohraniti zadostno število kmetij in s tem preprečiti opustelost.

4.6   Treba je nadaljevati z drugimi podpornimi ukrepi za kmetijstvo na gorskih območjih in jih krepiti

4.6.1   Politika ekstenzivnega gojenja na prostem

| 4.6.1.1 | V okviru prejšnjih programov je bilo možno s kmetijsko-okoljskimi ukrepi izvajati politiko, ki je podpirala proizvodnjo krme na območjih z ekstenzivno proizvodnjo. V to smer je treba nadaljevati z enostavnimi ukrepi, ki bi bili dostopni čim večjemu številu živinorejcev, hkrati pa uvesti dodatne ukrepe, ki bi bili bolj usmerjeni na območja s posebnimi okoljskimi izzivi. |
| --- | --- |

4.6.1.1

V okviru prejšnjih programov je bilo možno s kmetijsko-okoljskimi ukrepi izvajati politiko, ki je podpirala proizvodnjo krme na območjih z ekstenzivno proizvodnjo. V to smer je treba nadaljevati z enostavnimi ukrepi, ki bi bili dostopni čim večjemu številu živinorejcev, hkrati pa uvesti dodatne ukrepe, ki bi bili bolj usmerjeni na območja s posebnimi okoljskimi izzivi.

| 4.6.1.2 | Omejitev kmetijsko-okoljske podpore na omenjena območja bi bilo v nasprotju z zastavljenim ciljem, saj bi skoraj neizogibno privedla do tega, da bi kmetje opustili živinorejo, podeželska pokrajina pa bi postala ledina, kar bi oviralo preprečevanje naravnih nevarnosti, večfunkcionalnost teh območij in ohranjanje biotske raznovrstnosti. Vendar je treba omeniti, da bodo kmetijsko-okoljski ukrepi, ki bodo začeli veljati leta 2007, dejansko selektivnejši kot v preteklosti, saj na podlagi navzkrižne skladnosti predvidevajo obvezen osnovni znesek, za katerega ni nadomestila. |
| --- | --- |

4.6.1.2

Omejitev kmetijsko-okoljske podpore na omenjena območja bi bilo v nasprotju z zastavljenim ciljem, saj bi skoraj neizogibno privedla do tega, da bi kmetje opustili živinorejo, podeželska pokrajina pa bi postala ledina, kar bi oviralo preprečevanje naravnih nevarnosti, večfunkcionalnost teh območij in ohranjanje biotske raznovrstnosti. Vendar je treba omeniti, da bodo kmetijsko-okoljski ukrepi, ki bodo začeli veljati leta 2007, dejansko selektivnejši kot v preteklosti, saj na podlagi navzkrižne skladnosti predvidevajo obvezen osnovni znesek, za katerega ni nadomestila.

4.6.2   Pospeševanje naložb

| 4.6.2.1 | Dodatni stroški za gradnjo stavb na gorskih območjih so odvisni od številnih dejavnikov: stavbe morajo vzdržati velike količine snega in močan veter, biti morajo dobro izolirane; potrebno je obsežnejše preoblikovanje terena, živino je treba držati v hlevih dlje, zaradi česar je potrebno več skladiščnega prostora za krmo in gnoj. Dodatni stroški pa nastanejo v zvezi z mehanizacijo zaradi posebnih strojev, ki so potrebni za obdelovanje površin na pobočjih, zaradi predčasne obrabe iz klimatskih razlogov in zaradi cen strojev, ki jih izdelujejo le v majhnem številu. Kot izravnava slabosti, ki so posledica naravnih danosti, je pospeševanje naložb predpogoj za nadaljnji obstoj kmetij. Zato se zdi pospeševanje naložb na gorskih območjih še posebno nujno. |
| --- | --- |

4.6.2.1

Dodatni stroški za gradnjo stavb na gorskih območjih so odvisni od številnih dejavnikov: stavbe morajo vzdržati velike količine snega in močan veter, biti morajo dobro izolirane; potrebno je obsežnejše preoblikovanje terena, živino je treba držati v hlevih dlje, zaradi česar je potrebno več skladiščnega prostora za krmo in gnoj. Dodatni stroški pa nastanejo v zvezi z mehanizacijo zaradi posebnih strojev, ki so potrebni za obdelovanje površin na pobočjih, zaradi predčasne obrabe iz klimatskih razlogov in zaradi cen strojev, ki jih izdelujejo le v majhnem številu. Kot izravnava slabosti, ki so posledica naravnih danosti, je pospeševanje naložb predpogoj za nadaljnji obstoj kmetij. Zato se zdi pospeševanje naložb na gorskih območjih še posebno nujno.

4.6.3   Naseljevanje mladih kmetov in posojila z znižanimi obrestmi

| 4.6.3.1 | Na gorskih območjih in drugod se število kmetijskih naselitev zaradi pomanjkanja perspektiv, težavnosti dela in dragih postopkov pri prenosu kapitala zmanjšuje. Na tri kmete, ki opustijo svojo kmetijo, pride — tako na gorskih območjih kot drugod — le ena nova naselitev. |
| --- | --- |

4.6.3.1

Na gorskih območjih in drugod se število kmetijskih naselitev zaradi pomanjkanja perspektiv, težavnosti dela in dragih postopkov pri prenosu kapitala zmanjšuje. Na tri kmete, ki opustijo svojo kmetijo, pride — tako na gorskih območjih kot drugod — le ena nova naselitev.

| 4.6.3.2 | Zaradi neodpornosti kmetijskih sistemov na gorskih območjih in višjih naložb kot v dolinah pa je na teh območjih pomembneje kot drugje pospeševati nadaljevanje kmetijske dejavnosti pri novih rodovih in ustanavljanje novih kmetij. Pri tem gre za cilj v neposrednem interesu kmetijstva, a seveda — kot že poudarjeno — tudi skupnosti. |
| --- | --- |

4.6.3.2

Zaradi neodpornosti kmetijskih sistemov na gorskih območjih in višjih naložb kot v dolinah pa je na teh območjih pomembneje kot drugje pospeševati nadaljevanje kmetijske dejavnosti pri novih rodovih in ustanavljanje novih kmetij. Pri tem gre za cilj v neposrednem interesu kmetijstva, a seveda — kot že poudarjeno — tudi skupnosti.

4.6.4   Nadomestilo dodatnih stroškov za storitve

| 4.6.4.1 | Dodatni stroški za storitve (umetno osemenjevanje, spravilo žetve itd.) so v glavnem posledica manjše gostote naseljenosti na območjih gorskega kmetijstva, zaradi česar nastajajo daljše prevozne poti, in prevoznih razmer v ožjem pomenu, ki so težavnejše in povzročajo hitrejšo obrabo vozil. Za ohranjanje kmetij na gorskih območjih je treba te storitve podpirati, predvsem zbiranje mleka, stroške katerega zdaj krijejo kmetje. V zvezi z gorskimi območji argument, da takšne storitve podpore učinkujejo kot izkrivljanje konkurence, ni prepričljiv, saj se tržna pravila ne uporabljajo enakomerno in brez razlike za vsa območja. |
| --- | --- |

4.6.4.1

Dodatni stroški za storitve (umetno osemenjevanje, spravilo žetve itd.) so v glavnem posledica manjše gostote naseljenosti na območjih gorskega kmetijstva, zaradi česar nastajajo daljše prevozne poti, in prevoznih razmer v ožjem pomenu, ki so težavnejše in povzročajo hitrejšo obrabo vozil. Za ohranjanje kmetij na gorskih območjih je treba te storitve podpirati, predvsem zbiranje mleka, stroške katerega zdaj krijejo kmetje. V zvezi z gorskimi območji argument, da takšne storitve podpore učinkujejo kot izkrivljanje konkurence, ni prepričljiv, saj se tržna pravila ne uporabljajo enakomerno in brez razlike za vsa območja.

4.6.5   Podpora kmetijske predelovalne in prehrambne industrije

| 4.6.5.1 | Glede povečevanja vrednosti pridelkov iz gorskega kmetijstva je zelo pomembno, da na kraju samem obstaja gospodarska infrastruktura za predelavo in trženje. Vendar pa je tudi kmetijska predelovalna in prehrambna industrija izpostavljena omejitvam, značilnim za gorska območja: oddaljenost od tržišč, višji prevozni, gradbeni in obratovalni stroški. To bi vodilo tudi k ustvarjanju delovnih mest, kar je pomembno prav na podeželju. |
| --- | --- |

4.6.5.1

Glede povečevanja vrednosti pridelkov iz gorskega kmetijstva je zelo pomembno, da na kraju samem obstaja gospodarska infrastruktura za predelavo in trženje. Vendar pa je tudi kmetijska predelovalna in prehrambna industrija izpostavljena omejitvam, značilnim za gorska območja: oddaljenost od tržišč, višji prevozni, gradbeni in obratovalni stroški. To bi vodilo tudi k ustvarjanju delovnih mest, kar je pomembno prav na podeželju.

| 4.6.5.2 | Zato je trajna podpora za ta področja utemeljena in potrebna. Kmetijska predelovalna in prehrambna industrija mora dobiti obsežen dostop do pomoči z regionalno usmeritvijo. |
| --- | --- |

4.6.5.2

Zato je trajna podpora za ta področja utemeljena in potrebna. Kmetijska predelovalna in prehrambna industrija mora dobiti obsežen dostop do pomoči z regionalno usmeritvijo.

4.6.6   Pospeševanje naložb v turistične kmetije

| 4.6.6.1 | Turistične kmetije so na nekaterih evropskih gorskih območjih — tako npr. v Avstriji — močno razvite in kot dodatni vir zaslužka nepogrešljivo prispevajo k preživetju kmetij. Po drugi strani so privlačne pokrajine in obdelovalna območja, ki jih odločilno oblikuje kmetijska dejavnost, pogoj za razvoj (tudi nekmečkega) turizma na teh območjih. |
| --- | --- |

4.6.6.1

Turistične kmetije so na nekaterih evropskih gorskih območjih — tako npr. v Avstriji — močno razvite in kot dodatni vir zaslužka nepogrešljivo prispevajo k preživetju kmetij. Po drugi strani so privlačne pokrajine in obdelovalna območja, ki jih odločilno oblikuje kmetijska dejavnost, pogoj za razvoj (tudi nekmečkega) turizma na teh območjih.

4.6.7   Podpora Evropski listini za zelo kakovostna živila

| 4.6.7.1 | Večina kmetij na gorskih območjih se v konkurenčnem boju ne more uveljaviti, saj ne more ponuditi velikih količin in standardnih pridelkov za enako ceno kot v dolini (oziroma se mora zaradi odročne lege pogosto sprijazniti z nižjimi cenami). Če želijo povečati kmetijske dohodke, morajo na gorskih območjih storiti še več kot drugod za zagotavljanje kakovosti, izvornosti in izvirnosti pridelkov ter za ustvarjanje mehanizmov, s katerimi je mogoče izboljšati proizvodnjo in strukturiranje agro-živilskega sektorja ter tako povečati dodano vrednost. Zelo veliko oznak izvora izvira z gorskih območij. |
| --- | --- |

4.6.7.1

Večina kmetij na gorskih območjih se v konkurenčnem boju ne more uveljaviti, saj ne more ponuditi velikih količin in standardnih pridelkov za enako ceno kot v dolini (oziroma se mora zaradi odročne lege pogosto sprijazniti z nižjimi cenami). Če želijo povečati kmetijske dohodke, morajo na gorskih območjih storiti še več kot drugod za zagotavljanje kakovosti, izvornosti in izvirnosti pridelkov ter za ustvarjanje mehanizmov, s katerimi je mogoče izboljšati proizvodnjo in strukturiranje agro-živilskega sektorja ter tako povečati dodano vrednost. Zelo veliko oznak izvora izvira z gorskih območij.

| 4.6.7.2 | Zagotavljanje ustreznega varstva zelo kakovostnih živil iz gorskega kmetijstva — kar pomeni isto kot zaupanje potrošnikov in povečanje vrednosti pridelovalcev — je za gorsko kmetijstvo eden od velikih izzivov prihodnosti. Zato je Odbor med podpisniki Evropske listine za zelo kakovostna živila z gorskih območij
   (10) in bi izrazil zadovoljstvo, če bi takšno podporo izkazale druge institucije Skupnosti. |
| --- | --- |

4.6.7.2

Zagotavljanje ustreznega varstva zelo kakovostnih živil iz gorskega kmetijstva — kar pomeni isto kot zaupanje potrošnikov in povečanje vrednosti pridelovalcev — je za gorsko kmetijstvo eden od velikih izzivov prihodnosti. Zato je Odbor med podpisniki Evropske listine za zelo kakovostna živila z gorskih območij
   (10) in bi izrazil zadovoljstvo, če bi takšno podporo izkazale druge institucije Skupnosti.

4.7   Povezovanje kmetijske in regionalne politike za boljše upoštevanje gorskih območij

| 4.7.1 | Evropska regionalna politika vsebuje kot cilj ozemeljsko kohezijo, ki je v skupni kmetijski politiki obravnavan le zelo redko. Evropska regionalna politika vsebuje podeželsko razsežnost, ki bi jo bilo mogoče okrepiti. Če obe politiki ukrepata skupaj in usklajeno, lahko izrecno in pozitivno vplivata na trajnostni razvoj na gorskih območjih. |
| --- | --- |

4.7.1

Evropska regionalna politika vsebuje kot cilj ozemeljsko kohezijo, ki je v skupni kmetijski politiki obravnavan le zelo redko. Evropska regionalna politika vsebuje podeželsko razsežnost, ki bi jo bilo mogoče okrepiti. Če obe politiki ukrepata skupaj in usklajeno, lahko izrecno in pozitivno vplivata na trajnostni razvoj na gorskih območjih.

4.8   Druge točke, ki jih je treba obravnavati

4.8.1   Nujnost usklajenega ukrepanja pri ravnanju z velikimi zvermi

| 4.8.1.1 | Ker so bile na evropskih gorskih območjih velike zveri iztrebljene, je bilo mogoče vpeljati in razvijati ekstenzivno ovčerejo. Zaradi oživljanja staleža (npr. volkov v Alpah in medvedov v Pirenejih) pa je treba o tej obliki ekstenzivne živinoreje, pri kateri ni velikih zahtev po varovanju, ponovno premisliti. |
| --- | --- |

4.8.1.1

Ker so bile na evropskih gorskih območjih velike zveri iztrebljene, je bilo mogoče vpeljati in razvijati ekstenzivno ovčerejo. Zaradi oživljanja staleža (npr. volkov v Alpah in medvedov v Pirenejih) pa je treba o tej obliki ekstenzivne živinoreje, pri kateri ni velikih zahtev po varovanju, ponovno premisliti.

| 4.8.1.2 | V okviru različnih pobud predlagajo pravične rešitve, s katerimi poskušajo poiskati sporazum med pašo na gorskih območjih in zaščito velikih zveri. Takšne pobude (učinkoviti zaščitni ukrepi, plačevanje odškodnin za izgubljene živali, storitve za nadomestilo dodatnih stroškov zaradi sobivanja z zvermi itd.), s katerimi je treba nadaljevati, obstajajo zlasti v Italiji in Španiji. Te izkušnje morajo prevzeti druga evropska gorska območja. |
| --- | --- |

4.8.1.2

V okviru različnih pobud predlagajo pravične rešitve, s katerimi poskušajo poiskati sporazum med pašo na gorskih območjih in zaščito velikih zveri. Takšne pobude (učinkoviti zaščitni ukrepi, plačevanje odškodnin za izgubljene živali, storitve za nadomestilo dodatnih stroškov zaradi sobivanja z zvermi itd.), s katerimi je treba nadaljevati, obstajajo zlasti v Italiji in Španiji. Te izkušnje morajo prevzeti druga evropska gorska območja.

4.8.2   Gozdarstvo je nujno potrebno dopolnilo

| 4.8.2.1 | Ocenjujejo, da gorski gozdovi v EU-15 obsegajo skupno 28 milijonov, v EU-25 pa 31 milijonov ha površin. Njihova stopnja rasti je višja od stopnje rasti evropskih gozdov v celoti. Gozdarstvo je za kmete na gorskih območjih pogosto dodaten vir dohodka. Ker igra biomasa zdaj vse pomembnejšo vlogo, zlasti za pridobivanje energije, bi lahko gozdarstvo ponujalo še eno možnost za trajnostni razvoj gorskih območij — pod pogojem, da bi na novih gozdarskih območjih smotrno gospodarili. Izbor vrst in sort, ki se zdijo primerne — (predvsem zaradi svojih mehanskih lastnosti), ne bi bila samo dobra priložnost za gorska območja in trg gradbenega lesa, temveč tudi možnost, da bi omejili uvoz iz tretjih držav, ki je lahko povzročitelj okoljskih nesreč. |
| --- | --- |

4.8.2.1

Ocenjujejo, da gorski gozdovi v EU-15 obsegajo skupno 28 milijonov, v EU-25 pa 31 milijonov ha površin. Njihova stopnja rasti je višja od stopnje rasti evropskih gozdov v celoti. Gozdarstvo je za kmete na gorskih območjih pogosto dodaten vir dohodka. Ker igra biomasa zdaj vse pomembnejšo vlogo, zlasti za pridobivanje energije, bi lahko gozdarstvo ponujalo še eno možnost za trajnostni razvoj gorskih območij — pod pogojem, da bi na novih gozdarskih območjih smotrno gospodarili. Izbor vrst in sort, ki se zdijo primerne — (predvsem zaradi svojih mehanskih lastnosti), ne bi bila samo dobra priložnost za gorska območja in trg gradbenega lesa, temveč tudi možnost, da bi omejili uvoz iz tretjih držav, ki je lahko povzročitelj okoljskih nesreč.

| 4.8.2.2 | Tudi v funkcionalnem oziru imajo gozdni ekosistemi na gorskih območjih posebne značilnosti. Tako igrajo pomembno in temeljno vlogo pri uravnavanju površinskih voda in podtalnice ter so posebno občutljivi za zunanje vplive (onesnaževanje, prevelik stalež divjadi, viharje, žuželke) in požare, ki jih je na teže dostopnih gorskih območjih, kjer se ogenj lahko hitro širi, teže preprečevati in gasiti. |
| --- | --- |

4.8.2.2

Tudi v funkcionalnem oziru imajo gozdni ekosistemi na gorskih območjih posebne značilnosti. Tako igrajo pomembno in temeljno vlogo pri uravnavanju površinskih voda in podtalnice ter so posebno občutljivi za zunanje vplive (onesnaževanje, prevelik stalež divjadi, viharje, žuželke) in požare, ki jih je na teže dostopnih gorskih območjih, kjer se ogenj lahko hitro širi, teže preprečevati in gasiti.

| 4.8.2.3 | Stabilnost gorskih ekosistemov ni pomembna le zanje same, temveč tudi za varstvo niže ležečih regij. |
| --- | --- |

4.8.2.3

Stabilnost gorskih ekosistemov ni pomembna le zanje same, temveč tudi za varstvo niže ležečih regij.

| 4.8.3 | Odbor izraža zadovoljstvo, da je Evropska skupnost sprejela kmetijski protokol Alpske konvencije. Komisijo poziva, naj pospešuje to vrsto mednarodnega sodelovanja za vse evropske gorske masive. |
| --- | --- |

4.8.3

Odbor izraža zadovoljstvo, da je Evropska skupnost sprejela kmetijski protokol Alpske konvencije. Komisijo poziva, naj pospešuje to vrsto mednarodnega sodelovanja za vse evropske gorske masive.

5.   Otoška območja

5.1   Opredelitev

| 5.1.1 | Več kot 10 milijonov Evropejcev (3 % celotnega prebivalstva) živi na 286 otokih s skupno površino več kot 100.000 km2 (3,2 % ozemlja EU). Teh 286 otokov se deli v otočja. Tako lahko govorimo o 30 otoških regijah; štirje Balearski otoki npr. po opredelitvi EU tvorijo eno samo otoško regijo. V splošnem je raven gospodarske razvitosti kmetijstva na teh 286 otokih nižja od razvitosti kmetijstva na evropski celini. Otoške regije ustvarjajo 2,2 % celotnega BDP EU, kar je le 72 % povprečja EU. |
| --- | --- |

5.1.1

Več kot 10 milijonov Evropejcev (3 % celotnega prebivalstva) živi na 286 otokih s skupno površino več kot 100.000 km2 (3,2 % ozemlja EU). Teh 286 otokov se deli v otočja. Tako lahko govorimo o 30 otoških regijah; štirje Balearski otoki npr. po opredelitvi EU tvorijo eno samo otoško regijo. V splošnem je raven gospodarske razvitosti kmetijstva na teh 286 otokih nižja od razvitosti kmetijstva na evropski celini. Otoške regije ustvarjajo 2,2 % celotnega BDP EU, kar je le 72 % povprečja EU.

| 5.1.1.1 | Tu gre predvsem za sredozemske otoke: 95 % evropskih otočanov živi na sredozemskih otokih in samo 5 % na otokih v Atlantiku ali severnih morjih. Samo v petih sredozemskih otoških regijah (Siciliji, Korziki, Sardiniji, Balearih in Kreti) živi 85 % evropskih otočanov. |
| --- | --- |

5.1.1.1

Tu gre predvsem za sredozemske otoke: 95 % evropskih otočanov živi na sredozemskih otokih in samo 5 % na otokih v Atlantiku ali severnih morjih. Samo v petih sredozemskih otoških regijah (Siciliji, Korziki, Sardiniji, Balearih in Kreti) živi 85 % evropskih otočanov.

| 5.1.1.2 | Pogosto se govori o „stroških zaradi otoške lege“, tj. o dodatnih stroških življenja na otokih. Vendar se je treba vprašati, ali ti stroški res obstajajo. Ali je konzumiranje in produciranje na otoku dražje kot na celini? Da na to vprašanje odgovorimo pritrdilno, moramo sprejeti premiso, da naravno okolje vpliva na človekovo ravnanje in s tem na kmetijsko dejavnost. V tem smislu je mogoče govoriti o „stroških zaradi otoške lege“. |
| --- | --- |

5.1.1.2

Pogosto se govori o „stroških zaradi otoške lege“, tj. o dodatnih stroških življenja na otokih. Vendar se je treba vprašati, ali ti stroški res obstajajo. Ali je konzumiranje in produciranje na otoku dražje kot na celini? Da na to vprašanje odgovorimo pritrdilno, moramo sprejeti premiso, da naravno okolje vpliva na človekovo ravnanje in s tem na kmetijsko dejavnost. V tem smislu je mogoče govoriti o „stroških zaradi otoške lege“.

5.2   Splošne ugotovitve

| 5.2.1 | Četudi se kmetijstvo regij na skrajnem obrobju od regije do regije razlikuje, vendarle kaže dve skupni značilnosti: dvojni značaj in odvisnost od zunaj. Poleg sodobnega, izvozno usmerjenega kmetijstva obstaja tradicionalno kmetijstvo, ki je bolj ali manj enako samooskrbnemu kmetijstvu, ob tem pa obstaja močna odvisnost od zunanjih trgov, tako glede inputa kot tudi glede končne namembnosti, lokalnih in tujih trgov. Trgovinska bilanca jasno kaže izvoz nekaterih „posebnih pridelkov“ in uvoz cele palete kmetijskih pridelkov za porabo na domačem trgu. |
| --- | --- |

5.2.1

Četudi se kmetijstvo regij na skrajnem obrobju od regije do regije razlikuje, vendarle kaže dve skupni značilnosti: dvojni značaj in odvisnost od zunaj. Poleg sodobnega, izvozno usmerjenega kmetijstva obstaja tradicionalno kmetijstvo, ki je bolj ali manj enako samooskrbnemu kmetijstvu, ob tem pa obstaja močna odvisnost od zunanjih trgov, tako glede inputa kot tudi glede končne namembnosti, lokalnih in tujih trgov. Trgovinska bilanca jasno kaže izvoz nekaterih „posebnih pridelkov“ in uvoz cele palete kmetijskih pridelkov za porabo na domačem trgu.

| 5.2.2 | Razvoj podeželja vsekakor ovira cela vrsta skupnih trajnih težav, ki izhajajo iz zemljepisne in gospodarske izolacije teh regij in ki jih krepijo preostale, že omenjene naravne ovire. |
| --- | --- |

5.2.2

Razvoj podeželja vsekakor ovira cela vrsta skupnih trajnih težav, ki izhajajo iz zemljepisne in gospodarske izolacije teh regij in ki jih krepijo preostale, že omenjene naravne ovire.

5.3   Posebne ugotovitve

Za te regije je značilno, da so izpostavljene trajnim oviram, po katerih se jasno razlikujejo od celinskih regij.

| 5.3.1 | Splošne in za kmetijstvo pomembne ovire:






  — | izoliranost od celine; |
| --- | --- | --- |

5.3.1

Splošne in za kmetijstvo pomembne ovire:

—

izoliranost od celine;

| — | omejena uporabna površina; |
| --- | --- |

—

omejena uporabna površina;

| — | omejene zaloge vode; |
| --- | --- |

—

omejene zaloge vode;

| — | omejeni energetski viri; |
| --- | --- |

—

omejeni energetski viri;

| — | odseljevanje domačega prebivalstva, zlasti mladih; |
| --- | --- |

—

odseljevanje domačega prebivalstva, zlasti mladih;

| — | pomanjkanje kvalificiranih delavcev; |
| --- | --- |

—

pomanjkanje kvalificiranih delavcev;

| — | ni ugodnega gospodarskega okolja za podjetja; |
| --- | --- |

—

ni ugodnega gospodarskega okolja za podjetja;

| — | otežen dostop do izobraževalnih in zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

—

otežen dostop do izobraževalnih in zdravstvenih storitev;

| — | visoki stroški za promet in infrastrukture za pomorski in letalski promet; |
| --- | --- |

—

visoki stroški za promet in infrastrukture za pomorski in letalski promet;

| — | oteženo odstranjevanje odpadkov. |
| --- | --- |

—

oteženo odstranjevanje odpadkov.

| 5.3.2 | Za kmetijstvo pomembne ovire:






  — | monokultura in sezonska narava kmetijske proizvodnje; |
| --- | --- | --- |

5.3.2

Za kmetijstvo pomembne ovire:

—

monokultura in sezonska narava kmetijske proizvodnje;

| — | ozemeljska razdrobljenost, ki otežuje gospodarjenje in upravljanje s površinami in s tem tudi gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

—

ozemeljska razdrobljenost, ki otežuje gospodarjenje in upravljanje s površinami in s tem tudi gospodarski razvoj;

| — | majhnost trgov; |
| --- | --- |

—

majhnost trgov;

| — | oddaljenost od glavnih trgov; |
| --- | --- |

—

oddaljenost od glavnih trgov;

| — | oligopoli na področju oskrbe s surovinami; |
| --- | --- |

—

oligopoli na področju oskrbe s surovinami;

| — | pomanjkanje infrastruktur za predelavo in trženje; |
| --- | --- |

—

pomanjkanje infrastruktur za predelavo in trženje;

| — | močna konkurenca za zemljišča in vodo zaradi cvetočega turizma; |
| --- | --- |

—

močna konkurenca za zemljišča in vodo zaradi cvetočega turizma;

| — | pomanjkanje klavnic in obratov za prvo predelavo lokalnih pridelkov. |
| --- | --- |

—

pomanjkanje klavnic in obratov za prvo predelavo lokalnih pridelkov.

6.   Regije na skrajnem obrobju

6.1   Opredelitev

| 6.1.1 | Evropska komisija je pred časom sklenila glede teh regij izvajati skupno strategijo, in sicer v obliki programov POSEI (Programov za odpravljanje tistih posebnih težav, ki so posledica odročnosti in otoške lege teh regij): POSEIDOM za francoske prekomorske departmaje (Martinique, Guadeloupe, Gvajano in La Réunion), POSEICAN za Kanarske otoke in POSEIMA za Madeiro in Azorske otoke. |
| --- | --- |

6.1.1

Evropska komisija je pred časom sklenila glede teh regij izvajati skupno strategijo, in sicer v obliki programov POSEI (Programov za odpravljanje tistih posebnih težav, ki so posledica odročnosti in otoške lege teh regij): POSEIDOM za francoske prekomorske departmaje (Martinique, Guadeloupe, Gvajano in La Réunion), POSEICAN za Kanarske otoke in POSEIMA za Madeiro in Azorske otoke.

6.2   Splošne ugotovitve

| 6.2.1 | Kmetijstvo območij na skrajnem obrobju igra, poleg svojega deleža v BDP regije, ki je v vsekakor višji nad povprečnim BDP Skupnosti, ključno vlogo za tamkajšnje gospodarstvo (precejšnji posredni vplivi na promet in na dejavnosti, povezane s prometom), za socialno ravnotežje in ravnotežje politike trga dela, za prostorski red, ohranjanje naravne in kulturne dediščine in tudi za varnost oskrbe. |
| --- | --- |

6.2.1

Kmetijstvo območij na skrajnem obrobju igra, poleg svojega deleža v BDP regije, ki je v vsekakor višji nad povprečnim BDP Skupnosti, ključno vlogo za tamkajšnje gospodarstvo (precejšnji posredni vplivi na promet in na dejavnosti, povezane s prometom), za socialno ravnotežje in ravnotežje politike trga dela, za prostorski red, ohranjanje naravne in kulturne dediščine in tudi za varnost oskrbe.

6.3   Posebne ugotovitve

| 6.3.1 | Meje, ki jih postavlja narava, in težave pri oskrbi s proizvodnimi sredstvi ter primerno tehniko povzročajo višje proizvodne stroške. |
| --- | --- |

6.3.1

Meje, ki jih postavlja narava, in težave pri oskrbi s proizvodnimi sredstvi ter primerno tehniko povzročajo višje proizvodne stroške.

| 6.3.2 | Njihovi izdelki so dražji kot izdelki evropske celine in zaradi razdrobljenosti območij ter manjkajočih predelovalnih in trženjskih struktur s precejšnjimi težavami konkurirajo z uvoženimi izdelki na lokalnih trgih. Vse večje število supermarketov in velikih distribucijskih verig ne prispeva ravno k izboljšanju tega položaja. |
| --- | --- |

6.3.2

Njihovi izdelki so dražji kot izdelki evropske celine in zaradi razdrobljenosti območij ter manjkajočih predelovalnih in trženjskih struktur s precejšnjimi težavami konkurirajo z uvoženimi izdelki na lokalnih trgih. Vse večje število supermarketov in velikih distribucijskih verig ne prispeva ravno k izboljšanju tega položaja.

| 6.3.3 | Zaradi majhnih in pogosto razdrobljenih lokalnih trgov manjkajo prednosti, ki jih omogoča velikost, ter zadružne strukture (ali podobno). Razen tega primanjkuje klavnic in malih predelovalnih obratov. |
| --- | --- |

6.3.3

Zaradi majhnih in pogosto razdrobljenih lokalnih trgov manjkajo prednosti, ki jih omogoča velikost, ter zadružne strukture (ali podobno). Razen tega primanjkuje klavnic in malih predelovalnih obratov.

| 6.3.4 | Tudi lokalna predelovalna industrija, ki trpi zaradi podobnih ovir za svoj razvoj, ni primeren odjemalec, zato je zelo težko prigospodariti dodano vrednost. |
| --- | --- |

6.3.4

Tudi lokalna predelovalna industrija, ki trpi zaradi podobnih ovir za svoj razvoj, ni primeren odjemalec, zato je zelo težko prigospodariti dodano vrednost.

| 6.3.5 | Pri izvozu so podobne težave: razdrobljene in razpršene strukture ponudbe, pomanjkljivi trženjski sistemi in infrastrukture, težave z dostopom do distribucijskih mrež na namembnem kraju in s pravočasnim odzivanjem na spremembe trga. |
| --- | --- |

6.3.5

Pri izvozu so podobne težave: razdrobljene in razpršene strukture ponudbe, pomanjkljivi trženjski sistemi in infrastrukture, težave z dostopom do distribucijskih mrež na namembnem kraju in s pravočasnim odzivanjem na spremembe trga.

| 6.3.6 | Število domačinov (predvsem mladih) upada zaradi odseljevanja v druge gospodarske panoge (posebno v turizem) ali zaradi izseljevanja z otoških območij. |
| --- | --- |

6.3.6

Število domačinov (predvsem mladih) upada zaradi odseljevanja v druge gospodarske panoge (posebno v turizem) ali zaradi izseljevanja z otoških območij.

| 6.3.7 | Kmetije, na katerih imajo odločilno vlogo ženske, so praviloma majhne družinske kmetije in v precejšnji meri temeljijo na delnem delovnem času. Očitno se zaradi čezmerne parcelizacije in težav z mehaniziranjem le težko ukvarjajo z ekstenzivnejšim kmetijstvom. |
| --- | --- |

6.3.7

Kmetije, na katerih imajo odločilno vlogo ženske, so praviloma majhne družinske kmetije in v precejšnji meri temeljijo na delnem delovnem času. Očitno se zaradi čezmerne parcelizacije in težav z mehaniziranjem le težko ukvarjajo z ekstenzivnejšim kmetijstvom.

| 6.3.8 | Ker večjega industrijskega sektorja ni, je gospodarski razvoj usmerjen h kmetijstvu. Turizem dodatno obremenjuje okolje in izpostavlja kmetijstvo (zanj vedno negativnemu) konkuriranju za najboljše terene, vodo in delovno silo. Poleg tega povzroča odseljevanje prebivalstva na obalna območja težave v zvezi z erozijo tal in opustelostjo. |
| --- | --- |

6.3.8

Ker večjega industrijskega sektorja ni, je gospodarski razvoj usmerjen h kmetijstvu. Turizem dodatno obremenjuje okolje in izpostavlja kmetijstvo (zanj vedno negativnemu) konkuriranju za najboljše terene, vodo in delovno silo. Poleg tega povzroča odseljevanje prebivalstva na obalna območja težave v zvezi z erozijo tal in opustelostjo.

6.4   Za kmetijstvo pomembne ovire

| 6.4.1 | Kmetijski pridelki, kot so paradižnik in tropski sadeži ter rastline in cvetje, morajo na istih trgih konkurirati z ustreznimi pridelki iz tretjih držav, ki so sklenile pridružitvene sporazume z EU (npr. države AKP, Maroko) ali pa zanje veljajo ureditve o preferenčnih carinah. |
| --- | --- |

6.4.1

Kmetijski pridelki, kot so paradižnik in tropski sadeži ter rastline in cvetje, morajo na istih trgih konkurirati z ustreznimi pridelki iz tretjih držav, ki so sklenile pridružitvene sporazume z EU (npr. države AKP, Maroko) ali pa zanje veljajo ureditve o preferenčnih carinah.

| 6.4.2 | Programov POSEI doslej na kmetijskem področju še ni bilo mogoče optimalno izkoriščati, kar je razložljivo predvsem s tem, da so bili nekateri ukrepi izvedeni šele pred kratkim. Upoštevati je treba kreditne linije, določene za te programe, in nameniti dovolj sredstev za uresničitev zastavljenih ciljev. |
| --- | --- |

6.4.2

Programov POSEI doslej na kmetijskem področju še ni bilo mogoče optimalno izkoriščati, kar je razložljivo predvsem s tem, da so bili nekateri ukrepi izvedeni šele pred kratkim. Upoštevati je treba kreditne linije, določene za te programe, in nameniti dovolj sredstev za uresničitev zastavljenih ciljev.

| 6.4.3 | Spremembe v okviru bližajoče se reforme skupne ureditve trga za banane, s čimer naj bi ohranili raven dohodka in zaposlenost proizvajalcev Skupnosti, da se zagotovi prihodnost pridelovanja banan v Skupnosti. |
| --- | --- |

6.4.3

Spremembe v okviru bližajoče se reforme skupne ureditve trga za banane, s čimer naj bi ohranili raven dohodka in zaposlenost proizvajalcev Skupnosti, da se zagotovi prihodnost pridelovanja banan v Skupnosti.

| 6.4.4 | Končni rezultat pogajanj v okviru Svetovne trgovinske organizacije, predlog za spremembo carin; po potrebi je treba sprejeti primerne ukrepe, da se zagotovita zaposlenost in raven dohodka kmetov na sektorjih, za katere gre. |
| --- | --- |

6.4.4

Končni rezultat pogajanj v okviru Svetovne trgovinske organizacije, predlog za spremembo carin; po potrebi je treba sprejeti primerne ukrepe, da se zagotovita zaposlenost in raven dohodka kmetov na sektorjih, za katere gre.

| 6.4.5 | Glede na okolje, v katerem so te regije, bi bilo treba uvesti in poostriti sanitarni nadzor rastlin in živali ter zagotoviti potrebne kadre in tehnično opremo. |
| --- | --- |

6.4.5

Glede na okolje, v katerem so te regije, bi bilo treba uvesti in poostriti sanitarni nadzor rastlin in živali ter zagotoviti potrebne kadre in tehnično opremo.

7.   Predlogi glede otoških območij in regij na skrajnem obrobju

| 7.1 | Odbor poudarja strateški pomen kmetijske dejavnosti za socialno, kulturno, ozemeljsko, naravno in krajinsko ravnotežje v teh regijah. |
| --- | --- |

7.1

Odbor poudarja strateški pomen kmetijske dejavnosti za socialno, kulturno, ozemeljsko, naravno in krajinsko ravnotežje v teh regijah.

| 7.2 | Po proučitvi različnih že omenjenih dokumentov Odbor ugotavlja, da obstajajo strukturne slabosti za razvoj kmetijske dejavnosti v otoških regijah in regijah na skrajnem obrobju. |
| --- | --- |

7.2

Po proučitvi različnih že omenjenih dokumentov Odbor ugotavlja, da obstajajo strukturne slabosti za razvoj kmetijske dejavnosti v otoških regijah in regijah na skrajnem obrobju.

| 7.3 | Zato je treba po mnenju Odbora Komisiji posredovati več priporočil, v katerih se poziva k temu, da se pripravijo posebni ukrepi za premagovanje slabosti, ki so posledica otoške lege oziroma lege na skrajnem obrobju in ki zadevajo 16 milijonov evropskih državljanov, predvsem pa vplivajo na razvoj kmetijske dejavnosti na teh območjih. |
| --- | --- |

7.3

Zato je treba po mnenju Odbora Komisiji posredovati več priporočil, v katerih se poziva k temu, da se pripravijo posebni ukrepi za premagovanje slabosti, ki so posledica otoške lege oziroma lege na skrajnem obrobju in ki zadevajo 16 milijonov evropskih državljanov, predvsem pa vplivajo na razvoj kmetijske dejavnosti na teh območjih.

| 7.4 | Glede otoških območij in regij na skrajnem obrobju Odbor Evropsko komisijo poziva, da sprejme naslednje ukrepe: |
| --- | --- |

7.4

Glede otoških območij in regij na skrajnem obrobju Odbor Evropsko komisijo poziva, da sprejme naslednje ukrepe:

| 7.4.1 | Priznanje vseh otoških območij in regij na skrajnem obrobju kot zapostavljenih kmetijskih območij. Posebne slabosti za razvoj kmetijstva na otokih Malta in Gozo (11) so pomemben precedenčni primer za uresničevanje tega ukrepa na otoških območjih in v regijah na skrajnem obrobju. |
| --- | --- |

7.4.1

Priznanje vseh otoških območij in regij na skrajnem obrobju kot zapostavljenih kmetijskih območij. Posebne slabosti za razvoj kmetijstva na otokih Malta in Gozo (11) so pomemben precedenčni primer za uresničevanje tega ukrepa na otoških območjih in v regijah na skrajnem obrobju.

| 7.4.2 | Uvedbo ureditve pomoči za prevoz kmetijskih pridelkov med temi območji in celino ter za promet med posameznimi otoki. Subvencioniranje prevoznih stroškov mora služiti temu, da bi lahko na evropskem trgu kmetijski proizvodi z otoških območij in regij na skrajnem obrobju konkurirali ob enakih pogojih pridelkom drugih kmetijskih proizvajalcev v Uniji. |
| --- | --- |

7.4.2

Uvedbo ureditve pomoči za prevoz kmetijskih pridelkov med temi območji in celino ter za promet med posameznimi otoki. Subvencioniranje prevoznih stroškov mora služiti temu, da bi lahko na evropskem trgu kmetijski proizvodi z otoških območij in regij na skrajnem obrobju konkurirali ob enakih pogojih pridelkom drugih kmetijskih proizvajalcev v Uniji.

| 7.4.3 | Pripravo načrta za zagotavljanje enakih cen za temeljna obratna sredstva za kmetijstvo na teh območjih (tako npr. gorivo, krmo, stroje itd.), da se izravna višje proizvodne stroške kmetijske dejavnosti na otoških območjih in regijah na skrajnem obrobju. Sprejeti bi bilo treba ukrepe za podporo uvoza temeljnih proizvodov za krmljenje živali. |
| --- | --- |

7.4.3

Pripravo načrta za zagotavljanje enakih cen za temeljna obratna sredstva za kmetijstvo na teh območjih (tako npr. gorivo, krmo, stroje itd.), da se izravna višje proizvodne stroške kmetijske dejavnosti na otoških območjih in regijah na skrajnem obrobju. Sprejeti bi bilo treba ukrepe za podporo uvoza temeljnih proizvodov za krmljenje živali.

| 7.4.4 | Vključitev sofinanciranja EU v programe za razvoj podeželja in določitev višjih deležev sofinanciranja EU; programi bi morali zajemati tudi gradnjo in finančno pospeševanje posebnih infrastruktur za premagovanje slabosti, ki so posledica otoške lege oziroma lege na skrajnem obrobju. K tem infrastrukturam sodijo med drugim načrti za namakanje s prečiščeno vodo, drenažni sistemi, pristaniške in skladiščne infrastrukture, trženjske pomoči itd. |
| --- | --- |

7.4.4

Vključitev sofinanciranja EU v programe za razvoj podeželja in določitev višjih deležev sofinanciranja EU; programi bi morali zajemati tudi gradnjo in finančno pospeševanje posebnih infrastruktur za premagovanje slabosti, ki so posledica otoške lege oziroma lege na skrajnem obrobju. K tem infrastrukturam sodijo med drugim načrti za namakanje s prečiščeno vodo, drenažni sistemi, pristaniške in skladiščne infrastrukture, trženjske pomoči itd.

| 7.4.5 | Uvedbo posebnih ukrepov za spremljanje in nadzor oligopolskih tendenc (zlasti razširjenih na otoških območjih) povsod, kjer majhnost lokalnega trga pospešuje prevladovanje nekaterih maloštevilnih oskrbovalnih podjetij, ki včasih dosegajo visoke marže. Boj proti tem praksam bo pospeševal razvoj svobodnega trga na teh območjih. |
| --- | --- |

7.4.5

Uvedbo posebnih ukrepov za spremljanje in nadzor oligopolskih tendenc (zlasti razširjenih na otoških območjih) povsod, kjer majhnost lokalnega trga pospešuje prevladovanje nekaterih maloštevilnih oskrbovalnih podjetij, ki včasih dosegajo visoke marže. Boj proti tem praksam bo pospeševal razvoj svobodnega trga na teh območjih.

| 7.5 | Glede na posebne ukrepe za otoška območja Unije, ki niso na skrajnem obrobju, Odbor Komisijo poziva, da sprejme naslednje ukrepe: |
| --- | --- |

7.5

Glede na posebne ukrepe za otoška območja Unije, ki niso na skrajnem obrobju, Odbor Komisijo poziva, da sprejme naslednje ukrepe:

| 7.5.1 | Sprejetje posebnih akcijskih programov za otoška območja Unije, ki niso na skrajnem obrobju. Ti posebni programi morajo biti usmerjeni enako kot že odobreni programi za regije na skrajnem obrobju (12) in zagotavljati, da lahko otoška območja dosegajo primerljiv razvojni napredek kot sedem regij na skrajnem obrobju: v obdobjih 1994–1999 in 2000–2006 so te regije prejele na prebivalca približno 33 % več sredstev iz strukturnih skladov kot so jih na prebivalca prejela preostala območja Cilja 1. Te finančne pomoči so prispevale k temu, da je bila gospodarska rast višja in da so se deleži brezposelnih zniževali močneje kot v mnogih drugih regijah EU. |
| --- | --- |

7.5.1

Sprejetje posebnih akcijskih programov za otoška območja Unije, ki niso na skrajnem obrobju. Ti posebni programi morajo biti usmerjeni enako kot že odobreni programi za regije na skrajnem obrobju (12) in zagotavljati, da lahko otoška območja dosegajo primerljiv razvojni napredek kot sedem regij na skrajnem obrobju: v obdobjih 1994–1999 in 2000–2006 so te regije prejele na prebivalca približno 33 % več sredstev iz strukturnih skladov kot so jih na prebivalca prejela preostala območja Cilja 1. Te finančne pomoči so prispevale k temu, da je bila gospodarska rast višja in da so se deleži brezposelnih zniževali močneje kot v mnogih drugih regijah EU.

| 7.5.2 | V novem obdobju načrtovanja programov za regionalno politiko (2007–2013) je predvidena višja udeležba skladov EU v skupnih stroških, ki jih je mogoče subvencionirati, pri čemer je za ta delež določena zgornja meja 85 %, kot to že velja za regije na skrajnem obrobju in za najodročnejše grške otoke (13). Zdi se, da je nov predlog Komisije (14) za obdobje 2007-2013 za otoške regije nezadosten (predvidena najvišja meja je približno 60 %). |
| --- | --- |

7.5.2

V novem obdobju načrtovanja programov za regionalno politiko (2007–2013) je predvidena višja udeležba skladov EU v skupnih stroških, ki jih je mogoče subvencionirati, pri čemer je za ta delež določena zgornja meja 85 %, kot to že velja za regije na skrajnem obrobju in za najodročnejše grške otoke (13). Zdi se, da je nov predlog Komisije (14) za obdobje 2007-2013 za otoške regije nezadosten (predvidena najvišja meja je približno 60 %).

| 7.5.2.1 | Lokalnim in regionalnim skupnostim je treba omogočiti izvajanje programa JEREMIE (15) v obliki investicijskega sklada, ki bi omogočal dodeljevanje finančnih sredstev tistim mladim kmetom, ki bi se želeli posvetiti kulturam, namenjenim prehrani. |
| --- | --- |

7.5.2.1

Lokalnim in regionalnim skupnostim je treba omogočiti izvajanje programa JEREMIE (15) v obliki investicijskega sklada, ki bi omogočal dodeljevanje finančnih sredstev tistim mladim kmetom, ki bi se želeli posvetiti kulturam, namenjenim prehrani.

| 7.5.3 | Odbor predlaga posebno obravnavo otoških regij v okviru novih strukturnih skladov. |
| --- | --- |

7.5.3

Odbor predlaga posebno obravnavo otoških regij v okviru novih strukturnih skladov.

| 7.6 | Zaradi posledic, ki nastanejo, ker ne obstaja posebna politika za nadomestilo stroškov zaradi otoške lege, Odbor zahteva, da vsi udeleženi akterji, vlade, civilna družba itd. sodelujejo pri vzpostavitvi platforme, ki bi povezovala in usklajevala vse zahteve — s ciljem, da se premagajo težave in da se zagotovi, da bodo na otoških območjih tudi v prihodnje obstajali kmetje — moški in ženske. |
| --- | --- |

7.6

Zaradi posledic, ki nastanejo, ker ne obstaja posebna politika za nadomestilo stroškov zaradi otoške lege, Odbor zahteva, da vsi udeleženi akterji, vlade, civilna družba itd. sodelujejo pri vzpostavitvi platforme, ki bi povezovala in usklajevala vse zahteve — s ciljem, da se premagajo težave in da se zagotovi, da bodo na otoških območjih tudi v prihodnje obstajali kmetje — moški in ženske.

V Bruslju, 13. septembra 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  UL C 302 z dne 14. 3. 2003, poročevalec: g. Jean-Paul Bastian.

1

(2)  UL C 302 z dne 7. 12. 2004 in CES 251/2005, UL C 234 z dne 22. 9. 2005, poročevalec: g. Gilbert Bros.

2

(3)  INI2000/2222, UL C 072 z dne 21. 3. 2001.

3

(4)  UL C 221 z dne 17. 9.2002, poročevalec g. Philippe Levaux.

4

(5)  UL C 24 z dne 31. 1. 2006, poročevalka ga. Margarita López Armendáriz.

5

(6)  UL C 30 z dne 30. 1. 1997, poročevalec: g. Leopoldo Quevedo Rojo.

6

(7)  UL C 74 z dne 23. 3. 2005.

7

(8)  Glej točko 1.

8

(9)  Več o tem siru, zaradi katerega je nastal praznik sira artisou v južnofrancoski pokrajini Margeride (departma Lozère) na spletni strani: http://www.artisoudemargeride.com/.

9

(10)  Glej internetno stran www.mountainproducts-europe.org/sites/euromontana/. Listina je v angleščini dosegljiva na: www.mountainproducts-europe.org/sites/Euromontana/CHARTER/Text_of_the_charter/charte_euromontana_en.pdf.

10

(11)  Glej pogodbo o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške k Evropski uniji.

11

(12)  Program POSEIDOM za francoske departmaje na skrajnem obrobju, POSEICAN za Kanarske otoke in POSEIMA za Azorske otoke in Madeiro.

12

(13)  Uredba (ES) št. 1260/1999.

13

(14)  COM(2004) 492 konč.

14

(15)  UL C 110 z dne 9.5. 2006, poročevalec g. Antonello Pezzini.

15

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/102 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/102

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o obvladovanju izzivov podnebnih sprememb in vlogi civilne družbe

(2006/C 318/17)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 19. januarja 2006 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi o naslednji temi: Obvladovanje izzivov podnebnih sprememb in vloga civilne družbe.

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 11. julija 2006. Poročevalec je bil g. Ehnmark.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 14. septembra) z 59 glasovi za, 1 glasom proti in 2 vzdržanima glasovoma sprejel naslednje mnenje.

A.   Sklepi

| A.1 | Podnebne spremembe so proces, ki ga ni mogoče zaustaviti, vsaj ne v naslednjih 15 do 20 letih. V tem pogledu moramo znati živeti s podnebnimi spremembami ter poiskati načine in sredstva za omilitev njihovih učinkov in se prilagoditi. |
| --- | --- |

A.1

Podnebne spremembe so proces, ki ga ni mogoče zaustaviti, vsaj ne v naslednjih 15 do 20 letih. V tem pogledu moramo znati živeti s podnebnimi spremembami ter poiskati načine in sredstva za omilitev njihovih učinkov in se prilagoditi.

| A.2 | Razprava o podnebnih spremembah je preveč osredotočena na makro perspektivo in dogodke v daljni prihodnosti. Jasno je, da je potrebna razprava o tem, kako podnebne spremembe vplivajo — in bodo vplivale — na državljane in njihovo vsakodnevno življenje. Vprašanja podnebnih sprememb je treba preoblikovati tako, da bodo bolj razumljiva in bolj konkretna. |
| --- | --- |

A.2

Razprava o podnebnih spremembah je preveč osredotočena na makro perspektivo in dogodke v daljni prihodnosti. Jasno je, da je potrebna razprava o tem, kako podnebne spremembe vplivajo — in bodo vplivale — na državljane in njihovo vsakodnevno življenje. Vprašanja podnebnih sprememb je treba preoblikovati tako, da bodo bolj razumljiva in bolj konkretna.

| A.3 | Socialni partnerji in organizirana civilna družba imajo glavno vlogo pri približevanju vprašanj podnebnih sprememb državljanom in spodbujanju razprave na lokalni ravni o tem, kako lahko lokalne skupnosti pripravijo konkretne ukrepe za prilagoditev podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

A.3

Socialni partnerji in organizirana civilna družba imajo glavno vlogo pri približevanju vprašanj podnebnih sprememb državljanom in spodbujanju razprave na lokalni ravni o tem, kako lahko lokalne skupnosti pripravijo konkretne ukrepe za prilagoditev podnebnim spremembam.

| A.4 | Podnebne spremembe bodo vplivale na velik del družbe. EESO je predstavil več takšnih primerov. Končni sklep je, da morajo lokalne skupnosti v EU skupaj s socialnimi partnerji in organizirano civilno družbo prevzeti večjo odgovornost za pripravo na posledice podnebnih sprememb in načrtovanje. |
| --- | --- |

A.4

Podnebne spremembe bodo vplivale na velik del družbe. EESO je predstavil več takšnih primerov. Končni sklep je, da morajo lokalne skupnosti v EU skupaj s socialnimi partnerji in organizirano civilno družbo prevzeti večjo odgovornost za pripravo na posledice podnebnih sprememb in načrtovanje.

| A.5 | EESO predlaga, da organizirana civilna družba in socialni partnerji v celotni Uniji začnejo dialog o podnebnih spremembah, ki bo obravnaval predvsem morebitne vplive podnebnih sprememb na vsakodnevno življenje. Glavni namen dialoga je dvigniti zavest in se pripraviti za naslednjih 15 do 20 let, ko se bodo sedanje podnebne spremembe poslabšale ne glede na to, kaj storimo sedaj. |
| --- | --- |

A.5

EESO predlaga, da organizirana civilna družba in socialni partnerji v celotni Uniji začnejo dialog o podnebnih spremembah, ki bo obravnaval predvsem morebitne vplive podnebnih sprememb na vsakodnevno življenje. Glavni namen dialoga je dvigniti zavest in se pripraviti za naslednjih 15 do 20 let, ko se bodo sedanje podnebne spremembe poslabšale ne glede na to, kaj storimo sedaj.

| A.6 | EESO predlaga, da vsaka država članica določi in/ali ustanovi informativni in koordinacijski urad za podnebne spremembe, ki bi pospešil stike med lokalno, regionalno in nacionalno ravnijo. |
| --- | --- |

A.6

EESO predlaga, da vsaka država članica določi in/ali ustanovi informativni in koordinacijski urad za podnebne spremembe, ki bi pospešil stike med lokalno, regionalno in nacionalno ravnijo.

| A.7 | EESO obžaluje, da se podnebne spremembe največkrat obravnavajo kot nekaj, kar se bo zgodilo v daljni prihodnosti. Podnebne spremembe niso več samo stvar daljne prihodnosti.
  Vpliv podnebnih sprememb je namreč je čutiti že danes. |
| --- | --- |

A.7

EESO obžaluje, da se podnebne spremembe največkrat obravnavajo kot nekaj, kar se bo zgodilo v daljni prihodnosti. Podnebne spremembe niso več samo stvar daljne prihodnosti.

Vpliv podnebnih sprememb je namreč je čutiti že danes.

1.   Uvod

| 1.1 | Podnebnih sprememb se vsi dobro zavedamo, manj pa se zavedamo vrste in obsega njihovih posledic. Eden od razlogov za to je nezadostno znanje na podlagi sedanjih raziskav in analiz scenarijev. Drug razlog pa je sama narava podnebnih sprememb: v glavnem gre za spremembe, ki nastajajo počasi, vmes pa prihaja do vse bolj pogostih dramatičnih dogodkov. Poleg tega se podnebne spremembe v javni razpravi pogosto obravnavajo kot vprašanje, ki se nanaša na druge, ne na nas. Nenazadnje pa so vsi osredotočeni na velike spremembe in zadeve, ki se bodo zgodile v daljni prihodnosti, zaradi česar vsakdanje dejanske težave ne pridejo do izraza. |
| --- | --- |

1.1

Podnebnih sprememb se vsi dobro zavedamo, manj pa se zavedamo vrste in obsega njihovih posledic. Eden od razlogov za to je nezadostno znanje na podlagi sedanjih raziskav in analiz scenarijev. Drug razlog pa je sama narava podnebnih sprememb: v glavnem gre za spremembe, ki nastajajo počasi, vmes pa prihaja do vse bolj pogostih dramatičnih dogodkov. Poleg tega se podnebne spremembe v javni razpravi pogosto obravnavajo kot vprašanje, ki se nanaša na druge, ne na nas. Nenazadnje pa so vsi osredotočeni na velike spremembe in zadeve, ki se bodo zgodile v daljni prihodnosti, zaradi česar vsakdanje dejanske težave ne pridejo do izraza.

| 1.2 | Kot primer lahko vzamemo taljenje polarnega ledu. V zadnjem času je bilo v medijih veliko govora o izračunih, da bi lahko taljenje polarnega ledu povzročilo dvig oceanske gladine za 13 metrov (glede na izračun Evropske agencije za okolje). Drug primer je zalivski tok: če bodo moteni mehanizmi za usmerjanje zalivskega toka, se bo temperatura v Severni Evropi zelo znižala. Te zgodbe kljub svoji zanimivosti in pomembnosti ne motivirajo ljudi, da bi se takoj in bolj konkretno odzvali na podnebne spremembe. |
| --- | --- |

1.2

Kot primer lahko vzamemo taljenje polarnega ledu. V zadnjem času je bilo v medijih veliko govora o izračunih, da bi lahko taljenje polarnega ledu povzročilo dvig oceanske gladine za 13 metrov (glede na izračun Evropske agencije za okolje). Drug primer je zalivski tok: če bodo moteni mehanizmi za usmerjanje zalivskega toka, se bo temperatura v Severni Evropi zelo znižala. Te zgodbe kljub svoji zanimivosti in pomembnosti ne motivirajo ljudi, da bi se takoj in bolj konkretno odzvali na podnebne spremembe.

| 1.3 | Poudariti je treba, da so podnebne spremembe, ki jih zdaj opažamo in jih skušamo obvladovati, komaj začetek dolgega procesa, ki je pred nami. V prihodnjih 15 do 20 letih se bodo sedanje podnebne spremembe še poslabšale, saj je človek že do sedaj poskrbel za dovolj „materiala“ v obliki toplogrednih plinov (in to počne še naprej). Zato se moramo torej pripraviti na podnebne spremembe in se jim prilagoditi. Vendar so za to, kar se bo zgodilo čez 15 in 20 let, odgovorne tudi sedanje generacije, saj bi lahko z ostrimi ukrepi danes ublažili spremembe podnebja v daljni prihodnosti. Razprave v okviru UNFCC (Okvirna konvencija Združenih narodov o podnebnih spremembah) in Kjotskega protokola nudijo priložnost za ukrepe po letu 2012, ki jo je treba izkoristiti. Če bomo to priložnost zamudili, se bo podnebje še naprej slabšalo in potrebni bodo še strožji ukrepi za spremembo teh trendov. Ne preseneča, da vse več držav podnebnim spremembam posveča izredno veliko pozornost. Vendar to ne pomeni, da se ta pozornost pozna tudi v praksi. |
| --- | --- |

1.3

Poudariti je treba, da so podnebne spremembe, ki jih zdaj opažamo in jih skušamo obvladovati, komaj začetek dolgega procesa, ki je pred nami. V prihodnjih 15 do 20 letih se bodo sedanje podnebne spremembe še poslabšale, saj je človek že do sedaj poskrbel za dovolj „materiala“ v obliki toplogrednih plinov (in to počne še naprej). Zato se moramo torej pripraviti na podnebne spremembe in se jim prilagoditi. Vendar so za to, kar se bo zgodilo čez 15 in 20 let, odgovorne tudi sedanje generacije, saj bi lahko z ostrimi ukrepi danes ublažili spremembe podnebja v daljni prihodnosti. Razprave v okviru UNFCC (Okvirna konvencija Združenih narodov o podnebnih spremembah) in Kjotskega protokola nudijo priložnost za ukrepe po letu 2012, ki jo je treba izkoristiti. Če bomo to priložnost zamudili, se bo podnebje še naprej slabšalo in potrebni bodo še strožji ukrepi za spremembo teh trendov. Ne preseneča, da vse več držav podnebnim spremembam posveča izredno veliko pozornost. Vendar to ne pomeni, da se ta pozornost pozna tudi v praksi.

| 1.4 | V razpravi o podnebnih spremembah v glavnem sodelujejo vlade in znanstveniki. Okoljske nevladne organizacije svojo vlogo zelo dobro opravljajo, vendar imajo izredno malo sredstev. Večje organizacije, kot so sindikati in združenja delodajalcev, v celoti gledano niso tako aktivni v razpravi o obvladovanju in blažitvi posledic podnebnih sprememb. Organizirana civilna družba mora imeti pri tem ključno vlogo, vendar se zdi, da ji ni ravno do tega. |
| --- | --- |

1.4

V razpravi o podnebnih spremembah v glavnem sodelujejo vlade in znanstveniki. Okoljske nevladne organizacije svojo vlogo zelo dobro opravljajo, vendar imajo izredno malo sredstev. Večje organizacije, kot so sindikati in združenja delodajalcev, v celoti gledano niso tako aktivni v razpravi o obvladovanju in blažitvi posledic podnebnih sprememb. Organizirana civilna družba mora imeti pri tem ključno vlogo, vendar se zdi, da ji ni ravno do tega.

| 1.5 | EESO trdno verjame, da se morajo v pripravo na podnebne spremembe in razpravo o podnebnih spremembah aktivno vključiti tudi socialni partnerji in celotna organizirana civilna družba. Podnebne spremembe prehajajo v fazo, ko postajata blažitev in prilagajanje del vsakodnevnega življenja. Podnebne spremembe niso več samo stvar oddaljene prihodnosti, temveč je njihov vpliv čutiti že danes. Zato je izredno pomembno, da se socialni partnerji in organizirana civilna družba aktivno vključijo v razpravo o podnebnih spremembah in pripravah nanje. |
| --- | --- |

1.5

EESO trdno verjame, da se morajo v pripravo na podnebne spremembe in razpravo o podnebnih spremembah aktivno vključiti tudi socialni partnerji in celotna organizirana civilna družba. Podnebne spremembe prehajajo v fazo, ko postajata blažitev in prilagajanje del vsakodnevnega življenja. Podnebne spremembe niso več samo stvar oddaljene prihodnosti, temveč je njihov vpliv čutiti že danes. Zato je izredno pomembno, da se socialni partnerji in organizirana civilna družba aktivno vključijo v razpravo o podnebnih spremembah in pripravah nanje.

| 1.6 | Sedanja razprava o podnebnih spremembah mora nujno bolj vključiti mikro perspektivo na podlagi položaja posameznikov in lokalnih skupnosti. Analizirati je treba način, kako bi lahko državljani omilili učinke sedanjih podnebnih sprememb: z vidika stroškov (zlasti stroškov energije), zavarovanja ali preference potrošnikov, če omenimo samo nekaj primerov. |
| --- | --- |

1.6

Sedanja razprava o podnebnih spremembah mora nujno bolj vključiti mikro perspektivo na podlagi položaja posameznikov in lokalnih skupnosti. Analizirati je treba način, kako bi lahko državljani omilili učinke sedanjih podnebnih sprememb: z vidika stroškov (zlasti stroškov energije), zavarovanja ali preference potrošnikov, če omenimo samo nekaj primerov.

| 1.7 | Namen tega mnenja je predvsem preučiti vlogo socialnih partnerjev in organizirane civilne družbe pri analiziranju, načrtovanju in izvajanju korakov za obvladovanje izzivov podnebnih sprememb. Osredotoča se na načine in sredstva z gospodarskega, družbenega in demokratičnega stališča s stvarnim pristopom od spodaj navzgor. |
| --- | --- |

1.7

Namen tega mnenja je predvsem preučiti vlogo socialnih partnerjev in organizirane civilne družbe pri analiziranju, načrtovanju in izvajanju korakov za obvladovanje izzivov podnebnih sprememb. Osredotoča se na načine in sredstva z gospodarskega, družbenega in demokratičnega stališča s stvarnim pristopom od spodaj navzgor.

| 1.8 | Treba se bo osredotočiti na prihodnjih 15 do 20 let, saj se bodo v tem času podnebne spremembe nadaljevale glede na to, kaj smo storili do sedaj. Prav tako je jasno, da se moramo zdaj prilagoditi začetnim učinkom in se pripraviti tudi na tiste, ki jih bomo občutili v prihodnosti. |
| --- | --- |

1.8

Treba se bo osredotočiti na prihodnjih 15 do 20 let, saj se bodo v tem času podnebne spremembe nadaljevale glede na to, kaj smo storili do sedaj. Prav tako je jasno, da se moramo zdaj prilagoditi začetnim učinkom in se pripraviti tudi na tiste, ki jih bomo občutili v prihodnosti.

| 1.9 | Pogosto se opaža, da državljani, ki jih zanima, kako bodo podnebne spremembe vplivale na njihovo vsakodnevno življenje, poročilom in informacijam o podnebnih spremembah zaradi njihove številčnosti in kompleksnosti težko sledijo. O podnebnih spremembah je na voljo ogromno informacij, kar je pravi izziv na področju komunikacije. Za to situacijo bo potrebno politično vodstvo, saj bodo nekateri neizogibni ukrepi nedvomno prinesli nekaj nelagodja v vsakodnevno življenje. |
| --- | --- |

1.9

Pogosto se opaža, da državljani, ki jih zanima, kako bodo podnebne spremembe vplivale na njihovo vsakodnevno življenje, poročilom in informacijam o podnebnih spremembah zaradi njihove številčnosti in kompleksnosti težko sledijo. O podnebnih spremembah je na voljo ogromno informacij, kar je pravi izziv na področju komunikacije. Za to situacijo bo potrebno politično vodstvo, saj bodo nekateri neizogibni ukrepi nedvomno prinesli nekaj nelagodja v vsakodnevno življenje.

| 1.10 | Poudariti je treba, da se izvaja nekaj zelo uspešnih študij. Ravno tako je pomemben Evropski program o podnebnih spremembah, ki je sedaj v drugi fazi. V programu je bilo določenih nekaj delovnih skupin za trgovanje z emisijami, oskrbo z energijo in povpraševanje po energiji, promet, industrijo, kmetijstvo in gozdarstvo, če omenimo samo nekaj primerov. Drugi program o podnebnih spremembah, ki ga je uvedla Evropska komisija oktobra 2005, vključuje nove delovne skupine za prilagoditev, zajem ogljikovega dioksida in geološko shranjevanje, letalstvo in celostni pristop k emisijam CO2 lahkih tovornih vozil, pa tudi številne skupine za preverjanje izvajanja predhodnih ukrepov. Gledano v celoti programi o podnebnih spremembah ponujajo veliko analiz in informacij, pa tudi podlago številnim sklepom Sveta. |
| --- | --- |

1.10

Poudariti je treba, da se izvaja nekaj zelo uspešnih študij. Ravno tako je pomemben Evropski program o podnebnih spremembah, ki je sedaj v drugi fazi. V programu je bilo določenih nekaj delovnih skupin za trgovanje z emisijami, oskrbo z energijo in povpraševanje po energiji, promet, industrijo, kmetijstvo in gozdarstvo, če omenimo samo nekaj primerov. Drugi program o podnebnih spremembah, ki ga je uvedla Evropska komisija oktobra 2005, vključuje nove delovne skupine za prilagoditev, zajem ogljikovega dioksida in geološko shranjevanje, letalstvo in celostni pristop k emisijam CO2 lahkih tovornih vozil, pa tudi številne skupine za preverjanje izvajanja predhodnih ukrepov. Gledano v celoti programi o podnebnih spremembah ponujajo veliko analiz in informacij, pa tudi podlago številnim sklepom Sveta.

| 1.11 | Ali je potrebna razširitev programa o podnebnih spremembah? Da, saj obstaja splošna potreba po več konkretnih informacijah, predvsem pa več primerih uspešnih pobud. Poleg tega obravnavanje podnebnih sprememb zahteva aktivno sodelovanje zainteresiranih strani in seveda državljanov. Evropska komisija je to potrebo zaznala, zato je sprožila veliko informativno in komunikacijsko kampanjo. Pobuda je zelo dobrodošla. Vseeno pa je treba sprožiti dodatne informativne akcije, ki bodo vključile vse države članice, uskladile delo na ravni EU, nacionalni in lokalni ravni, ter ta vprašanja predvsem približala ljudem. |
| --- | --- |

1.11

Ali je potrebna razširitev programa o podnebnih spremembah? Da, saj obstaja splošna potreba po več konkretnih informacijah, predvsem pa več primerih uspešnih pobud. Poleg tega obravnavanje podnebnih sprememb zahteva aktivno sodelovanje zainteresiranih strani in seveda državljanov. Evropska komisija je to potrebo zaznala, zato je sprožila veliko informativno in komunikacijsko kampanjo. Pobuda je zelo dobrodošla. Vseeno pa je treba sprožiti dodatne informativne akcije, ki bodo vključile vse države članice, uskladile delo na ravni EU, nacionalni in lokalni ravni, ter ta vprašanja predvsem približala ljudem.

2.   Obsežnost izzivov podnebnih sprememb

| 2.1 | Podnebne spremembe bodo znatno vplivale na veliko področij v sodobnih družbah. Učinki niso omejeni na ekstremne vremenske razmere. Sem spadajo med drugim poplave, gozdni požari, infrastrukturna škoda, izgube v kmetijstvu, težave s kakovostjo zraka, zlasti v velemestih, težave oskrbe z energijo, omejitve uporabe vode in vplivi na industrijo, zlasti v predelovalni industriji. K temu lahko dodamo urbanistično planiranje in uvedbo novih arhitekturnih rešitev za varčevanje z energijo. |
| --- | --- |

2.1

Podnebne spremembe bodo znatno vplivale na veliko področij v sodobnih družbah. Učinki niso omejeni na ekstremne vremenske razmere. Sem spadajo med drugim poplave, gozdni požari, infrastrukturna škoda, izgube v kmetijstvu, težave s kakovostjo zraka, zlasti v velemestih, težave oskrbe z energijo, omejitve uporabe vode in vplivi na industrijo, zlasti v predelovalni industriji. K temu lahko dodamo urbanistično planiranje in uvedbo novih arhitekturnih rešitev za varčevanje z energijo.

| 2.2 | Počasi se zavedamo dejstva, da bodo podnebne spremembe vplivale na veliko različnih področij, ki se med seboj prekrivajo. Javna podpora, ki je potrebna za nujno ukrepanje, se je počasi začela pojavljati. |
| --- | --- |

2.2

Počasi se zavedamo dejstva, da bodo podnebne spremembe vplivale na veliko različnih področij, ki se med seboj prekrivajo. Javna podpora, ki je potrebna za nujno ukrepanje, se je počasi začela pojavljati.

| 2.3 | Posebni ukrepi za spopadanje s podnebnimi spremembami imajo v večini primerov jasne in včasih neprijetne posledice na vsakdanje življenje ljudi. |
| --- | --- |

2.3

Posebni ukrepi za spopadanje s podnebnimi spremembami imajo v večini primerov jasne in včasih neprijetne posledice na vsakdanje življenje ljudi.

| 2.4 | Obstaja jasna podobnost s sedanjo razpravo o strategiji EU za trajnostni razvoj. Na začetku te razprave je bilo očitno, da se javnost ne zaveda, kaj bo resnično potrebno za izboljšanje možnosti trajnostnega razvoja v Evropski uniji in po svetu. Prihodnji izzivi na področju trajnostnega razvoja naj bi povzročili temeljite spremembe v načinu dela in delovanja naše družbe. (1) |
| --- | --- |

2.4

Obstaja jasna podobnost s sedanjo razpravo o strategiji EU za trajnostni razvoj. Na začetku te razprave je bilo očitno, da se javnost ne zaveda, kaj bo resnično potrebno za izboljšanje možnosti trajnostnega razvoja v Evropski uniji in po svetu. Prihodnji izzivi na področju trajnostnega razvoja naj bi povzročili temeljite spremembe v načinu dela in delovanja naše družbe. (1)

| 2.5 | Boj proti podnebnim spremembam je seveda sestavni del prizadevanja za dosego trajnostnega razvoja. Boj proti podnebnim spremembam mora biti — tako kot celotno prizadevanje za trajnostni razvoj — stvaren in premišljen. |
| --- | --- |

2.5

Boj proti podnebnim spremembam je seveda sestavni del prizadevanja za dosego trajnostnega razvoja. Boj proti podnebnim spremembam mora biti — tako kot celotno prizadevanje za trajnostni razvoj — stvaren in premišljen.

| 2.6 | Lizbonska strategija se včasih omenja kot uresničenje vizije trajnostnega razvoja in sicer že v začetnem desetletnem obdobju. Lizbonska strategija se osredotoča na ekonomske, socialne in okoljske stebre. Pogosto se pozablja, da je lizbonska strategija že od začetka predvidevala zelo visoke cilje v zvezi z okoljem, podnebnimi spremembami in trajnostnim okoljem na splošno. Zato ukrepov proti podnebnim spremembam ni mogoče popolnoma ločeno obravnavati. Podnebne spremembe so bistveni del širše vizije in so tesno povezane s splošno potrebo po ukrepanju. |
| --- | --- |

2.6

Lizbonska strategija se včasih omenja kot uresničenje vizije trajnostnega razvoja in sicer že v začetnem desetletnem obdobju. Lizbonska strategija se osredotoča na ekonomske, socialne in okoljske stebre. Pogosto se pozablja, da je lizbonska strategija že od začetka predvidevala zelo visoke cilje v zvezi z okoljem, podnebnimi spremembami in trajnostnim okoljem na splošno. Zato ukrepov proti podnebnim spremembam ni mogoče popolnoma ločeno obravnavati. Podnebne spremembe so bistveni del širše vizije in so tesno povezane s splošno potrebo po ukrepanju.

| 2.7 | Ponavljajoče se pripombe v zvezi z lizbonsko strategijo so, da države članice in njihove vlade niso namenile dovolj pozornosti dogovorjenim ukrepom in naložbam. Sklepamo lahko, da učinki lizbonske strategije na državljane niso niti zelo neposredni niti zelo očitni. Vendar so učinki podnebnih sprememb, na primer naravnih nesreč, pogosto zelo očitni. Državljani se bodo morali vnaprej ustrezno pripraviti, da bi omilili te učinke. |
| --- | --- |

2.7

Ponavljajoče se pripombe v zvezi z lizbonsko strategijo so, da države članice in njihove vlade niso namenile dovolj pozornosti dogovorjenim ukrepom in naložbam. Sklepamo lahko, da učinki lizbonske strategije na državljane niso niti zelo neposredni niti zelo očitni. Vendar so učinki podnebnih sprememb, na primer naravnih nesreč, pogosto zelo očitni. Državljani se bodo morali vnaprej ustrezno pripraviti, da bi omilili te učinke.

| 2.8 | Podnebne spremembe se pogosto opisujejo le z vidika finančnih izgub. To ne daje popolne slike. Socialna razsežnost podnebnih sprememb mora biti v celoti priznana. Ne gre samo za to, da lahko ljudje izgubijo svoje domove in delovna mesta. S tem so povezani tudi višji stroški za energijo, prosti čas in počitnice. Prav tako morajo ljudje zaradi tega spremeniti svoje potrošniške navade. Med drugim obstaja tudi tveganje, da bo prilagoditev podnebnim spremembam povzročila novo socialno in ekonomsko neravnovesje z negativnimi posledicami za ljudi v oddaljenih regijah in ljudi z nizkimi dohodki. |
| --- | --- |

2.8

Podnebne spremembe se pogosto opisujejo le z vidika finančnih izgub. To ne daje popolne slike. Socialna razsežnost podnebnih sprememb mora biti v celoti priznana. Ne gre samo za to, da lahko ljudje izgubijo svoje domove in delovna mesta. S tem so povezani tudi višji stroški za energijo, prosti čas in počitnice. Prav tako morajo ljudje zaradi tega spremeniti svoje potrošniške navade. Med drugim obstaja tudi tveganje, da bo prilagoditev podnebnim spremembam povzročila novo socialno in ekonomsko neravnovesje z negativnimi posledicami za ljudi v oddaljenih regijah in ljudi z nizkimi dohodki.

| 2.9 | Odbor poudarja pomen socialne kohezije v boju proti podnebnim spremembam. Večja uporaba gospodarskih dejavnikov pri prepričevanju državljanov mora upoštevati morebitne negativne posledice za družbo. Tudi druge ukrepe proti podnebnim spremembam je treba preveriti glede na vpliv na socialno kohezijo. Iz tega je razvidno, da je treba organizirano civilno družbo vključiti v celotni postopek boja proti podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

2.9

Odbor poudarja pomen socialne kohezije v boju proti podnebnim spremembam. Večja uporaba gospodarskih dejavnikov pri prepričevanju državljanov mora upoštevati morebitne negativne posledice za družbo. Tudi druge ukrepe proti podnebnim spremembam je treba preveriti glede na vpliv na socialno kohezijo. Iz tega je razvidno, da je treba organizirano civilno družbo vključiti v celotni postopek boja proti podnebnim spremembam.

| 2.10 | Potrebna je nadaljnja analiza posledic podnebnih sprememb za delovno življenje. Te posledice ne vključujejo samo prehoda na proizvodne metode, ki varčujejo z energijo in naravnimi viri, ampak tudi premestitev proizvodnih obratov v skladu z razpoložljivostjo cenejših obnovljivih virov energije. Za zaposlene bo prehod na nove proizvodne metode in nova področja storitev povzročil nove zahteve za dodatno usposabljanje in vseživljenjsko učenje. Socialni dialog mora zlasti na ravni Unije poudariti vpliv podnebnih sprememb na družbo in predvsem njihovih učinkov na delovno življenje. Socialni partnerji na ravni EU morajo podnebne spremembe obravnavati prednostno. V tem pogledu je treba poudariti, da blažitev podnebnih sprememb sama po sebi ne vodi k tveganju brezposelnosti. Pač pa učinki podnebnih sprememb lahko odprejo priložnosti za nova delovna mesta (glej 2.13). |
| --- | --- |

2.10

Potrebna je nadaljnja analiza posledic podnebnih sprememb za delovno življenje. Te posledice ne vključujejo samo prehoda na proizvodne metode, ki varčujejo z energijo in naravnimi viri, ampak tudi premestitev proizvodnih obratov v skladu z razpoložljivostjo cenejših obnovljivih virov energije. Za zaposlene bo prehod na nove proizvodne metode in nova področja storitev povzročil nove zahteve za dodatno usposabljanje in vseživljenjsko učenje. Socialni dialog mora zlasti na ravni Unije poudariti vpliv podnebnih sprememb na družbo in predvsem njihovih učinkov na delovno življenje. Socialni partnerji na ravni EU morajo podnebne spremembe obravnavati prednostno. V tem pogledu je treba poudariti, da blažitev podnebnih sprememb sama po sebi ne vodi k tveganju brezposelnosti. Pač pa učinki podnebnih sprememb lahko odprejo priložnosti za nova delovna mesta (glej 2.13).

| 2.11 | Potrošniki bodo kmalu čutili posledice podnebnih sprememb, ker bodo neizogibno spremenile potrošniške vzorce v zvezi s prehranjevanjem, prevozom, stanovanjem in počitnicami. Vendar lahko potrošniki prav tako prispevajo k omilitvi podnebnih sprememb in zagotavljanju podlage za dolgoročne ukrepe za zaustavitev podnebnih sprememb. Nedvomno najboljši način za dosego trajnostnih načinov proizvodnje je uveljavljeno in močno potrošniško gibanje, ki ima stik z državljani. Potrošnike je treba obravnavati kot ključne akterje ali morebitne ključne akterje pri omilitvi vpliva podnebnih sprememb na posameznika. |
| --- | --- |

2.11

Potrošniki bodo kmalu čutili posledice podnebnih sprememb, ker bodo neizogibno spremenile potrošniške vzorce v zvezi s prehranjevanjem, prevozom, stanovanjem in počitnicami. Vendar lahko potrošniki prav tako prispevajo k omilitvi podnebnih sprememb in zagotavljanju podlage za dolgoročne ukrepe za zaustavitev podnebnih sprememb. Nedvomno najboljši način za dosego trajnostnih načinov proizvodnje je uveljavljeno in močno potrošniško gibanje, ki ima stik z državljani. Potrošnike je treba obravnavati kot ključne akterje ali morebitne ključne akterje pri omilitvi vpliva podnebnih sprememb na posameznika.

| 2.12 | Svetovna razsežnost podnebnih sprememb se omenja v smislu naravnih nesreč, povezanih z vremenom v drugih državah, ki povzročajo veliko smrtnih žrtev in izgubo premoženja. Tropske bolezni se lahko zaradi podnebnih sprememb razširijo na druga območja, kar bo povzročilo dodatne težave. Podnebne spremembe bodo preizkus solidarnosti med ljudmi in narodi. Industrializirane države bodo okrepile svojo sposobnost zagotavljanja podpore in pomoči. Zavedati se je treba, da v državah v razvoju glavne posledice podnebnih sprememb največkrat čutijo najrevnejši. Svetovna socialna razsežnost podnebnih sprememb je bistvenega pomena; to je področje, na katerem se lahko veliko stori, da bi rešili težave, ki bi se lahko drugače hitro povečale. |
| --- | --- |

2.12

Svetovna razsežnost podnebnih sprememb se omenja v smislu naravnih nesreč, povezanih z vremenom v drugih državah, ki povzročajo veliko smrtnih žrtev in izgubo premoženja. Tropske bolezni se lahko zaradi podnebnih sprememb razširijo na druga območja, kar bo povzročilo dodatne težave. Podnebne spremembe bodo preizkus solidarnosti med ljudmi in narodi. Industrializirane države bodo okrepile svojo sposobnost zagotavljanja podpore in pomoči. Zavedati se je treba, da v državah v razvoju glavne posledice podnebnih sprememb največkrat čutijo najrevnejši. Svetovna socialna razsežnost podnebnih sprememb je bistvenega pomena; to je področje, na katerem se lahko veliko stori, da bi rešili težave, ki bi se lahko drugače hitro povečale.

| 2.13 | Podnebne spremembe se najpogosteje obravnavajo v smislu groženj in slabosti. Vseeno lahko v ukrepih za omilitev podnebnih sprememb najdemo pozitivne strani. S hitro rastočo potrebo po energetsko varčnih načinih proizvodnje in prevoza se je odprlo veliko novo področje za raziskave, razvoj novih tehnologij in trženje novih proizvodov. To mora biti pomemben del odziva EU na izzive podnebnih sprememb. V okviru pobude Komisije za integrirano industrijsko politiko bi moralo imeti spodbujanje in organizacija razvoja okolju prijaznih tehnologij absolutno prednost. Pri tem imajo lahko tudi MSP pomembno vlogo. |
| --- | --- |

2.13

Podnebne spremembe se najpogosteje obravnavajo v smislu groženj in slabosti. Vseeno lahko v ukrepih za omilitev podnebnih sprememb najdemo pozitivne strani. S hitro rastočo potrebo po energetsko varčnih načinih proizvodnje in prevoza se je odprlo veliko novo področje za raziskave, razvoj novih tehnologij in trženje novih proizvodov. To mora biti pomemben del odziva EU na izzive podnebnih sprememb. V okviru pobude Komisije za integrirano industrijsko politiko bi moralo imeti spodbujanje in organizacija razvoja okolju prijaznih tehnologij absolutno prednost. Pri tem imajo lahko tudi MSP pomembno vlogo.

| 2.14 | Obvladovanje in blažitev posledic podnebnih sprememb lahko privede do nepričakovanih težav. Primer: nov pomen proizvodnje etanola iz kmetijskih pridelkov je postal pravi hit v nekaterih državah, zato se nekatere kulture, na primer koruza, vse bolj uporabljajo za proizvodnjo etanola. Vendar so te iste kulture tudi glavni proizvodi za pomoč v hrani tistim območjem v državah v razvoju, na katerih vlada lakota. Ta primer nam daje jasno vedeti, kako pomembno je izogibanje enostranskim rešitvam. |
| --- | --- |

2.14

Obvladovanje in blažitev posledic podnebnih sprememb lahko privede do nepričakovanih težav. Primer: nov pomen proizvodnje etanola iz kmetijskih pridelkov je postal pravi hit v nekaterih državah, zato se nekatere kulture, na primer koruza, vse bolj uporabljajo za proizvodnjo etanola. Vendar so te iste kulture tudi glavni proizvodi za pomoč v hrani tistim območjem v državah v razvoju, na katerih vlada lakota. Ta primer nam daje jasno vedeti, kako pomembno je izogibanje enostranskim rešitvam.

| 2.15 | Obseg izziva za prihodnost se lahko ponazori z naslednjim citatom: „Znanost nam pravi, da bi za omejitev škode moral biti naš cilj omejitev prihodnjega povišanja svetovne povprečne temperature na 2o C nad predindustrijsko stopnjo. Cilj 2o C pomeni, da so potrebne politike tako za prilagoditev na podnebne spremembe, kakor tudi za omilitev teh sprememb. Kljub izvajanju že dogovorjenih politik bodo svetovne emisije v naslednjih dveh desetletjih verjetno naraščale in zdi se potrebno, da se svetovne emisije zmanjšajo za vsaj 15 % do leta 2050 v primerjavi s stopnjami iz leta 1990, kar bo zahtevalo veliko naporov“ (Sporočilo Komisije Uspešen boj proti svetovnim podnebnim spremembam (2)). Zadnji del citata lahko označimo kot veliko podcenjevanje. Vseeno pa ponazarja pomembnost uveljavljanja procesa na lokalni in regionalni ravni pri državljanih. |
| --- | --- |

2.15

Obseg izziva za prihodnost se lahko ponazori z naslednjim citatom: „Znanost nam pravi, da bi za omejitev škode moral biti naš cilj omejitev prihodnjega povišanja svetovne povprečne temperature na 2o C nad predindustrijsko stopnjo. Cilj 2o C pomeni, da so potrebne politike tako za prilagoditev na podnebne spremembe, kakor tudi za omilitev teh sprememb. Kljub izvajanju že dogovorjenih politik bodo svetovne emisije v naslednjih dveh desetletjih verjetno naraščale in zdi se potrebno, da se svetovne emisije zmanjšajo za vsaj 15 % do leta 2050 v primerjavi s stopnjami iz leta 1990, kar bo zahtevalo veliko naporov“ (Sporočilo Komisije Uspešen boj proti svetovnim podnebnim spremembam (2)). Zadnji del citata lahko označimo kot veliko podcenjevanje. Vseeno pa ponazarja pomembnost uveljavljanja procesa na lokalni in regionalni ravni pri državljanih.

3.   Deset področij, kjer lahko sodeluje civilna družba

| 3.1 | Urbanistično in prostorsko planiranje je sektor, kjer se lahko veliko izboljša v zvezi z omilitvijo podnebnih sprememb in varčevanjem z energijo. Dobro urbanistično planiranje mora vključevati podnebju prijazne stanovanjske in prometne rešitve. Študije so potrdile pozitivne učinke za energijo, ki so odvisni od tega, kje in kako so stavbe nameščene v krajini ali naselju. (3) Arhitekturne rešitve so pomembne zaradi najboljše izrabe sončne energije in izolacije stavb. Dodatni vidik je je seveda pomen takšnih rešitev za oblikovanje za uporabnika prijaznih vasi, predmestij in mestnih območij, ki v družbi dobro funkcionirajo. Socialni partnerji in organizirana civilna družba morajo biti vključeni v zgodnjo fazo urbanističnega planiranja in planiranja skupnosti. |
| --- | --- |

3.1

Urbanistično in prostorsko planiranje je sektor, kjer se lahko veliko izboljša v zvezi z omilitvijo podnebnih sprememb in varčevanjem z energijo. Dobro urbanistično planiranje mora vključevati podnebju prijazne stanovanjske in prometne rešitve. Študije so potrdile pozitivne učinke za energijo, ki so odvisni od tega, kje in kako so stavbe nameščene v krajini ali naselju. (3) Arhitekturne rešitve so pomembne zaradi najboljše izrabe sončne energije in izolacije stavb. Dodatni vidik je je seveda pomen takšnih rešitev za oblikovanje za uporabnika prijaznih vasi, predmestij in mestnih območij, ki v družbi dobro funkcionirajo. Socialni partnerji in organizirana civilna družba morajo biti vključeni v zgodnjo fazo urbanističnega planiranja in planiranja skupnosti.

| 3.1.1 | Evropska komisija mora začeti posvetovanja z regionalnimi in lokalnimi organi oblasti ter drugimi zainteresiranimi stranmi v zvezi s smernicami za urbanistično planiranje glede na vse več podnebnih sprememb. EESO predlaga, da Komisija pripravi osnovno informativno gradivo za urbanistično planiranje skupaj s smernicami o obstoječih uspešnih rešitvah. |
| --- | --- |

3.1.1

Evropska komisija mora začeti posvetovanja z regionalnimi in lokalnimi organi oblasti ter drugimi zainteresiranimi stranmi v zvezi s smernicami za urbanistično planiranje glede na vse več podnebnih sprememb. EESO predlaga, da Komisija pripravi osnovno informativno gradivo za urbanistično planiranje skupaj s smernicami o obstoječih uspešnih rešitvah.

| 3.2 | Boj proti podnebnim spremembam bo pokazal na potrebo po modernizaciji in izolaciji starih in novih stavb ob uporabi vseh potrebnih tehnik in gradbenih materialov za varčevanje z energijo. Na področju gradbenega materiala, zlasti v zvezi s toplotno izolacijo, so potrebni dodatni ukrepi. Pri tem ne gre samo za učinkovitejše sisteme ogrevanja, temveč tudi za boljšo toplotno izolacijo hiš (pred nizkimi in visokimi zunanjimi temperaturami). Ne smemo pozabiti vročega poletja v Evropi izpred nekaj let. Z davčnimi olajšavami bi lahko lastnike zasebnih hiš spodbudili, da na novo izolirajo svoje hiše in stanovanja. EESO priporoča, naj se uvede sistem certifikatov energetske učinkovitosti kot način zagotavljanja ustreznih informacij potrošnikom o energetskih stroških bivanja v posamezni hiši ali stanovanju. |
| --- | --- |

3.2

Boj proti podnebnim spremembam bo pokazal na potrebo po modernizaciji in izolaciji starih in novih stavb ob uporabi vseh potrebnih tehnik in gradbenih materialov za varčevanje z energijo. Na področju gradbenega materiala, zlasti v zvezi s toplotno izolacijo, so potrebni dodatni ukrepi. Pri tem ne gre samo za učinkovitejše sisteme ogrevanja, temveč tudi za boljšo toplotno izolacijo hiš (pred nizkimi in visokimi zunanjimi temperaturami). Ne smemo pozabiti vročega poletja v Evropi izpred nekaj let. Z davčnimi olajšavami bi lahko lastnike zasebnih hiš spodbudili, da na novo izolirajo svoje hiše in stanovanja. EESO priporoča, naj se uvede sistem certifikatov energetske učinkovitosti kot način zagotavljanja ustreznih informacij potrošnikom o energetskih stroških bivanja v posamezni hiši ali stanovanju.

| 3.3 | Cestni promet se v EU hitro povečuje. Železniški promet se težko primerja s cestnim, ki ima več prednosti pri hitri dostavi od vrat do vrat. Ta trend je glede na emisije CO2 in povišanje cen goriva nedopusten. Potrebna je ločitev med rastjo BDP in rastjo cestnega prometa, če želimo, da bo boj proti podnebnim spremembam uspešen. Določiti je treba še konkretne ukrepe za to. Logični odgovor na to bi bil, da je potreben sistem hitrega železniškega tovornega prometa, zlasti v razširjeni Uniji. Več tovornega železniškega prometa bo zahtevalo velikanska vlaganja. Do določene mere se lahko spodbudijo cene za prevoz blaga po železnici. Za potrošnike je bistvena hitra in učinkovita dobava živil. Za industrijo pa je bistveno, da poteka dobava blaga brez težav in da je pravočasna. Obenem pa so prenatrpane avtoceste precejšen onesnaževalec okolja. Zastareli tovornjaki še prispevajo k onesnaženju. Preproste rešitve tega vprašanja v širšem podnebnem kontekstu ni. Pač pa je potrebna strategija z več ukrepi, ki vključuje tudi podporne ukrepe za železniški promet, potrebnih pa je tudi več raziskav za razvoj med drugim učinkovitih in okolju prijaznih motorjev tovornjakov na alternativna goriva. Za potrošnike bo pomembno, da poznajo dejanski strošek prevoza posameznega artikla. |
| --- | --- |

3.3

Cestni promet se v EU hitro povečuje. Železniški promet se težko primerja s cestnim, ki ima več prednosti pri hitri dostavi od vrat do vrat. Ta trend je glede na emisije CO2 in povišanje cen goriva nedopusten. Potrebna je ločitev med rastjo BDP in rastjo cestnega prometa, če želimo, da bo boj proti podnebnim spremembam uspešen. Določiti je treba še konkretne ukrepe za to. Logični odgovor na to bi bil, da je potreben sistem hitrega železniškega tovornega prometa, zlasti v razširjeni Uniji. Več tovornega železniškega prometa bo zahtevalo velikanska vlaganja. Do določene mere se lahko spodbudijo cene za prevoz blaga po železnici. Za potrošnike je bistvena hitra in učinkovita dobava živil. Za industrijo pa je bistveno, da poteka dobava blaga brez težav in da je pravočasna. Obenem pa so prenatrpane avtoceste precejšen onesnaževalec okolja. Zastareli tovornjaki še prispevajo k onesnaženju. Preproste rešitve tega vprašanja v širšem podnebnem kontekstu ni. Pač pa je potrebna strategija z več ukrepi, ki vključuje tudi podporne ukrepe za železniški promet, potrebnih pa je tudi več raziskav za razvoj med drugim učinkovitih in okolju prijaznih motorjev tovornjakov na alternativna goriva. Za potrošnike bo pomembno, da poznajo dejanski strošek prevoza posameznega artikla.

| 3.4 | Področje potovanj in preživljanja prostega časa se bo moralo spopadati z vedno višjimi cenami energije, ki bodo vplivale na cestni in zračni promet. Cena bencina je v zadnjih letih skokovito narasla, kar je potrošnike do sedaj že prepričalo, da so potrebne nove rešitve. Vse večji interes za manjše in energetsko učinkovitejše avtomobile je zelo obetavna novica. V bistvu je to eden najboljših znakov idealnih rešitev pri boju proti podnebnim spremembam: manjši avtomobili, ki manj onesnažujejo, ter ogromen potencialni svetovni trg za takšne avtomobile in rešitve. Kot kažejo izkušnje v nekaterih državah, so obetavne tudi davčne olajšave za uporabo alternativnih goriv. |
| --- | --- |

3.4

Področje potovanj in preživljanja prostega časa se bo moralo spopadati z vedno višjimi cenami energije, ki bodo vplivale na cestni in zračni promet. Cena bencina je v zadnjih letih skokovito narasla, kar je potrošnike do sedaj že prepričalo, da so potrebne nove rešitve. Vse večji interes za manjše in energetsko učinkovitejše avtomobile je zelo obetavna novica. V bistvu je to eden najboljših znakov idealnih rešitev pri boju proti podnebnim spremembam: manjši avtomobili, ki manj onesnažujejo, ter ogromen potencialni svetovni trg za takšne avtomobile in rešitve. Kot kažejo izkušnje v nekaterih državah, so obetavne tudi davčne olajšave za uporabo alternativnih goriv.

| 3.5 | V tem smislu bo treba posvečati posebno pozornost obsegu vsakodnevnega prometa proti velemestom in iz njih. Zaradi izjemno hitre rasti velemestnih območij v EU in drugod po svetu so nujne nove rešitve za vsakodnevni prevoz na delo/v šolo in prevoz blaga. Poskusi s posebnim plačevanjem za vstop v mestna središča z avtomobilom so se dejansko izkazali kot pozitivni, kadar so bili združeni z velikimi naložbami v hiter in udoben javni prevoz. Sprejemanje ukrepov proti uporabi avtomobilov brez kakršne koli primerljive zamenjave bo povzročilo le proteste javnosti. Državljani se bodo zavzemali za pravico uporabe osebnega avtomobila, če druge rešitve ne bodo primerne. Mnenje civilne družbe ima pri tem odločilno vlogo. |
| --- | --- |

3.5

V tem smislu bo treba posvečati posebno pozornost obsegu vsakodnevnega prometa proti velemestom in iz njih. Zaradi izjemno hitre rasti velemestnih območij v EU in drugod po svetu so nujne nove rešitve za vsakodnevni prevoz na delo/v šolo in prevoz blaga. Poskusi s posebnim plačevanjem za vstop v mestna središča z avtomobilom so se dejansko izkazali kot pozitivni, kadar so bili združeni z velikimi naložbami v hiter in udoben javni prevoz. Sprejemanje ukrepov proti uporabi avtomobilov brez kakršne koli primerljive zamenjave bo povzročilo le proteste javnosti. Državljani se bodo zavzemali za pravico uporabe osebnega avtomobila, če druge rešitve ne bodo primerne. Mnenje civilne družbe ima pri tem odločilno vlogo.

| 3.6 | Zgoraj omenjeni izzivi so del širše razprave o zmanjšanju uvoza in uporabe fosilnih goriv v Evropski uniji. Negotovost glede zagotovitve zadostne oskrbe fosilnih goriv pozimi 2005/2006 je še povečala nujnost novih rešitev. Nekatere države članice uvajajo ambiciozne programe za bistveno zmanjšanje uporabe fosilnih goriv in si prizadevajo za obnovljive alternativne vire skupaj z novimi politikami za spodbujanje uporabe energetsko učinkovitih rešitev. V nekaterih državah, kot je Švedska, so vlade začele študijo ukrepov o tem, kako drastično zmanjšati uvoz fosilnih goriv. Evropska komisija mora začeti posvetovanja z zainteresiranimi stranmi in vladami držav članic o novem prizadevanju za izrazito zmanjšanje uvoza fosilnih goriv v EU. Do konca desetletja morajo vse države članice EU začeti pobude za določitev načinov in sredstev za dosego večjega zmanjšanja uvoza in porabe fosilnih goriv. To lahko znatno prispeva k prihodnjemu kjotskemu programu in dolgoročni zaustavitvi podnebnih sprememb. To bi bila tudi velika tehnološka in industrijska priložnost za Evropsko unijo. Organizirana civilna družba bi imela od tega velike koristi. |
| --- | --- |

3.6

Zgoraj omenjeni izzivi so del širše razprave o zmanjšanju uvoza in uporabe fosilnih goriv v Evropski uniji. Negotovost glede zagotovitve zadostne oskrbe fosilnih goriv pozimi 2005/2006 je še povečala nujnost novih rešitev. Nekatere države članice uvajajo ambiciozne programe za bistveno zmanjšanje uporabe fosilnih goriv in si prizadevajo za obnovljive alternativne vire skupaj z novimi politikami za spodbujanje uporabe energetsko učinkovitih rešitev. V nekaterih državah, kot je Švedska, so vlade začele študijo ukrepov o tem, kako drastično zmanjšati uvoz fosilnih goriv. Evropska komisija mora začeti posvetovanja z zainteresiranimi stranmi in vladami držav članic o novem prizadevanju za izrazito zmanjšanje uvoza fosilnih goriv v EU. Do konca desetletja morajo vse države članice EU začeti pobude za določitev načinov in sredstev za dosego večjega zmanjšanja uvoza in porabe fosilnih goriv. To lahko znatno prispeva k prihodnjemu kjotskemu programu in dolgoročni zaustavitvi podnebnih sprememb. To bi bila tudi velika tehnološka in industrijska priložnost za Evropsko unijo. Organizirana civilna družba bi imela od tega velike koristi.

| 3.7 | Podnebne spremembe in posledični vpliv na ceno energije bodo neposredno vplivali na kmetijstvo in s tem na ceno hrane. V EU bo dezertifikacija na jugu zahtevala posebne ukrepe pomoči v skladu s solidarnostjo v okviru SKP. Komisija mora začeti študije o učinkih podnebnih sprememb na kmetijstvo v EU na podlagi nacionalnih poročil in analiz. Poudariti je treba predvsem pomembnost raziskav za nadaljnje zmanjševanje uporabe naftnih derivatov v kmetijstvu in razvoj njihovih nadomestkov iz kmetijskih surovin. Vloga kmetijstva pri diverzifikaciji oskrbe z energijo bi lahko postala vse bolj pomembna. Treba pa je tudi spodbujati kmete, naj proizvajajo lastno energijo.. |
| --- | --- |

3.7

Podnebne spremembe in posledični vpliv na ceno energije bodo neposredno vplivali na kmetijstvo in s tem na ceno hrane. V EU bo dezertifikacija na jugu zahtevala posebne ukrepe pomoči v skladu s solidarnostjo v okviru SKP. Komisija mora začeti študije o učinkih podnebnih sprememb na kmetijstvo v EU na podlagi nacionalnih poročil in analiz. Poudariti je treba predvsem pomembnost raziskav za nadaljnje zmanjševanje uporabe naftnih derivatov v kmetijstvu in razvoj njihovih nadomestkov iz kmetijskih surovin. Vloga kmetijstva pri diverzifikaciji oskrbe z energijo bi lahko postala vse bolj pomembna. Treba pa je tudi spodbujati kmete, naj proizvajajo lastno energijo..

| 3.8 | Izzivi za industrijo so še eno področje, kjer je bistveno predhodno načrtovanje in prilagajanje. Ne gre samo za industrijo na nižinskih območjih, kjer so lahko oziroma bodo poplave velika težava. Za industrijo so nujno potrebne netežavne in učinkovite rešitve potreb po prevozu blaga. Podnebne spremembe lahko vplivajo na dobavo surovin. Oskrba z energijo po sprejemljivih cenah je bistvena. Podnebne spremembe ponujajo industriji tudi nove priložnosti. Svetovni trg za tehnologije za varčevanje z energijo bo ogromen. Podjetjem z zadostno zmogljivostjo za naložbe v razvoj takšnih tehnologij se obeta lepa prihodnost. |
| --- | --- |

3.8

Izzivi za industrijo so še eno področje, kjer je bistveno predhodno načrtovanje in prilagajanje. Ne gre samo za industrijo na nižinskih območjih, kjer so lahko oziroma bodo poplave velika težava. Za industrijo so nujno potrebne netežavne in učinkovite rešitve potreb po prevozu blaga. Podnebne spremembe lahko vplivajo na dobavo surovin. Oskrba z energijo po sprejemljivih cenah je bistvena. Podnebne spremembe ponujajo industriji tudi nove priložnosti. Svetovni trg za tehnologije za varčevanje z energijo bo ogromen. Podjetjem z zadostno zmogljivostjo za naložbe v razvoj takšnih tehnologij se obeta lepa prihodnost.

| 3.9 | Tudi pri vprašanjih v zvezi z delovnimi mesti je za prilagajanje pomembno vnaprejšnje načrtovanje. Z vse več energetsko varčnimi tehnologijami in proizvodnjo izdelkov, ki uporablja takšne tehnologije, bo potrebno dodatno strokovno usposabljanje. Nekatere nove tehnologije bodo od delavcev veliko zahtevale (na primer nanotehnologije). Vprašanja v zvezi z izzivi delovnega mesta se stopnjujejo z rastjo cen energije. Vedno večje zanimanje bo za možnost dela na domu — ki zahteva boljše poznavanje IKT, pa tudi širokopasovni dostop do interneta. |
| --- | --- |

3.9

Tudi pri vprašanjih v zvezi z delovnimi mesti je za prilagajanje pomembno vnaprejšnje načrtovanje. Z vse več energetsko varčnimi tehnologijami in proizvodnjo izdelkov, ki uporablja takšne tehnologije, bo potrebno dodatno strokovno usposabljanje. Nekatere nove tehnologije bodo od delavcev veliko zahtevale (na primer nanotehnologije). Vprašanja v zvezi z izzivi delovnega mesta se stopnjujejo z rastjo cen energije. Vedno večje zanimanje bo za možnost dela na domu — ki zahteva boljše poznavanje IKT, pa tudi širokopasovni dostop do interneta.

| 3.10 | Ravnanje v primeru naravnih nesreč je še eno pomembno področje pri obravnavi podnebnih sprememb. Naravne nesreče, povezane z vremenom, so vedno pogostejše in imajo vse hujše posledice. Na ravni Unije je treba ustanoviti organ za odzivanje v primeru naravnih nesreč, ki bi bil lahko zagotovil pravočasno pomoč. Take enote v številnih državah članicah že obstajajo. Treba je ustanoviti podobne organe v vseh državah članicah in doseči določeno raven usklajenosti in sodelovanja. Tako bo lahko Evropska unija pomagala žrtvam vremensko pogojenih naravnih nesreč ne le znotraj EU, ampak tudi v drugih delih sveta |
| --- | --- |

3.10

Ravnanje v primeru naravnih nesreč je še eno pomembno področje pri obravnavi podnebnih sprememb. Naravne nesreče, povezane z vremenom, so vedno pogostejše in imajo vse hujše posledice. Na ravni Unije je treba ustanoviti organ za odzivanje v primeru naravnih nesreč, ki bi bil lahko zagotovil pravočasno pomoč. Take enote v številnih državah članicah že obstajajo. Treba je ustanoviti podobne organe v vseh državah članicah in doseči določeno raven usklajenosti in sodelovanja. Tako bo lahko Evropska unija pomagala žrtvam vremensko pogojenih naravnih nesreč ne le znotraj EU, ampak tudi v drugih delih sveta

| 3.11 | Naravne nesreče, ki jih povzročajo ekstremne vremenske razmere, zahtevajo ogromno finančno podporo, predvsem s strani zavarovalnic. Pogoste naravne nesreče, povezane z vremenom, bodo vse bolj bremenile zavarovalniški sektor, kar bo vplivalo na zavarovalne stroške državljanov. Evropska komisija mora izvesti študijo o teh vprašanjih, da bi ohranili trajnostno delovanje zavarovalnega sistema. |
| --- | --- |

3.11

Naravne nesreče, ki jih povzročajo ekstremne vremenske razmere, zahtevajo ogromno finančno podporo, predvsem s strani zavarovalnic. Pogoste naravne nesreče, povezane z vremenom, bodo vse bolj bremenile zavarovalniški sektor, kar bo vplivalo na zavarovalne stroške državljanov. Evropska komisija mora izvesti študijo o teh vprašanjih, da bi ohranili trajnostno delovanje zavarovalnega sistema.

4.   Prilagoditev in blažitev — kakšna in čigava?

| 4.1 | Posredovanje informacij o podnebnih spremembah in njenih posledicah javnosti bo težka naloga. Pomemben je uravnotežen in nekoliko pragmatičen pristop za povečanje ozaveščenosti. Namen tega ni prestrašiti državljane, ampak se osredotočiti na konkretne ukrepe v prihodnosti, da bi zagotovili trajnostno kakovost življenja vseh državljanov. |
| --- | --- |

4.1

Posredovanje informacij o podnebnih spremembah in njenih posledicah javnosti bo težka naloga. Pomemben je uravnotežen in nekoliko pragmatičen pristop za povečanje ozaveščenosti. Namen tega ni prestrašiti državljane, ampak se osredotočiti na konkretne ukrepe v prihodnosti, da bi zagotovili trajnostno kakovost življenja vseh državljanov.

| 4.2 | Odbor predlaga, da vse države članice uvedejo urade za stike, informiranje in koordinacijo, ki bi lahko svetovali in izvajali študije o prilagajanju posledicam podnebnih sprememb in njihovemu blaženju. Pomemben del te naloge bi bila izmenjava izkušenj z drugimi državami članicami in razširjanje teh informacij civilni družbi in občinam. Stiki z lokalnimi skupnostmi, socialnimi partnerji in organizirano civilno družbo bodo še posebej pomembni, ravno tako stiki z industrijo in podjetji. |
| --- | --- |

4.2

Odbor predlaga, da vse države članice uvedejo urade za stike, informiranje in koordinacijo, ki bi lahko svetovali in izvajali študije o prilagajanju posledicam podnebnih sprememb in njihovemu blaženju. Pomemben del te naloge bi bila izmenjava izkušenj z drugimi državami članicami in razširjanje teh informacij civilni družbi in občinam. Stiki z lokalnimi skupnostmi, socialnimi partnerji in organizirano civilno družbo bodo še posebej pomembni, ravno tako stiki z industrijo in podjetji.

| 4.3 | EESO predlaga, da je treba v celotni Uniji začeti dialog o podnebnih spremembah in sicer glede načinov in sredstev za preprečevanje nadaljnjih negativnih sprememb podnebja, sprejeti pa je treba tudi ukrepe za prilagajanje že obstoječim spremembam. Ta dialog morajo podpirati evropske institucije, odgovornost za praktično delo pa morajo prevzeti občine, izobraževalne ustanove, sindikati in združenja delodajalcev, združenja kmetov, potrošniške organizacije in drugi. EESO je pripravljen v tem dialogu aktivno sodelovati in prevzeti nalogo urada za izmenjavo informacij in ocenjevanje. |
| --- | --- |

4.3

EESO predlaga, da je treba v celotni Uniji začeti dialog o podnebnih spremembah in sicer glede načinov in sredstev za preprečevanje nadaljnjih negativnih sprememb podnebja, sprejeti pa je treba tudi ukrepe za prilagajanje že obstoječim spremembam. Ta dialog morajo podpirati evropske institucije, odgovornost za praktično delo pa morajo prevzeti občine, izobraževalne ustanove, sindikati in združenja delodajalcev, združenja kmetov, potrošniške organizacije in drugi. EESO je pripravljen v tem dialogu aktivno sodelovati in prevzeti nalogo urada za izmenjavo informacij in ocenjevanje.

| 4.4 | Odbor želi izraziti zadovoljstvo, da je Evropska komisija uvedla obsežen informativno-komunikacijski program EU o podnebnih spremembah, kar bo pomemben prispevek k dviganju zavesti o podnebnih spremembah. Predlog Odbora za dialog o podnebnih spremembah je namenjen lokalnim skupnostim, regijam in državam, še posebej pa socialnim partnerjem in organizirani civilni družbi. Programa se bosta dopolnjevala na konstruktiven način. |
| --- | --- |

4.4

Odbor želi izraziti zadovoljstvo, da je Evropska komisija uvedla obsežen informativno-komunikacijski program EU o podnebnih spremembah, kar bo pomemben prispevek k dviganju zavesti o podnebnih spremembah. Predlog Odbora za dialog o podnebnih spremembah je namenjen lokalnim skupnostim, regijam in državam, še posebej pa socialnim partnerjem in organizirani civilni družbi. Programa se bosta dopolnjevala na konstruktiven način.

| 4.5 | Glavna naloga dialoga o podnebnih spremembah bi bilo razširjanje informacij o primerih dobre prakse, na primer iz držav, ki si prizadevajo pripraviti delovne načrte za zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv. Drugi primeri so rešitve nekaterih velemest v zvezi z zmanjšanjem uporabe avtomobilov za prevoz na delo do mestnih središč (kot na primer v Londonu in Stockholmu). |
| --- | --- |

4.5

Glavna naloga dialoga o podnebnih spremembah bi bilo razširjanje informacij o primerih dobre prakse, na primer iz držav, ki si prizadevajo pripraviti delovne načrte za zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv. Drugi primeri so rešitve nekaterih velemest v zvezi z zmanjšanjem uporabe avtomobilov za prevoz na delo do mestnih središč (kot na primer v Londonu in Stockholmu).

| 4.6 | Dialog se mora začeti pozimi 2006/2007. Določitev skrajnega roka ni potrebna. Dialog mora biti tesno povezan s prizadevanjem za posredovanje vizije trajnostnega razvoja. Vprašanja podnebnih sprememb bodo dejansko zagotovila večjo težo vprašanjem trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

4.6

Dialog se mora začeti pozimi 2006/2007. Določitev skrajnega roka ni potrebna. Dialog mora biti tesno povezan s prizadevanjem za posredovanje vizije trajnostnega razvoja. Vprašanja podnebnih sprememb bodo dejansko zagotovila večjo težo vprašanjem trajnostnega razvoja.

| 4.7 | Z državljani ne bo mogoče vzpostaviti nobenega dialoga o podnebnih spremembah brez jasnega in stalnega sodelovanja zainteresiranih strani na lokalni in regionalni ravni. Za načrtovanje in izmenjavo mnenj bo potrebna finančna pomoč. Seveda bo potreben čas, da bodo lokalne skupnosti, organizirana civilna družba in socialni partnerji za to usposobljeni. |
| --- | --- |

4.7

Z državljani ne bo mogoče vzpostaviti nobenega dialoga o podnebnih spremembah brez jasnega in stalnega sodelovanja zainteresiranih strani na lokalni in regionalni ravni. Za načrtovanje in izmenjavo mnenj bo potrebna finančna pomoč. Seveda bo potreben čas, da bodo lokalne skupnosti, organizirana civilna družba in socialni partnerji za to usposobljeni.

| 4.8 | Leta 2012 bodo Združeni narodi organizirali konferenco o spremljanju trajnostnega razvoja, ki sledi konferenci v Riu iz leta 1992 in konferenci v Johannesburgu iz leta 2002. EESO močno priporoča, naj konferenca leta 2012 obravnava zlasti podnebne spremembe in vpliv teh sprememb na svetovni ravni. Sodelovanje med EESO in Mednarodno organizacijo dela (ILO) ter med EESO in Ekonomsko-socialnim svetom Združenih narodov bo ponujalo priložnosti za skupne študije učinkov podnebnih sprememb na svetovni ravni. To sodelovanje bo pokazalo tudi, kako bi lahko bili socialni partnerji in organizirana civilna družba aktivni udeleženci v boju proti podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

4.8

Leta 2012 bodo Združeni narodi organizirali konferenco o spremljanju trajnostnega razvoja, ki sledi konferenci v Riu iz leta 1992 in konferenci v Johannesburgu iz leta 2002. EESO močno priporoča, naj konferenca leta 2012 obravnava zlasti podnebne spremembe in vpliv teh sprememb na svetovni ravni. Sodelovanje med EESO in Mednarodno organizacijo dela (ILO) ter med EESO in Ekonomsko-socialnim svetom Združenih narodov bo ponujalo priložnosti za skupne študije učinkov podnebnih sprememb na svetovni ravni. To sodelovanje bo pokazalo tudi, kako bi lahko bili socialni partnerji in organizirana civilna družba aktivni udeleženci v boju proti podnebnim spremembam.

5.   Instrumenti za spodbujanje ozaveščenosti in podpore

| 5.1 | Spodbujanje ozaveščenosti državljanov o podnebnih spremembah in njihovih posledicah mora biti predvsem odgovornost lokalnih, regionalnih in nacionalnih oblasti s podporo in pobudami na ravni EU. Ni ji treba predložiti vnaprej oblikovanih odgovorov, ampak mora uporabiti pristop od spodaj navzgor, ki državljane spodbuja, da predlagajo lastne rešitve. |
| --- | --- |

5.1

Spodbujanje ozaveščenosti državljanov o podnebnih spremembah in njihovih posledicah mora biti predvsem odgovornost lokalnih, regionalnih in nacionalnih oblasti s podporo in pobudami na ravni EU. Ni ji treba predložiti vnaprej oblikovanih odgovorov, ampak mora uporabiti pristop od spodaj navzgor, ki državljane spodbuja, da predlagajo lastne rešitve.

| 5.2 | Med organizacijami civilne družbe bodo pri vključevanju potrošnikov in spodbujanju aktivne vključenosti pomembne zlasti potrošniške organizacije. Potrošniki izvajajo oziroma lahko izvajajo velik pritisk na trg s proizvodi in storitvami, ki jih izberejo. Za Evropsko združenje potrošnikov bo to pravi izziv. |
| --- | --- |

5.2

Med organizacijami civilne družbe bodo pri vključevanju potrošnikov in spodbujanju aktivne vključenosti pomembne zlasti potrošniške organizacije. Potrošniki izvajajo oziroma lahko izvajajo velik pritisk na trg s proizvodi in storitvami, ki jih izberejo. Za Evropsko združenje potrošnikov bo to pravi izziv.

| 5.3 | Socialni partnerji bodo imeli posebno odgovornost za analiziranje vpliva podnebnih sprememb na delovno življenje in predlaganje ustreznih strategij za omilitev ali prilagajanje. Socialna razsežnost boja proti podnebnim spremembam je ključna sestavina celotnih prizadevanj. |
| --- | --- |

5.3

Socialni partnerji bodo imeli posebno odgovornost za analiziranje vpliva podnebnih sprememb na delovno življenje in predlaganje ustreznih strategij za omilitev ali prilagajanje. Socialna razsežnost boja proti podnebnim spremembam je ključna sestavina celotnih prizadevanj.

| 5.4 | Uspešen boj proti podnebnim spremembam ne bo možen brez aktivne podpore in sodelovanja industrije in podjetij. Industrija ima lahko ključno vlogo pri vključevanju vprašanj podnebnih sprememb v načrtovanje, proizvodnjo, trženje in ocenjevanje. Industrija bi lahko imela korist od vključevanja več informacij o svojem prizadevanju proti podnebnim spremembam v svoja letna poročila. Aktivna udeležba pri obravnavi vprašanj podnebnih sprememb bi se lahko izkazala za uspešen marketinški koncept. |
| --- | --- |

5.4

Uspešen boj proti podnebnim spremembam ne bo možen brez aktivne podpore in sodelovanja industrije in podjetij. Industrija ima lahko ključno vlogo pri vključevanju vprašanj podnebnih sprememb v načrtovanje, proizvodnjo, trženje in ocenjevanje. Industrija bi lahko imela korist od vključevanja več informacij o svojem prizadevanju proti podnebnim spremembam v svoja letna poročila. Aktivna udeležba pri obravnavi vprašanj podnebnih sprememb bi se lahko izkazala za uspešen marketinški koncept.

| 5.5 | V razpravah o učinkih podnebnih sprememb več opazovalcev izraža podporo različnim oblikam davčnih ali drugih finančnih spodbud. Nobenega dvoma ni, da lahko dajo takšne spodbude zelo dobre rezultate. Vseeno jih je treba previdno uporabiti. Obdavčenje goriva za avtomobile bo na primer imelo negativne socialne posledice za ljudi na redko poseljenih območjih. Zaračunavanje avtomobilistom pri vstopu v mestna središča pozitivno vpliva na celotno stanje v prometu, vendar morajo tak sistem spremljati nove naložbe v javni prevoz. Sicer bo strošek ustvaril novo socialno-ekonomsko neravnovesje: tisti, ki si lahko privoščijo uporabo avtomobila, ga bodo še naprej uporabljali, medtem ko se bodo morali tisti, ki si tega ne morejo privoščiti, opreti na sisteme javnega prevoza, ki niso nujno najbolj učinkoviti. |
| --- | --- |

5.5

V razpravah o učinkih podnebnih sprememb več opazovalcev izraža podporo različnim oblikam davčnih ali drugih finančnih spodbud. Nobenega dvoma ni, da lahko dajo takšne spodbude zelo dobre rezultate. Vseeno jih je treba previdno uporabiti. Obdavčenje goriva za avtomobile bo na primer imelo negativne socialne posledice za ljudi na redko poseljenih območjih. Zaračunavanje avtomobilistom pri vstopu v mestna središča pozitivno vpliva na celotno stanje v prometu, vendar morajo tak sistem spremljati nove naložbe v javni prevoz. Sicer bo strošek ustvaril novo socialno-ekonomsko neravnovesje: tisti, ki si lahko privoščijo uporabo avtomobila, ga bodo še naprej uporabljali, medtem ko se bodo morali tisti, ki si tega ne morejo privoščiti, opreti na sisteme javnega prevoza, ki niso nujno najbolj učinkoviti.

| 5.6 | Drugo pomembno sredstvo za ozaveščanje bi bila uvedba postopka okoljskega upravljanja, kot je EMAS (Sistem okoljskega ravnanja in presoje; Eco-Management and Audit Scheme), prostovoljni sistem, ustanovljen z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 761/01, ki si prizadeva za priznavanje in nagraditev organizacij, ki upoštevajo več kot samo minimalne pravne zahteve in stalno izboljšujejo svoje okolju prijazno delovanje. |
| --- | --- |

5.6

Drugo pomembno sredstvo za ozaveščanje bi bila uvedba postopka okoljskega upravljanja, kot je EMAS (Sistem okoljskega ravnanja in presoje; Eco-Management and Audit Scheme), prostovoljni sistem, ustanovljen z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 761/01, ki si prizadeva za priznavanje in nagraditev organizacij, ki upoštevajo več kot samo minimalne pravne zahteve in stalno izboljšujejo svoje okolju prijazno delovanje.

| 5.7 | S pomočjo sistema EMAS posamezne organizacije in institucije preučujejo konkretne načine za merjenje in zmanjševanje okoljskih učinkov posameznih dejavnosti, na primer uporabe energije in materialov ter potovanj z osebnim avtomobilom, vlakom ali letalom.Evropski ekonomsko-socialni odbor bi lahko razmislil o uvedbi sistema EMAS, predvsem pa razmislil o možnosti izračuna emisij, ki jih povzročajo potovanja na seje, ter o uvedbi kompenzacijskih ukrepov (glej prilogo z nekaj začetnimi izračuni). |
| --- | --- |

5.7

S pomočjo sistema EMAS posamezne organizacije in institucije preučujejo konkretne načine za merjenje in zmanjševanje okoljskih učinkov posameznih dejavnosti, na primer uporabe energije in materialov ter potovanj z osebnim avtomobilom, vlakom ali letalom.Evropski ekonomsko-socialni odbor bi lahko razmislil o uvedbi sistema EMAS, predvsem pa razmislil o možnosti izračuna emisij, ki jih povzročajo potovanja na seje, ter o uvedbi kompenzacijskih ukrepov (glej prilogo z nekaj začetnimi izračuni).

| 5.8 | Razpravlja se tudi o predlogu pripisa prevoznih stroškov k celotnim stroškom za posamično postavko. S tem bi imeli potrošniki več osnovnih informacij pri izbiri ene od alternativnih možnosti. |
| --- | --- |

5.8

Razpravlja se tudi o predlogu pripisa prevoznih stroškov k celotnim stroškom za posamično postavko. S tem bi imeli potrošniki več osnovnih informacij pri izbiri ene od alternativnih možnosti.

6.   Izziv za civilno družbo

| 6.1 | Organizirana civilna družba je na evropski ravni obravnavala vprašanja trajnostnega razvoja vse od svetovnih konferenc v Riu in Johannesburgu. |
| --- | --- |

6.1

Organizirana civilna družba je na evropski ravni obravnavala vprašanja trajnostnega razvoja vse od svetovnih konferenc v Riu in Johannesburgu.

| 6.2 | Organizirana civilna družba ima edinstveno priložnost, da prevzame pomembno vlogo v predlaganem evropskem dialogu o podnebnih spremembah. Prispevek civilne družbe bi lahko osredotočili predvsem na 5 področij:






  — | aktivno sodelovanje pri ozaveščanju o podnebnih spremembah in njihovih učinkih; |
| --- | --- | --- |

6.2

Organizirana civilna družba ima edinstveno priložnost, da prevzame pomembno vlogo v predlaganem evropskem dialogu o podnebnih spremembah. Prispevek civilne družbe bi lahko osredotočili predvsem na 5 področij:

—

aktivno sodelovanje pri ozaveščanju o podnebnih spremembah in njihovih učinkih;

| — | vključevanje potrošnikov in drugih ključnih skupin, da sprejmejo jasne potrošniške navade, ki upoštevajo vpliv podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

—

vključevanje potrošnikov in drugih ključnih skupin, da sprejmejo jasne potrošniške navade, ki upoštevajo vpliv podnebnih sprememb;

| — | začetek, vplivanje in podpiranje novih programov za urbanistično planiranje, vključno s stanovanji, prevozom ter vsakodnevnim prevozom na delo/v šolo in domov; |
| --- | --- |

—

začetek, vplivanje in podpiranje novih programov za urbanistično planiranje, vključno s stanovanji, prevozom ter vsakodnevnim prevozom na delo/v šolo in domov;

| — | prevzemanje vloge veznega člena med državljani in vladami o vprašanjih omilitve podnebnih sprememb in dolgoročno o zaustavitvi sedanjih postopkov; |
| --- | --- |

—

prevzemanje vloge veznega člena med državljani in vladami o vprašanjih omilitve podnebnih sprememb in dolgoročno o zaustavitvi sedanjih postopkov;

| — | sodelovanje s civilno družbo v drugih državah in regijah, da se sprejmejo konstruktivni ukrepi za omilitev učinkov podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

—

sodelovanje s civilno družbo v drugih državah in regijah, da se sprejmejo konstruktivni ukrepi za omilitev učinkov podnebnih sprememb.

| 6.3 | V skladu z izjavami Evropskega sveta je EESO vzpostavil interaktivno mrežo z vsemi ekonomskimi in socialnimi sveti v vseh državah članicah EU. Omrežje se zlasti osredotoča na lizbonsko strategijo. |
| --- | --- |

6.3

V skladu z izjavami Evropskega sveta je EESO vzpostavil interaktivno mrežo z vsemi ekonomskimi in socialnimi sveti v vseh državah članicah EU. Omrežje se zlasti osredotoča na lizbonsko strategijo.

| 6.4 | EESO je naklonjen širitvi omrežja za vključitev vprašanj v zvezi s podnebnimi spremembami in odgovori Evrope na učinke teh sprememb. |
| --- | --- |

6.4

EESO je naklonjen širitvi omrežja za vključitev vprašanj v zvezi s podnebnimi spremembami in odgovori Evrope na učinke teh sprememb.

V Bruslju, 25. septembra 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Prim. izjavo g. Rocarda na forumu interesnih skupin EESO v aprilu 2001.

1

(2)  COM (2005) 35 konč, str. 8

2

(3)  Npr. gradnja stanovanj v Freiburgu.

3

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/109 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/109

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o uničevanju živalskih trupel in uporabi stranskih živalskih proizvodov

(2006/C 318/18)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 19. januarja 2006 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi o naslednji: Uničevanje živalskih trupel in uporaba stranskih živalskih proizvodov.

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 11. julija 2006. Poročevalka je bila Maria Luísa SANTIAGO.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 14. septembra) s 115 glasovi za, 32 glasovi proti in 16 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi

| 1.1 | Informacije igrajo v družbi bistveno vlogo. Potrošniki imajo pravico do pravilne in pravočasne obveščenosti o kakovosti živil, ki jih uživajo. Zato EESO meni, da so potrebne ustrezne kampanje za obveščanje potrošnikov. EESO ponovno poudarja, da zaščita javnega zdravja in zagotavljanje varne hrane v evropski proizvodnji sodita med njegova temeljna načela. |
| --- | --- |

1.1

Informacije igrajo v družbi bistveno vlogo. Potrošniki imajo pravico do pravilne in pravočasne obveščenosti o kakovosti živil, ki jih uživajo. Zato EESO meni, da so potrebne ustrezne kampanje za obveščanje potrošnikov. EESO ponovno poudarja, da zaščita javnega zdravja in zagotavljanje varne hrane v evropski proizvodnji sodita med njegova temeljna načela.

| 1.2 | EESO predlaga, da Evropska komisija nadaljuje tekoče študije in jih čimprej razširi, da bi brez najmanjšega dvoma dokazala, da se moka, pridelana iz neprežvekovalcev, lahko uporablja v prehrani prašičev in perutnine brez vsakršnega tveganja za človeško zdravje. |
| --- | --- |

1.2

EESO predlaga, da Evropska komisija nadaljuje tekoče študije in jih čimprej razširi, da bi brez najmanjšega dvoma dokazala, da se moka, pridelana iz neprežvekovalcev, lahko uporablja v prehrani prašičev in perutnine brez vsakršnega tveganja za človeško zdravje.

| 1.2.1 | Načini za določanje beljakovin in metode, ki se uporabljajo za sledenje moke, morajo potrošniku jamčiti, da so prašiči krmljeni z moko, narejeno izključno iz stranskih proizvodov perutnine in da je perutnina krmljena z moko, narejeno izključno iz stranskih proizvodov prašičev. |
| --- | --- |

1.2.1

Načini za določanje beljakovin in metode, ki se uporabljajo za sledenje moke, morajo potrošniku jamčiti, da so prašiči krmljeni z moko, narejeno izključno iz stranskih proizvodov perutnine in da je perutnina krmljena z moko, narejeno izključno iz stranskih proizvodov prašičev.

| 1.2.1.1 | Ko bodo tekoče študije zaključene, se bodo stranski živalski proizvodi iz zdravih živali, zaklanih v različnih klavnicah, lahko uporabljali za izdelavo moke, v kateri bo zagotovljena prepoznavnost in sledljivost beljakovin. |
| --- | --- |

1.2.1.1

Ko bodo tekoče študije zaključene, se bodo stranski živalski proizvodi iz zdravih živali, zaklanih v različnih klavnicah, lahko uporabljali za izdelavo moke, v kateri bo zagotovljena prepoznavnost in sledljivost beljakovin.

| 1.3 | Razvoj raziskovalnih programov, s pomočjo katerih bi lahko razvili metode za uničevanje trupel na samih farmah, je bistvenega pomena za preprečevanje možnega širjenja bolezni med prevozom trupel. |
| --- | --- |

1.3

Razvoj raziskovalnih programov, s pomočjo katerih bi lahko razvili metode za uničevanje trupel na samih farmah, je bistvenega pomena za preprečevanje možnega širjenja bolezni med prevozom trupel.

| 1.4 | EESO priporoča spodbujanje raziskav sistemov, po možnosti povezanih s proizvodnjo energije, ki bi omogočali predelavo vseh stranskih proizvodov in odpadkov, da bi uskladili metode proizvodnje, pri tem pa zagotovili kratko in srednjeročno varstvo okolja, skrbeli za gospodarsko ravnovesje farm, zagotovili zdravstveno varnost živine in zdravje kmetovalcev samih. |
| --- | --- |

1.4

EESO priporoča spodbujanje raziskav sistemov, po možnosti povezanih s proizvodnjo energije, ki bi omogočali predelavo vseh stranskih proizvodov in odpadkov, da bi uskladili metode proizvodnje, pri tem pa zagotovili kratko in srednjeročno varstvo okolja, skrbeli za gospodarsko ravnovesje farm, zagotovili zdravstveno varnost živine in zdravje kmetovalcev samih.

2.   Uvod

| 2.1 | Šest let po krizi BSE EESO meni, da je smiselno ponovno preučiti vprašanje uničevanja živalskih trupel in uporabe stranskih živalskih proizvodov, ob upoštevanju varnosti živil, varstva zdravja potrošnikov in gospodarskih problemov proizvajalcev. |
| --- | --- |

2.1

Šest let po krizi BSE EESO meni, da je smiselno ponovno preučiti vprašanje uničevanja živalskih trupel in uporabe stranskih živalskih proizvodov, ob upoštevanju varnosti živil, varstva zdravja potrošnikov in gospodarskih problemov proizvajalcev.

| 2.1.1 | Varnostni standardi za živila so v evropski proizvodnji veliko višji kot v tretjih državah, vendar ti standardi ne jamčijo le za varno prehrano potrošnikov, ampak tudi za varstvo okolja ter zdravje in dobro počutje živali. Ohranitev teh standardov, ki vodi do višjih stroškov, bo možna le, če bo proizvodnja ostala v Evropi. |
| --- | --- |

2.1.1

Varnostni standardi za živila so v evropski proizvodnji veliko višji kot v tretjih državah, vendar ti standardi ne jamčijo le za varno prehrano potrošnikov, ampak tudi za varstvo okolja ter zdravje in dobro počutje živali. Ohranitev teh standardov, ki vodi do višjih stroškov, bo možna le, če bo proizvodnja ostala v Evropi.

| 2.2 | Pred krizo BSE uničevanje živalskih trupel na prašičjih farmah za proizvajalce ni predstavljalo nobenega problema, saj so se poginule živali lahko uporabljale za proizvodnjo mesne moke, ki se je nato uporabljala za krmljenje živali. V številnih državah so proizvajalci mesne moke zagotavljali zastonj odstranjevanje trupel. |
| --- | --- |

2.2

Pred krizo BSE uničevanje živalskih trupel na prašičjih farmah za proizvajalce ni predstavljalo nobenega problema, saj so se poginule živali lahko uporabljale za proizvodnjo mesne moke, ki se je nato uporabljala za krmljenje živali. V številnih državah so proizvajalci mesne moke zagotavljali zastonj odstranjevanje trupel.

| 2.3 | Zaradi krize BSE in z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta 1774/2002 z dne 3. oktobra ni bila le prepovedana uporaba mesne moke za krmljenje živali, ampak je bilo tudi sklenjeno, da se trupla obravnavajo kot rizična snov kategorije 2, kar pomeni, da jih je treba odstraniti in sežgati, kar pa lahko storijo le podjetja z ustreznimi dovoljenji. |
| --- | --- |

2.3

Zaradi krize BSE in z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta 1774/2002 z dne 3. oktobra ni bila le prepovedana uporaba mesne moke za krmljenje živali, ampak je bilo tudi sklenjeno, da se trupla obravnavajo kot rizična snov kategorije 2, kar pomeni, da jih je treba odstraniti in sežgati, kar pa lahko storijo le podjetja z ustreznimi dovoljenji.

| 2.4 | Kot je bilo možno pričakovati, je uredba povzročila dodatne stroške za proizvajalce, kar pa je povečalo izkrivljanje konkurence v primerjavi s tretjimi državami. Proizvajalci so zato začeli iskati alternativne rešitve, ki bi za sektor predstavljale manjšo škodo, a bi prav tako zagotavljale biološko varnost in varstvo okolja. |
| --- | --- |

2.4

Kot je bilo možno pričakovati, je uredba povzročila dodatne stroške za proizvajalce, kar pa je povečalo izkrivljanje konkurence v primerjavi s tretjimi državami. Proizvajalci so zato začeli iskati alternativne rešitve, ki bi za sektor predstavljale manjšo škodo, a bi prav tako zagotavljale biološko varnost in varstvo okolja.

| 2.5 | Splošna usmeritev v trgovini danes temelji na odprtem svetovnem trgu, kjer velja le zakon ponudbe in povpraševanja. Evropejci smo žrtve hudega izkrivljanja konkurence, saj različne tehnične in znanstvene odločitve vodijo le do političnih stališč, zaradi katerih so naši proizvodni stroški občutno višji kot proizvodni stroški tretjih držav. |
| --- | --- |

2.5

Splošna usmeritev v trgovini danes temelji na odprtem svetovnem trgu, kjer velja le zakon ponudbe in povpraševanja. Evropejci smo žrtve hudega izkrivljanja konkurence, saj različne tehnične in znanstvene odločitve vodijo le do političnih stališč, zaradi katerih so naši proizvodni stroški občutno višji kot proizvodni stroški tretjih držav.

| 2.6 | Primer takih odločitev je sklep Sveta 2000/766/ES z dne 4. decembra 2000, ki v svojem členu 2(1) prepoveduje uporabo živalskih beljakovin za krmljenje živali v vseh državah članicah. Ta sklep velja za vse živalske vrste. Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 1774/2002 z dne 3. oktobra 2002 v svojem členu 22(1a) potrjuje to prepoved in podaljšuje njeno trajanje. |
| --- | --- |

2.6

Primer takih odločitev je sklep Sveta 2000/766/ES z dne 4. decembra 2000, ki v svojem členu 2(1) prepoveduje uporabo živalskih beljakovin za krmljenje živali v vseh državah članicah. Ta sklep velja za vse živalske vrste. Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 1774/2002 z dne 3. oktobra 2002 v svojem členu 22(1a) potrjuje to prepoved in podaljšuje njeno trajanje.

| 2.7 | Kot je lahko razumeti, je kriza, ki jo je povzročila BSE pri govedu, in njena povezava s prenosljivimi spongiformnimi encefalopatijami prizadela sektorje intenzivne proizvodnje (prašičerejo in perutninarstvo), ki ne prejemajo nobenih pomoči ali premij za proizvodnjo in ki zaradi predpisov na področju varstva okolja in živali ter zdravstvenih problemov živali delujejo z zelo nizkimi maržami ter se pri svojem razvoju srečujejo z velikimi ovirami. |
| --- | --- |

2.7

Kot je lahko razumeti, je kriza, ki jo je povzročila BSE pri govedu, in njena povezava s prenosljivimi spongiformnimi encefalopatijami prizadela sektorje intenzivne proizvodnje (prašičerejo in perutninarstvo), ki ne prejemajo nobenih pomoči ali premij za proizvodnjo in ki zaradi predpisov na področju varstva okolja in živali ter zdravstvenih problemov živali delujejo z zelo nizkimi maržami ter se pri svojem razvoju srečujejo z velikimi ovirami.

| 2.8 | Prepoved uporabe mesne moke je sektorju prizadela veliko škodo, ker je izgubil glavni vir beljakovin za krmo in se je zaradi povečanega povpraševanja zvišala cena rastlinskih beljakovin. Posledično se je občutno zvišala cena krme. Stranski proizvodi niso več predstavljali nobene presežne vrednosti, pač pa so postali finančno breme. To je skupaj z zvišanjem cene moke za krmo neizogibno pripeljalo do dviga cen za potrošnika. |
| --- | --- |

2.8

Prepoved uporabe mesne moke je sektorju prizadela veliko škodo, ker je izgubil glavni vir beljakovin za krmo in se je zaradi povečanega povpraševanja zvišala cena rastlinskih beljakovin. Posledično se je občutno zvišala cena krme. Stranski proizvodi niso več predstavljali nobene presežne vrednosti, pač pa so postali finančno breme. To je skupaj z zvišanjem cene moke za krmo neizogibno pripeljalo do dviga cen za potrošnika.

3.   Splošne ugotovitve

3.1   Pravni vidiki in znanstveno-tehnična protislovja v zvezi z uničevanjem prašičjih trupel

| 3.1.1 | Uredba 1774/2002, ki določa, da morajo trupla zbirati in uničevati podjetja z ustreznimi dovoljenji, in ki je prepovedala uporabo živalskih beljakovin, ni povzročila gospodarskih težav le proizvajalcem v državah, ki so že imele sistem za zbiranje in odstranjevanje trupel, ampak je še bolj prizadela države, ki sistema še niso imele, saj so ga morale oblikovati, to pa je vodilo do dodatnih stroškov. Proizvajalci teh držav so se zato začeli spraševati, če je bil namen uredbe resnično dati predelovalcem stranskih proizvodov finančno nadomestilo zaradi prepovedi prodaje mesne moke. |
| --- | --- |

3.1.1

Uredba 1774/2002, ki določa, da morajo trupla zbirati in uničevati podjetja z ustreznimi dovoljenji, in ki je prepovedala uporabo živalskih beljakovin, ni povzročila gospodarskih težav le proizvajalcem v državah, ki so že imele sistem za zbiranje in odstranjevanje trupel, ampak je še bolj prizadela države, ki sistema še niso imele, saj so ga morale oblikovati, to pa je vodilo do dodatnih stroškov. Proizvajalci teh držav so se zato začeli spraševati, če je bil namen uredbe resnično dati predelovalcem stranskih proizvodov finančno nadomestilo zaradi prepovedi prodaje mesne moke.

| 3.1.2 | Vprašanje je še toliko bolj pomembno, ker uredba predvideva izjemo za oddaljene regije z nizko gostoto živalske populacije, kjer se trupla še vedno lahko uničujejo s tradicionalnimi metodami. Ne smemo pozabiti, da bi bili stroški odstranjevanja v takih območjih še večji. Uredba predvideva še dve drugi izjemi:






  — | hišne živali se lahko odstranijo neposredno kot odpadki, in sicer s pokopom; |
| --- | --- | --- |

3.1.2

Vprašanje je še toliko bolj pomembno, ker uredba predvideva izjemo za oddaljene regije z nizko gostoto živalske populacije, kjer se trupla še vedno lahko uničujejo s tradicionalnimi metodami. Ne smemo pozabiti, da bi bili stroški odstranjevanja v takih območjih še večji. Uredba predvideva še dve drugi izjemi:

—

hišne živali se lahko odstranijo neposredno kot odpadki, in sicer s pokopom;

| — | stranski živalski proizvodi se lahko odstranijo kot odpadki s sežigom ali pokopom na gospodarstvu pri nastopu bolezni, ki spada na seznam A Mednarodnega urada za epizotije (IOE), če pristojni sanitarni organ meni, da obstaja tveganje za razširjenje bolezni med prevozom živalskih trupel ali če najbližja enota za predelavo nima potrebne zmogljivosti. |
| --- | --- |

—

stranski živalski proizvodi se lahko odstranijo kot odpadki s sežigom ali pokopom na gospodarstvu pri nastopu bolezni, ki spada na seznam A Mednarodnega urada za epizotije (IOE), če pristojni sanitarni organ meni, da obstaja tveganje za razširjenje bolezni med prevozom živalskih trupel ali če najbližja enota za predelavo nima potrebne zmogljivosti.

| 3.1.3 | Danes je vedno bolj nujno, da so, če je le možno, farme kar najbolj oddaljene od naselij in tudi druga od druge. Zato kmetovalci vse bolj iščejo oddaljene lokacije, da ne bi motili sosedov in da bi zavarovali zdravje svojih živali. |
| --- | --- |

3.1.3

Danes je vedno bolj nujno, da so, če je le možno, farme kar najbolj oddaljene od naselij in tudi druga od druge. Zato kmetovalci vse bolj iščejo oddaljene lokacije, da ne bi motili sosedov in da bi zavarovali zdravje svojih živali.

| 3.1.4 | Kot je zgoraj navedeno, je postopek za zbiranje živalskih trupel zelo drag, zato se iščejo alternativne rešitve, ki bi bile daljnosežnejše od predlogov uredbe in ki bi bile v skladu z dejanskimi razmerami. Pri proučevanju različnih možnosti je vedno treba upoštevati naslednje dejavnike: zdravje in varnost ljudi, zdravje in dobro počutje živali ter varstvo okolja. |
| --- | --- |

3.1.4

Kot je zgoraj navedeno, je postopek za zbiranje živalskih trupel zelo drag, zato se iščejo alternativne rešitve, ki bi bile daljnosežnejše od predlogov uredbe in ki bi bile v skladu z dejanskimi razmerami. Pri proučevanju različnih možnosti je vedno treba upoštevati naslednje dejavnike: zdravje in varnost ljudi, zdravje in dobro počutje živali ter varstvo okolja.

3.2   Pravni vidiki in znanstveno-tehnična protislovja v zvezi z uporabo mesne moke

| 3.2.1 | Ni znanstvenega dokaza, da za prašiče in perutnino obstaja nevarnost okužbe z BSE. V Združenem kraljestvu so bili prašiči in perutnina nedvomno izpostavljeni povzročitelju okužbe (prionu) z govejo spongiformno encefalopatijo. Četudi so te živali hranili z istimi živalskimi beljakovinami, ki so pri govedu povzročile BSE, ni bilo pri prašičih in perutnini niti enega primera okužbe. Študije, izvedene na piščancih, so pokazale tudi, da so ti odporni na okužbo tako prek staršev kot hrane (1). |
| --- | --- |

3.2.1

Ni znanstvenega dokaza, da za prašiče in perutnino obstaja nevarnost okužbe z BSE. V Združenem kraljestvu so bili prašiči in perutnina nedvomno izpostavljeni povzročitelju okužbe (prionu) z govejo spongiformno encefalopatijo. Četudi so te živali hranili z istimi živalskimi beljakovinami, ki so pri govedu povzročile BSE, ni bilo pri prašičih in perutnini niti enega primera okužbe. Študije, izvedene na piščancih, so pokazale tudi, da so ti odporni na okužbo tako prek staršev kot hrane (1).

| 3.2.2 | Pri vprašanjih, povezanih z varstvom zdravja in varnostjo potrošnika, Komisija sprejema ukrepe za kontrolo tveganj na podlagi razpoložljivih rezultatov najnovejših poskusov ter na utemeljenih znanstvenih ocenah, kot npr. tistih iz smernic Znanstvenega usmerjevalnega odbora (Scientif Steering Committee — CDC). Odboru pri delu pomaga ad hoc skupina za transmisivno spongiformno encefalopatijo/govejo spongiformno encefalopatijo, ki jo sestavljajo evropski znanstveniki. |
| --- | --- |

3.2.2

Pri vprašanjih, povezanih z varstvom zdravja in varnostjo potrošnika, Komisija sprejema ukrepe za kontrolo tveganj na podlagi razpoložljivih rezultatov najnovejših poskusov ter na utemeljenih znanstvenih ocenah, kot npr. tistih iz smernic Znanstvenega usmerjevalnega odbora (Scientif Steering Committee — CDC). Odboru pri delu pomaga ad hoc skupina za transmisivno spongiformno encefalopatijo/govejo spongiformno encefalopatijo, ki jo sestavljajo evropski znanstveniki.

| 3.2.3 | Pomanjkljivo poznavanje področja transmisivnih spongiformnih encefalopatij obravnavajo naslednja dela:






  — | znanstveno mnenje o oralnem izpostavljanju ljudi patogenemu povzročitelju bolezni BSE (infekcijska doza in pregrada med vrstami), ki ga je sprejel SSC na svoji seji z dne 13. in 14. aprila 2000, |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Pomanjkljivo poznavanje področja transmisivnih spongiformnih encefalopatij obravnavajo naslednja dela:

—

znanstveno mnenje o oralnem izpostavljanju ljudi patogenemu povzročitelju bolezni BSE (infekcijska doza in pregrada med vrstami), ki ga je sprejel SSC na svoji seji z dne 13. in 14. aprila 2000,

| — | znanstveno poročilo SSC z dne 24. in 25. septembra 1998 o neškodljivosti mesne in kostne moke sesalcev, ki se uporablja za krmljenje neprežvekovalcev. |
| --- | --- |

—

znanstveno poročilo SSC z dne 24. in 25. septembra 1998 o neškodljivosti mesne in kostne moke sesalcev, ki se uporablja za krmljenje neprežvekovalcev.

| 3.2.4 | Transmisivne spongiformne encefalopatije pri prašičih so bile tudi predmet naslednjih mnenj SSC:






  — | znanstveno mnenje SSC o poginulih živali, sprejeto na seji z dne 24. in 25. junija 1999; |
| --- | --- | --- |

3.2.4

Transmisivne spongiformne encefalopatije pri prašičih so bile tudi predmet naslednjih mnenj SSC:

—

znanstveno mnenje SSC o poginulih živali, sprejeto na seji z dne 24. in 25. junija 1999;

| — | znanstveno mnenje SSC z dne 17. septembra 1999 o tveganju za širjenje bolezni na neprežvekovalce pri reciklaži stranskih živalskih proizvodov v živila; |
| --- | --- |

—

znanstveno mnenje SSC z dne 17. septembra 1999 o tveganju za širjenje bolezni na neprežvekovalce pri reciklaži stranskih živalskih proizvodov v živila;

| — | znanstveno mnenje o uporabi živalskih beljakovin za vse živalske vrste, sprejeto na seji z dne 27. in 28. novembra 2000. |
| --- | --- |

—

znanstveno mnenje o uporabi živalskih beljakovin za vse živalske vrste, sprejeto na seji z dne 27. in 28. novembra 2000.

| 3.2.5 | Na podlagi vseh teh znanstvenih študij lahko sklepamo, da ni epidemiološkega dokaza, da bi se prašiči, perutnina in ribe lahko okužili z BSE ali da bi BSE prizadela te vrste. Do danes ni bilo narejenih nobenih znanstvenih raziskav, ki bi kazali na razvoj EET pri prašičih, perutnini in ribah. |
| --- | --- |

3.2.5

Na podlagi vseh teh znanstvenih študij lahko sklepamo, da ni epidemiološkega dokaza, da bi se prašiči, perutnina in ribe lahko okužili z BSE ali da bi BSE prizadela te vrste. Do danes ni bilo narejenih nobenih znanstvenih raziskav, ki bi kazali na razvoj EET pri prašičih, perutnini in ribah.

3.3   Analiza dejanskega problema ter možnost predelave stranskih proizvodov na farmah

| 3.3.1 | Ravnanje z odpadki z živalskih farm je treba obravnavati s celostnega vidika, ki bo vključeval varnost prehrane, higieno, dobro počutje živali in varstvo okolja. |
| --- | --- |

3.3.1

Ravnanje z odpadki z živalskih farm je treba obravnavati s celostnega vidika, ki bo vključeval varnost prehrane, higieno, dobro počutje živali in varstvo okolja.

| 3.3.2 | Trenutno se v EU letno proizvede več kot 170 milijonov ton živinorejskih odpadkov (2). Upravljanje moderne živalske farme je zelo zapleteno in eden od njegovih vidikov je tudi ravnanje z odpadki. Glede živalskih trupel je treba poiskati učinkovitejše in rentabilnejše metode. |
| --- | --- |

3.3.2

Trenutno se v EU letno proizvede več kot 170 milijonov ton živinorejskih odpadkov (2). Upravljanje moderne živalske farme je zelo zapleteno in eden od njegovih vidikov je tudi ravnanje z odpadki. Glede živalskih trupel je treba poiskati učinkovitejše in rentabilnejše metode.

| 3.3.3 | Uničevanje živalskih trupel je zelo kompleksen problem, saj je treba upoštevati okolje in tudi možnosti prenosa bolezni med prevozom. Prav tako so pomembna vprašanja higiene, varnosti in javnega zdravja (3). |
| --- | --- |

3.3.3

Uničevanje živalskih trupel je zelo kompleksen problem, saj je treba upoštevati okolje in tudi možnosti prenosa bolezni med prevozom. Prav tako so pomembna vprašanja higiene, varnosti in javnega zdravja (3).

| 3.3.4 | S tem mnenjem želimo proizvajalcem ponuditi dodatne možnosti, v katerih je strogo upoštevano načelo varstva javnega zdravja in okolja. Predlagamo hidrolizo, vendar je treba upoštevati tudi druge metode, ki izpolnjujejo zgoraj navedene pogoje (4). |
| --- | --- |

3.3.4

S tem mnenjem želimo proizvajalcem ponuditi dodatne možnosti, v katerih je strogo upoštevano načelo varstva javnega zdravja in okolja. Predlagamo hidrolizo, vendar je treba upoštevati tudi druge metode, ki izpolnjujejo zgoraj navedene pogoje (4).

| 3.3.5 | Hidroliza kot primarna oblika obdelave živalskih trupel se biološko ne razlikuje od hidrolize ostalih organskih snovi, ki se pod nadzorovanimi pogoji razkrojijo same. Biokemični postopek hidrolize je določen s sposobnostjo avtolize posameznih snovi. V osnovi gre za razkroj beljakovin v aminokisline, glikozidov v sladkor ter maščob v maščobne kisline in alkohol. Pri hidrolizi prašičev je zaradi esterifikacije končni proizvod gost in lepljiv in se s hidravličnega vidika obnaša kot viskozna tekočina, kar prinaša dodatno prednost za obdelavo pod nadzorovanimi pogoji ter omogoča hidrodinamično obravnavo. Za učinkovitejšo hidrolizo je treba nadzorovati določene dejavnike, kot so velikost delcev (kar zahteva predhodno mletje trupel), temperatura, trajanje postopka obdelave in vsebnost kisika v zraku, da se izognemo nastanku neprijetnih vonjav. Tekočina, nastala pri hidrolizi, se potem lahko obdela skupaj z gnojevko. Prednosti tega so naslednje:






  — | biološka varnost (trupla se obdelujejo na farmah pod nadzorovanimi pogoji, s čimer se zmanjša možnost prenosa bolezni na druge farme); |
| --- | --- | --- |

3.3.5

Hidroliza kot primarna oblika obdelave živalskih trupel se biološko ne razlikuje od hidrolize ostalih organskih snovi, ki se pod nadzorovanimi pogoji razkrojijo same. Biokemični postopek hidrolize je določen s sposobnostjo avtolize posameznih snovi. V osnovi gre za razkroj beljakovin v aminokisline, glikozidov v sladkor ter maščob v maščobne kisline in alkohol. Pri hidrolizi prašičev je zaradi esterifikacije končni proizvod gost in lepljiv in se s hidravličnega vidika obnaša kot viskozna tekočina, kar prinaša dodatno prednost za obdelavo pod nadzorovanimi pogoji ter omogoča hidrodinamično obravnavo. Za učinkovitejšo hidrolizo je treba nadzorovati določene dejavnike, kot so velikost delcev (kar zahteva predhodno mletje trupel), temperatura, trajanje postopka obdelave in vsebnost kisika v zraku, da se izognemo nastanku neprijetnih vonjav. Tekočina, nastala pri hidrolizi, se potem lahko obdela skupaj z gnojevko. Prednosti tega so naslednje:

—

biološka varnost (trupla se obdelujejo na farmah pod nadzorovanimi pogoji, s čimer se zmanjša možnost prenosa bolezni na druge farme);

| — | povečanje učinkovitosti tradicionalnega postopka odstranjevanja gnojevke; |
| --- | --- |

—

povečanje učinkovitosti tradicionalnega postopka odstranjevanja gnojevke;

| — | izločanje patogenih snovi; |
| --- | --- |

—

izločanje patogenih snovi;

| — | izboljšanje upravljanja farm, saj se trupla in gnojevka obdelujejo na sami farmi v realnem času (5). |
| --- | --- |

—

izboljšanje upravljanja farm, saj se trupla in gnojevka obdelujejo na sami farmi v realnem času (5).

| 3.3.6 | Proizvodnja energije z bioplini je pomembna in v ta namen se lahko uporabljajo med seboj povezani kontejnerji, da se prepreči odtok ali stik z ozračjem. Zelo nas zanimajo tudi enostavnejši postopki, primerni za manjša gospodarstva, in ki ravno tako zagotavljajo varstvo javnega zdravja in okolja ter ustrezne higienske pogoje na samem gospodarstvu. |
| --- | --- |

3.3.6

Proizvodnja energije z bioplini je pomembna in v ta namen se lahko uporabljajo med seboj povezani kontejnerji, da se prepreči odtok ali stik z ozračjem. Zelo nas zanimajo tudi enostavnejši postopki, primerni za manjša gospodarstva, in ki ravno tako zagotavljajo varstvo javnega zdravja in okolja ter ustrezne higienske pogoje na samem gospodarstvu.

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | Danes imajo informacije v družbi bistveno vlogo. Potrošniki imajo pravico do ustreznih in pravilnih informacij, kar pa v praksi le redko velja, saj mediji poročajo predvsem o katastrofah in nesrečah, pozitivnim informacijam pa namenjajo le malo pozornosti. Zato si je treba vztrajno prizadevati za obveščanje javnosti o delu na področju javnega zdravja, da bi potrošniki lahko zavestno izbrali tisto, kar se jim zdi najboljše. |
| --- | --- |

4.1

Danes imajo informacije v družbi bistveno vlogo. Potrošniki imajo pravico do ustreznih in pravilnih informacij, kar pa v praksi le redko velja, saj mediji poročajo predvsem o katastrofah in nesrečah, pozitivnim informacijam pa namenjajo le malo pozornosti. Zato si je treba vztrajno prizadevati za obveščanje javnosti o delu na področju javnega zdravja, da bi potrošniki lahko zavestno izbrali tisto, kar se jim zdi najboljše.

4.2   Gospodarske posledice, povezane z uničevanjem trupel in živalskih odpadkov

| 4.2.1 | Uničevanje trupel povzroča številne logistične probleme (v državah, ki predhodno niso imele sistema za zbiranje) in v nekaterih primerih je zbiranje nezdružljivo z dobrimi praksami na področju varstva zdravja na farmah. |
| --- | --- |

4.2.1

Uničevanje trupel povzroča številne logistične probleme (v državah, ki predhodno niso imele sistema za zbiranje) in v nekaterih primerih je zbiranje nezdružljivo z dobrimi praksami na področju varstva zdravja na farmah.

| 4.2.2 | Gospodarski učinek direktive Skupnosti je treba analizirati za dva konkretna primera: |
| --- | --- |

4.2.2

Gospodarski učinek direktive Skupnosti je treba analizirati za dva konkretna primera:

| 4.2.2.1 | V državah, ki predhodno niso imele sistema za zbiranje trupel, bodo potrebne naložbe v farme (izgradnja hladilnih struktur za skladiščenje in izdelava načrtov za varno zbiranje trupel), v prevoznih podjetjih (nabava posebej opremljenih tovornjakov) ter v predelovalnih podjetjih za stranske proizvode (prilagoditev na predelavo celih živali) (6). |
| --- | --- |

4.2.2.1

V državah, ki predhodno niso imele sistema za zbiranje trupel, bodo potrebne naložbe v farme (izgradnja hladilnih struktur za skladiščenje in izdelava načrtov za varno zbiranje trupel), v prevoznih podjetjih (nabava posebej opremljenih tovornjakov) ter v predelovalnih podjetjih za stranske proizvode (prilagoditev na predelavo celih živali) (6).

| 4.2.2.2 | V državah, ki imajo sisteme za zbiranje trupel, dodatne naložbe ne bodo potrebne. Ker pa se mesna moka ne sme več uporabljati, bo treba pokriti stroške njenega odvoza in uničenja (7). |
| --- | --- |

4.2.2.2

V državah, ki imajo sisteme za zbiranje trupel, dodatne naložbe ne bodo potrebne. Ker pa se mesna moka ne sme več uporabljati, bo treba pokriti stroške njenega odvoza in uničenja (7).

4.3   Gospodarske posledice v zvezi z uporabo stranskih živalskih proizvodov

Prepoved uporabe živalskih beljakovin za krmljenje prašičev, perutnine in rib je povzročila občutno zvišanje stroškov proizvodnje v Evropi, kar je povečalo izkrivljanje konkurence v primerjavi z drugimi državami, kot so na primer Brazilija, Argentina in Združene države Amerike, ki uporabe teh beljakovin ne prepovedujejo. Posledice višjih stroškov so vidne na različnih ravneh; stranski proizvodi klanja ne prinašajo več dobička, ker uničevanje prinaša dodatne stroške. Povečanje povpraševanja po rastlinskih beljakovinah pa je povzročilo dvig cen in s tem tudi dvig cen krme (8).

| 4.3.1 | Vzroki za zvišanje stroškov v Evropi v primerjavi s tretjimi državami so:







  uničevanje stranskih proizvodov: | : | 6 EUR/100 Kg trupla prašiča (9) |
| --- | --- | --- | --- |
| neuporaba živalske moke: | : | 0,75 EUR/100Kg (10) |
| povečanje cene soje: | : | 1,5 EUR/100Kg (11) |

4.3.1

Vzroki za zvišanje stroškov v Evropi v primerjavi s tretjimi državami so:

uničevanje stranskih proizvodov:

:

6 EUR/100 Kg trupla prašiča (9)

neuporaba živalske moke:

:

0,75 EUR/100Kg (10)

povečanje cene soje:

:

1,5 EUR/100Kg (11)

Te vrednosti, pomnožene z letno proizvodnjo prašičev, predstavljajo skupno izgubo Skupnosti v vrednosti 173 milijonov EUR. K temu zvišanju stroškov je treba prišteti še vrsto dejavnikov proizvodnje, kot so krmljenje, energija, delovna sila, standardi dobrega počutja živali in varstva okolja. To pomeni, da en kilogram trupla prašiča v Braziliji stane 0,648 EUR (12) v EU pa 1,25 EUR (13).

| 4.3.2 | Ker ni znanstvenih dokazov o izkrivljanju konkurence, v okviru STO ni mogoče razpravljati o tem vprašanju. Če se stanje ne bo spremenilo, bo treba poiskati način za kompenziranje evropske proizvodnje, sicer bo obstoj te ogrožen. |
| --- | --- |

4.3.2

Ker ni znanstvenih dokazov o izkrivljanju konkurence, v okviru STO ni mogoče razpravljati o tem vprašanju. Če se stanje ne bo spremenilo, bo treba poiskati način za kompenziranje evropske proizvodnje, sicer bo obstoj te ogrožen.

4.4   Dejavniki, ki jih je treba upoštevati pri morebitni odpravi prepovedi uporabe mesne moke iz neprežvekovalcev pri krmljenju prašičev in perutnine

| 4.4.1 | Najprej je treba zagotoviti, da pri mesni moki ni križne kontaminacije; zato je skupina raziskovalcev iz različnih belgijskih ustanov bila zadolžena za oceno in uvedbo tehnik za določitev prisotnosti živalskih beljakovin prežvekovalcev v krmi. Ta skupina je zadovoljivo opravila to nalogo v prvi polovici leta 2004 in GD SANCO 24. septembra 2004 poslala končno poročilo z naslovom Določitev predelanih živalskih beljakovin vključno z mesno in kostno moko v krmi. Poročilo predstavlja postopke, s katerimi je možno določiti prisotnost teh beljakovin v krmi. Ti izsledki bi lahko pomagali pri uvedbi popolnoma sledljivih in nadzorovanih proizvodnih verig za mesno moko, pridobljeno iz neprežvekovalcev (katere izvor bi bilo možno določiti na enostaven način), kar pa bi lahko omogočilo oblikovanje prve vrste proizvodnih sistemov in ponovno vključevanje teh sestavin, s trdnimi jamstvi za odsotnost moke, pridobljene iz prežvekovalcev (14). |
| --- | --- |

4.4.1

Najprej je treba zagotoviti, da pri mesni moki ni križne kontaminacije; zato je skupina raziskovalcev iz različnih belgijskih ustanov bila zadolžena za oceno in uvedbo tehnik za določitev prisotnosti živalskih beljakovin prežvekovalcev v krmi. Ta skupina je zadovoljivo opravila to nalogo v prvi polovici leta 2004 in GD SANCO 24. septembra 2004 poslala končno poročilo z naslovom Določitev predelanih živalskih beljakovin vključno z mesno in kostno moko v krmi. Poročilo predstavlja postopke, s katerimi je možno določiti prisotnost teh beljakovin v krmi. Ti izsledki bi lahko pomagali pri uvedbi popolnoma sledljivih in nadzorovanih proizvodnih verig za mesno moko, pridobljeno iz neprežvekovalcev (katere izvor bi bilo možno določiti na enostaven način), kar pa bi lahko omogočilo oblikovanje prve vrste proizvodnih sistemov in ponovno vključevanje teh sestavin, s trdnimi jamstvi za odsotnost moke, pridobljene iz prežvekovalcev (14).

4.5   Zadnja ovira za prenehanje prepovedi uporabe mesne moke, pridobljene iz neprežvekovalcev, za krmljenje prašičev in perutnine

| 4.5.1 | Sedaj je le še treba razviti tehnike, ki bi omogočale razločevanje med beljakovinami prašičjega izvora in beljakovinami perutninskega izvora, da bi zadovoljili zahtevo Evropskega parlamenta, t.j. dokazati, da ne gre za kanibalizem. Govoriti o kanibalizmu pri mesni moki ni umestno. Kanibalizem pomeni neposredno uživanje in lahko nastopi le po nesreči na nekaterih farmah. Zato je nedopustno govoriti o kanibalizmu v zvezi z aminokislinami in maščobnimi kislinami. |
| --- | --- |

4.5.1

Sedaj je le še treba razviti tehnike, ki bi omogočale razločevanje med beljakovinami prašičjega izvora in beljakovinami perutninskega izvora, da bi zadovoljili zahtevo Evropskega parlamenta, t.j. dokazati, da ne gre za kanibalizem. Govoriti o kanibalizmu pri mesni moki ni umestno. Kanibalizem pomeni neposredno uživanje in lahko nastopi le po nesreči na nekaterih farmah. Zato je nedopustno govoriti o kanibalizmu v zvezi z aminokislinami in maščobnimi kislinami.

| 4.5.2 | Ne glede na zgornje ugotovitve obstaja danes dejanska možnost za vzpostavitev mehanizma za nadzor kanalov za izključno dobavo beljakovin prašičjega izvora za krmljenje perutnine in obratno, in sicer iz naslednjih razlogov:






  — | ista klavnica nikoli ne more proizvesti mesne moke iz prašičev in perutnine, saj ti živalski vrsti zahtevata različno opremo za zakol; |
| --- | --- | --- |

4.5.2

Ne glede na zgornje ugotovitve obstaja danes dejanska možnost za vzpostavitev mehanizma za nadzor kanalov za izključno dobavo beljakovin prašičjega izvora za krmljenje perutnine in obratno, in sicer iz naslednjih razlogov:

—

ista klavnica nikoli ne more proizvesti mesne moke iz prašičev in perutnine, saj ti živalski vrsti zahtevata različno opremo za zakol;

| — | ker nekatera podjetja proizvajajo le krmo za perutnino in druga prašičjo krmo, ni možno, da bi prišlo do mešanja; |
| --- | --- |

—

ker nekatera podjetja proizvajajo le krmo za perutnino in druga prašičjo krmo, ni možno, da bi prišlo do mešanja;

| — | to velja tudi za podjetja, ki imajo prav tako različne proizvodne linije glede na živalsko vrsto. |
| --- | --- |

—

to velja tudi za podjetja, ki imajo prav tako različne proizvodne linije glede na živalsko vrsto.

V Bruslju, 14. septembra 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  (D. Mattews in B. C. Cooke, Rev. Sci. Tecl. Int. Eprit. 2003, 22(1), 283–296). Še ena pomembna študija na to temo je: Poultry, pig and the risk of BSE following the feed ban in France — a spatial analysis. Abrial D., Calavas D., Jarrige N., Ducrot C.; Vet. Res. 36 (2005) str. 615–628.

1

Poultry, pig and the risk of BSE following the feed ban in France

a spatial analysis

(2)  Preglednica št. 1 — Seznam živinorejskih odpadkov (EU15) — Vir EUROSTAT/MAPYA 2003.

2

(3)  Preglednica št. 2 — obračun odpadkov in stranskih proizvodov živinoreje (vir EUROSTAT/MAPYA).

3

(4)

4

| — | Risk assessment: use of composting and biogas treatment to dispose of catering waste containing meat (Final report to the department for Environment, Foof and Rural Affairs). Gale P. (2002). Na voljo na: http://www.defra.gov.uk/animalh/by-prods/publicat/. |
| --- | --- |

—

Risk assessment: use of composting and biogas treatment to dispose of catering waste containing meat (Final report to the department for Environment, Foof and Rural Affairs). Gale P. (2002). Na voljo na: http://www.defra.gov.uk/animalh/by-prods/publicat/.

Risk assessment: use of composting and biogas treatment to dispose of catering waste containing meat

| — | Informe final relativo a los resultados obtenidos en los proyektos de estudio de alternativas a sistemas de cadaveres. Antonio Muñoz Luna, Guillermo Ramis Vidal, Francisco José Pallarés Martínez, Antonio Rouco Yáñez, Franciso Tristán Lozano, Jesús Martínez Almela, Jorge Barrera, Miriam Lorenzo Navarro, Juan José Quereda Torres. (2006) |
| --- | --- |

—

Informe final relativo a los resultados obtenidos en los proyektos de estudio de alternativas a sistemas de cadaveres. Antonio Muñoz Luna, Guillermo Ramis Vidal, Francisco José Pallarés Martínez, Antonio Rouco Yáñez, Franciso Tristán Lozano, Jesús Martínez Almela, Jorge Barrera, Miriam Lorenzo Navarro, Juan José Quereda Torres. (2006)

Informe final relativo a los resultados obtenidos en los proyektos de estudio de alternativas a sistemas de cadaveres

(5)  Študije s tega področja:

5

| — | Informe final de resultados sobre la hidrolización de cadáveres animales no ruminantes: experiencia en ganado porcino. Lobera JB, González M, Sáez J, Montes A, Clemente P, Quiles A, Crespo F, Alonso F, Carrizosa JA, Andujar M, Martínez D, Gutiérrez C. |
| --- | --- |

—

Informe final de resultados sobre la hidrolización de cadáveres animales no ruminantes: experiencia en ganado porcino. Lobera JB, González M, Sáez J, Montes A, Clemente P, Quiles A, Crespo F, Alonso F, Carrizosa JA, Andujar M, Martínez D, Gutiérrez C.

Informe final de resultados sobre la hidrolización de cadáveres animales no ruminantes: experiencia en ganado porcino

| — | Parámetros Físico-químicos y bacteriológicos de la hidrolización de cadáveres de animales no ruminantes con bioactivadores. Gutiérres C, Fernández F, Andujar M, Martín J, Clemente P, Lobera JB CARM-IMIDA. http://wsiam.carm.es/imida/publicaciones%20pdf/Ganader%EDa/Gesti%F3n%20de%20Residuos%20Ganaderos/Hidrolizaci%F3n%20de%20Cad%E1veres/Resultados%20del%20Estudio%20Preliminar.pdf. |
| --- | --- |

—

Parámetros Físico-químicos y bacteriológicos de la hidrolización de cadáveres de animales no ruminantes con bioactivadores. Gutiérres C, Fernández F, Andujar M, Martín J, Clemente P, Lobera JB CARM-IMIDA. http://wsiam.carm.es/imida/publicaciones%20pdf/Ganader%EDa/Gesti%F3n%20de%20Residuos%20Ganaderos/Hidrolizaci%F3n%20de%20Cad%E1veres/Resultados%20del%20Estudio%20Preliminar.pdf.

Parámetros Físico-químicos y bacteriológicos de la hidrolización de cadáveres de animales no ruminantes con bioactivadores

(6)  Po izračunih bi zvišanje proizvodnih stroškov na proizvedeno žival znašalo med 0,36 in 0,96 EUR, odvisno od kraja in velikosti gospodarstva, nedvomno pa bi največ posledic imela najmanjša gospodarstva.

6

(7)  Dodatni stroški na proizvod bi tako znašali med 0,3 in 0,5 na proizvedeno žival.

7

(8)  Študije je izvedla delovna skupina Univerze v Murciji pod predsedstvom prof. Dr. Antónia Muñoz Lune, DMV, PhD, MBA.

8

(9)  Vir INRA (Nacionalni institut za kmetijske raziskave).

9

(10)  Izračun na podlagi povprečne cene surovin pred in po prepovedi, na podlagi tipične krme za pitanje prašičev.

10

(11)  Glej opombo 10

11

(12)  Proizvodni stroški farme s 1200 prašiči v zvezni državi Paraná v zaprtem krogu s proizvodnjo 20,3 prašičkov na svinjo letno.

12

(13)  Farma s 500 prašiči na Portugalskem v zaprtem krogu s proizvodnjo 23 prašičkov na svinjo letno.

13

(14)  Druge študije na to temo:

14

| — | Effective PCR detection of animal species in highly processed animal byproducts and compound feeds. Fumière O, Dubois M, Baeten V, von Holst C, Berben G. Anal Bioanal Chem (2006) 385: str. 1045-1054. |
| --- | --- |

—

Effective PCR detection of animal species in highly processed animal byproducts and compound feeds. Fumière O, Dubois M, Baeten V, von Holst C, Berben G. Anal Bioanal Chem (2006) 385: str. 1045-1054.

Effective PCR detection of animal species in highly processed animal byproducts and compound feeds

| — | Identification of Species-specific DNA in feedstuffs. Krcmar P, Rencova E.; J. Agric. Food Chem. 2003, 51, str. 7655-7658. |
| --- | --- |

—

Identification of Species-specific DNA in feedstuffs. Krcmar P, Rencova E.; J. Agric. Food Chem. 2003, 51, str. 7655-7658.

Identification of Species-specific

| — | Species-specific PCR for the identification of ovine, porcine and chicken species in meat and boné meal (MBM). Lahiff S, Glennon M, O'Brien L, Lyng J, Smith T, Maher M, Shilton N. Molecular and Cellular Probes (2001) 15, str. 27-35. |
| --- | --- |

—

Species-specific PCR for the identification of ovine, porcine and chicken species in meat and boné meal (MBM). Lahiff S, Glennon M, O'Brien L, Lyng J, Smith T, Maher M, Shilton N. Molecular and Cellular Probes (2001) 15, str. 27-35.

Species-specific PCR for the identification of ovine, porcine and chicken species in meat and boné meal (MBM)

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/114 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/114

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Sveta o posebnih ukrepih za spodbujanje gojenja sviloprejk

(kodificirana različica)

COM(2006) 4 konč. — 2006/0003 (CNS)

(2006/C 318/19)

Svet je 8. februarja 2006 sklenil, da v skladu s členom 37 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 11. julija 2006. Poročevalka je bila ga. LE NOUAIL.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 13. septembra) s 168 glasovi za, 7 glasovi proti in 17 vzdržanimi glasovi.

1.   Uvod

| 1.1 | Komisija predlaga kodifikacijo Uredbe (EGS) št. 845/72 o posebnih ukrepih za spodbujanje gojenja sviloprejk (Bombyx mori (Linnaeus, 1758)) po pospešenem postopku v skladu z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 20. decembra 1994. |
| --- | --- |

1.1

Komisija predlaga kodifikacijo Uredbe (EGS) št. 845/72 o posebnih ukrepih za spodbujanje gojenja sviloprejk (Bombyx mori (Linnaeus, 1758)) po pospešenem postopku v skladu z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 20. decembra 1994.

| 1.2 | Postopek kodifikacije se uporablja za tiste zakonodajne akte, ki so bili sčasoma večkrat spremenjeni in so zaradi tega postali težko razumljivi. |
| --- | --- |

1.2

Postopek kodifikacije se uporablja za tiste zakonodajne akte, ki so bili sčasoma večkrat spremenjeni in so zaradi tega postali težko razumljivi.

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Omenjena uredba je v veljavi že več kot trideset let. Večkrat je bila temeljito spremenjena, zato sta postala njena vsebina in obseg brez pravne analize in rekonstrukcije, katero besedilo naj bi se dejansko uporabljalo, za naslovnike težko razumljiva. |
| --- | --- |

2.1

Omenjena uredba je v veljavi že več kot trideset let. Večkrat je bila temeljito spremenjena, zato sta postala njena vsebina in obseg brez pravne analize in rekonstrukcije, katero besedilo naj bi se dejansko uporabljalo, za naslovnike težko razumljiva.

| 2.2 | Odbor zato odobrava predlog kodifikacije, ki bo olajšal dostop državljanov Evrope do zakonodaje, obenem pa bo, kot je Odbor že izrazil v svojih prejšnjih mnenjih (1), prispeval tudi k boljši zakonodaji. |
| --- | --- |

2.2

Odbor zato odobrava predlog kodifikacije, ki bo olajšal dostop državljanov Evrope do zakonodaje, obenem pa bo, kot je Odbor že izrazil v svojih prejšnjih mnenjih (1), prispeval tudi k boljši zakonodaji.

3.   Posebne ugotovitve

| 3.1 | Razmisliti bi bilo treba tudi o uporabi drugih postopkov za poenostavitev, na primer o razveljavitvi ali posodobitvi zadevne zakonodaje. |
| --- | --- |

3.1

Razmisliti bi bilo treba tudi o uporabi drugih postopkov za poenostavitev, na primer o razveljavitvi ali posodobitvi zadevne zakonodaje.

| 3.2 | Gojenje sviloprejk je bilo od 13. stoletja naprej močno razvito v južnem delu Evrope in doseglo vrhunec v 19. stoletju. Proces gojenja je sunkovito zaustavila epidemija, ki je napadla Bombyx mori, gosenico sviloprejko, katere zapredek je sestavljen iz ene same niti svile, ki se uporablja v tekstilni industriji. Ponovnega začetka gojenja sviloprejk ni spodbudilo niti uvajanje zdravih jajčec (2). Gojenje sviloprejk je zelo zahtevno, potrebna pa je tudi vzgoja murv, saj se ličinke hranijo le z listi tega drevesa, ki jih pojedo zelo velike količine in jih je treba dnevno obirati. Danes je proizvodnja skoraj izključno odvisna od uvoza, predvsem s Kitajske in iz Vietnama. |
| --- | --- |

3.2

Gojenje sviloprejk je bilo od 13. stoletja naprej močno razvito v južnem delu Evrope in doseglo vrhunec v 19. stoletju. Proces gojenja je sunkovito zaustavila epidemija, ki je napadla Bombyx mori, gosenico sviloprejko, katere zapredek je sestavljen iz ene same niti svile, ki se uporablja v tekstilni industriji. Ponovnega začetka gojenja sviloprejk ni spodbudilo niti uvajanje zdravih jajčec (2). Gojenje sviloprejk je zelo zahtevno, potrebna pa je tudi vzgoja murv, saj se ličinke hranijo le z listi tega drevesa, ki jih pojedo zelo velike količine in jih je treba dnevno obirati. Danes je proizvodnja skoraj izključno odvisna od uvoza, predvsem s Kitajske in iz Vietnama.

| 3.3 | Odbor meni, da je treba ohraniti temelje gojenja sviloprejk v Evropi, saj je uporaba svile raznolika in zahteve po kakovosti različne, v prihodnosti pa bodo na podlagi raziskav mogoči tudi novi načini uporabe. Poleg tega omogoča ta dejavnost ohranjanje delovnih mest v prikrajšanih ali obrobnih regijah (3). Nujno pa je treba zagotoviti pomoč na škatlo jajčec sviloprejk, kot predvideva uredba, saj se gojenje sviloprejk sooča z močno konkurenco zaradi izjemno velikega uvoza iz tretjih držav, v katerih je delovna sila zelo poceni. Evropska svila je primerna za današnje oblike uporabe, lahko pa bi bila primerna tudi za morebitne nove vrste uporabe v prihodnosti, kar utemeljuje ohranitev proizvodnje svile v Skupnosti. |
| --- | --- |

3.3

Odbor meni, da je treba ohraniti temelje gojenja sviloprejk v Evropi, saj je uporaba svile raznolika in zahteve po kakovosti različne, v prihodnosti pa bodo na podlagi raziskav mogoči tudi novi načini uporabe. Poleg tega omogoča ta dejavnost ohranjanje delovnih mest v prikrajšanih ali obrobnih regijah (3). Nujno pa je treba zagotoviti pomoč na škatlo jajčec sviloprejk, kot predvideva uredba, saj se gojenje sviloprejk sooča z močno konkurenco zaradi izjemno velikega uvoza iz tretjih držav, v katerih je delovna sila zelo poceni. Evropska svila je primerna za današnje oblike uporabe, lahko pa bi bila primerna tudi za morebitne nove vrste uporabe v prihodnosti, kar utemeljuje ohranitev proizvodnje svile v Skupnosti.

V Bruslju, 13. septembra 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Glej med drugim raziskovalno mnenje EESO o boljši pripravi zakonodaje (poročevalec: Daniel RETUREAU), INT/265 — UL C 24, 31.1.2006, str. 39.

1

(2)  Jajčeca metulja Bombyx mori.

2

Bombyx mori

(3)  Polovica evropske proizvodnje prihaja s Kanarskih otokov.

3

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/115 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/115

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS v zvezi z omejitvami pri trženju nekaterih merilnih naprav, ki vsebujejo živo srebro

COM(2006) 69 konč. — 2006/0018 (COD)

(2006/C 318/20)

Svet je 8. marca 2006 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 11. julija 2006. Poročevalka je bila ga. CASSINA.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 13. septembra) s 181 glasovi za, 5 glasovi proti in 8 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepne ugotovitve

| 1.1 | Na podlagi utemeljitev iz točk 2 in 3 EESO:






  a) | podpira predlog Komisije in tudi izbiro pravne podlage (člen 95 Pogodbe) ter soglaša s ciljem strategije, da se iz merilnih naprav, navedenih pod točko 2.2, popolnoma odstrani živo srebro; |
| --- | --- | --- |

1.1

Na podlagi utemeljitev iz točk 2 in 3 EESO:

a)

podpira predlog Komisije in tudi izbiro pravne podlage (člen 95 Pogodbe) ter soglaša s ciljem strategije, da se iz merilnih naprav, navedenih pod točko 2.2, popolnoma odstrani živo srebro;

| b) | meni, da je predlog v skladu z drugimi predpisi in strategijami Skupnosti s področja okolja in javnega zdravja; |
| --- | --- |

b)

meni, da je predlog v skladu z drugimi predpisi in strategijami Skupnosti s področja okolja in javnega zdravja;

| c) | upa, da bo nadomestitev z izdelki, ki ne vsebujejo živega srebra, pospešena (morda s pomočjo spodbud in kampanj ozaveščanja, da bodo potencialno nevarne naprave, ki vsebujejo živo srebro, hitreje odstranjene iz obtoka) in da bodo upoštevani tudi stroški, ki jih imajo potrošniki z zamenjavo; |
| --- | --- |

c)

upa, da bo nadomestitev z izdelki, ki ne vsebujejo živega srebra, pospešena (morda s pomočjo spodbud in kampanj ozaveščanja, da bodo potencialno nevarne naprave, ki vsebujejo živo srebro, hitreje odstranjene iz obtoka) in da bodo upoštevani tudi stroški, ki jih imajo potrošniki z zamenjavo;

| d) | zahteva, da se predvidijo postopki za ločeno zbiranje in da se na trgovce prenese odgovornost za zbiranje naprav, ki niso več v uporabi (kot so električne in elektronske naprave); |
| --- | --- |

d)

zahteva, da se predvidijo postopki za ločeno zbiranje in da se na trgovce prenese odgovornost za zbiranje naprav, ki niso več v uporabi (kot so električne in elektronske naprave);

| e) | prosi Komisijo, da pojasni, kateri ukrepi zagotavljajo, da bodo sektorji (v strokovni in industrijski uporabi), ki niso vključeni v predlog, upoštevali cilj, da se v okolje ne odvaja živega srebra; |
| --- | --- |

e)

prosi Komisijo, da pojasni, kateri ukrepi zagotavljajo, da bodo sektorji (v strokovni in industrijski uporabi), ki niso vključeni v predlog, upoštevali cilj, da se v okolje ne odvaja živega srebra;

| f) | poziva institucije Skupnosti in organe držav članic, da skrbno preverijo, ali uvoženi izdelki ustrezajo predpisom Skupnosti. |
| --- | --- |

f)

poziva institucije Skupnosti in organe držav članic, da skrbno preverijo, ali uvoženi izdelki ustrezajo predpisom Skupnosti.

2.   Uvod in vsebina predloga

| 2.1 | Predlog direktive upošteva pristop sporočila z dne 28. januarja 2005 o strategiji Skupnosti za živo srebro
   (1). Ta strategija, ki izhaja iz sedaj že splošno znanih ugotovitev, da je živo srebro škodljivo in predstavlja resno nevarnost za človeka, ekosisteme in prosto živeče živali, obsega vrsto ukrepov za varstvo človekovega zdravja in okolja, ki temeljijo na opuščanju živega srebra povsod, kjer ga je mogoče nadomestiti z drugimi snovmi ali izdelki, s katerimi se je možno izogniti trenutno znanim škodljivim učinkom na razvoj živčnega sistema, imunski sistem in razmnoževalne organe. |
| --- | --- |

2.1

Predlog direktive upošteva pristop sporočila z dne 28. januarja 2005 o strategiji Skupnosti za živo srebro
   (1). Ta strategija, ki izhaja iz sedaj že splošno znanih ugotovitev, da je živo srebro škodljivo in predstavlja resno nevarnost za človeka, ekosisteme in prosto živeče živali, obsega vrsto ukrepov za varstvo človekovega zdravja in okolja, ki temeljijo na opuščanju živega srebra povsod, kjer ga je mogoče nadomestiti z drugimi snovmi ali izdelki, s katerimi se je možno izogniti trenutno znanim škodljivim učinkom na razvoj živčnega sistema, imunski sistem in razmnoževalne organe.

| 2.2 | Zato Komisija kot vmesno stopnjo pri izvajanju splošne strategije predlaga spremembo (2) Direktive 76/769. Ta sprememba bo prepovedala trženje naslednjih naprav, ki vsebujejo živo srebro:






  a) | termometrov za merjenje telesne temperature; |
| --- | --- | --- |

2.2

Zato Komisija kot vmesno stopnjo pri izvajanju splošne strategije predlaga spremembo (2) Direktive 76/769. Ta sprememba bo prepovedala trženje naslednjih naprav, ki vsebujejo živo srebro:

a)

termometrov za merjenje telesne temperature;

| b) | drugih merilnih naprav, namenjenih za prodajo širši javnosti (na primer manometri, baromertri, sfigmomanometri itd). |
| --- | --- |

b)

drugih merilnih naprav, namenjenih za prodajo širši javnosti (na primer manometri, baromertri, sfigmomanometri itd).

| 2.3 | Na podlagi prepovedi in/ali omejitev, ki v nekaterih državah članicah že veljajo, in s tem v okviru pridobljenih izkušenj pa za naprave in instrumente, ki se uporabljajo v znanosti in industriji prepoved ne velja, saj je število proizvodov relativno omejeno in se uporabljajo na visoko specializiranih področjih, za katera veljajo kontrolni predpisi in postopki za varnost pri delu in ravnanje z nevarnimi odpadki ali pa sodijo v področje uporabe Uredbe REACH. |
| --- | --- |

2.3

Na podlagi prepovedi in/ali omejitev, ki v nekaterih državah članicah že veljajo, in s tem v okviru pridobljenih izkušenj pa za naprave in instrumente, ki se uporabljajo v znanosti in industriji prepoved ne velja, saj je število proizvodov relativno omejeno in se uporabljajo na visoko specializiranih področjih, za katera veljajo kontrolni predpisi in postopki za varnost pri delu in ravnanje z nevarnimi odpadki ali pa sodijo v področje uporabe Uredbe REACH.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Čeprav nekatere države članice postopoma opuščajo uporabo živega srebra in ga nadomeščajo z drugimi izdelki, se za merilne in kontrolne naprave po ocenah (3) danes v EU še vedno porabi letno 33 ton živega srebra, od tega pa ga samo s termometri na trg pride približno 25–30 ton. |
| --- | --- |

3.1

Čeprav nekatere države članice postopoma opuščajo uporabo živega srebra in ga nadomeščajo z drugimi izdelki, se za merilne in kontrolne naprave po ocenah (3) danes v EU še vedno porabi letno 33 ton živega srebra, od tega pa ga samo s termometri na trg pride približno 25–30 ton.

| 3.2 | Na ta način pridejo živo srebro in njegovi zelo strupeni derivati med gospodinjske odpadke, kajti termometri in druge merilne naprave se večinoma odvržejo v smeti, ko niso več uporabni ali ko prenehajo delovati. Z odlaganjem na odlagališčih ali neprimernimi oblikami odlaganja lahko odpadki živega srebra pridejo v odpadne vode in se tako sprostijo v okolje. Zato so v živilih ugotovljene sledi živega srebra, pri tem pa je še posebej močno prizadeta vodna prehranjevalna veriga, kar ogroža zlasti tiste ljudi, ki uživajo ribe in morske sadeže (posebno v Sredozemlju). |
| --- | --- |

3.2

Na ta način pridejo živo srebro in njegovi zelo strupeni derivati med gospodinjske odpadke, kajti termometri in druge merilne naprave se večinoma odvržejo v smeti, ko niso več uporabni ali ko prenehajo delovati. Z odlaganjem na odlagališčih ali neprimernimi oblikami odlaganja lahko odpadki živega srebra pridejo v odpadne vode in se tako sprostijo v okolje. Zato so v živilih ugotovljene sledi živega srebra, pri tem pa je še posebej močno prizadeta vodna prehranjevalna veriga, kar ogroža zlasti tiste ljudi, ki uživajo ribe in morske sadeže (posebno v Sredozemlju).

| 3.3 | EESO ugotavlja, da obstajajo naprave, ki opravljajo enako funkcijo kot jih navaja predlog direktive in vsebujejo nadomestne snovi za živo srebro. Te naprave so celo že v prodaji. Glede na to bi bila nadomestitev možna takoj in očitno tudi brez dodatnih stroškov (glej tudi točko 4.1 b), c) in e)). Vendar presoja vplivov ne navaja, da bi nadomestitev povzročila stroške za potrošnike: EESO zahteva kvantitativno določitev teh stroškov in sprejetje ukrepov za spodbujanje, ki jih je treba vključiti v mehanizem za izvajanje direktive. |
| --- | --- |

3.3

EESO ugotavlja, da obstajajo naprave, ki opravljajo enako funkcijo kot jih navaja predlog direktive in vsebujejo nadomestne snovi za živo srebro. Te naprave so celo že v prodaji. Glede na to bi bila nadomestitev možna takoj in očitno tudi brez dodatnih stroškov (glej tudi točko 4.1 b), c) in e)). Vendar presoja vplivov ne navaja, da bi nadomestitev povzročila stroške za potrošnike: EESO zahteva kvantitativno določitev teh stroškov in sprejetje ukrepov za spodbujanje, ki jih je treba vključiti v mehanizem za izvajanje direktive.

| 3.4 | EESO močno podpira cilj Komisije, prepovedati trženje naprav, ki vsebujejo živo srebro in so navedene v predlogu: dejstvo, da je živo srebro nevarno in trdovratno, ni vprašljivo, prepoved naprav, ki vsebujejo živo srebro, pa bi prispevala k dosegi visoke ravni varovanja okolja in zdravja, ki jo navaja pravna podlaga direktive (člen 95 Pogodbe), in za kar EESO meni, da je popolnoma pravilno in primerno. |
| --- | --- |

3.4

EESO močno podpira cilj Komisije, prepovedati trženje naprav, ki vsebujejo živo srebro in so navedene v predlogu: dejstvo, da je živo srebro nevarno in trdovratno, ni vprašljivo, prepoved naprav, ki vsebujejo živo srebro, pa bi prispevala k dosegi visoke ravni varovanja okolja in zdravja, ki jo navaja pravna podlaga direktive (člen 95 Pogodbe), in za kar EESO meni, da je popolnoma pravilno in primerno.

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | Vendar pa EESO poudarja naslednje:






  a) | če za naprave, ki vsebujejo živo srebro in se uporabljajo na strokovnem področju ter v industriji, prepoved ne bo veljala, je treba zagotoviti, da bo odlaganje ali recikliranje naprav, ki se ne uporabljajo več, vključevalo tudi postopek odstranjevanja živega srebra, ki bo preprečil izpust v okolje in s tem povezana tveganja za okolje in človekovo zdravje; pomembno je zagotoviti ustrezne kontrole, izobraževalne ukrepe in svetovanje, zlasti za obrti in mala podjetja, ki se ukvarjajo z zlatarstvom in še vedno v veliki meri uporabljajo živo srebro pri posebnih postopkih obdelave; |
| --- | --- | --- |

4.1

Vendar pa EESO poudarja naslednje:

a)

če za naprave, ki vsebujejo živo srebro in se uporabljajo na strokovnem področju ter v industriji, prepoved ne bo veljala, je treba zagotoviti, da bo odlaganje ali recikliranje naprav, ki se ne uporabljajo več, vključevalo tudi postopek odstranjevanja živega srebra, ki bo preprečil izpust v okolje in s tem povezana tveganja za okolje in človekovo zdravje; pomembno je zagotoviti ustrezne kontrole, izobraževalne ukrepe in svetovanje, zlasti za obrti in mala podjetja, ki se ukvarjajo z zlatarstvom in še vedno v veliki meri uporabljajo živo srebro pri posebnih postopkih obdelave;

| b) | zdi se, da tako presoja vplivov kot tudi predlog podcenjujeta problem, da se naprave, ki vsebujejo živo srebro in se uporabljajo še danes, odlagajo med komunalne odpadke: priporočljivo bi bilo oblikovati sistem spodbud (kot pri „izrabljenosti“), da bi naprave, ki jih zajema ta direktiva, lahko čim prej nadomestili z drugimi; |
| --- | --- |

b)

zdi se, da tako presoja vplivov kot tudi predlog podcenjujeta problem, da se naprave, ki vsebujejo živo srebro in se uporabljajo še danes, odlagajo med komunalne odpadke: priporočljivo bi bilo oblikovati sistem spodbud (kot pri „izrabljenosti“), da bi naprave, ki jih zajema ta direktiva, lahko čim prej nadomestili z drugimi;

| c) | umik naprav s trga, ki vsebujejo živo srebro in so še vedno v obtoku, je možno spodbujati s finančnimi ukrepi za podporo, predvsem pa z ustreznimi informativnimi kampanjami, usmerjenimi na uporabnike teh naprav. Njihov cilj bi bil ozaveščati uporabnike o obstoječih tveganjih, jih spodbujati k odgovornemu ravnanju in pozivati, da živega srebra ne odlagajo med komunalne odpadke in — še bolj pomembno — da otrokom preprečijo dostop do njega. Poleg tega bi morali potrošnikom, ki hitreje posežejo po napravah z nadomestnimi snovmi, ponuditi ustrezne spodbude; |
| --- | --- |

c)

umik naprav s trga, ki vsebujejo živo srebro in so še vedno v obtoku, je možno spodbujati s finančnimi ukrepi za podporo, predvsem pa z ustreznimi informativnimi kampanjami, usmerjenimi na uporabnike teh naprav. Njihov cilj bi bil ozaveščati uporabnike o obstoječih tveganjih, jih spodbujati k odgovornemu ravnanju in pozivati, da živega srebra ne odlagajo med komunalne odpadke in — še bolj pomembno — da otrokom preprečijo dostop do njega. Poleg tega bi morali potrošnikom, ki hitreje posežejo po napravah z nadomestnimi snovmi, ponuditi ustrezne spodbude;

| d) | umik navedenih naprav s trga bi moral potekati po vzgledu določb direktive o električnih in elektronskih napravah, tako da bi jih trgovci, ki prodajajo naprave s področja uporabe predloga direktive, zbirali ločeno; |
| --- | --- |

d)

umik navedenih naprav s trga bi moral potekati po vzgledu določb direktive o električnih in elektronskih napravah, tako da bi jih trgovci, ki prodajajo naprave s področja uporabe predloga direktive, zbirali ločeno;

| e) | posebno pozornost je treba nameniti vprašanju, v kolikšni meri uvoženi izdelki ustrezajo predpisom, da ne bo zaradi izdelkov iz tretjih držav, ki ne upoštevajo nevarnosti nepravilnega ravnanja z živim srebrom, zaman vsa korist, dosežena z restriktivnimi evropskimi pravnimi predpisi. |
| --- | --- |

e)

posebno pozornost je treba nameniti vprašanju, v kolikšni meri uvoženi izdelki ustrezajo predpisom, da ne bo zaradi izdelkov iz tretjih držav, ki ne upoštevajo nevarnosti nepravilnega ravnanja z živim srebrom, zaman vsa korist, dosežena z restriktivnimi evropskimi pravnimi predpisi.

V Bruslju, 13. septembra 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  COM(2005) 20 konč.

1

(2)  V Prilogo I k Direktivi 76/769/EGS se vstavi ustrezna točka 19 a).

2

(3)  Po podatkih, ki so na razpolago pri Komisiji.

3

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/117 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/117

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izboljšanju gospodarskih razmer v ribiški industriji

COM(2006) 103 konč.

(2006/C 318/21)

Komisija je 9. marca 2006 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 11. julija 2006. Poročevalec je bil g. Sarró Iparraguirre.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 14. septembra) s 120 glasovi za, 16 glasovi proti in 9 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Glede na gospodarski in socialni pomen ribiškega sektorja v Evropski uniji, ki močno presega njegovo neposredno udeležbo v BDP (1), se EESO strinja z ugotovitvijo Komisije, da je ta sektor v gospodarski krizi (2). Meni, da je treba sprejeti ukrepe za izboljšanje razmer, in da so ukrepi, predlagani za rešitev sektorja, nerealni in nezadostni. EESO meni, da so ukrepi nerealni, ker je večina izvajalcev malih in srednje velikih podjetij ali lastnikov enega plovila, ki lovijo na ribolovnih območjih z omejenimi viri, z zelo majhno posadko in so podvrženi strogim pravilom upravljanja v ribištvu. Manevrski prostor za sprejetje ukrepov za prestrukturiranje in zagotavljanje njihove kratkoročne možnosti preživetja je zelo majhen. |
| --- | --- |

1.1

Glede na gospodarski in socialni pomen ribiškega sektorja v Evropski uniji, ki močno presega njegovo neposredno udeležbo v BDP (1), se EESO strinja z ugotovitvijo Komisije, da je ta sektor v gospodarski krizi (2). Meni, da je treba sprejeti ukrepe za izboljšanje razmer, in da so ukrepi, predlagani za rešitev sektorja, nerealni in nezadostni. EESO meni, da so ukrepi nerealni, ker je večina izvajalcev malih in srednje velikih podjetij ali lastnikov enega plovila, ki lovijo na ribolovnih območjih z omejenimi viri, z zelo majhno posadko in so podvrženi strogim pravilom upravljanja v ribištvu. Manevrski prostor za sprejetje ukrepov za prestrukturiranje in zagotavljanje njihove kratkoročne možnosti preživetja je zelo majhen.

| 1.2 | Razen tega bo brez novega proračuna, ki bo ločen od ureditve FIUR/ESR (3), zelo malo možnosti za izvajanje novih ukrepov. EESO zato meni, da bo to sporočilo za večino podjetij imelo majhen praktičen učinek. |
| --- | --- |

1.2

Razen tega bo brez novega proračuna, ki bo ločen od ureditve FIUR/ESR (3), zelo malo možnosti za izvajanje novih ukrepov. EESO zato meni, da bo to sporočilo za večino podjetij imelo majhen praktičen učinek.

| 1.3 | Vseeno je EESO prepričan, da bi sporočilo podjetjem, ki so dovolj velika, da zaprosijo za pomoč za reševanje ali prestrukturiranje, moralo






  — | ponuditi proračun Skupnosti, ki bo ločen od proračuna FIUR/ESR, |
| --- | --- | --- |

1.3

Vseeno je EESO prepričan, da bi sporočilo podjetjem, ki so dovolj velika, da zaprosijo za pomoč za reševanje ali prestrukturiranje, moralo

—

ponuditi proračun Skupnosti, ki bo ločen od proračuna FIUR/ESR,

| — | zagotoviti nevračljivo pomoč za reševanje in rok njene uporabe, daljši od 6 mesecev, |
| --- | --- |

—

zagotoviti nevračljivo pomoč za reševanje in rok njene uporabe, daljši od 6 mesecev,

| — | zagotoviti tako prilagodljive in hitre nacionalne programe, ki jih morajo predložiti države članice, da bo podjetjem, ki prosijo za pomoč, omogočen hiter dostop do predvidene pomoči. |
| --- | --- |

—

zagotoviti tako prilagodljive in hitre nacionalne programe, ki jih morajo predložiti države članice, da bo podjetjem, ki prosijo za pomoč, omogočen hiter dostop do predvidene pomoči.

| 1.4 | Odbor meni, da je treba poleg pomoči za reševanje in prestrukturiranje za podjetja v težavah sprejeti dodatne ukrepe za zmanjšanje resnih učinkov, ki jih imajo visoke cene goriva na ribiška podjetja in njihovo posadko. EESO zlasti priporoča, da Komisija in Svet odobrita naslednje ukrepe:






  a) | povišanje ravni pomoči de minimis na 100.000 EUR na podjetje; |
| --- | --- | --- |

1.4

Odbor meni, da je treba poleg pomoči za reševanje in prestrukturiranje za podjetja v težavah sprejeti dodatne ukrepe za zmanjšanje resnih učinkov, ki jih imajo visoke cene goriva na ribiška podjetja in njihovo posadko. EESO zlasti priporoča, da Komisija in Svet odobrita naslednje ukrepe:

a)

povišanje ravni pomoči de minimis na 100.000 EUR na podjetje;

| b) | začasno prekinitev ribolovnih dejavnosti v primeru „nepredvidljivih okoliščin“, tj. krize zaradi visokih cen goriva; |
| --- | --- |

b)

začasno prekinitev ribolovnih dejavnosti v primeru „nepredvidljivih okoliščin“, tj. krize zaradi visokih cen goriva;

| c) | odobritev pomoči v obliki finančnih premij za kritje stroškov za gorivo, kot je zagotovljeno za kmetijski sektor; |
| --- | --- |

c)

odobritev pomoči v obliki finančnih premij za kritje stroškov za gorivo, kot je zagotovljeno za kmetijski sektor;

| d) | ustanovitev sklada Skupnosti za razrez plovil s posebnim proračunom, ki bi dajal prednost segmentom ladjevja, ki imajo največ težav, in ki bi lastnikom plovil, ki se odločijo, da bodo prostovoljno opustili ribištvo, omogočil, da to storijo na sprejemljiv način; |
| --- | --- |

d)

ustanovitev sklada Skupnosti za razrez plovil s posebnim proračunom, ki bi dajal prednost segmentom ladjevja, ki imajo največ težav, in ki bi lastnikom plovil, ki se odločijo, da bodo prostovoljno opustili ribištvo, omogočil, da to storijo na sprejemljiv način;

| e) | zagotovitev največje podpore s strani nacionalnih organov in organov Skupnosti prek pomoči RTRI (4) za projekte ribiškega sektorja, katerih cilj je izboljšanje energetske učinkovitosti ribolova, in za iskanje energetskih virov, ki bodo nadomestili ali dopolnjevali nafto, ter za razvoj ribiških tehnoloških platform; |
| --- | --- |

e)

zagotovitev največje podpore s strani nacionalnih organov in organov Skupnosti prek pomoči RTRI (4) za projekte ribiškega sektorja, katerih cilj je izboljšanje energetske učinkovitosti ribolova, in za iskanje energetskih virov, ki bodo nadomestili ali dopolnjevali nafto, ter za razvoj ribiških tehnoloških platform;

| f) | prizadevanje za spreminjanje miselnosti ribičev o vključitvi v prodajo ribiških proizvodov, da povečajo njihovo dodano vrednost; |
| --- | --- |

f)

prizadevanje za spreminjanje miselnosti ribičev o vključitvi v prodajo ribiških proizvodov, da povečajo njihovo dodano vrednost;

| g) | revizijo davčnih določb, ki se nanašajo na obalne ribiške flote, zlasti z uvedbo izjem pri davku od dobička pravnih oseb pri iztržku od prve prodaje ribjih proizvodov upravljavcev dražb ribjih proizvodov in zmanjšanjem DDV na posredniške dejavnosti teh upravljavcev; |
| --- | --- |

g)

revizijo davčnih določb, ki se nanašajo na obalne ribiške flote, zlasti z uvedbo izjem pri davku od dobička pravnih oseb pri iztržku od prve prodaje ribjih proizvodov upravljavcev dražb ribjih proizvodov in zmanjšanjem DDV na posredniške dejavnosti teh upravljavcev;

| h) | vpis odprtomorskega ladjevja, ki lovi ribe zunaj voda Skupnosti, v sekundarne registre, ki obstajajo v državah članicah za trgovsko ladjevje, s spremembo smernic Skupnosti o državni pomoči ribiškemu sektorju. |
| --- | --- |

h)

vpis odprtomorskega ladjevja, ki lovi ribe zunaj voda Skupnosti, v sekundarne registre, ki obstajajo v državah članicah za trgovsko ladjevje, s spremembo smernic Skupnosti o državni pomoči ribiškemu sektorju.

2.   Obrazložitev

| 2.1 | Ribiški sektor ne prispeva samo pomembnega deleža beljakovin, potrebnih za prehrano ljudi, temveč izdatno prispeva tudi h gospodarskim in družbenim strukturam številnih obalnih skupnosti v EU. Po podatkih Komisije (5) ima razširjena Evropska unija (EU-25) s 7.293.101 tono ulova (v ribolovu in ribogojstvu) 5-odstotni delež celotne svetovne proizvodnje ribiških proizvodov in je drugi največji svetovni proizvajalec, za Kitajsko. Ladjevje šteje nekaj manj kot 90.000 ribiških ladij, ki ustvarjajo 229.702 delovni mesti. |
| --- | --- |

2.1

Ribiški sektor ne prispeva samo pomembnega deleža beljakovin, potrebnih za prehrano ljudi, temveč izdatno prispeva tudi h gospodarskim in družbenim strukturam številnih obalnih skupnosti v EU. Po podatkih Komisije (5) ima razširjena Evropska unija (EU-25) s 7.293.101 tono ulova (v ribolovu in ribogojstvu) 5-odstotni delež celotne svetovne proizvodnje ribiških proizvodov in je drugi največji svetovni proizvajalec, za Kitajsko. Ladjevje šteje nekaj manj kot 90.000 ribiških ladij, ki ustvarjajo 229.702 delovni mesti.

| 2.2 | Ribiški sektor se sooča s težavnimi prilagajanji, ki so posledica upada in v nekaterih primerih izčrpanja populacije rib na večini ribolovnih območjih ter neugodnih tržnih razmer. Kot piše v sporočilu, so se od sredine 90. let zmanjšale kvote, dodeljene ladjam, ki so v zahodni Evropi lovile glavne pridnene (trska, mol, morski losos, saj in oslič) ter bentoške vrste (morska plošča, morski list, morska spaka, škamp). |
| --- | --- |

2.2

Ribiški sektor se sooča s težavnimi prilagajanji, ki so posledica upada in v nekaterih primerih izčrpanja populacije rib na večini ribolovnih območjih ter neugodnih tržnih razmer. Kot piše v sporočilu, so se od sredine 90. let zmanjšale kvote, dodeljene ladjam, ki so v zahodni Evropi lovile glavne pridnene (trska, mol, morski losos, saj in oslič) ter bentoške vrste (morska plošča, morski list, morska spaka, škamp).

| 2.3 | Čeprav je reforma skupne ribiške politike leta 2002 prispevala k modernizaciji upravljanja ribištva v Evropski uniji za doseganje trajnosti, poleg tega uvaja tudi ukrepe, kot so načrti za obnovo, ki omejujejo lov in tako temeljito zmanjšujejo dobiček, kar se bo nadaljevalo tudi v prihodnje. |
| --- | --- |

2.3

Čeprav je reforma skupne ribiške politike leta 2002 prispevala k modernizaciji upravljanja ribištva v Evropski uniji za doseganje trajnosti, poleg tega uvaja tudi ukrepe, kot so načrti za obnovo, ki omejujejo lov in tako temeljito zmanjšujejo dobiček, kar se bo nadaljevalo tudi v prihodnje.

| 2.4 | Zaradi običajnega stalnega povečevanja operativnih stroškov in bistvenega zvišanja stroškov za gorivo je veliko plovil imelo precejšnjo izgubo. |
| --- | --- |

2.4

Zaradi običajnega stalnega povečevanja operativnih stroškov in bistvenega zvišanja stroškov za gorivo je veliko plovil imelo precejšnjo izgubo.

| 2.5 | Sporočilo Komisije navaja skupne razloge za ta gospodarski položaj ladjevja Skupnosti in predlaga načine za njihovo obravnavo. |
| --- | --- |

2.5

Sporočilo Komisije navaja skupne razloge za ta gospodarski položaj ladjevja Skupnosti in predlaga načine za njihovo obravnavo.

3.   Ozadje

| 3.1 | Med razlogi sporočilo Komisije ugotavlja dva očitna dejavnika:






  — | zmanjševanje dohodka, |
| --- | --- | --- |

3.1

Med razlogi sporočilo Komisije ugotavlja dva očitna dejavnika:

—

zmanjševanje dohodka,

| — | naraščajoče stroške. |
| --- | --- |

—

naraščajoče stroške.

| 3.1.1 | Zmanjševanje dohodka je posledica:






  — | stagnirajočih tržnih cen:






  — | rastočega deleža uvoza rib, |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.1

Zmanjševanje dohodka je posledica:

—

stagnirajočih tržnih cen:

—

rastočega deleža uvoza rib,

| — | razvoja ribogojstva, |
| --- | --- |

—

razvoja ribogojstva,

| — | koncentracije prodaje v velikih distribucijskih verigah, |
| --- | --- |

—

koncentracije prodaje v velikih distribucijskih verigah,

| — | nižjega donosa v ribištvu,






  — | intenzivnega lova nekaterih populacij rib, |
| --- | --- | --- |

—

nižjega donosa v ribištvu,

—

intenzivnega lova nekaterih populacij rib,

| — | nezadostnega zmanjševanja presežnih zmogljivosti ladjevja. |
| --- | --- |

—

nezadostnega zmanjševanja presežnih zmogljivosti ladjevja.

| 3.1.2 | Operativni stroški plovil, ki se običajno iz leta v leto povečujejo, so se od leta 2003 zaradi povečanja stroškov za gorivo zelo povečali. To vpliva na vsa ribiška ladjevja, zlasti na plovila za lov s pridneno vlečno mrežo, ki sestavljajo največji del ribiškega ladjevja Skupnosti in imajo negativne neto operativne rezultate. |
| --- | --- |

3.1.2

Operativni stroški plovil, ki se običajno iz leta v leto povečujejo, so se od leta 2003 zaradi povečanja stroškov za gorivo zelo povečali. To vpliva na vsa ribiška ladjevja, zlasti na plovila za lov s pridneno vlečno mrežo, ki sestavljajo največji del ribiškega ladjevja Skupnosti in imajo negativne neto operativne rezultate.

4.   Splošne ugotovitve

| 4.1 | Rešitve, ki jih Komisija predlaga za lajšanje sedanjih gospodarskih razmer ribiškega sektorja, vključujejo:






  — | kratkoročno ukrepe za reševanje in prestrukturiranje ribiških podjetij, ki so sposobna, da ponovno dosežejo donosnost s strukturnimi spremembami; |
| --- | --- | --- |

4.1

Rešitve, ki jih Komisija predlaga za lajšanje sedanjih gospodarskih razmer ribiškega sektorja, vključujejo:

—

kratkoročno ukrepe za reševanje in prestrukturiranje ribiških podjetij, ki so sposobna, da ponovno dosežejo donosnost s strukturnimi spremembami;

| — | dolgoročno zagotovitev, da se ribiška industrija lahko prilagodi novim razmeram, ki so posledica višjih cen goriva. |
| --- | --- |

—

dolgoročno zagotovitev, da se ribiška industrija lahko prilagodi novim razmeram, ki so posledica višjih cen goriva.

4.1.1   Kratkoročno reševanje in prestrukturiranje

| 4.1.1.1 | Za reševanje in prestrukturiranje ribiških podjetij, ki so pred stečajem ali v finančnih težavah, Komisija predvideva obstoječe instrumente in obstoječi okvir državne pomoči, ki se uporablja na podlagi smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (6) ter smernic za pregled državne pomoči za ribištvo (7). Poleg tega predvideva nekatere izjeme, ki presegajo okvire teh smernic (glej točki 4.1.1.5 in 4.1.1.6). |
| --- | --- |

4.1.1.1

Za reševanje in prestrukturiranje ribiških podjetij, ki so pred stečajem ali v finančnih težavah, Komisija predvideva obstoječe instrumente in obstoječi okvir državne pomoči, ki se uporablja na podlagi smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (6) ter smernic za pregled državne pomoči za ribištvo (7). Poleg tega predvideva nekatere izjeme, ki presegajo okvire teh smernic (glej točki 4.1.1.5 in 4.1.1.6).

| 4.1.1.2 | Takšna pomoč za reševanje je lahko v obliki vračljivega posojila ali jamstva, ki ne sme trajati dlje kot šest mesecev. Namen takšne pomoči je podjetjem omogočiti prilagoditev novemu položaju zaradi cen goriva, zlasti v primeru plovil, ki uporabljajo vlečno orodje in lovijo pridnene staleže. Če pomoči za reševanje sledi odobren načrt prestrukturiranja, se pomoč za reševanje lahko povrne s sredstvi, ki jih podjetje prejme v obliki pomoči za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

4.1.1.2

Takšna pomoč za reševanje je lahko v obliki vračljivega posojila ali jamstva, ki ne sme trajati dlje kot šest mesecev. Namen takšne pomoči je podjetjem omogočiti prilagoditev novemu položaju zaradi cen goriva, zlasti v primeru plovil, ki uporabljajo vlečno orodje in lovijo pridnene staleže. Če pomoči za reševanje sledi odobren načrt prestrukturiranja, se pomoč za reševanje lahko povrne s sredstvi, ki jih podjetje prejme v obliki pomoči za prestrukturiranje.

| 4.1.1.3 | EESO meni, da mora biti pomoč za reševanje, zato da je lahko dejansko učinkovita, v obliki nevračljivega, ne pa vračljivega posojila. To bi pomoči za reševanje dodalo vrednost in za podjetja bi bila privlačnejša. Sicer pa je enostavno vračljivo posojilo mogoče dobiti v vsaki posojilni ustanovi, ne da bi bila za to potrebna odobritev Evropske komisije. |
| --- | --- |

4.1.1.3

EESO meni, da mora biti pomoč za reševanje, zato da je lahko dejansko učinkovita, v obliki nevračljivega, ne pa vračljivega posojila. To bi pomoči za reševanje dodalo vrednost in za podjetja bi bila privlačnejša. Sicer pa je enostavno vračljivo posojilo mogoče dobiti v vsaki posojilni ustanovi, ne da bi bila za to potrebna odobritev Evropske komisije.

| 4.1.1.4 | Pomoč za nadaljnje prestrukturiranje ribiških podjetij bo zaradi obnovitve rentabilnosti pogosto zajemala naložbo za prilagoditev ribiških plovil. Smernice, ki urejajo državno pomoč v sektorju za ribolov, določajo pravila o pomoči za posodabljanje in opremljanje ribiških plovil v skladu s pravili iz finančnega instrumenta za usmerjanje ribištva (FIUR (8)). Pogoji za odobritev nacionalne pomoči za te namene so zato enaki tistim, ki veljajo za pomoč Skupnosti iz Uredbe FIUR (9). |
| --- | --- |

4.1.1.4

Pomoč za nadaljnje prestrukturiranje ribiških podjetij bo zaradi obnovitve rentabilnosti pogosto zajemala naložbo za prilagoditev ribiških plovil. Smernice, ki urejajo državno pomoč v sektorju za ribolov, določajo pravila o pomoči za posodabljanje in opremljanje ribiških plovil v skladu s pravili iz finančnega instrumenta za usmerjanje ribištva (FIUR (8)). Pogoji za odobritev nacionalne pomoči za te namene so zato enaki tistim, ki veljajo za pomoč Skupnosti iz Uredbe FIUR (9).

| 4.1.1.5 | Komisija predvideva, da je v posebnih primerih mogoče odobriti nacionalno pomoč za nekatere vrste posodobitev, ki jih Uredba FIUR ne zajema, če je kot del nacionalnih programov za reševanje in prestrukturiranje namenjena prestrukturiranju ribiških podjetij. Pred odobritvijo bo Komisija ocenila nacionalne programe na podlagi smernic Skupnosti in ugotovila, ali prestrukturiranje podjetij temelji na realnih gospodarskih predpostavkah glede na sedanje razmere, ob upoštevanju stanja in možnega razvoja ciljnih staležev ter ob zagotavljanju donosnosti podjetij, ki temelji na zmanjšanju operativnih stroškov, ne da bi se povečali sedanji celotni ribolovni napor in zmogljivosti. |
| --- | --- |

4.1.1.5

Komisija predvideva, da je v posebnih primerih mogoče odobriti nacionalno pomoč za nekatere vrste posodobitev, ki jih Uredba FIUR ne zajema, če je kot del nacionalnih programov za reševanje in prestrukturiranje namenjena prestrukturiranju ribiških podjetij. Pred odobritvijo bo Komisija ocenila nacionalne programe na podlagi smernic Skupnosti in ugotovila, ali prestrukturiranje podjetij temelji na realnih gospodarskih predpostavkah glede na sedanje razmere, ob upoštevanju stanja in možnega razvoja ciljnih staležev ter ob zagotavljanju donosnosti podjetij, ki temelji na zmanjšanju operativnih stroškov, ne da bi se povečali sedanji celotni ribolovni napor in zmogljivosti.

| 4.1.1.6 | Izjemna odobritev državne pomoči s strani Komisije v okviru nacionalnih programov za reševanje in prestrukturiranje bo namenjena naslednjim naložbam:






  a) | prvi zamenjavi ribolovnega orodja, katere posledica je način ribolova, pri katerem je poraba goriva manjša, |
| --- | --- | --- |

4.1.1.6

Izjemna odobritev državne pomoči s strani Komisije v okviru nacionalnih programov za reševanje in prestrukturiranje bo namenjena naslednjim naložbam:

a)

prvi zamenjavi ribolovnega orodja, katere posledica je način ribolova, pri katerem je poraba goriva manjša,

| b) | nakupu opreme za izboljšanje učinkovitosti porabe goriva (npr. ekonometri), |
| --- | --- |

b)

nakupu opreme za izboljšanje učinkovitosti porabe goriva (npr. ekonometri),

| c) | enkratni zamenjavi motorja






  1. | pri plovilih, katerih skupna dolžina je manjša od 12 metrov in ki ne uporabljajo vlečnega orodja, če ima novi motor enako ali manjšo moč kot stari, |
| --- | --- | --- |

c)

enkratni zamenjavi motorja

1.

pri plovilih, katerih skupna dolžina je manjša od 12 metrov in ki ne uporabljajo vlečnega orodja, če ima novi motor enako ali manjšo moč kot stari,

| 2. | pri vseh drugih plovilih, katerih skupna dolžina znaša do 24 metrov, če ima novi motor za vsaj 20 % manjšo moč kot stari, |
| --- | --- |

2.

pri vseh drugih plovilih, katerih skupna dolžina znaša do 24 metrov, če ima novi motor za vsaj 20 % manjšo moč kot stari,

| 3. | pri plovilih z vlečnimi mrežami, katerih skupna dolžina je večja od 24 metrov, če ima novi motor vsaj za 20 % manjšo moč kot stari in če plovilo zamenja način ribolova s takšnim, pri katerem je poraba goriva manjša. |
| --- | --- |

3.

pri plovilih z vlečnimi mrežami, katerih skupna dolžina je večja od 24 metrov, če ima novi motor vsaj za 20 % manjšo moč kot stari in če plovilo zamenja način ribolova s takšnim, pri katerem je poraba goriva manjša.

| 4.1.1.7 | V nacionalnih programih, ki omogočajo načrt prestrukturiranja za podjetja, ki upravljajo veliko plovil, daljših od 12 metrov, bi Komisija lahko sklenila,, da bi zmanjšanje moči motorja iz točke 4.1.1.6 (c)(3) veljalo „globalno“ na ravni podjetja in da se umik plovila iz obratovanja brez javne pomoči lahko prav tako šteje za zahtevano stopnjo zmanjšanja. |
| --- | --- |

4.1.1.7

V nacionalnih programih, ki omogočajo načrt prestrukturiranja za podjetja, ki upravljajo veliko plovil, daljših od 12 metrov, bi Komisija lahko sklenila,, da bi zmanjšanje moči motorja iz točke 4.1.1.6 (c)(3) veljalo „globalno“ na ravni podjetja in da se umik plovila iz obratovanja brez javne pomoči lahko prav tako šteje za zahtevano stopnjo zmanjšanja.

| 4.1.1.8 | To načelo bi bilo prav tako lahko sprejemljivo v obliki nacionalnih programov, ki dovoljujejo načrt prestrukturiranja, ki ga predstavi skupina malih in srednje velikih podjetij. V takšnih primerih bi bilo donosnost nekaterih članov skupine mogoče izboljšati tudi z ukrepi, ki jih je sprejela tretja stran, npr. z razgradnjo. |
| --- | --- |

4.1.1.8

To načelo bi bilo prav tako lahko sprejemljivo v obliki nacionalnih programov, ki dovoljujejo načrt prestrukturiranja, ki ga predstavi skupina malih in srednje velikih podjetij. V takšnih primerih bi bilo donosnost nekaterih članov skupine mogoče izboljšati tudi z ukrepi, ki jih je sprejela tretja stran, npr. z razgradnjo.

| 4.1.1.9 | Med začasnim prenehanjem dejavnosti, potrebnih za izvajanje odobrenih naložb, lahko podjetja zaprosijo za ustrezno državno pomoč, če je tako zahtevano v programih za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

4.1.1.9

Med začasnim prenehanjem dejavnosti, potrebnih za izvajanje odobrenih naložb, lahko podjetja zaprosijo za ustrezno državno pomoč, če je tako zahtevano v programih za reševanje in prestrukturiranje.

| 4.1.1.10 | Vsako drugo javno pomoč, vključno s pomočjo Skupnosti, odobreno podjetju v težavah, bo treba upoštevati pri celoviti oceni načrtov prestrukturiranja in dolgoročne sposobnosti preživetja. |
| --- | --- |

4.1.1.10

Vsako drugo javno pomoč, vključno s pomočjo Skupnosti, odobreno podjetju v težavah, bo treba upoštevati pri celoviti oceni načrtov prestrukturiranja in dolgoročne sposobnosti preživetja.

| 4.1.1.11 | Države članice morajo v dveh letih od datuma objave sedanjega sporočila Komisijo obvestiti o programih pomoči za reševanje in prestrukturiranje ter — v primeru večjih podjetij, kadar je ustrezno — o posameznih načrtih. Po odobritvi Komisije imajo države članice dve leti časa, da izdajo upravne odločbe o načrtih prestrukturiranja. |
| --- | --- |

4.1.1.11

Države članice morajo v dveh letih od datuma objave sedanjega sporočila Komisijo obvestiti o programih pomoči za reševanje in prestrukturiranje ter — v primeru večjih podjetij, kadar je ustrezno — o posameznih načrtih. Po odobritvi Komisije imajo države članice dve leti časa, da izdajo upravne odločbe o načrtih prestrukturiranja.

| 4.1.1.12 | Če sedanje gospodarske težave prizadenejo zlasti plovila, ki uporabljajo vlečno orodje, Komisija meni, da mora biti takšna pomoč za prestrukturiranje najprej na voljo plovilom z vlečnimi mrežami. |
| --- | --- |

4.1.1.12

Če sedanje gospodarske težave prizadenejo zlasti plovila, ki uporabljajo vlečno orodje, Komisija meni, da mora biti takšna pomoč za prestrukturiranje najprej na voljo plovilom z vlečnimi mrežami.

| 4.1.1.13 | V zvezi z neposredno pomočjo za tekoče poslovanje ob sedanjih visokih cenah goriva Komisija zavrača kakršnokoli javno posredovanje, ki bi nadomestilo povečanje stroškov zaradi cen goriva, ker bi to bilo nezdružljivo s Pogodbo. |
| --- | --- |

4.1.1.13

V zvezi z neposredno pomočjo za tekoče poslovanje ob sedanjih visokih cenah goriva Komisija zavrača kakršnokoli javno posredovanje, ki bi nadomestilo povečanje stroškov zaradi cen goriva, ker bi to bilo nezdružljivo s Pogodbo.

| 4.1.1.14 | Kot nadomestno možnost bi Komisija lahko sprejela jamstveni sistem, kar zahteva ribiška industrija; pri tem bi bil denar, ki ga industrija zbere v ugodnih obdobjih, lahko izplačan kot nadomestilo v primeru nenadnega zvišanja cen goriva. Komisija bi takšen sistem odobrila le, če bi zagotavljal povračilo celotne javne pomoči v skladu s trgovinskimi pogoji. |
| --- | --- |

4.1.1.14

Kot nadomestno možnost bi Komisija lahko sprejela jamstveni sistem, kar zahteva ribiška industrija; pri tem bi bil denar, ki ga industrija zbere v ugodnih obdobjih, lahko izplačan kot nadomestilo v primeru nenadnega zvišanja cen goriva. Komisija bi takšen sistem odobrila le, če bi zagotavljal povračilo celotne javne pomoči v skladu s trgovinskimi pogoji.

| 4.1.1.15 | Medtem ko se EESO strinja z ugotovitvijo Komisije, da je ribiška industrija Skupnosti v gospodarski krizi, je prepričan, da so ukrepi, predlagani za rešitev sektorja, nerealni in nezadostni. EESO meni, da so ukrepi nerealni, ker je večina izvajalcev družinskih podjetij ali lastnikov enega plovila, ki lovijo na ribolovnih območjih z omejenimi viri, z zelo majhno posadko; so predmet strogih pravil upravljanja v ribištvu in zanje je manevrski prostor za sprejemanje ukrepov za prestrukturiranje in zagotavljanje kratkoročne možnosti preživetja majhen. Poleg tega bo brez novega proračuna, ločenega od ureditve FIUR/ESR, zelo malo možnosti za izvajanje novih ukrepov. EESO zato meni, da bo to sporočilo za večino podjetij imelo majhen praktičen učinek. |
| --- | --- |

4.1.1.15

Medtem ko se EESO strinja z ugotovitvijo Komisije, da je ribiška industrija Skupnosti v gospodarski krizi, je prepričan, da so ukrepi, predlagani za rešitev sektorja, nerealni in nezadostni. EESO meni, da so ukrepi nerealni, ker je večina izvajalcev družinskih podjetij ali lastnikov enega plovila, ki lovijo na ribolovnih območjih z omejenimi viri, z zelo majhno posadko; so predmet strogih pravil upravljanja v ribištvu in zanje je manevrski prostor za sprejemanje ukrepov za prestrukturiranje in zagotavljanje kratkoročne možnosti preživetja majhen. Poleg tega bo brez novega proračuna, ločenega od ureditve FIUR/ESR, zelo malo možnosti za izvajanje novih ukrepov. EESO zato meni, da bo to sporočilo za večino podjetij imelo majhen praktičen učinek.

| 4.1.1.16 | Vseeno je EESO prepričan, da mora sporočilo za podjetja, ki so dovolj velika, da zaprosijo za pomoč za reševanje ali prestrukturiranje,






  — | zagotoviti proračun izven FIUR/ESR, |
| --- | --- | --- |

4.1.1.16

Vseeno je EESO prepričan, da mora sporočilo za podjetja, ki so dovolj velika, da zaprosijo za pomoč za reševanje ali prestrukturiranje,

—

zagotoviti proračun izven FIUR/ESR,

| — | zagotoviti nevračljivo pomoč za reševanje in rok njene uporabe, daljši od 6 mesecev, |
| --- | --- |

—

zagotoviti nevračljivo pomoč za reševanje in rok njene uporabe, daljši od 6 mesecev,

| — | zagotoviti tako prilagodljive in hitre nacionalne programe, ki jih morajo predložiti države članice, da bo podjetjem, ki prosijo za pomoč, omogočen hiter dostop do predvidene pomoči. |
| --- | --- |

—

zagotoviti tako prilagodljive in hitre nacionalne programe, ki jih morajo predložiti države članice, da bo podjetjem, ki prosijo za pomoč, omogočen hiter dostop do predvidene pomoči.

| 4.1.1.17 | EESO opozarja Komisijo, da bi bila uporaba pravila pomoči de minimis lahko učinkovit kratkoročen ukrep. Odbor vseeno meni, da je zgornja meja iz sedanje zakonodaje (3.000 EUR na podjetje v treh letih) zelo nizka in v teh razmerah neustrezna, zlasti ob dejstvu, da imajo drugi sektorji EU z izjemo kmetijstva zgornjo mejo 100.000 EUR. Zato meni, da je nujno treba revidirati pravila, ki urejajo pomoč de minimis za ribištvo z zvišanjem zgornje meje pomoči na 100.000 EUR, kar ustreza drugim sektorjem. EESO je izrazil svoje stališče v mnenju Manjša in bolje usmerjena državna pomoč: časovni načrt za reformo državnih pomoči 2005–2009
   (10). |
| --- | --- |

4.1.1.17

EESO opozarja Komisijo, da bi bila uporaba pravila pomoči de minimis lahko učinkovit kratkoročen ukrep. Odbor vseeno meni, da je zgornja meja iz sedanje zakonodaje (3.000 EUR na podjetje v treh letih) zelo nizka in v teh razmerah neustrezna, zlasti ob dejstvu, da imajo drugi sektorji EU z izjemo kmetijstva zgornjo mejo 100.000 EUR. Zato meni, da je nujno treba revidirati pravila, ki urejajo pomoč de minimis za ribištvo z zvišanjem zgornje meje pomoči na 100.000 EUR, kar ustreza drugim sektorjem. EESO je izrazil svoje stališče v mnenju Manjša in bolje usmerjena državna pomoč: časovni načrt za reformo državnih pomoči 2005–2009
   (10).

| 4.1.1.18 | Ukrep, ki bi zelo koristil podjetjem in posadkam, bi bil, da se resen gospodarski položaj ribiškega sektorja obravnava kot „nepredvidljive okoliščine“ v smislu člena 16 Uredbe FIUR, ki omogoča, da se ribičem in lastnikom plovil odobri nadomestilo za začasno opustitev dejavnosti v takšnih razmerah. |
| --- | --- |

4.1.1.18

Ukrep, ki bi zelo koristil podjetjem in posadkam, bi bil, da se resen gospodarski položaj ribiškega sektorja obravnava kot „nepredvidljive okoliščine“ v smislu člena 16 Uredbe FIUR, ki omogoča, da se ribičem in lastnikom plovil odobri nadomestilo za začasno opustitev dejavnosti v takšnih razmerah.

| 4.1.1.19 | Z namenom hitrejše prilagoditve zmogljivosti ribiških plovil glede na stanje staleža rib Odbor predlaga, da Komisija v kratkem času ustanovi sklad Skupnosti za razrez plovil s posebnim proračunom, ki ga bodo države članice uporabljale obvezno in izključno za podjetja, ki želijo razrez svojih plovil. Ta sklad bi lahko dajal prednost tistim segmentom ladjevja, ki imajo več težav. |
| --- | --- |

4.1.1.19

Z namenom hitrejše prilagoditve zmogljivosti ribiških plovil glede na stanje staleža rib Odbor predlaga, da Komisija v kratkem času ustanovi sklad Skupnosti za razrez plovil s posebnim proračunom, ki ga bodo države članice uporabljale obvezno in izključno za podjetja, ki želijo razrez svojih plovil. Ta sklad bi lahko dajal prednost tistim segmentom ladjevja, ki imajo več težav.

| 4.1.1.20 | Odbor tudi meni, da mora Komisija čimprej revidirati smernice o državni pomoči za ribištvo, s katerimi bi omogočila uvedbo posebnih registrov ribiških plovil v državah članicah, kar bi omogočilo boljšo konkurenčnost odprtomorske ribiške flote, ki lovi zunaj voda Skupnosti, kot se je leta 1990 zgodilo s trgovskim ladjevjem. |
| --- | --- |

4.1.1.20

Odbor tudi meni, da mora Komisija čimprej revidirati smernice o državni pomoči za ribištvo, s katerimi bi omogočila uvedbo posebnih registrov ribiških plovil v državah članicah, kar bi omogočilo boljšo konkurenčnost odprtomorske ribiške flote, ki lovi zunaj voda Skupnosti, kot se je leta 1990 zgodilo s trgovskim ladjevjem.

| 4.1.1.21 | V zvezi z jamstvenim sistemom za primere nenadnega zvišanja cen goriva Odbor meni, da je to druga vrsta pomoči, ki bi lahko pripomogla k ohranjanju delovanja ribiških plovil v sedanjih težkih razmerah. Zato sistem podpira, vendar meni, da je v sedanjih gospodarskih razmerah malo verjetno, da se bo izvajal pod pogoji, ki jih zahteva Komisija. Odbor meni, da mora Komisija državam članicam omogočiti delno ali celotno pokritje stroškov premij za vse prihodnje pogodbe, ki jih sklenejo podjetja v sektorju, za zagotavljanje najvišje cene goriva v določenem časovnem obdobju, podobno kot v kmetijskem sektorju. |
| --- | --- |

4.1.1.21

V zvezi z jamstvenim sistemom za primere nenadnega zvišanja cen goriva Odbor meni, da je to druga vrsta pomoči, ki bi lahko pripomogla k ohranjanju delovanja ribiških plovil v sedanjih težkih razmerah. Zato sistem podpira, vendar meni, da je v sedanjih gospodarskih razmerah malo verjetno, da se bo izvajal pod pogoji, ki jih zahteva Komisija. Odbor meni, da mora Komisija državam članicam omogočiti delno ali celotno pokritje stroškov premij za vse prihodnje pogodbe, ki jih sklenejo podjetja v sektorju, za zagotavljanje najvišje cene goriva v določenem časovnem obdobju, podobno kot v kmetijskem sektorju.

| 4.1.1.22 | Odbor tudi meni, da bi bilo ustrezno revidirati davčno ureditev za obalna ribiška ladjevja, z omogočanjem izjem pri davku od dobička pravnih oseb pri iztržku od prve prodaje ribjih proizvodov upravljavcev dražb ribiških proizvodov in zmanjšanjem DDV na posredništvo teh upravljavcev. |
| --- | --- |

4.1.1.22

Odbor tudi meni, da bi bilo ustrezno revidirati davčno ureditev za obalna ribiška ladjevja, z omogočanjem izjem pri davku od dobička pravnih oseb pri iztržku od prve prodaje ribjih proizvodov upravljavcev dražb ribiških proizvodov in zmanjšanjem DDV na posredništvo teh upravljavcev.

4.1.2   Dolgoročni ukrepi in pobude

| 4.1.2.1 | Dolgoročno bo sektor za ribolov perspektiven le, če se bodo obnovile populacije rib in se bo izvajal trajnostni ribolov. V zvezi s tem sporočilo predlaga naslednje ukrepe:






  a) | izboljšanje upravljanja ribištva, |
| --- | --- | --- |

4.1.2.1

Dolgoročno bo sektor za ribolov perspektiven le, če se bodo obnovile populacije rib in se bo izvajal trajnostni ribolov. V zvezi s tem sporočilo predlaga naslednje ukrepe:

a)

izboljšanje upravljanja ribištva,

| b) | boljše izpolnjevanje pravil o upravljanju ribištva, |
| --- | --- |

b)

boljše izpolnjevanje pravil o upravljanju ribištva,

| c) | organizacijo in delovanje ribjih trgov, |
| --- | --- |

c)

organizacijo in delovanje ribjih trgov,

| d) | spodbujanje raziskav o varčnih in okolju prijaznejših načinih ribolova. |
| --- | --- |

d)

spodbujanje raziskav o varčnih in okolju prijaznejših načinih ribolova.

| 4.1.2.2 | Odbor meni, da so vsi ti dolgoročni ukrepi že predvideni v skupni ribiški politiki. Kljub temu želi Komisijo opozoriti, da so potem, ko se začnejo uresničevati načrti za ponovno vzpostavitev in upravljanje najbolj ogroženih populacij, za doseganje takšnega sistema za upravljanje ribištva, ki omogoča največje trajnostne pridelke, potrebne nove praktične zamisli. |
| --- | --- |

4.1.2.2

Odbor meni, da so vsi ti dolgoročni ukrepi že predvideni v skupni ribiški politiki. Kljub temu želi Komisijo opozoriti, da so potem, ko se začnejo uresničevati načrti za ponovno vzpostavitev in upravljanje najbolj ogroženih populacij, za doseganje takšnega sistema za upravljanje ribištva, ki omogoča največje trajnostne pridelke, potrebne nove praktične zamisli.

| 4.1.2.3 | EESO v celoti podpira prizadevanje Komisije za zagotavljanje ustrezne uporabe pravil skupne ribiške politike v Uniji. Poudarja, da mora Komisija popolnoma sodelovati z Evropsko agencijo za nadzor ribištva v skladu z namero iz sporočila ter ji dati na voljo ustrezno osebje in finančna sredstva za izvajanje glavnih nalog, ki so ji zaupane. |
| --- | --- |

4.1.2.3

EESO v celoti podpira prizadevanje Komisije za zagotavljanje ustrezne uporabe pravil skupne ribiške politike v Uniji. Poudarja, da mora Komisija popolnoma sodelovati z Evropsko agencijo za nadzor ribištva v skladu z namero iz sporočila ter ji dati na voljo ustrezno osebje in finančna sredstva za izvajanje glavnih nalog, ki so ji zaupane.

| 4.1.2.4 | EESO poziva Komisijo, da si bolj prizadeva v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in neurejenemu ribolovu; odločilen protiukrep je zaprtje trga Skupnosti za takšne ulove, ker je to glavni cilj, kamor so namenjeni nezakoniti ulovi. Odbor meni, da je prepoved pretovarjanja na odprtem morju še en učinkovit ukrep proti takšni vrsti ribolova. |
| --- | --- |

4.1.2.4

EESO poziva Komisijo, da si bolj prizadeva v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in neurejenemu ribolovu; odločilen protiukrep je zaprtje trga Skupnosti za takšne ulove, ker je to glavni cilj, kamor so namenjeni nezakoniti ulovi. Odbor meni, da je prepoved pretovarjanja na odprtem morju še en učinkovit ukrep proti takšni vrsti ribolova.

| 4.1.2.5 | Odbor meni, da je treba oceniti organizacijo ribjega trga, kot predlaga Komisija, za izboljšanje finančne donosnosti z uporabo novih orodij, pospeševanje trženja proizvodov iz rib in ribiških proizvodov in omogočanje proizvajalcem, da dodajo vrednost tem proizvodom pri prvi prodaji in sodelujejo v tržnem procesu. Odbor meni, da imajo organizacije proizvajalcev pri tem pomembno vlogo in jih je zato treba podpirati. EESO meni, da bi morale Komisija in države članice za dosego tega svoja prizadevanja usmeriti k spreminjanju miselnosti ribičev v zvezi s temi vprašanji. |
| --- | --- |

4.1.2.5

Odbor meni, da je treba oceniti organizacijo ribjega trga, kot predlaga Komisija, za izboljšanje finančne donosnosti z uporabo novih orodij, pospeševanje trženja proizvodov iz rib in ribiških proizvodov in omogočanje proizvajalcem, da dodajo vrednost tem proizvodom pri prvi prodaji in sodelujejo v tržnem procesu. Odbor meni, da imajo organizacije proizvajalcev pri tem pomembno vlogo in jih je zato treba podpirati. EESO meni, da bi morale Komisija in države članice za dosego tega svoja prizadevanja usmeriti k spreminjanju miselnosti ribičev v zvezi s temi vprašanji.

| 4.1.2.6 | EESO podpira zamisel Komisije o uvedbi kodeksa ravnanja na področju trgovanja z ribami v Evropski uniji in podpira njeno spodbujanje uvedbe okoljskega označevanja, ko bo končana razprava o tej temi, o kateri je Odbor nedavno izdal mnenje. |
| --- | --- |

4.1.2.6

EESO podpira zamisel Komisije o uvedbi kodeksa ravnanja na področju trgovanja z ribami v Evropski uniji in podpira njeno spodbujanje uvedbe okoljskega označevanja, ko bo končana razprava o tej temi, o kateri je Odbor nedavno izdal mnenje.

| 4.1.2.7 | Odbor meni, da je ključnega pomena zadnji dolgoročni ukrep, predlagan v sporočilu (ta ukrep spodbuja raziskave o varčnih in okolju prijaznejših načinih ribolova). V tem okviru izraža upanje, da bodo finančna jamstva Komisije izpolnjena in da bo kar največja podpora namenjena projektom organizacij, ki predstavljajo ribiški sektor, ter razvoju ribiških tehnoloških platform. |
| --- | --- |

4.1.2.7

Odbor meni, da je ključnega pomena zadnji dolgoročni ukrep, predlagan v sporočilu (ta ukrep spodbuja raziskave o varčnih in okolju prijaznejših načinih ribolova). V tem okviru izraža upanje, da bodo finančna jamstva Komisije izpolnjena in da bo kar največja podpora namenjena projektom organizacij, ki predstavljajo ribiški sektor, ter razvoju ribiških tehnoloških platform.

| 4.1.2.8 | EESO meni, da je zaradi sedanjih cen goriva, ki se zdijo trajne, zelo pomembno izvajati raziskave na vseh področjih, ki jih predlaga sporočilo. Odbor meni, da so zlasti potrebne raziskave na področju pridobivanja obnovljivih energij, še posebej razvoja in praktične uporabe novih vrst biogoriv ter izboljšanja energetske učinkovitosti. Evropsko komisijo in države članice poziva, da finančno podprejo projekte organizacij ribiškega sektorja. |
| --- | --- |

4.1.2.8

EESO meni, da je zaradi sedanjih cen goriva, ki se zdijo trajne, zelo pomembno izvajati raziskave na vseh področjih, ki jih predlaga sporočilo. Odbor meni, da so zlasti potrebne raziskave na področju pridobivanja obnovljivih energij, še posebej razvoja in praktične uporabe novih vrst biogoriv ter izboljšanja energetske učinkovitosti. Evropsko komisijo in države članice poziva, da finančno podprejo projekte organizacij ribiškega sektorja.

V Bruslju, 14. septembra 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  BDP: bruto domači proizvod.

1

(2)  COM(2006) 103 konč., 9.3.2006.

2

(3)  FIUR: Finančni instrument za usmerjanje ribištva, ESR: Evropski sklad za ribištvo.

3

(4)  RTRI: Raziskave, tehnološki razvoj in inovacije.

4

(5)  Vse o skupni ribiški politiki — Osnovne informacije o ribiški politiki EU, Evropska komisija, izdaja 2006.

5

Vse o skupni ribiški politiki

(6)  UL C 244, 1.10.2004.

6

(7)  UL C 229, 14.9.2004.

7

(8)  Uredba (ES) št. 1263/1999, 12.6.1999.

8

(9)  Uredba (ES) št. 2792/1999, 17.12.1999.

9

(10)  UL C 65, 17.3.2006.

10

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/122 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/122

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Sveta o glukozi in laktozi (kodificirana različica)

COM(2006) 116 konč. — 2006/0038 (CNS)

(2006/C 318/22)

Svet je 2. maja 2006 sklenil, da v skladu s členom 308 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 11. julija 2006. Poročevalec je bil g. DONNELLY.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 13. septembra) s 187 glasovi za, 1 glasom proti in 7 vzdržanimi glasovi.

1.   Uvod

| 1.1 | Namen predloga je kodificirati Uredbo Sveta (EGS) št. 2730/75 z dne 29. oktobra 1975 o glukozi in laktozi. Nova uredba bo nadomestila različne akte, ki bodo vanjo vključeni; ta predlog v celoti ohranja vsebino aktov, ki se kodificirajo, in torej zgolj združujejo skupaj s samo tistimi oblikovnimi spremembami, ki so potrebne za samo izvedbo kodifikacije. |
| --- | --- |

1.1

Namen predloga je kodificirati Uredbo Sveta (EGS) št. 2730/75 z dne 29. oktobra 1975 o glukozi in laktozi. Nova uredba bo nadomestila različne akte, ki bodo vanjo vključeni; ta predlog v celoti ohranja vsebino aktov, ki se kodificirajo, in torej zgolj združujejo skupaj s samo tistimi oblikovnimi spremembami, ki so potrebne za samo izvedbo kodifikacije.

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | V skladu z Evropo državljanov Evropski ekonomsko-socialni odbor podpira Komisijo pri poenostavitvi in razjasnitvi prava Skupnosti, da bo jasnejše in dostopnejše državljanom in jim bo tako omogočalo boljšo uporabo posebnih pravic, ki jim pripadajo. |
| --- | --- |

2.1

V skladu z Evropo državljanov Evropski ekonomsko-socialni odbor podpira Komisijo pri poenostavitvi in razjasnitvi prava Skupnosti, da bo jasnejše in dostopnejše državljanom in jim bo tako omogočalo boljšo uporabo posebnih pravic, ki jim pripadajo.

| 2.2 | Odbor meni, da mora biti kodifikacija izvedena ob popolnem upoštevanju običajnega zakonodajnega postopka Skupnosti. |
| --- | --- |

2.2

Odbor meni, da mora biti kodifikacija izvedena ob popolnem upoštevanju običajnega zakonodajnega postopka Skupnosti.

V Bruslju, 13. septembra 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/123 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/123

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o civilni družbi v Belorusiji

(2006/C 318/23)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 14. julija 2005 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje o naslednji temi: Civilna družba v Belorusiji.

Strokovna skupina za zunanje odnose, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 19. julija 2006. Poročevalec je bil g. STULÍK.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 14. septembra 2006) s 146 glasovi za, 2 glasoma proti in 5 vzdržanimi glasovi.

1.   Glavne točke mnenja

| 1.1 | Z mnenjem na lastno pobudo želi Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) izkazati podporo in naklonjenost beloruskim organizacijam civilne družbe, ki si prizadevajo za uveljavitev demokracije in pravne države, varstvo človekovih pravic, svobodo združevanja in izražanja, kar so temeljne pravice Evropske unije. EESO želi izraziti tudi solidarnost s temi organizacijami. |
| --- | --- |

1.1

Z mnenjem na lastno pobudo želi Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) izkazati podporo in naklonjenost beloruskim organizacijam civilne družbe, ki si prizadevajo za uveljavitev demokracije in pravne države, varstvo človekovih pravic, svobodo združevanja in izražanja, kar so temeljne pravice Evropske unije. EESO želi izraziti tudi solidarnost s temi organizacijami.

| 1.2 | Evropski ekonomsko-socialni odbor izraža moralno podporo še zlasti organizacijam civilne družbe, kot so nevladne organizacije za varstvo človekovih pravic, ki spremljajo razvoj demokracije in pravne države, neodvisne mladinske organizacije, neodvisne fundacije, neodvisna združenja delodajalcev in delojemalcev, ki si prizadevajo za uveljavitev demokracije, človekovih pravic, pravne države ter evropskih vrednot v Belorusiji. |
| --- | --- |

1.2

Evropski ekonomsko-socialni odbor izraža moralno podporo še zlasti organizacijam civilne družbe, kot so nevladne organizacije za varstvo človekovih pravic, ki spremljajo razvoj demokracije in pravne države, neodvisne mladinske organizacije, neodvisne fundacije, neodvisna združenja delodajalcev in delojemalcev, ki si prizadevajo za uveljavitev demokracije, človekovih pravic, pravne države ter evropskih vrednot v Belorusiji.

| 1.3 | Neposredni osebni stiki, na primer v obliki medsebojnih izmenjav, zlasti med mladimi, imajo zelo pomembno vlogo in funkcijo pri stikih z belorusko civilno družbo. Da bi jih podprli in okrepili, je nujno potrebno, da Evropska unija in njene države članice začnejo izvajati takšno vizumsko politiko, ki bo odprta do beloruskih državljanov. |
| --- | --- |

1.3

Neposredni osebni stiki, na primer v obliki medsebojnih izmenjav, zlasti med mladimi, imajo zelo pomembno vlogo in funkcijo pri stikih z belorusko civilno družbo. Da bi jih podprli in okrepili, je nujno potrebno, da Evropska unija in njene države članice začnejo izvajati takšno vizumsko politiko, ki bo odprta do beloruskih državljanov.

| 1.4 | Evropska unija mora oblikovati ustrezno politiko obveščanja, ki bo razumljiva in ciljno usmerjena. Ravno tako mora pripraviti strategijo, s pomočjo katere bo Belorusom razložila svoje temeljne vrednote ter način delovanja. |
| --- | --- |

1.4

Evropska unija mora oblikovati ustrezno politiko obveščanja, ki bo razumljiva in ciljno usmerjena. Ravno tako mora pripraviti strategijo, s pomočjo katere bo Belorusom razložila svoje temeljne vrednote ter način delovanja.

| 1.5 | Če želi EU beloruski civilni družbi finančno pomagati mora biti njena finančna pomoč ustrezna in prožna, da bo gotovo prišla do tistih naslovnikov, ki jo potrebujejo. |
| --- | --- |

1.5

Če želi EU beloruski civilni družbi finančno pomagati mora biti njena finančna pomoč ustrezna in prožna, da bo gotovo prišla do tistih naslovnikov, ki jo potrebujejo.

| 1.6 | Evropski ekonomsko socialni odbor institucije EU poziva, da se pri oblikovanju strategije za pomoč beloruskim organizacijam civilne družbe poslužujejo izkušenj in znanja organizacij civilne družbe novih držav članic s področja prehoda. |
| --- | --- |

1.6

Evropski ekonomsko socialni odbor institucije EU poziva, da se pri oblikovanju strategije za pomoč beloruskim organizacijam civilne družbe poslužujejo izkušenj in znanja organizacij civilne družbe novih držav članic s področja prehoda.

2.   Splošni uvod

| 2.1 | Z mnenjem na lastno pobudo želi Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) izkazati podporo in naklonjenost beloruskim organizacijam civilne družbe, ki si prizadevajo za uveljavitev demokracije in pravne države, varstvo človekovih pravic, svobodo združevanja in izražanja, kar so temeljne pravice Evropske unije. EESO želi izraziti tudi solidarnost s temi organizacijami. |
| --- | --- |

2.1

Z mnenjem na lastno pobudo želi Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) izkazati podporo in naklonjenost beloruskim organizacijam civilne družbe, ki si prizadevajo za uveljavitev demokracije in pravne države, varstvo človekovih pravic, svobodo združevanja in izražanja, kar so temeljne pravice Evropske unije. EESO želi izraziti tudi solidarnost s temi organizacijami.

| 2.2 | EESO posveča veliko pozornosti razvoju pristne civilne družbe v Belorusiji, ki ne bo pod nobenim nadzorom. To je pogoj za dolgoročno stabilizacijo in razvoj demokracije v državi. |
| --- | --- |

2.2

EESO posveča veliko pozornosti razvoju pristne civilne družbe v Belorusiji, ki ne bo pod nobenim nadzorom. To je pogoj za dolgoročno stabilizacijo in razvoj demokracije v državi.

| 2.3 | EESO ostro nasprotuje metodam uprave, državnih organov in javnih oblasti v Belorusiji. Te so pripeljale do povsem nepreglednih predsedniških volitev 19. marca 2006, ki so jih zaznamovale številne nepravilnosti. Ravno tako EESO nasprotuje politično manipuliranim procesom proti borcem za demokracijo in članom nevladnih organizacij, ki niso želeli drugega kot izvajati svoje državljanske pravice in spremljati razvoj predsedniških volitev in ki so bili v zadnjem času žrtve nepravičnih in eksemplaričnih obtožb (primer članov NVO „Partnerstvo“). |
| --- | --- |

2.3

EESO ostro nasprotuje metodam uprave, državnih organov in javnih oblasti v Belorusiji. Te so pripeljale do povsem nepreglednih predsedniških volitev 19. marca 2006, ki so jih zaznamovale številne nepravilnosti. Ravno tako EESO nasprotuje politično manipuliranim procesom proti borcem za demokracijo in članom nevladnih organizacij, ki niso želeli drugega kot izvajati svoje državljanske pravice in spremljati razvoj predsedniških volitev in ki so bili v zadnjem času žrtve nepravičnih in eksemplaričnih obtožb (primer članov NVO „Partnerstvo“).

| 2.4 | EESO ugotavlja, da so v Belorusiji, neposredni sosedi EU, državljani žrtve nasilja, in sicer iz političnih razlogov. Temeljne pravice so poteptane, veljavne pogodbe in mednarodne konvencije na področju človekovih pravic se ne upoštevajo. Takšno stanje je za organizirano civilno družbo 25 držav članic EU nesprejemljivo. |
| --- | --- |

2.4

EESO ugotavlja, da so v Belorusiji, neposredni sosedi EU, državljani žrtve nasilja, in sicer iz političnih razlogov. Temeljne pravice so poteptane, veljavne pogodbe in mednarodne konvencije na področju človekovih pravic se ne upoštevajo. Takšno stanje je za organizirano civilno družbo 25 držav članic EU nesprejemljivo.

| 2.5 | EESO odločno nasprotuje preganjanju in inkriminaciji organizacij beloruske civilne družbe, ki nasprotujejo samovolji države. |
| --- | --- |

2.5

EESO odločno nasprotuje preganjanju in inkriminaciji organizacij beloruske civilne družbe, ki nasprotujejo samovolji države.

| 2.6 | Namen mnenja na lastno pobudo EESO je predlagati institucijam EU nov pristop do Belorusije na področju podpore civilni družbi. Strategija EU za podporo beloruski civilni družbi mora biti zastavljena srednjeročno, biti mora konkretna, izvedljiva in trajnostna, zlasti sedaj, ko se pozornost mednarodne skupnosti po predsedniških volitvah začenja odvračati od Belorusije. |
| --- | --- |

2.6

Namen mnenja na lastno pobudo EESO je predlagati institucijam EU nov pristop do Belorusije na področju podpore civilni družbi. Strategija EU za podporo beloruski civilni družbi mora biti zastavljena srednjeročno, biti mora konkretna, izvedljiva in trajnostna, zlasti sedaj, ko se pozornost mednarodne skupnosti po predsedniških volitvah začenja odvračati od Belorusije.

| 2.7 | Cilj mnenja je tudi bolje seznaniti evropske organizacije civilne družbe s stanjem v Belorusiji, spodbuditi njihovo zanimanje za beloruske partnerje, za njihovo usodo in težave, s katerimi se ti soočajo, ter tako pripraviti podlago za razvoj medsebojnega sodelovanja. |
| --- | --- |

2.7

Cilj mnenja je tudi bolje seznaniti evropske organizacije civilne družbe s stanjem v Belorusiji, spodbuditi njihovo zanimanje za beloruske partnerje, za njihovo usodo in težave, s katerimi se ti soočajo, ter tako pripraviti podlago za razvoj medsebojnega sodelovanja.

3.   Položaj civilne družbe v Belorusiji

| 3.1 | Na prvi pogled se beloruski pravni okvir, ki ureja uradni obstoj organizacij civilne družbe, morda zdi zadosten in v skladu s standardi moderne družbe. Vendar pa je problem v podrobni razlagi ter umetno ustvarjenih ovirah za delovanje in registracijo organizacij civilne družbe. V praksi se ta pravni okvir na enostaven način lahko uporabi kot pretveza za zavrnitev registracije organizacij civilne družbe, ki so za režim moteče. |
| --- | --- |

3.1

Na prvi pogled se beloruski pravni okvir, ki ureja uradni obstoj organizacij civilne družbe, morda zdi zadosten in v skladu s standardi moderne družbe. Vendar pa je problem v podrobni razlagi ter umetno ustvarjenih ovirah za delovanje in registracijo organizacij civilne družbe. V praksi se ta pravni okvir na enostaven način lahko uporabi kot pretveza za zavrnitev registracije organizacij civilne družbe, ki so za režim moteče.

| 3.2 | Beloruska civilna družba je, kot vsaka družba v avtoritarnem ali totalitarnem režimu, razdeljena na dva dela: uradne organizacije in organizacije, ki v najboljšem primeru delujejo zakonito, vendar z omejitvami, na pol zakonito ali pa tajno. Beloruske oblasti te organizacije politizirajo in jih prištevajo k politični opoziciji. Na tem mestu je treba opozoriti, da sodi državljanska pravica svobodnega združevanja za varovanje posebnih in skupnih interesov med temeljne pravice in evropske vrednote. Zato so „konflikti“ med civilno družbo in državo ravno tako pogosti in običajni tudi v državah Evropske unije. Vendar pa v klasičnih demokracijah takšni „konflikti“ ne oslabijo legitimnosti organizacij civilne družbe, temveč so sredstvo nadzora ter vključevanja javnosti v upravljanje javnih zadev. |
| --- | --- |

3.2

Beloruska civilna družba je, kot vsaka družba v avtoritarnem ali totalitarnem režimu, razdeljena na dva dela: uradne organizacije in organizacije, ki v najboljšem primeru delujejo zakonito, vendar z omejitvami, na pol zakonito ali pa tajno. Beloruske oblasti te organizacije politizirajo in jih prištevajo k politični opoziciji. Na tem mestu je treba opozoriti, da sodi državljanska pravica svobodnega združevanja za varovanje posebnih in skupnih interesov med temeljne pravice in evropske vrednote. Zato so „konflikti“ med civilno družbo in državo ravno tako pogosti in običajni tudi v državah Evropske unije. Vendar pa v klasičnih demokracijah takšni „konflikti“ ne oslabijo legitimnosti organizacij civilne družbe, temveč so sredstvo nadzora ter vključevanja javnosti v upravljanje javnih zadev.

| 3.3 | V Belorusiji delujejo številne uradne organizacije, ki so lojalne režimu in ki jih neposredno nadzorujejo in upravljajo državni organi. Oblast take organizacije predstavlja kot „belorusko civilno družbo“ (1). Na drugi strani pa obstajajo organizacije civilne družbe, ki so kritične do režima in so zato takoj razglašene za kaznive in pogosto zakonsko prepovedane. |
| --- | --- |

3.3

V Belorusiji delujejo številne uradne organizacije, ki so lojalne režimu in ki jih neposredno nadzorujejo in upravljajo državni organi. Oblast take organizacije predstavlja kot „belorusko civilno družbo“ (1). Na drugi strani pa obstajajo organizacije civilne družbe, ki so kritične do režima in so zato takoj razglašene za kaznive in pogosto zakonsko prepovedane.

| 3.4 | V Belorusiji ravno tako delujejo neuradne organizacije ali zveze državljanov, ki jih je treba obravnavati kot del civilne družbe. Glede na njihove dejavnosti je nemogoče, da bi te skupine dejavnih in zavednih državljanov postale uradne organizacije in so zato prisiljene delovati neuradno. Osebe, ki se samoorganizirajo na tak način, so žrtve preganjanj, sodnih procesov, izgub zaposlitve ali študentskega statusa. Odločilno vprašanje je, kako najti sredstva za pomoč tem neuradnim skupinam, ki pa pogosto sestavljajo jedro neodvisne beloruske civilne družbe. |
| --- | --- |

3.4

V Belorusiji ravno tako delujejo neuradne organizacije ali zveze državljanov, ki jih je treba obravnavati kot del civilne družbe. Glede na njihove dejavnosti je nemogoče, da bi te skupine dejavnih in zavednih državljanov postale uradne organizacije in so zato prisiljene delovati neuradno. Osebe, ki se samoorganizirajo na tak način, so žrtve preganjanj, sodnih procesov, izgub zaposlitve ali študentskega statusa. Odločilno vprašanje je, kako najti sredstva za pomoč tem neuradnim skupinam, ki pa pogosto sestavljajo jedro neodvisne beloruske civilne družbe.

| 3.5 | Na podoben način izvaja svoje dejavnosti vrsta organizacij civilne družbe, potem ko jim je bila zavrnjena registracija pod različnimi nepomembnimi, dlakocepskimi in absurdnimi pretvezami, ki se jih poslužuje oblast, da bi uradno ukinila moteče organizacije. Gre predvsem za nevladne organizacije za varstvo človekovih pravic, ki spremljajo stanje demokracije in pravne države, za neodvisne mladinske organizacije, neodvisne sklade, neodvisna združenja delodajalcev in podjetnikov ter svobodne sindikate. Te organizacije ne morejo več izvajati svojih dejavnosti kot uradno priznane pravne osebe. |
| --- | --- |

3.5

Na podoben način izvaja svoje dejavnosti vrsta organizacij civilne družbe, potem ko jim je bila zavrnjena registracija pod različnimi nepomembnimi, dlakocepskimi in absurdnimi pretvezami, ki se jih poslužuje oblast, da bi uradno ukinila moteče organizacije. Gre predvsem za nevladne organizacije za varstvo človekovih pravic, ki spremljajo stanje demokracije in pravne države, za neodvisne mladinske organizacije, neodvisne sklade, neodvisna združenja delodajalcev in podjetnikov ter svobodne sindikate. Te organizacije ne morejo več izvajati svojih dejavnosti kot uradno priznane pravne osebe.

| 3.6 | Četudi Belorusija šteje več kot 2 500 nevladnih organizacij (2), število neodvisnih organizacij, ki se vsaj postransko ukvarjajo z družbenimi vprašanji, upada zaradi preganjanj, poseganja oblasti v njihovo delovanje ter zaradi obveznosti izpolnjevanja vedno novih pogojev za registracijo. Ena zadnjih organizacij na področju človekovih pravic, ki deluje zakonito, je na primer Odbor Helsinki, ki pa se v zadnjem času prav tako sooča z naraščajočim pritiskom s strani državnih institucij. |
| --- | --- |

3.6

Četudi Belorusija šteje več kot 2 500 nevladnih organizacij (2), število neodvisnih organizacij, ki se vsaj postransko ukvarjajo z družbenimi vprašanji, upada zaradi preganjanj, poseganja oblasti v njihovo delovanje ter zaradi obveznosti izpolnjevanja vedno novih pogojev za registracijo. Ena zadnjih organizacij na področju človekovih pravic, ki deluje zakonito, je na primer Odbor Helsinki, ki pa se v zadnjem času prav tako sooča z naraščajočim pritiskom s strani državnih institucij.

| 3.7 | Na področju neodvisnih združenj in skupin podjetnikov, industrialcev in delodajalcev, obstaja le nekaj malih organizacij (na primer „Perspektyva“), katerih člani pa so pogosto žrtve pripora in izmišljenih sodnih procesov. |
| --- | --- |

3.7

Na področju neodvisnih združenj in skupin podjetnikov, industrialcev in delodajalcev, obstaja le nekaj malih organizacij (na primer „Perspektyva“), katerih člani pa so pogosto žrtve pripora in izmišljenih sodnih procesov.

| 3.8 | Med sindikalnimi organizacijami najdemo tako uradne sindikalne organizacije (ki so priključeni k Zvezi sindikatov Belorusije) kot neodvisno sindikalno gibanje z imenom Beloruski kongres demokratičnih sindikatov. Vendar se svoboda združevanja in pravice članov neodvisnih sindikatov sistematično kršijo. Nedavni poziv (3) Evropske zveze sindikatov (ETUC), Mednarodne zveze svobodnih sindikatov (ICFTU) in Svetovne delavske zveze (WCL) Evropski komisiji je izrecno opozoril na kršenje sindikalnih pravic v Belorusiji. |
| --- | --- |

3.8

Med sindikalnimi organizacijami najdemo tako uradne sindikalne organizacije (ki so priključeni k Zvezi sindikatov Belorusije) kot neodvisno sindikalno gibanje z imenom Beloruski kongres demokratičnih sindikatov. Vendar se svoboda združevanja in pravice članov neodvisnih sindikatov sistematično kršijo. Nedavni poziv (3) Evropske zveze sindikatov (ETUC), Mednarodne zveze svobodnih sindikatov (ICFTU) in Svetovne delavske zveze (WCL) Evropski komisiji je izrecno opozoril na kršenje sindikalnih pravic v Belorusiji.

| 3.8.1 | Mednarodna organizacija dela (ILO) že dolga leta kritizira ter obsoja hude in sistematične kršitve temeljnih pravic delavcev in sindikatov glede svobode združevanja in kolektivnega pogajanja (konvenciji 87 in 98). Preiskovalna komisija upravnega sveta ILO, ustanovljena leta 2003, je leta 2004 pripravila poročilo, v katerem je obsodila vmešavanje vlade v notranje zadeve sindikatov, kot tudi njene predpise in zakone, usmerjene proti sindikatom. Od sprejetja poročila ILO ostro kritizira vlado zaradi neizvajanja oziroma le zelo omejenega izvajanja priporočil preiskovalne komisije. Na nedavni 95. seji Mednarodne konference dela, ki jo je organizirala ILO junija 2006, je bila vlada pozvana h konkretnim ukrepom za izvajanje priporočil, da bi do novembrske seje upravnega sveta lahko ugotovili resničen in otipljiv napredek. Udeleženci konference so izrazili prepričanje, da bo v primeru, če napredek nebo opazen, upravni svet ILO ocenil, ali naj na podlagi ustanovne listin ILO sprejme nadaljnje ukrepe. Ti ukrepi bi vključevali priporočilo Mednarodne konference dela državam članicam, zvezam delodajalcev in sindikatom, da ponovno proučijo svoje odnose z Belorusijo. |
| --- | --- |

3.8.1

Mednarodna organizacija dela (ILO) že dolga leta kritizira ter obsoja hude in sistematične kršitve temeljnih pravic delavcev in sindikatov glede svobode združevanja in kolektivnega pogajanja (konvenciji 87 in 98). Preiskovalna komisija upravnega sveta ILO, ustanovljena leta 2003, je leta 2004 pripravila poročilo, v katerem je obsodila vmešavanje vlade v notranje zadeve sindikatov, kot tudi njene predpise in zakone, usmerjene proti sindikatom. Od sprejetja poročila ILO ostro kritizira vlado zaradi neizvajanja oziroma le zelo omejenega izvajanja priporočil preiskovalne komisije. Na nedavni 95. seji Mednarodne konference dela, ki jo je organizirala ILO junija 2006, je bila vlada pozvana h konkretnim ukrepom za izvajanje priporočil, da bi do novembrske seje upravnega sveta lahko ugotovili resničen in otipljiv napredek. Udeleženci konference so izrazili prepričanje, da bo v primeru, če napredek nebo opazen, upravni svet ILO ocenil, ali naj na podlagi ustanovne listin ILO sprejme nadaljnje ukrepe. Ti ukrepi bi vključevali priporočilo Mednarodne konference dela državam članicam, zvezam delodajalcev in sindikatom, da ponovno proučijo svoje odnose z Belorusijo.

| 3.9 | EESO izraža polno podporo beloruskim organizacijam civilne družbe, ki zastopajo evropske vrednote in ki s svojim delom in dejavnostmi ne priznavajo in ne podpirajo totalitarnega režima oziroma niso z njim na noben način povezane. EESO institucije EU in organizacije civilne družbe držav članic poziva, da jim ravno tako izkažejo podobno (tudi finančno) podporo. |
| --- | --- |

3.9

EESO izraža polno podporo beloruskim organizacijam civilne družbe, ki zastopajo evropske vrednote in ki s svojim delom in dejavnostmi ne priznavajo in ne podpirajo totalitarnega režima oziroma niso z njim na noben način povezane. EESO institucije EU in organizacije civilne družbe držav članic poziva, da jim ravno tako izkažejo podobno (tudi finančno) podporo.

| 3.10 | EESO se zaveda potrebe po dialogu in razpravah tudi z organizacijami, ki s svojimi dejavnostmi in ravnanjem priznavajo totalitarni režim na oblasti ter tako diskreditirajo temeljne evropske vrednote. |
| --- | --- |

3.10

EESO se zaveda potrebe po dialogu in razpravah tudi z organizacijami, ki s svojimi dejavnostmi in ravnanjem priznavajo totalitarni režim na oblasti ter tako diskreditirajo temeljne evropske vrednote.

| 3.11 | Na splošno si morajo beloruske organizacije civilne družbe prizadevati (tudi s pomočjo sodelovanja s tujimi partnerji), da bi presegle izoliranost v družbi ter si pridobile zaupanje s tem, da bi pokazale svoje dosežke in pomen svojega obstoja za družbo. |
| --- | --- |

3.11

Na splošno si morajo beloruske organizacije civilne družbe prizadevati (tudi s pomočjo sodelovanja s tujimi partnerji), da bi presegle izoliranost v družbi ter si pridobile zaupanje s tem, da bi pokazale svoje dosežke in pomen svojega obstoja za družbo.

| 3.12 | Stanje in vlogo beloruske civilne družbe dodatno otežuje dejstvo, da dobršen del Belorusov priznava legitimnost trenutne politične oblasti in ji izraža podporo. Nasprotno pa organizacije civilne družbe ne uživajo široke podpore javnosti. Poleg tega režim, zlasti s pomočjo svoje politike obveščanja, civilno družbo v očeh navadnih beloruskih državljanov predstavlja v negativni podobi. |
| --- | --- |

3.12

Stanje in vlogo beloruske civilne družbe dodatno otežuje dejstvo, da dobršen del Belorusov priznava legitimnost trenutne politične oblasti in ji izraža podporo. Nasprotno pa organizacije civilne družbe ne uživajo široke podpore javnosti. Poleg tega režim, zlasti s pomočjo svoje politike obveščanja, civilno družbo v očeh navadnih beloruskih državljanov predstavlja v negativni podobi.

4.   Splošne ugotovitve o strategiji EU za Belorusijo

| 4.1 | EESO se na splošno strinja z Evropsko komisijo, ki je 28. maja 2004 sprejela Nacionalni strateški dokument, nacionalni usmeritveni program za Belorusijo, 2005-2006, ter ji izraža podporo. EESO zlasti podpira tiste točke nacionalnega usmeritvenega programa, ki so posvečene podpori EU beloruski civilni družbi. EESO ponuja svoje dejavno sodelovanje pri posvetovanju glede najustreznejše oblike te podpore. |
| --- | --- |

4.1

EESO se na splošno strinja z Evropsko komisijo, ki je 28. maja 2004 sprejela Nacionalni strateški dokument, nacionalni usmeritveni program za Belorusijo, 2005-2006, ter ji izraža podporo. EESO zlasti podpira tiste točke nacionalnega usmeritvenega programa, ki so posvečene podpori EU beloruski civilni družbi. EESO ponuja svoje dejavno sodelovanje pri posvetovanju glede najustreznejše oblike te podpore.

| 4.2 | Poleg tega EESO upa, da bo Evropska komisija pripravila program te vrste tudi za poznejše obdobje, saj številne beloruske organizacije od EU pričakujejo večjo zavzetost na področju človekovih pravic in demokracije v svoji državi. Tovrstni načrti in programi imajo motivacijski in spodbujevalni učinek za belorusko civilno družbo. |
| --- | --- |

4.2

Poleg tega EESO upa, da bo Evropska komisija pripravila program te vrste tudi za poznejše obdobje, saj številne beloruske organizacije od EU pričakujejo večjo zavzetost na področju človekovih pravic in demokracije v svoji državi. Tovrstni načrti in programi imajo motivacijski in spodbujevalni učinek za belorusko civilno družbo.

| 4.3 | EESO ravno tako ugotavlja, da bo treba podpreti vsakdanje dejavnosti, in sicer pogosto z „majhnimi političnimi koraki“, če želimo, da bi prišlo do spremembe totalitarnega režima, ki si prizadeva, da bi dajal vtis nadzora nad stanjem v državi. To se nanaša zlasti na beloruske organizacije civilne družbe. V razmerah, kjer se nepolitične civilne organizacije soočajo z raznimi omejitvami, njihove dejavnosti postanejo ravno tako politične. |
| --- | --- |

4.3

EESO ravno tako ugotavlja, da bo treba podpreti vsakdanje dejavnosti, in sicer pogosto z „majhnimi političnimi koraki“, če želimo, da bi prišlo do spremembe totalitarnega režima, ki si prizadeva, da bi dajal vtis nadzora nad stanjem v državi. To se nanaša zlasti na beloruske organizacije civilne družbe. V razmerah, kjer se nepolitične civilne organizacije soočajo z raznimi omejitvami, njihove dejavnosti postanejo ravno tako politične.

| 4.4 | Institucije EU in njene države članice morajo ukrepati glede Belorusije ter medsebojno uskladiti svoje strategije za podporo civilni družbi. Ravno tako morajo te strategije uskladiti z drugimi mednarodnimi darovalci (skladi, vlade tretjih držav). |
| --- | --- |

4.4

Institucije EU in njene države članice morajo ukrepati glede Belorusije ter medsebojno uskladiti svoje strategije za podporo civilni družbi. Ravno tako morajo te strategije uskladiti z drugimi mednarodnimi darovalci (skladi, vlade tretjih držav).

| 4.5 | Pred uvedbo morebitnih gospodarskih in drugih sankcij je treba zelo pozorno preučiti njihove morebitne prednosti in slabosti. Glede na to, da ima režim predsednika Lukašenka tako rekoč nadzor nad celotnim medijskim prostorom, ne bo pretirano težko beloruskim državljanom (zlasti tistim, ki živijo izven prestolnice Minska) EU prikazati kot sovražno institucijo, ter tako zmanjšati privlačnost „evropske“ usmeritve za prihodnji politično-gospodarski razvoj Belorusije. |
| --- | --- |

4.5

Pred uvedbo morebitnih gospodarskih in drugih sankcij je treba zelo pozorno preučiti njihove morebitne prednosti in slabosti. Glede na to, da ima režim predsednika Lukašenka tako rekoč nadzor nad celotnim medijskim prostorom, ne bo pretirano težko beloruskim državljanom (zlasti tistim, ki živijo izven prestolnice Minska) EU prikazati kot sovražno institucijo, ter tako zmanjšati privlačnost „evropske“ usmeritve za prihodnji politično-gospodarski razvoj Belorusije.

| 4.6 | Treba je razločevati med sankcijami, ki imajo neposredni učinek na prebivalstvo in tistimi, ki dosežejo le predstavnike oblasti. To razliko je treba upoštevati pri morebitni uvedbi sankcij. Te ne smejo neposredno prizadeti samega prebivalstva Belorusije. Sankcije na noben način ne smejo pripeljati do izključitve Belorusije iz splošnega sistema preferencialov, saj gre za pogojevan preferenčni dostop do trga EU, ki temelji na spoštovanju osnovnih pravil. Beloruska vlada ima poleg tega dovolj časa in priložnosti, da popravi pomanjkljivosti, ki so predmet glavnih očitkov v zvezi s kršenjem sindikalnih pravic v Belorusiji. |
| --- | --- |

4.6

Treba je razločevati med sankcijami, ki imajo neposredni učinek na prebivalstvo in tistimi, ki dosežejo le predstavnike oblasti. To razliko je treba upoštevati pri morebitni uvedbi sankcij. Te ne smejo neposredno prizadeti samega prebivalstva Belorusije. Sankcije na noben način ne smejo pripeljati do izključitve Belorusije iz splošnega sistema preferencialov, saj gre za pogojevan preferenčni dostop do trga EU, ki temelji na spoštovanju osnovnih pravil. Beloruska vlada ima poleg tega dovolj časa in priložnosti, da popravi pomanjkljivosti, ki so predmet glavnih očitkov v zvezi s kršenjem sindikalnih pravic v Belorusiji.

| 4.7 | Četudi je Belorusija uradno vključena v evropsko sosedsko politiko (ENP), v sedanjih pogojih ne more v polni meri izkoriščati prednosti, ki jih ji ta ponuja. EESO se strinja s Komisijo in Svetom, da bi morala celostna vključitev Belorusije v program biti možna, ko bodo beloruske oblasti jasno pokazale svojo pripravljenost za spoštovanje demokratičnih vrednot in načel pravne države. Kljub temu pa bi Evropska komisija morala pripraviti tudi enostranski scenarij (ali scenarij, ki bi ga pripravila skupaj s predstavniki civilne družbe), ki bi Belorusiji omogočal, da se hitro vključi v evropsko sosedsko politiko v primeru, da bi se politično in gospodarsko stanje v državi občutno spremenilo. Tukaj lahko potegnemo vzporednico s Slovaško v letih 1990 pod vlado Vladimírja Mečiara, ko je bila država kandidatka za vstop v Evropsko unijo (4). Če EU uporabi podoben pristop v primeru Belorusije in se pokaže pripravljena za sprejem te države, bo spodbudila belorusko civilno družbo k mobilizaciji tako, da ji bo ponudila privlačen, alternativni „evropski“ scenarij. |
| --- | --- |

4.7

Četudi je Belorusija uradno vključena v evropsko sosedsko politiko (ENP), v sedanjih pogojih ne more v polni meri izkoriščati prednosti, ki jih ji ta ponuja. EESO se strinja s Komisijo in Svetom, da bi morala celostna vključitev Belorusije v program biti možna, ko bodo beloruske oblasti jasno pokazale svojo pripravljenost za spoštovanje demokratičnih vrednot in načel pravne države. Kljub temu pa bi Evropska komisija morala pripraviti tudi enostranski scenarij (ali scenarij, ki bi ga pripravila skupaj s predstavniki civilne družbe), ki bi Belorusiji omogočal, da se hitro vključi v evropsko sosedsko politiko v primeru, da bi se politično in gospodarsko stanje v državi občutno spremenilo. Tukaj lahko potegnemo vzporednico s Slovaško v letih 1990 pod vlado Vladimírja Mečiara, ko je bila država kandidatka za vstop v Evropsko unijo (4). Če EU uporabi podoben pristop v primeru Belorusije in se pokaže pripravljena za sprejem te države, bo spodbudila belorusko civilno družbo k mobilizaciji tako, da ji bo ponudila privlačen, alternativni „evropski“ scenarij.

| 4.8 | Eden glavni akterjev razvoja Belorusije je bila, je in bo Rusija. Ker je Rusija odkrita strateška partnerka Evropske unije, je treba z njo, njenimi politiki ter s predstavniki civilne družbe vzpostaviti dialog o položaju v Belorusiji. |
| --- | --- |

4.8

Eden glavni akterjev razvoja Belorusije je bila, je in bo Rusija. Ker je Rusija odkrita strateška partnerka Evropske unije, je treba z njo, njenimi politiki ter s predstavniki civilne družbe vzpostaviti dialog o položaju v Belorusiji.

5.   Konkretni problemi v zvezi s civilno družbo v Belorusiji ter predlagani praktični ukrepi

| 5.1 | Svoboda medijev in dostop do objektivnih in nepristranskih informacij. Trenutno ima režim tako rekoč monopol nad informacijami. Civilna družba nima dostopa ne do medijev ne do uradnih medijskih in obveščevalnih kanalov. Večina neodvisnih časnikov je bila ukinjenih iz različnih razlogov, tisti, ki so ostali, pa do državne distribucijske mreže praktično nimajo dostopa. Dostop do interneta je ravno tako omejen, razen v prestolnici Minsk in regionalnih središčih, stroški povezave so še vedno visoki. Prednostna naloga EU bi morala biti zagotoviti, podpirati in okrepiti stalne neodvisne vire informacij za državljane Belorusije, ter zagotoviti oskrbo z necenzuriranimi internetnimi strežniki. |
| --- | --- |

5.1

Svoboda medijev in dostop do objektivnih in nepristranskih informacij. Trenutno ima režim tako rekoč monopol nad informacijami. Civilna družba nima dostopa ne do medijev ne do uradnih medijskih in obveščevalnih kanalov. Večina neodvisnih časnikov je bila ukinjenih iz različnih razlogov, tisti, ki so ostali, pa do državne distribucijske mreže praktično nimajo dostopa. Dostop do interneta je ravno tako omejen, razen v prestolnici Minsk in regionalnih središčih, stroški povezave so še vedno visoki. Prednostna naloga EU bi morala biti zagotoviti, podpirati in okrepiti stalne neodvisne vire informacij za državljane Belorusije, ter zagotoviti oskrbo z necenzuriranimi internetnimi strežniki.

| 5.2 | Podpora EU beloruski civilni družbi. Kljub temu, da EU podpori organizacijam beloruske civilne družbe pripisuje prednostni pomen, obstajajo številne praktične in formalne ovire, ki preprečujejo, da bi pomoč prišla neposredno do prejemnikov. Obstoječi postopki EU za financiranje so zelo zapleteni, dolgi in dragi. Trenutno finančno uredbo je treba izboljšati tako, da bo omogočila prožnejšo in uporabnikom prijaznejšo finančno podporo. Slednja ne sme biti namenjena le uradno registriranim NVO, pač pa tudi neregistriranim državljanskim pobudam, zlasti v državah s sovražnim okoljem. EESO poziva Komisijo, Evropski parlament in Svet, da upoštevajo potrebo po poenostavitvi obstoječih postopkov financiranja za namen civilne družbe, in da sprejmejo nove amandmaje k finančni uredbi ter njenim izvedbenim določbam. Eden od načinov za učinkovito razdeljevanje pomoči bi bila uporaba obstoječih evropskih mrež civilne družbe, ki bi lahko zastopale beloruske organizacije (vključno s tistimi, ki niso registrirane). |
| --- | --- |

5.2

Podpora EU beloruski civilni družbi. Kljub temu, da EU podpori organizacijam beloruske civilne družbe pripisuje prednostni pomen, obstajajo številne praktične in formalne ovire, ki preprečujejo, da bi pomoč prišla neposredno do prejemnikov. Obstoječi postopki EU za financiranje so zelo zapleteni, dolgi in dragi. Trenutno finančno uredbo je treba izboljšati tako, da bo omogočila prožnejšo in uporabnikom prijaznejšo finančno podporo. Slednja ne sme biti namenjena le uradno registriranim NVO, pač pa tudi neregistriranim državljanskim pobudam, zlasti v državah s sovražnim okoljem. EESO poziva Komisijo, Evropski parlament in Svet, da upoštevajo potrebo po poenostavitvi obstoječih postopkov financiranja za namen civilne družbe, in da sprejmejo nove amandmaje k finančni uredbi ter njenim izvedbenim določbam. Eden od načinov za učinkovito razdeljevanje pomoči bi bila uporaba obstoječih evropskih mrež civilne družbe, ki bi lahko zastopale beloruske organizacije (vključno s tistimi, ki niso registrirane).

| 5.3 | EESO pozdravlja nedavni predlog Komisije za ustanovitev ločenega finančnega instrumenta za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po vsem svetu in zlasti v državah, kjer so temeljne pravice najbolj ogrožene. EESO upa, da bo imel priložnost izraziti se o tem zakonodajnem predlogu ter da bo ta temeljil predvsem na načelu dostopnosti za vse, ki ga potrebujejo, in načelu prožnosti glede njegove uporabe s strani organizacij civilne družbe. |
| --- | --- |

5.3

EESO pozdravlja nedavni predlog Komisije za ustanovitev ločenega finančnega instrumenta za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po vsem svetu in zlasti v državah, kjer so temeljne pravice najbolj ogrožene. EESO upa, da bo imel priložnost izraziti se o tem zakonodajnem predlogu ter da bo ta temeljil predvsem na načelu dostopnosti za vse, ki ga potrebujejo, in načelu prožnosti glede njegove uporabe s strani organizacij civilne družbe.

| 5.4 | EESO ravno tako podpira nedavne pobude, o katerih se je razpravljalo v Evropskem parlamentu in evropskih neprofitnih organizacijah in katerih cilj je ustanovitev novega finančnega instrumenta za podporo (Evropski sklad/evropska agencija za demokracijo) demokratičnim silam v državah, kot je Belorusija. Takšna agencija bi morala zagotoviti, da nujna finančna pomoč doseže tudi organizacije, ki niso uradno priznane in ki jim je oblast zavrnila registracijo. |
| --- | --- |

5.4

EESO ravno tako podpira nedavne pobude, o katerih se je razpravljalo v Evropskem parlamentu in evropskih neprofitnih organizacijah in katerih cilj je ustanovitev novega finančnega instrumenta za podporo (Evropski sklad/evropska agencija za demokracijo) demokratičnim silam v državah, kot je Belorusija. Takšna agencija bi morala zagotoviti, da nujna finančna pomoč doseže tudi organizacije, ki niso uradno priznane in ki jim je oblast zavrnila registracijo.

| 5.5 | Za prihodnost demokratične Belorusije je bistveno, da se utrdijo demokratične sile in neodvisna civilna družba ter da se oblikujejo strateške usmeritve za prihodnji razvoj v obdobju po volitvah. EU bi si morala v prvi vrsti prizadevati za to, in sicer v sodelovanju z drugimi donatorji in državami, ki delijo njene cilje in interese v Belorusiji. |
| --- | --- |

5.5

Za prihodnost demokratične Belorusije je bistveno, da se utrdijo demokratične sile in neodvisna civilna družba ter da se oblikujejo strateške usmeritve za prihodnji razvoj v obdobju po volitvah. EU bi si morala v prvi vrsti prizadevati za to, in sicer v sodelovanju z drugimi donatorji in državami, ki delijo njene cilje in interese v Belorusiji.

| 5.6 | Zagotoviti je treba enake možnosti dostopa do pomoči EU (ne le finančne) ter do stikov z evropskimi institucijami, tako „starim“, že dobro vpeljanim demokratičnim organizacijam beloruske civilne družbe, kot organizacijam in pobudam v nastajanju. |
| --- | --- |

5.6

Zagotoviti je treba enake možnosti dostopa do pomoči EU (ne le finančne) ter do stikov z evropskimi institucijami, tako „starim“, že dobro vpeljanim demokratičnim organizacijam beloruske civilne družbe, kot organizacijam in pobudam v nastajanju.

| 5.7 | Medsebojna izmenjava informacij. V nasprotju z drugimi državami v Belorusiji delegacija Evropske komisije ne deluje, in to kljub uradnim prošnjam, naslovljenim na EU za odprtje delegacije v Minsku. Te prošnje niso bile upoštevane. Ravno tako v državi ni mreže evropskih dokumentacijskih centrov. Dostopa do osnovnih in objektivnih informacij o EU, njenem načinu delovanja, njenih vrednotah in politikah tako rekoč ni. Treba bi bilo razmisliti, kako izboljšati seznanjanje beloruskih državljanov z EU, kar bi pomagalo povečati privlačnost možne „evropske“ poti razvoja države (5). |
| --- | --- |

5.7

Medsebojna izmenjava informacij. V nasprotju z drugimi državami v Belorusiji delegacija Evropske komisije ne deluje, in to kljub uradnim prošnjam, naslovljenim na EU za odprtje delegacije v Minsku. Te prošnje niso bile upoštevane. Ravno tako v državi ni mreže evropskih dokumentacijskih centrov. Dostopa do osnovnih in objektivnih informacij o EU, njenem načinu delovanja, njenih vrednotah in politikah tako rekoč ni. Treba bi bilo razmisliti, kako izboljšati seznanjanje beloruskih državljanov z EU, kar bi pomagalo povečati privlačnost možne „evropske“ poti razvoja države (5).

| 5.8 | EU bi si morala prizadevati za oblikovanje globalne strategije obveščanja za razlago temeljnih evropskih vrednot beloruskim državljanom. Glede na to, da po krivdi EU delegacija Evropske komisije v Belorusiji še vedno ne obstaja, bi morali predstavniški organi držav članic EU združiti svoja prizadevanja za širjenje evropskih vrednot, na primer z ustanovitvijo skupne Evropske hiše v Minsku. |
| --- | --- |

5.8

EU bi si morala prizadevati za oblikovanje globalne strategije obveščanja za razlago temeljnih evropskih vrednot beloruskim državljanom. Glede na to, da po krivdi EU delegacija Evropske komisije v Belorusiji še vedno ne obstaja, bi morali predstavniški organi držav članic EU združiti svoja prizadevanja za širjenje evropskih vrednot, na primer z ustanovitvijo skupne Evropske hiše v Minsku.

| 5.9 | EESO meni, da bi bilo smiselno ustanoviti mesto posebnega predstavnika EU za Belorusijo, kot je že praksa v nekaterih drugih regijah (6). Ta predstavnik, ki bi ga imenovale države članice EU, bi institucije EU obveščal o trenutnem stanju v Belorusiji ter razvoju odnosov med Evropsko unijo in Belorusijo. Posebni predstavnik bi bil pristojen za usklajevanje zunanjih politik držav članic EU do Belorusije in za predlaganje ukrepov ter skupnih stališč EU glede Belorusije. Ravno tako bi moral skrbeti za ohranjanje stikov s predstavniki beloruske civilne družbe in predstavniki demokratične opozicije ter z beloruskimi uradnimi organi in institucijami. |
| --- | --- |

5.9

EESO meni, da bi bilo smiselno ustanoviti mesto posebnega predstavnika EU za Belorusijo, kot je že praksa v nekaterih drugih regijah (6). Ta predstavnik, ki bi ga imenovale države članice EU, bi institucije EU obveščal o trenutnem stanju v Belorusiji ter razvoju odnosov med Evropsko unijo in Belorusijo. Posebni predstavnik bi bil pristojen za usklajevanje zunanjih politik držav članic EU do Belorusije in za predlaganje ukrepov ter skupnih stališč EU glede Belorusije. Ravno tako bi moral skrbeti za ohranjanje stikov s predstavniki beloruske civilne družbe in predstavniki demokratične opozicije ter z beloruskimi uradnimi organi in institucijami.

| 5.10 | Istočasno je treba opozoriti, da je poznavanje v EU težkih razmer, s katerimi se soočajo organizacije civilne družbe v Belorusiji, pomanjkljivo in se bistveno razlikuje od države do države. |
| --- | --- |

5.10

Istočasno je treba opozoriti, da je poznavanje v EU težkih razmer, s katerimi se soočajo organizacije civilne družbe v Belorusiji, pomanjkljivo in se bistveno razlikuje od države do države.

| 5.11 | Ohranjanje stikov med organizacijami civilne družbe EU in Belorusije. Oblast članom organizacij civilne družbe preprečuje srečanja z njihovimi sogovorniki na isti ravni iz EU in potovanja ali jih pri tem zelo ovira. Še posebej ovira srečanja med mladimi. Režim zelo pogosto prepove beloruskim študentom študij v tujini ali njihove dejavnosti v okviru različnih nevladnih organizacij. Zato mora biti vzpostavljanje osebnih stikov med člani beloruske civilne družbe in civilne družbe EU ena od prednostnih nalog politike Skupnosti glede Belorusije. Osebne vezi so nenadomestljivo orodje, zlasti za širjenje informacij in izkušenj ter izkazovanje moralne podpore. EU bi zato morala financirati izmenjave med mladimi in študentske izmenjave, nuditi štipendije in pomoč pri delovnih praksah, da bi spodbudila skupne ukrepe različnih skupin civilne družbe ter nudila ciljno usmerjeno podporo glavnim oblikovalcem javnega mnenja. |
| --- | --- |

5.11

Ohranjanje stikov med organizacijami civilne družbe EU in Belorusije. Oblast članom organizacij civilne družbe preprečuje srečanja z njihovimi sogovorniki na isti ravni iz EU in potovanja ali jih pri tem zelo ovira. Še posebej ovira srečanja med mladimi. Režim zelo pogosto prepove beloruskim študentom študij v tujini ali njihove dejavnosti v okviru različnih nevladnih organizacij. Zato mora biti vzpostavljanje osebnih stikov med člani beloruske civilne družbe in civilne družbe EU ena od prednostnih nalog politike Skupnosti glede Belorusije. Osebne vezi so nenadomestljivo orodje, zlasti za širjenje informacij in izkušenj ter izkazovanje moralne podpore. EU bi zato morala financirati izmenjave med mladimi in študentske izmenjave, nuditi štipendije in pomoč pri delovnih praksah, da bi spodbudila skupne ukrepe različnih skupin civilne družbe ter nudila ciljno usmerjeno podporo glavnim oblikovalcem javnega mnenja.

| 5.12 | EESO je zelo zaskrbljen glede trenutne vizumske politike posameznih držav članic EU za beloruske državljane. Četudi EU trdi, da si prizadeva za poenostavitev postopkov za pridobitev vizuma za določene skupine prebivalstva (vključno s predstavniki organizacij civilne družbe), v praksi prihaja do očitnih napadov na človekovo dostojanstvo in poniževanj beloruskih prosilcev vizumov za države EU. Ker so postopki za pridobitev vizuma dolgotrajni ter zelo pogosto ponižujoči in sramotni za prosilce (7), so vrednote, za katere se zavzema EU in na katerih temelji, v očeh beloruskih državljanov razvrednotene. To ter nedavno zvišanje upravnih stroškov za dodelitev vizuma občutno omejujejo stike med ljudmi, vključno med predstavniki organizacij civilne družbe. |
| --- | --- |

5.12

EESO je zelo zaskrbljen glede trenutne vizumske politike posameznih držav članic EU za beloruske državljane. Četudi EU trdi, da si prizadeva za poenostavitev postopkov za pridobitev vizuma za določene skupine prebivalstva (vključno s predstavniki organizacij civilne družbe), v praksi prihaja do očitnih napadov na človekovo dostojanstvo in poniževanj beloruskih prosilcev vizumov za države EU. Ker so postopki za pridobitev vizuma dolgotrajni ter zelo pogosto ponižujoči in sramotni za prosilce (7), so vrednote, za katere se zavzema EU in na katerih temelji, v očeh beloruskih državljanov razvrednotene. To ter nedavno zvišanje upravnih stroškov za dodelitev vizuma občutno omejujejo stike med ljudmi, vključno med predstavniki organizacij civilne družbe.

| 5.13 | EESO zato evropske institucije in vse države članic EU poziva, da kolikor se le da zmanjšajo birokratske, uradne in neuradne ovire za pridobitev vizuma za vstop v države EU beloruskih državljanov, ki spoštujejo veljavne zakone in jih ne kršijo, ter da ravno tako znižajo finančne stroške za njihovo izdajo. Države članice bi morale predvideti poenostavitev postopkov za izdajo vizuma v humanitarne, znanstvene in študijske namene. Stroški izdaje vizuma morajo biti sorazmerni z lokalno kupno močjo v državah, v katerih so vložene prošnje za pridobitev vizuma. Ravno tako je treba zagotoviti, da bodo prosilci za vizum obravnavani z dostojanstvom. Le tako bo EU lahko poslala prepričljivo sporočilo beloruski družbi glede resnosti njenih namenov za okrepitev medosebnih stikov med državljani EU in beloruskimi državljani. |
| --- | --- |

5.13

EESO zato evropske institucije in vse države članic EU poziva, da kolikor se le da zmanjšajo birokratske, uradne in neuradne ovire za pridobitev vizuma za vstop v države EU beloruskih državljanov, ki spoštujejo veljavne zakone in jih ne kršijo, ter da ravno tako znižajo finančne stroške za njihovo izdajo. Države članice bi morale predvideti poenostavitev postopkov za izdajo vizuma v humanitarne, znanstvene in študijske namene. Stroški izdaje vizuma morajo biti sorazmerni z lokalno kupno močjo v državah, v katerih so vložene prošnje za pridobitev vizuma. Ravno tako je treba zagotoviti, da bodo prosilci za vizum obravnavani z dostojanstvom. Le tako bo EU lahko poslala prepričljivo sporočilo beloruski družbi glede resnosti njenih namenov za okrepitev medosebnih stikov med državljani EU in beloruskimi državljani.

| 5.14 | Znanje in izkušnje partnerjev iz novih držav članic so za beloruske organizacije civilne družbe dragocena pomoč. Zlasti dragocena so spoznanja in izkušnje (tudi negativne), povezane s prehodom s totalitarnega k demokratičnemu režimu, glede sprejemanja zakonov o prestrukturiranju, ustanovitve temeljnih demokratičnih institucij ter načel delovanja pravne države, delovanja svobodne in odprte civilne družbe, neodvisnih medijev, oblikovanja uravnoteženih odnosov med javnim in zasebnim sektorjem in civilno družbo, izvajanja družbenih in gospodarskih reform, reform državnega aparata (vključno z vojsko, policijo in pravosodjem). EU kot celota mora spodbujati širjenje znanja s področja prehoda med beloruskimi organizacijami. |
| --- | --- |

5.14

Znanje in izkušnje partnerjev iz novih držav članic so za beloruske organizacije civilne družbe dragocena pomoč. Zlasti dragocena so spoznanja in izkušnje (tudi negativne), povezane s prehodom s totalitarnega k demokratičnemu režimu, glede sprejemanja zakonov o prestrukturiranju, ustanovitve temeljnih demokratičnih institucij ter načel delovanja pravne države, delovanja svobodne in odprte civilne družbe, neodvisnih medijev, oblikovanja uravnoteženih odnosov med javnim in zasebnim sektorjem in civilno družbo, izvajanja družbenih in gospodarskih reform, reform državnega aparata (vključno z vojsko, policijo in pravosodjem). EU kot celota mora spodbujati širjenje znanja s področja prehoda med beloruskimi organizacijami.

| 5.15 | Za širitev izkušenj in znanja ne zadostujejo dejavnosti, ki potekajo zunaj Belorusije. S partnerji EU si je treba prizadevati za organizacijo obiskov in raznih dogodkov, seminarjev, konferenc in okroglih miz v sami Belorusiji. Treba je nameniti ustrezno pozornost in podporo dejavnostim in delu zasebnih fundacij, ki izvajajo in financirajo tovrstne projekte. Primeri dobrih praks ter modeli, ki so se izkazali za uspešne pri podobnih dejavnostih z organizacijami ukrajinske civilne družbe, bi lahko služili za vzor. |
| --- | --- |

5.15

Za širitev izkušenj in znanja ne zadostujejo dejavnosti, ki potekajo zunaj Belorusije. S partnerji EU si je treba prizadevati za organizacijo obiskov in raznih dogodkov, seminarjev, konferenc in okroglih miz v sami Belorusiji. Treba je nameniti ustrezno pozornost in podporo dejavnostim in delu zasebnih fundacij, ki izvajajo in financirajo tovrstne projekte. Primeri dobrih praks ter modeli, ki so se izkazali za uspešne pri podobnih dejavnostih z organizacijami ukrajinske civilne družbe, bi lahko služili za vzor.

V Bruslju, 15. septembra 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko- socialnegaodbora

Anne-Marie Sigmund

---

(1)  Predsednik Lukašenko je 26. maja 2006 pozval k „ustanovitvi Belorusiji lastne civilne družbe“.

1

(2)  Evropska komisija: Nacionalni strateški dokument, nacionalni usmeritveni program, str. 22. Med temi se jih približno 10 % posveča izključno političnim dejavnostim.

2

(3)  Agencija Belapan, 30. maj 2006.

3

(4)  Predpristopna strategija EU je Slovaški omogočila, da je zelo hitro „ujela“ sosednje države, v primerjavi s katerimi je imela nekaj let zamude.

4

(5)  Po nedavnih javnomnenjskih raziskavah le 1,1 % Belorusov izboljšanje stanja povezuje s skupno prihodnostjo z Evropsko unijo, do 77,7 % pa z osebnostjo predsednika Lukašenka!

5

(6)  Na primer, posebni predstavniki EU za Moldavijo, Sudan in Južni Kavkaz. Za več informacij o vlogi in pomenu posebnih predstavnikov EU glej:

6

http://www.consilium.europa.eu/cms3_fo/showPage.asp?lang=fr&id=263&mode=g&name=

(7)  Poročilo poljske fundacije Batory „Visa Policies of European Union Member States, Monitoring Report“ (vizumske politike držav članic EU, poročilo o spremljanju), Varšava, junij 2006, je dostopno v angleščini na spletni strani http://www.batory.org.pl/english/intl/pub.htm Poročilo vsebuje podroben opis praks in metod, ki jih uporabljajo predstavniški organi držav članic EU pri odnosih z beloruskimi prosilci za vizum. Te prakse in metode niso v skladu s človeškim dostojanstvom (dobesedne navedbe prosilcev za vizum in opis njihovih osebnih izkušenj).

7

Za ponazoritev navedimo naslednji primer: „Praktično noben konzulat osebam, ki stojijo v vrsti pred konzulatom, ne jamči za ustrezne razmere. Te osebe niso zaščitene pred vetrom, snegom in ekstremnimi temperaturami. Ravno tako ni poskrbljeno za sedišča. Ta, na videz majhna težava, postane bistvena težava, če vemo, da čakanje pred konzulatom lahko traja celo noč.“ (str. 22).

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/128 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/128

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o priseljevanju v EU in politikah vključevanja: sodelovanje med regionalnimi in lokalnimi oblastmi ter organizacijami civilne družbe

(2006/C 318/24)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 14. julija 2005 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje na lastno pobudo o naslednji temi: Priseljevanje v EU in politike vključevanja: sodelovanje med regionalnimi in lokalnimi oblastmi ter organizacijami civilne družbe.

Strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 13. julija 2006. Poročevalec je bil g. Pariza CASTAÑOS.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 13. septembra) s 181 glasovi za, 7 glasovi proti in 8 vzdržanimi glasovi.

1.   Uvod

| 1.1 | Leta 2002 je EESO pripravil mnenje na lastno pobudo o priseljevanju, vključevanju in vlogi civilne družbe
   (1) s ciljem spodbuditi politično in družbeno razpravo na ravni Skupnosti in zagotoviti, da bi politike vključevanja postale osnovni element skupnih priseljenskih in azilnih politik. |
| --- | --- |

1.1

Leta 2002 je EESO pripravil mnenje na lastno pobudo o priseljevanju, vključevanju in vlogi civilne družbe
   (1) s ciljem spodbuditi politično in družbeno razpravo na ravni Skupnosti in zagotoviti, da bi politike vključevanja postale osnovni element skupnih priseljenskih in azilnih politik.

| 1.2 | V tem mnenju EESO med drugim predlaga, da bi morala Evropska unija oblikovati program Skupnosti za spodbujanje vključevanja priseljencev v družbo. EESO meni, da je treba pripraviti programe za spodbujanje vključevanja novih priseljencev in ljudi, ki prihajajo zaradi združitve družin, pa tudi beguncev in prosilcev za azil, ki jih poleg evropskega statuta varuje mednarodno pravo. |
| --- | --- |

1.2

V tem mnenju EESO med drugim predlaga, da bi morala Evropska unija oblikovati program Skupnosti za spodbujanje vključevanja priseljencev v družbo. EESO meni, da je treba pripraviti programe za spodbujanje vključevanja novih priseljencev in ljudi, ki prihajajo zaradi združitve družin, pa tudi beguncev in prosilcev za azil, ki jih poleg evropskega statuta varuje mednarodno pravo.

| 1.3 | Zato je EESO 9. in 10. septembra 2002 v sodelovanju s Komisijo organiziral konferenco, ki se je je udeležilo več kot 200 predstavnikov socialnih partnerjev in najbolj vidnih NVO iz 25 držav članic in evropskih mrež. Cilj konference je bil vključiti civilno družbo v spodbujanje evropskih politik vključevanja. |
| --- | --- |

1.3

Zato je EESO 9. in 10. septembra 2002 v sodelovanju s Komisijo organiziral konferenco, ki se je je udeležilo več kot 200 predstavnikov socialnih partnerjev in najbolj vidnih NVO iz 25 držav članic in evropskih mrež. Cilj konference je bil vključiti civilno družbo v spodbujanje evropskih politik vključevanja.

| 1.4 | V sklepih konference je zapisano, da „imajo socialni partnerji in organizacije civilne družbe ključno vlogo pri vključevanju“ in da morajo „Evropska unija in države članice pospeševati vključevanje priseljencev, manjšin in beguncev, še zlasti na lokalni in regionalni ravni. Da bi dosegli napredek na področju vključevanja, je potreben evropski program
   (2).“ |
| --- | --- |

1.4

V sklepih konference je zapisano, da „imajo socialni partnerji in organizacije civilne družbe ključno vlogo pri vključevanju“ in da morajo „Evropska unija in države članice pospeševati vključevanje priseljencev, manjšin in beguncev, še zlasti na lokalni in regionalni ravni. Da bi dosegli napredek na področju vključevanja, je potreben evropski program
   (2).“

| 1.5 | Leta 2003 je Evropski svet ustanovil nacionalne kontaktne točke za vključevanje in naročil Komisiji, da pripravi letno poročilo o priseljevanju in vključevanju (3). Komisija je pripravila sporočilo o priseljevanju, vključevanju in zaposlovanju
   (4) s celostnim pristopom k vključevanju, ki ga je tedaj v svojem mnenju podprl tudi EESO (5). Decembra 2004 je Komisija objavila Priročnik o vključevanju za oblikovalce in izvajalce politik
   (6). |
| --- | --- |

1.5

Leta 2003 je Evropski svet ustanovil nacionalne kontaktne točke za vključevanje in naročil Komisiji, da pripravi letno poročilo o priseljevanju in vključevanju (3). Komisija je pripravila sporočilo o priseljevanju, vključevanju in zaposlovanju
   (4) s celostnim pristopom k vključevanju, ki ga je tedaj v svojem mnenju podprl tudi EESO (5). Decembra 2004 je Komisija objavila Priročnik o vključevanju za oblikovalce in izvajalce politik
   (6).

| 1.6 | Haaški program, ki ga je Evropski svet sprejel 4. in 5. novembra 2004, poudarja potrebo po večjem usklajevanju nacionalnih politik vključevanja in pobud EU na tem področju ter navaja, da bi politike EU morale temeljiti na skupnih načelih in jasnih instrumentih za ocenjevanje. |
| --- | --- |

1.6

Haaški program, ki ga je Evropski svet sprejel 4. in 5. novembra 2004, poudarja potrebo po večjem usklajevanju nacionalnih politik vključevanja in pobud EU na tem področju ter navaja, da bi politike EU morale temeljiti na skupnih načelih in jasnih instrumentih za ocenjevanje.

| 1.7 | Za politiko priseljevanja sedaj velja razvitejši politični in zakonodajni okvir. To mnenje je najnovejši prispevek EESO, ki se osredotoča na družbene in politične akterje na lokalni in regionalni ravni, saj je ravno na teh ravneh soočanje z izzivi najbolj učinkovito, politike pa dosegajo najboljše rezultate. |
| --- | --- |

1.7

Za politiko priseljevanja sedaj velja razvitejši politični in zakonodajni okvir. To mnenje je najnovejši prispevek EESO, ki se osredotoča na družbene in politične akterje na lokalni in regionalni ravni, saj je ravno na teh ravneh soočanje z izzivi najbolj učinkovito, politike pa dosegajo najboljše rezultate.

| 1.8 | Vzporedno s pripravo mnenja je EESO organiziral posvetovanje v Barceloni za izmenjavo najboljših praks lokalnih in regionalnih oblasti (poročilo o posvetovanju je v prilogi II) ter posvetovanje v Dublinu v sodelovanju z Mednarodno organizacijo dela (ILO) in Evropsko fundacijo za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer, da bi proučili najboljše prakse na področju vključevanja in protidiskriminacijske ukrepe na delovnem mestu (poročilo o tem posvetovanju je v prilogi 3). |
| --- | --- |

1.8

Vzporedno s pripravo mnenja je EESO organiziral posvetovanje v Barceloni za izmenjavo najboljših praks lokalnih in regionalnih oblasti (poročilo o posvetovanju je v prilogi II) ter posvetovanje v Dublinu v sodelovanju z Mednarodno organizacijo dela (ILO) in Evropsko fundacijo za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer, da bi proučili najboljše prakse na področju vključevanja in protidiskriminacijske ukrepe na delovnem mestu (poročilo o tem posvetovanju je v prilogi 3).

2.   Skupni program za vključevanje

| 2.1 | Komisija je 1. septembra objavila sporočilo o skupnem programu za vključevanje — okvir za vključevanje državljanov tretjih držav v Evropsko unijo
   (7). EESO sporočilo pozdravlja in podpira, saj načrtuje izvajanje predloga, ki ga je leta 2002 predložil v svojem mnenju in na konferenci. |
| --- | --- |

2.1

Komisija je 1. septembra objavila sporočilo o skupnem programu za vključevanje — okvir za vključevanje državljanov tretjih držav v Evropsko unijo
   (7). EESO sporočilo pozdravlja in podpira, saj načrtuje izvajanje predloga, ki ga je leta 2002 predložil v svojem mnenju in na konferenci.

| 2.2 | Sporočilo poziva države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja v okviru nacionalnih strategij za vključevanje priseljencev, in skuša doseči večjo skladnost med strategijami in ukrepi na ravni EU. |
| --- | --- |

2.2

Sporočilo poziva države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja v okviru nacionalnih strategij za vključevanje priseljencev, in skuša doseči večjo skladnost med strategijami in ukrepi na ravni EU.

| 2.3 | To mnenje je nastalo na lastno pobudo EESO in se torej ne nanaša zgolj na sporočilo Komisije. Vendar pa vključuje tudi stališče EESO o sporočilu COM(2005) 389 konč. |
| --- | --- |

2.3

To mnenje je nastalo na lastno pobudo EESO in se torej ne nanaša zgolj na sporočilo Komisije. Vendar pa vključuje tudi stališče EESO o sporočilu COM(2005) 389 konč.

| 2.4 | Svet za pravosodje in notranje zadeve je 19. novembra 2004 sprejel niz skupnih osnovnih načel v podporo usklajenemu evropskemu okviru za politike vključevanja. Komisija uresničuje ta načela v obliki ukrepov, ki jih je treba šteti za „poglavitne elemente vseh nacionalnih in evropskih politik vključevanja“ (8). Ukrepi so razporejeni v okviru enajstih načel (9). EESO meni, da so ta načela, zajeta v skupnem programu, ustrezna podlaga za uravnotežene in usklajene politike vključevanja na evropski in nacionalnih ravneh. |
| --- | --- |

2.4

Svet za pravosodje in notranje zadeve je 19. novembra 2004 sprejel niz skupnih osnovnih načel v podporo usklajenemu evropskemu okviru za politike vključevanja. Komisija uresničuje ta načela v obliki ukrepov, ki jih je treba šteti za „poglavitne elemente vseh nacionalnih in evropskih politik vključevanja“ (8). Ukrepi so razporejeni v okviru enajstih načel (9). EESO meni, da so ta načela, zajeta v skupnem programu, ustrezna podlaga za uravnotežene in usklajene politike vključevanja na evropski in nacionalnih ravneh.

| 2.5 | V okviru finančne perspektive 2007–2013 je Komisija na podlagi teh skupnih načel predlagala ustanovitev Evropskega sklada za vključevanje državljanov tretjih držav
   (10). EESO podpira predlog (11) in upa, da bo vključen v prihodnji proračun EU. |
| --- | --- |

2.5

V okviru finančne perspektive 2007–2013 je Komisija na podlagi teh skupnih načel predlagala ustanovitev Evropskega sklada za vključevanje državljanov tretjih držav
   (10). EESO podpira predlog (11) in upa, da bo vključen v prihodnji proračun EU.

| 2.6 | Program načrtuje ukrepe, ki jih je treba izvesti na nacionalni ravni, in ukrepe na ravni Skupnosti. Komisija želi opravljati redno oceno programov. |
| --- | --- |

2.6

Program načrtuje ukrepe, ki jih je treba izvesti na nacionalni ravni, in ukrepe na ravni Skupnosti. Komisija želi opravljati redno oceno programov.

| 2.7 | Komisija trdi, da je „ob ustreznem upoštevanju pristojnosti držav članic ter njihovih lokalnih in regionalnih organov (...) treba spodbujati skladnejši pristop EU k vključevanju“ (12). |
| --- | --- |

2.7

Komisija trdi, da je „ob ustreznem upoštevanju pristojnosti držav članic ter njihovih lokalnih in regionalnih organov (...) treba spodbujati skladnejši pristop EU k vključevanju“ (12).

| 2.8 | Komisija je predlagala odprto metodo usklajevanja (13) za politike priseljevanja, ki pa je Svet ni sprejel. Po mnenju EESO (14), ki je podprl predlog Komisije, so mreža nacionalnih kontaktnih točk, skupna načela in ocenjevalni postopek za politike priseljevanja korak naprej pri usklajevanju nacionalnih politik in del skupnega pristopa. EESO predlaga, da Komisija in Svet na podlagi vzpodbudnih izkušenj sprejmeta odprto metodo usklajevanja. |
| --- | --- |

2.8

Komisija je predlagala odprto metodo usklajevanja (13) za politike priseljevanja, ki pa je Svet ni sprejel. Po mnenju EESO (14), ki je podprl predlog Komisije, so mreža nacionalnih kontaktnih točk, skupna načela in ocenjevalni postopek za politike priseljevanja korak naprej pri usklajevanju nacionalnih politik in del skupnega pristopa. EESO predlaga, da Komisija in Svet na podlagi vzpodbudnih izkušenj sprejmeta odprto metodo usklajevanja.

| 2.9 | Treba je nadaljevati z razvojem zakonodajnega okvira (skupne politike) za sprejem in bivanje državljanov tretjih držav na evropski ravni. Države članice morajo pravilno prenesti direktivi o dolgotrajnih rezidentih in združitvi družin (15), ki sta bili sprejeti leta 2003. |
| --- | --- |

2.9

Treba je nadaljevati z razvojem zakonodajnega okvira (skupne politike) za sprejem in bivanje državljanov tretjih držav na evropski ravni. Države članice morajo pravilno prenesti direktivi o dolgotrajnih rezidentih in združitvi družin (15), ki sta bili sprejeti leta 2003.

| 2.10 | Komisija je opozorila na tesno povezanost med skupno politiko „priseljevanja“ in skupno strategijo vključevanja. Vendar pa direktiva o sprejemu ekonomskih migrantov še vedno ni bila sprejeta. EESO (16) se strinja s stališčem Evropske komisije, ki navaja, da bi morali „vsi prihodnji instrumenti s področja migracij (...) upoštevati enako obravnavanje in pravice migrantov“ (17). Komisija je napovedala drugo izdajo priročnika o vključevanju, pripravo spletne strani o vključevanju, ustanovitev Evropskega foruma za vključevanje in temeljitejša letna poročila o priseljevanju in vključevanju. EESO podpira te cilje in je pripravljen sodelovati s Komisijo. |
| --- | --- |

2.10

Komisija je opozorila na tesno povezanost med skupno politiko „priseljevanja“ in skupno strategijo vključevanja. Vendar pa direktiva o sprejemu ekonomskih migrantov še vedno ni bila sprejeta. EESO (16) se strinja s stališčem Evropske komisije, ki navaja, da bi morali „vsi prihodnji instrumenti s področja migracij (...) upoštevati enako obravnavanje in pravice migrantov“ (17). Komisija je napovedala drugo izdajo priročnika o vključevanju, pripravo spletne strani o vključevanju, ustanovitev Evropskega foruma za vključevanje in temeljitejša letna poročila o priseljevanju in vključevanju. EESO podpira te cilje in je pripravljen sodelovati s Komisijo.

| 2.11 | EESO odločno podpira izvajanje programa in opozarja na svoja stališča, zapisana v enem izmed svojih prejšnjih mnenj: „EESO predlaga, da bi Komisija – z zadostnimi finančnimi sredstvi in v okviru usklajevanja nacionalnih politik – upravljala evropski program vključevanja, ter poudarja, kako pomembno je, da Svet Komisiji zagotovi politična, zakonodajna in proračunska sredstva, potrebna za spodbujanje vključevanja priseljencev. EESO opozarja, da je pomembno vzpostaviti pozitivne in učinkovite programe za prihod priseljencev v sodelovanju z organizacijami civilne družbe (18).“ |
| --- | --- |

2.11

EESO odločno podpira izvajanje programa in opozarja na svoja stališča, zapisana v enem izmed svojih prejšnjih mnenj: „EESO predlaga, da bi Komisija – z zadostnimi finančnimi sredstvi in v okviru usklajevanja nacionalnih politik – upravljala evropski program vključevanja, ter poudarja, kako pomembno je, da Svet Komisiji zagotovi politična, zakonodajna in proračunska sredstva, potrebna za spodbujanje vključevanja priseljencev. EESO opozarja, da je pomembno vzpostaviti pozitivne in učinkovite programe za prihod priseljencev v sodelovanju z organizacijami civilne družbe (18).“

| 2.12 | Poleg tega EESO predlaga, da EU nameni zadostna sredstva za human sprejem velikega števila nezakonitih priseljencev, ki prihajajo v južnoevropske države. Države članice EU bi morale pokazati solidarnost in odgovornost, da bi lahko Evropa imela skupno politiko. |
| --- | --- |

2.12

Poleg tega EESO predlaga, da EU nameni zadostna sredstva za human sprejem velikega števila nezakonitih priseljencev, ki prihajajo v južnoevropske države. Države članice EU bi morale pokazati solidarnost in odgovornost, da bi lahko Evropa imela skupno politiko.

3.   Politike priseljevanja

| 3.1 | Priseljevanje je dvosmerni proces, ki temelji na pravicah in obveznostih državljanov tretjih držav in družb gostiteljic, ter priseljencem omogoča polno sodelovanje. V nekem drugem mnenju je EESO vključevanje opredelil kot „postopno usklajevanje pravic in dolžnosti priseljencev, pa tudi njihovega dostopa do blaga, storitev in načinov udeležbe v civilni družbi, s pravicami in dolžnostmi preostalega prebivalstva, ob upoštevanju enakih možnosti in enake obravnave“ (19). |
| --- | --- |

3.1

Priseljevanje je dvosmerni proces, ki temelji na pravicah in obveznostih državljanov tretjih držav in družb gostiteljic, ter priseljencem omogoča polno sodelovanje. V nekem drugem mnenju je EESO vključevanje opredelil kot „postopno usklajevanje pravic in dolžnosti priseljencev, pa tudi njihovega dostopa do blaga, storitev in načinov udeležbe v civilni družbi, s pravicami in dolžnostmi preostalega prebivalstva, ob upoštevanju enakih možnosti in enake obravnave“ (19).

| 3.2 | Ta dvosmerni pristop pomeni, da vključevanje ne velja samo za priseljence, temveč tudi za družbo gostiteljico. Ne gre toliko za vprašanje vključevanja priseljencev v družbo gostiteljico, temveč prej z družbo gostiteljico: z drugimi besedami, vključevati se morata obe strani. Politika vključevanja mora biti namenjena obema stranema s ciljem doseči družbo, v kateri imajo vsi državljani enake pravice in obveznosti ter so jim skupne vrednote demokratične, odprte in pluralistične družbe. |
| --- | --- |

3.2

Ta dvosmerni pristop pomeni, da vključevanje ne velja samo za priseljence, temveč tudi za družbo gostiteljico. Ne gre toliko za vprašanje vključevanja priseljencev v družbo gostiteljico, temveč prej z družbo gostiteljico: z drugimi besedami, vključevati se morata obe strani. Politika vključevanja mora biti namenjena obema stranema s ciljem doseči družbo, v kateri imajo vsi državljani enake pravice in obveznosti ter so jim skupne vrednote demokratične, odprte in pluralistične družbe.

| 3.3 | Dolžnost priseljencev je, da razumejo in spoštujejo kulturne vrednote družbe gostiteljice, ki pa mora razumeti in spoštovati kulturne vrednote priseljencev. Kulturna vprašanja se pogosto izkoriščajo v diskriminacijske namene. Vključevanje ne pomeni, da priseljenci prilagajajo svojo kulturo družbi gostiteljici. Tak napačen odnos je pripeljal do številnih neuspehov. Evropske družbe so v kulturnem smislu pluralistične. Ta tendenca se bo v prihodnosti še krepila zaradi povečanega in razširjenega priseljevanja. |
| --- | --- |

3.3

Dolžnost priseljencev je, da razumejo in spoštujejo kulturne vrednote družbe gostiteljice, ki pa mora razumeti in spoštovati kulturne vrednote priseljencev. Kulturna vprašanja se pogosto izkoriščajo v diskriminacijske namene. Vključevanje ne pomeni, da priseljenci prilagajajo svojo kulturo družbi gostiteljici. Tak napačen odnos je pripeljal do številnih neuspehov. Evropske družbe so v kulturnem smislu pluralistične. Ta tendenca se bo v prihodnosti še krepila zaradi povečanega in razširjenega priseljevanja.

| 3.4 | Ne smemo pozabiti, da je v več državah članicah veliko pripadnikov manjšin različnega nacionalnega ali kulturnega izvora, katerih pravice je treba prav tako podpirati in zagotavljati. |
| --- | --- |

3.4

Ne smemo pozabiti, da je v več državah članicah veliko pripadnikov manjšin različnega nacionalnega ali kulturnega izvora, katerih pravice je treba prav tako podpirati in zagotavljati.

| 3.5 | EESO je prepričan, da je kulturna raznolikost temelj pluralistične in demokratične Evrope, ravno tako načelo verske nevtralnosti posamezne države. Priseljevanje iz držav zunaj EU prispeva nove elemente k raznolikosti, ter družbeno in kulturno bogati naše družbe. Kulture človeških družb ne moremo obravnavati kot nespremenljivo danost, temveč kot proces v neprestanem toku, ki ga bogatijo zelo različni prispevki. Načeli neodvisnosti in nevtralnosti institucij pri obravnavi priseljencev in njihove vere prispevata k utrjevanju odnosa med priseljenci in družbo gostiteljico. Evropska družba mora podpirati programe za medkulturno usposabljanje. Konvencija UNESCA o kulturni raznolikosti (20) je zelo pomembno orodje evropskih politik. |
| --- | --- |

3.5

EESO je prepričan, da je kulturna raznolikost temelj pluralistične in demokratične Evrope, ravno tako načelo verske nevtralnosti posamezne države. Priseljevanje iz držav zunaj EU prispeva nove elemente k raznolikosti, ter družbeno in kulturno bogati naše družbe. Kulture človeških družb ne moremo obravnavati kot nespremenljivo danost, temveč kot proces v neprestanem toku, ki ga bogatijo zelo različni prispevki. Načeli neodvisnosti in nevtralnosti institucij pri obravnavi priseljencev in njihove vere prispevata k utrjevanju odnosa med priseljenci in družbo gostiteljico. Evropska družba mora podpirati programe za medkulturno usposabljanje. Konvencija UNESCA o kulturni raznolikosti (20) je zelo pomembno orodje evropskih politik.

| 3.6 | Družbeno vključevanje priseljencev pomeni tudi proces enakopravne obravnave njihovih pravic in dolžnosti, ki je tesno povezan z bojem proti diskriminaciji. Diskriminacija nezakonito ogroža človekove pravice. Zaradi restriktivne zakonodaje o združitvi družin v nekaterih državah članicah ni v zadostni meri zagotovljena pravica do družinskega življenja. Prav tako ni ustrezna direktiva, ki jo je sprejel Svet (21). |
| --- | --- |

3.6

Družbeno vključevanje priseljencev pomeni tudi proces enakopravne obravnave njihovih pravic in dolžnosti, ki je tesno povezan z bojem proti diskriminaciji. Diskriminacija nezakonito ogroža človekove pravice. Zaradi restriktivne zakonodaje o združitvi družin v nekaterih državah članicah ni v zadostni meri zagotovljena pravica do družinskega življenja. Prav tako ni ustrezna direktiva, ki jo je sprejel Svet (21).

| 3.7 | Načelo subsidiarnosti določa, da politike vključevanja znotraj usklajenega evropskega okvira niso v izključni pristojnosti vlad držav članic. Te politike bodo uspešnejše, če bodo vanjo vključene lokalne in regionalne oblasti in če bodo te dejavno sodelovale z organizacijami civilne družbe. EESO predlaga, da lokalne in regionalne oblasti okrepijo svoja prizadevanja in spodbujajo nove politike vključevanja. |
| --- | --- |

3.7

Načelo subsidiarnosti določa, da politike vključevanja znotraj usklajenega evropskega okvira niso v izključni pristojnosti vlad držav članic. Te politike bodo uspešnejše, če bodo vanjo vključene lokalne in regionalne oblasti in če bodo te dejavno sodelovale z organizacijami civilne družbe. EESO predlaga, da lokalne in regionalne oblasti okrepijo svoja prizadevanja in spodbujajo nove politike vključevanja.

| 3.8 | Lokalne in regionalne oblasti imajo v okviru svojih pristojnosti na voljo politične, zakonodajne in proračunske instrumente, ki jih lahko koristno uporabijo na področju politik vključevanja. |
| --- | --- |

3.8

Lokalne in regionalne oblasti imajo v okviru svojih pristojnosti na voljo politične, zakonodajne in proračunske instrumente, ki jih lahko koristno uporabijo na področju politik vključevanja.

| 3.9 | Tako priseljenci kot družbe gostiteljice morajo biti naklonjeni vključevanju. Socialni partnerji in organizacije civilne družbe se morajo dejavno vključevati v politiko vključevanja in protidiskriminacijske ukrepe. |
| --- | --- |

3.9

Tako priseljenci kot družbe gostiteljice morajo biti naklonjeni vključevanju. Socialni partnerji in organizacije civilne družbe se morajo dejavno vključevati v politiko vključevanja in protidiskriminacijske ukrepe.

| 3.10 | Temeljni izziv, s katerim se soočajo organizacije civilne družbe, je spodbujanje naklonjenosti vključevanju v evropskih družbah gostiteljicah. V ospredju vključevanja morajo biti socialni partnerji, organizacije za človekove pravice, kulturna in športna društva, verske skupnosti, združenja sosedov, izobraževalne skupnosti, mediji itd. Odpreti morajo svoja vrata in si prizadevati za vključevanje priseljencev. |
| --- | --- |

3.10

Temeljni izziv, s katerim se soočajo organizacije civilne družbe, je spodbujanje naklonjenosti vključevanju v evropskih družbah gostiteljicah. V ospredju vključevanja morajo biti socialni partnerji, organizacije za človekove pravice, kulturna in športna društva, verske skupnosti, združenja sosedov, izobraževalne skupnosti, mediji itd. Odpreti morajo svoja vrata in si prizadevati za vključevanje priseljencev.

| 3.11 | Diskriminacija, rasizem in ksenofobija naraščajo v manjših delih evropskih družb; k temu jih spodbujajo nekateri neodgovorni politiki in mediji, ki napihujejo družbene posledice teh ravnanj. Mnogo evropskih organizacij civilne družbe sodeluje v družbenem in političnem boju proti takemu ravnanju. |
| --- | --- |

3.11

Diskriminacija, rasizem in ksenofobija naraščajo v manjših delih evropskih družb; k temu jih spodbujajo nekateri neodgovorni politiki in mediji, ki napihujejo družbene posledice teh ravnanj. Mnogo evropskih organizacij civilne družbe sodeluje v družbenem in političnem boju proti takemu ravnanju.

| 3.12 | Lokalne in regionalne oblasti so skupaj z organizacijami civilne družbe pristojne za obveščanje priseljencev in družbe gostiteljice o pravicah in dolžnostih. |
| --- | --- |

3.12

Lokalne in regionalne oblasti so skupaj z organizacijami civilne družbe pristojne za obveščanje priseljencev in družbe gostiteljice o pravicah in dolžnostih.

| 3.13 | Priseljenske organizacije in skupnosti igrajo ključno vlogo na področju vključevanja in morajo prav tako razviti dinamiko vključevanja med svojimi člani ter okrepiti stike z organizacijami družbe gostiteljice. |
| --- | --- |

3.13

Priseljenske organizacije in skupnosti igrajo ključno vlogo na področju vključevanja in morajo prav tako razviti dinamiko vključevanja med svojimi člani ter okrepiti stike z organizacijami družbe gostiteljice.

| 3.14 | Lokalne in regionalne oblasti morajo podpirati delo teh organizacij in se posvetovati z njimi pred sprejemom političnih odločitev. |
| --- | --- |

3.14

Lokalne in regionalne oblasti morajo podpirati delo teh organizacij in se posvetovati z njimi pred sprejemom političnih odločitev.

| 3.15 | Protidiskriminacijski direktivi (22) sta bili sprejeti in preneseni v nacionalne zakonodaje. Odbor upa, da bo obveščen o poročilih, ki ocenjujejo njihov vpliv in dosežke. |
| --- | --- |

3.15

Protidiskriminacijski direktivi (22) sta bili sprejeti in preneseni v nacionalne zakonodaje. Odbor upa, da bo obveščen o poročilih, ki ocenjujejo njihov vpliv in dosežke.

| 3.16 | Mnogi priseljenci in njihovi potomci ali pripadniki etničnih ali kulturnih manjšin so žrtve diskriminacij na delovnem mestu. Kljub enaki poklicni kvalifikaciji težje najdejo zaposlitev, dobijo slabša delovna mesta in so pogosteje odpuščeni. |
| --- | --- |

3.16

Mnogi priseljenci in njihovi potomci ali pripadniki etničnih ali kulturnih manjšin so žrtve diskriminacij na delovnem mestu. Kljub enaki poklicni kvalifikaciji težje najdejo zaposlitev, dobijo slabša delovna mesta in so pogosteje odpuščeni.

| 3.17 | Bistveno je, da se socialni partnerji na lokalni in regionalni ravni borijo proti tem diskriminacijskim praksam, ki kršijo evropsko zakonodajo in ovirajo vključevanje. Diskriminacija na delovnem mestu je prav tako ovira uspešnemu poslovanju. Vključevanje na delovnem mestu, ki zagotavlja enakopravno obravnavo brez poklicne diskriminacije v primerjavi z nacionalnimi delavci, je predhodni pogoj za uspešno poslovanje in družbeno vključevanje (23). V prilogi 3 je poročilo o posvetovanju, ki je potekalo na Irskem in kjer so bile obravnavane najboljše prakse na delovnem mestu. |
| --- | --- |

3.17

Bistveno je, da se socialni partnerji na lokalni in regionalni ravni borijo proti tem diskriminacijskim praksam, ki kršijo evropsko zakonodajo in ovirajo vključevanje. Diskriminacija na delovnem mestu je prav tako ovira uspešnemu poslovanju. Vključevanje na delovnem mestu, ki zagotavlja enakopravno obravnavo brez poklicne diskriminacije v primerjavi z nacionalnimi delavci, je predhodni pogoj za uspešno poslovanje in družbeno vključevanje (23). V prilogi 3 je poročilo o posvetovanju, ki je potekalo na Irskem in kjer so bile obravnavane najboljše prakse na delovnem mestu.

4.   Regionalni in lokalni programi vključevanja

| 4.1 | V preteklosti je v nekaterih državah članicah vladalo prepričanje, da ni potrebe po politiki vključevanja, ker so priseljence obravnavale samo kot „goste“, ki se bodo vrnili v državo izvora, ko bodo prenehali delati. Ta napačen pristop je povzročil mnoge težave, povezane z ločevanjem in družbeno marginalizacijo, ki jih poskušajo rešiti sedanje politike. |
| --- | --- |

4.1

V preteklosti je v nekaterih državah članicah vladalo prepričanje, da ni potrebe po politiki vključevanja, ker so priseljence obravnavale samo kot „goste“, ki se bodo vrnili v državo izvora, ko bodo prenehali delati. Ta napačen pristop je povzročil mnoge težave, povezane z ločevanjem in družbeno marginalizacijo, ki jih poskušajo rešiti sedanje politike.

| 4.2 | V drugih državah članicah pa so dolgo mislili, da bo vključevanje priseljencev potekalo zlahka in samodejno, brez aktivnih politik. Vendar sta se ločevanje in marginalizacija sčasoma okrepili ter povzročili resne družbene konflikte. Nove politike sedaj poskušajo reševati težave iz preteklosti. |
| --- | --- |

4.2

V drugih državah članicah pa so dolgo mislili, da bo vključevanje priseljencev potekalo zlahka in samodejno, brez aktivnih politik. Vendar sta se ločevanje in marginalizacija sčasoma okrepili ter povzročili resne družbene konflikte. Nove politike sedaj poskušajo reševati težave iz preteklosti.

| 4.3 | Ne smemo pozabiti, da priseljevanje prek neuradnih kanalov predstavlja oviro za politiko priseljevanja, saj so priseljenci brez dovoljenj za bivanje v negotovem in zelo ranljivem položaju. Nekatere države članice so uvedle postopke za ureditev rezidentskega statusa teh ljudi, da bi tako spodbudile njihovo vključevanje. |
| --- | --- |

4.3

Ne smemo pozabiti, da priseljevanje prek neuradnih kanalov predstavlja oviro za politiko priseljevanja, saj so priseljenci brez dovoljenj za bivanje v negotovem in zelo ranljivem položaju. Nekatere države članice so uvedle postopke za ureditev rezidentskega statusa teh ljudi, da bi tako spodbudile njihovo vključevanje.

| 4.4 | Čeprav v Svetu Evropske unije še zmeraj obstajajo dvomi o subsidiarnosti, večina voditeljev meni, da je treba koherentno politiko vključevanja spodbujati na vseh ravneh: na ravni Skupnosti, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. |
| --- | --- |

4.4

Čeprav v Svetu Evropske unije še zmeraj obstajajo dvomi o subsidiarnosti, večina voditeljev meni, da je treba koherentno politiko vključevanja spodbujati na vseh ravneh: na ravni Skupnosti, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni.

| 4.5 | EESO meni, da mora biti politika priseljevanja proaktivna in še naprej del usklajenega in celostnega pristopa, če želimo, da je učinkovita. Oblasti se pogosto odzovejo šele, ko se težave pojavijo in jih je težko rešiti. |
| --- | --- |

4.5

EESO meni, da mora biti politika priseljevanja proaktivna in še naprej del usklajenega in celostnega pristopa, če želimo, da je učinkovita. Oblasti se pogosto odzovejo šele, ko se težave pojavijo in jih je težko rešiti.

| 4.6 | Vključevanje je proces z mnogimi razsežnostmi, pri katerem morajo sodelovati različne javne uprave in družbeni akterji. Evropske, nacionalne, regionalne in lokalne oblasti morajo oblikovati programe v okviru svojih pristojnosti. Da bi zagotovili učinkovitost in splošno usklajenost programov in ukrepov, se morajo ti dopolnjevati ter biti ustrezno usklajeni. |
| --- | --- |

4.6

Vključevanje je proces z mnogimi razsežnostmi, pri katerem morajo sodelovati različne javne uprave in družbeni akterji. Evropske, nacionalne, regionalne in lokalne oblasti morajo oblikovati programe v okviru svojih pristojnosti. Da bi zagotovili učinkovitost in splošno usklajenost programov in ukrepov, se morajo ti dopolnjevati ter biti ustrezno usklajeni.

| 4.7 | Državljani in lokalne oblasti čutijo posledice napačnega upravljanja politik. Mestne oblasti prve občutijo posledice neuspešnosti teh politik. Rezultat tega je, da številne lokalne in regionalne oblasti že dolgo izvajajo lastno politiko uvajanja in vključevanja. Njihove izkušnje so zelo različne: nekatere se lahko ponašajo s primeri dobrih praks, medtem ko je drugim spodletelo. |
| --- | --- |

4.7

Državljani in lokalne oblasti čutijo posledice napačnega upravljanja politik. Mestne oblasti prve občutijo posledice neuspešnosti teh politik. Rezultat tega je, da številne lokalne in regionalne oblasti že dolgo izvajajo lastno politiko uvajanja in vključevanja. Njihove izkušnje so zelo različne: nekatere se lahko ponašajo s primeri dobrih praks, medtem ko je drugim spodletelo.

| 4.8 | Razsežnost težav in sedanjih ter prihodnjih migracijskih tokov kaže na to, da so izzivi veliki, finančna sredstva in politično delo lokalnih in regionalnih oblasti pa ne zadoščajo. |
| --- | --- |

4.8

Razsežnost težav in sedanjih ter prihodnjih migracijskih tokov kaže na to, da so izzivi veliki, finančna sredstva in politično delo lokalnih in regionalnih oblasti pa ne zadoščajo.

| 4.9 | EESO meni, da bi lokalne in regionalne oblasti morale v sodelovanju z organizacijami civilne družbe pripraviti načrte vključevanja in programe, ki določajo cilje in dodeljujejo potrebna sredstva. „Papirnate politike“ — programi brez finančnih sredstev — so neučinkovite. |
| --- | --- |

4.9

EESO meni, da bi lokalne in regionalne oblasti morale v sodelovanju z organizacijami civilne družbe pripraviti načrte vključevanja in programe, ki določajo cilje in dodeljujejo potrebna sredstva. „Papirnate politike“ — programi brez finančnih sredstev — so neučinkovite.

| 4.10 | Po mnenju EESO je upravičeno, da se del finančnega dobička, ki ga prinaša priseljevanje, nameni politiki sprejema in vključevanja. |
| --- | --- |

4.10

Po mnenju EESO je upravičeno, da se del finančnega dobička, ki ga prinaša priseljevanje, nameni politiki sprejema in vključevanja.

| 4.11 | Zelo pomembna so posvetovanja z najbolj reprezentativnimi združenji priseljencev pred pripravo programov za vključevanje. |
| --- | --- |

4.11

Zelo pomembna so posvetovanja z najbolj reprezentativnimi združenji priseljencev pred pripravo programov za vključevanje.

| 4.12 | Številne občine in regije v Evropi imajo participativna in svetovalna telesa, ki organizacijam civilne družbe omogočajo, da pri pripravi in izvajanju politik priseljevanja sodelujejo z oblastmi. |
| --- | --- |

4.12

Številne občine in regije v Evropi imajo participativna in svetovalna telesa, ki organizacijam civilne družbe omogočajo, da pri pripravi in izvajanju politik priseljevanja sodelujejo z oblastmi.

5.   Instrumenti, proračuni in ocenjevanje

| 5.1 | Načrtom in programom za vključevanje na lokalni in regionalni ravni je treba nameniti ustrezna proračunska sredstva in jim zagotoviti instrumente za samostojno upravljanje in ocenjevanje. |
| --- | --- |

5.1

Načrtom in programom za vključevanje na lokalni in regionalni ravni je treba nameniti ustrezna proračunska sredstva in jim zagotoviti instrumente za samostojno upravljanje in ocenjevanje.

| 5.2 | Veliko evropskih mest in regij ima na voljo organe in službe, pristojne za obsežne politične in tehnične vsebine. |
| --- | --- |

5.2

Veliko evropskih mest in regij ima na voljo organe in službe, pristojne za obsežne politične in tehnične vsebine.

| 5.3 | Mnoga mesta so ustanovila svetovalna in participativna telesa za organizacije civilne družbe. Prav tako so bili ustanovljeni številni forumi in posvetovalni odbori, v katerih sodelujejo organizacije civilne družbe in združenja priseljencev. |
| --- | --- |

5.3

Mnoga mesta so ustanovila svetovalna in participativna telesa za organizacije civilne družbe. Prav tako so bili ustanovljeni številni forumi in posvetovalni odbori, v katerih sodelujejo organizacije civilne družbe in združenja priseljencev.

| 5.4 | EESO jih obravnava kot primer dobrih praks, ki bi jih bilo treba razširiti po vsej EU. |
| --- | --- |

5.4

EESO jih obravnava kot primer dobrih praks, ki bi jih bilo treba razširiti po vsej EU.

| 5.5 | V nekaterih mestih praktične vidike načrtov vključevanja izvajajo specializirane službe za priseljence. |
| --- | --- |

5.5

V nekaterih mestih praktične vidike načrtov vključevanja izvajajo specializirane službe za priseljence.

| 5.6 | Ustanavljanje specializiranih služb za priseljence lahko povzroči ločevanje. To je tveganje, o katerem se trenutno razpravlja. Po mnenju EESO se je treba izogibati ločevanju pri uporabi javnih storitev, čeprav so posebne službe včasih potrebne, zlasti za začetni sprejem priseljencev ob njihovem prihodu. |
| --- | --- |

5.6

Ustanavljanje specializiranih služb za priseljence lahko povzroči ločevanje. To je tveganje, o katerem se trenutno razpravlja. Po mnenju EESO se je treba izogibati ločevanju pri uporabi javnih storitev, čeprav so posebne službe včasih potrebne, zlasti za začetni sprejem priseljencev ob njihovem prihodu.

| 5.7 | EESO je prepričan, da je v pripravo in upravljanje lokalnega in regionalnega vključevanja treba vključiti socialne partnerje in druge organizacije civilne družbe. |
| --- | --- |

5.7

EESO je prepričan, da je v pripravo in upravljanje lokalnega in regionalnega vključevanja treba vključiti socialne partnerje in druge organizacije civilne družbe.

| 5.8 | Zaželeno je tudi spodbujanje sodelovanja med lokalnimi in regionalnimi oblastmi evropskih družb gostiteljic ter lokalnih in regionalnih oblasti iz izvorne države. Obstajajo primeri dobrih praks, ki jih je treba razširiti. |
| --- | --- |

5.8

Zaželeno je tudi spodbujanje sodelovanja med lokalnimi in regionalnimi oblastmi evropskih družb gostiteljic ter lokalnih in regionalnih oblasti iz izvorne države. Obstajajo primeri dobrih praks, ki jih je treba razširiti.

| 5.9 | Nekatere skupnosti dodeljujejo sredstva za reševanje konfliktov šele, ko se ti pojavijo. Politika vključevanja mora biti proaktivna, da bi bila učinkovita. |
| --- | --- |

5.9

Nekatere skupnosti dodeljujejo sredstva za reševanje konfliktov šele, ko se ti pojavijo. Politika vključevanja mora biti proaktivna, da bi bila učinkovita.

| 5.10 | Vključevanje je izziv za evropske družbe. Nedavni dogodki v številnih državah so opozorili, da cilji še niso doseženi. Čeprav se okoliščine v različnih državah članicah razlikujejo in so nekatere težave značilne samo za posamezne države, je treba politike enake obravnave, vključevanja in boja proti diskriminaciji izboljšati po vsej Evropi. |
| --- | --- |

5.10

Vključevanje je izziv za evropske družbe. Nedavni dogodki v številnih državah so opozorili, da cilji še niso doseženi. Čeprav se okoliščine v različnih državah članicah razlikujejo in so nekatere težave značilne samo za posamezne države, je treba politike enake obravnave, vključevanja in boja proti diskriminaciji izboljšati po vsej Evropi.

| 5.11 | EESO predlaga, da javne uprave na evropski, nacionalni, regionalni in občinski ravni v skladu s praksami, veljavnimi v posameznih državah članicah, pripravijo programe za vključevanje z ustreznimi finančnimi sredstvi in proaktivnim pristopom. |
| --- | --- |

5.11

EESO predlaga, da javne uprave na evropski, nacionalni, regionalni in občinski ravni v skladu s praksami, veljavnimi v posameznih državah članicah, pripravijo programe za vključevanje z ustreznimi finančnimi sredstvi in proaktivnim pristopom.

| 5.12 | Ti programi morajo zajemati sisteme za ocenjevanje z natančnimi kazalniki in preglednimi postopki. Civilna družba mora sodelovati pri postopkih ocenjevanja. |
| --- | --- |

5.12

Ti programi morajo zajemati sisteme za ocenjevanje z natančnimi kazalniki in preglednimi postopki. Civilna družba mora sodelovati pri postopkih ocenjevanja.

6.   Cilji

| 6.1 | Problematika in pristopi, ki jih zajemajo lokalni in regionalni programi vključevanja, so zelo raznoliki. Med najpomembnejše sodijo: |
| --- | --- |

6.1

Problematika in pristopi, ki jih zajemajo lokalni in regionalni programi vključevanja, so zelo raznoliki. Med najpomembnejše sodijo:

| 6.2 | Opazovanje sedanjih razmer. Institucije morajo analizirati priseljensko stvarnost in položaj manjšin na določenem ozemlju za pripravo ustreznih prihodnjih ukrepov. |
| --- | --- |

6.2

Opazovanje sedanjih razmer. Institucije morajo analizirati priseljensko stvarnost in položaj manjšin na določenem ozemlju za pripravo ustreznih prihodnjih ukrepov.

| 6.3 | Začetni sprejem. Ustanovitev sprejemnih centrov; zdravstvena in pravna pomoč; začasna nastanitev v posebnih primerih; uvajalni jezikovni tečaji; informacije o zakonodaji in običajih družbe gostiteljice; pomoč pri dostopu do prve zaposlitve itd. V okviru teh ukrepov je treba posebno pozornost nameniti mladoletnikom in drugim osebam, ki so potrebne zaščite. |
| --- | --- |

6.3

Začetni sprejem. Ustanovitev sprejemnih centrov; zdravstvena in pravna pomoč; začasna nastanitev v posebnih primerih; uvajalni jezikovni tečaji; informacije o zakonodaji in običajih družbe gostiteljice; pomoč pri dostopu do prve zaposlitve itd. V okviru teh ukrepov je treba posebno pozornost nameniti mladoletnikom in drugim osebam, ki so potrebne zaščite.

| 6.4 | Učenje jezikov. Lokalne in regionalne oblasti si morajo prizadevati za dejavne politike na področju jezikovnega izobraževanja, saj je za vključevanje potrebno znanje jezika države gostiteljice. Jezikovne tečaje je treba organizirani na lokacijah v bližini bivališča, z zelo prilagodljivimi urniki. Oblasti morajo vsem priseljencem zagotoviti možnost udeležbe na tečajih. |
| --- | --- |

6.4

Učenje jezikov. Lokalne in regionalne oblasti si morajo prizadevati za dejavne politike na področju jezikovnega izobraževanja, saj je za vključevanje potrebno znanje jezika države gostiteljice. Jezikovne tečaje je treba organizirani na lokacijah v bližini bivališča, z zelo prilagodljivimi urniki. Oblasti morajo vsem priseljencem zagotoviti možnost udeležbe na tečajih.

| 6.5 | Dostop do zaposlitve. Delo je gotovo prednostni vidik vključevanja. Javne službe za zaposlovanje bi morale izvajati ustrezne programe: tečaje poklicnega usposabljanja, poklicno svetovanje itd. |
| --- | --- |

6.5

Dostop do zaposlitve. Delo je gotovo prednostni vidik vključevanja. Javne službe za zaposlovanje bi morale izvajati ustrezne programe: tečaje poklicnega usposabljanja, poklicno svetovanje itd.

| 6.6 | Diskriminacija na delovnem mestu je poglavitna ovira pri vključevanju. Partnerji na lokalni in regionalni ravni se morajo aktivno boriti proti diskriminaciji. |
| --- | --- |

6.6

Diskriminacija na delovnem mestu je poglavitna ovira pri vključevanju. Partnerji na lokalni in regionalni ravni se morajo aktivno boriti proti diskriminaciji.

| 6.7 | Dostop do stanovanja. Dostop do dostojnega stanovanja na nediskriminacijski podlagi je eden izmed večjih izzivov lokalne in regionalne politike. Oblasti morajo preprečiti nastajanje revnih urbanih getov, v katerih je zbrano veliko število priseljencev. V ta namen je treba pravočasno spremeniti urbanistično politiko. Izboljšanje kakovosti življenja na teh območjih mora biti prioriteta. |
| --- | --- |

6.7

Dostop do stanovanja. Dostop do dostojnega stanovanja na nediskriminacijski podlagi je eden izmed večjih izzivov lokalne in regionalne politike. Oblasti morajo preprečiti nastajanje revnih urbanih getov, v katerih je zbrano veliko število priseljencev. V ta namen je treba pravočasno spremeniti urbanistično politiko. Izboljšanje kakovosti življenja na teh območjih mora biti prioriteta.

| 6.8 | Izobraževanje. Izobraževalni sistemi morajo zagotavljati, da imajo otroci priseljencev dostop do visokokakovostnih šol. Treba je preprečiti prekomerno koncentracijo teh učencev v šolah slabe kakovosti v getih, kot se pogosto dogaja. Izobraževanje otrok na vseh stopnjah predstavlja osnovo za vključevanje novih generacij. |
| --- | --- |

6.8

Izobraževanje. Izobraževalni sistemi morajo zagotavljati, da imajo otroci priseljencev dostop do visokokakovostnih šol. Treba je preprečiti prekomerno koncentracijo teh učencev v šolah slabe kakovosti v getih, kot se pogosto dogaja. Izobraževanje otrok na vseh stopnjah predstavlja osnovo za vključevanje novih generacij.

| 6.9 | Izobraževanje mora izražati notranjo raznolikost evropskih družb. Da bi odpravili jezikovne in kulturne težave, je treba zagotoviti prisotnost medkulturnih posrednikov in povečati število učiteljev. |
| --- | --- |

6.9

Izobraževanje mora izražati notranjo raznolikost evropskih družb. Da bi odpravili jezikovne in kulturne težave, je treba zagotoviti prisotnost medkulturnih posrednikov in povečati število učiteljev.

| 6.10 | Izobraževalni programi za odrasle morajo biti namenjeni tudi priseljencem in še zlasti ženskam. Pripravljalno usposabljanje za zaposlitev je bistvenega pomena za lažji dostop do zaposlovanja priseljencev. |
| --- | --- |

6.10

Izobraževalni programi za odrasle morajo biti namenjeni tudi priseljencem in še zlasti ženskam. Pripravljalno usposabljanje za zaposlitev je bistvenega pomena za lažji dostop do zaposlovanja priseljencev.

| 6.11 | Dostop do zdravja. Treba je spodbujati dostop do zdravja in zdravstvenega varstva priseljencev. V nekaterih okoliščinah je lahko potrebna pomoč medkulturnih posrednikov. |
| --- | --- |

6.11

Dostop do zdravja. Treba je spodbujati dostop do zdravja in zdravstvenega varstva priseljencev. V nekaterih okoliščinah je lahko potrebna pomoč medkulturnih posrednikov.

| 6.12 | Prilagoditev storitev socialne varnosti. Pogosto se dogaja, da zaradi priseljevanja prihaja do zahtev, na katere socialne službe niso pripravljene. Slednje se morajo prilagoditi na nove razmere — na raznolikost. |
| --- | --- |

6.12

Prilagoditev storitev socialne varnosti. Pogosto se dogaja, da zaradi priseljevanja prihaja do zahtev, na katere socialne službe niso pripravljene. Slednje se morajo prilagoditi na nove razmere — na raznolikost.

| 6.13 | Usposabljanje strokovnjakov. Uslužbenci v službah socialnega skrbstva, izobraževanja, policijskih organov, zdravstva in drugih javnih storitev se morajo udeležiti novih usposabljanj, da bi lahko ustrezno obravnavali priseljence in pripadnike manjšin. |
| --- | --- |

6.13

Usposabljanje strokovnjakov. Uslužbenci v službah socialnega skrbstva, izobraževanja, policijskih organov, zdravstva in drugih javnih storitev se morajo udeležiti novih usposabljanj, da bi lahko ustrezno obravnavali priseljence in pripadnike manjšin.

| 6.14 | Raznolikost je pozitivna. Kulturni programi morajo priznavati kulturno raznolikost, ki je danes značilna za evropska mesta. Prav tako raznolika so verska prepričanja. |
| --- | --- |

6.14

Raznolikost je pozitivna. Kulturni programi morajo priznavati kulturno raznolikost, ki je danes značilna za evropska mesta. Prav tako raznolika so verska prepričanja.

| 6.15 | Lokalne oblasti morajo spodbujati učenje sobivanja v skupnosti. Prav tako morajo posameznike vseh porekel spodbujati, da se prilagodijo načinu življenja v mestu, kjer živijo. V tem procesu učenja morajo sodelovati tako priseljenci kot prebivalstvo države gostiteljice, da bi povečali razumevanje med kulturami in pospeševali družbeno vključevanje. |
| --- | --- |

6.15

Lokalne oblasti morajo spodbujati učenje sobivanja v skupnosti. Prav tako morajo posameznike vseh porekel spodbujati, da se prilagodijo načinu življenja v mestu, kjer živijo. V tem procesu učenja morajo sodelovati tako priseljenci kot prebivalstvo države gostiteljice, da bi povečali razumevanje med kulturami in pospeševali družbeno vključevanje.

| 6.16 | Vsak posameznik ima pravico, da živi s svojo družino. To je ena izmed temeljnih pravic, ki jo na mednarodni ravni priznavajo konvencije za človekove pravice. Kljub temu mnogi nacionalni zakoni — in celo evropska direktiva o pravici do združitve družine (24) — ne prinašajo zadostnih zagotovil za izvajanje pravice do družinskega življenja priseljencev, čeprav spada med zelo pozitivne dejavnike za politiko vključevanja. |
| --- | --- |

6.16

Vsak posameznik ima pravico, da živi s svojo družino. To je ena izmed temeljnih pravic, ki jo na mednarodni ravni priznavajo konvencije za človekove pravice. Kljub temu mnogi nacionalni zakoni — in celo evropska direktiva o pravici do združitve družine (24) — ne prinašajo zadostnih zagotovil za izvajanje pravice do družinskega življenja priseljencev, čeprav spada med zelo pozitivne dejavnike za politiko vključevanja.

| 6.17 | Vidik spola. Vidik spola mora biti prav tako vključen v vse politike vključevanja. Politike poklicnega usposabljanja, ki imajo za cilj lažji dostop do zaposlovanja, so zelo pomembne. |
| --- | --- |

6.17

Vidik spola. Vidik spola mora biti prav tako vključen v vse politike vključevanja. Politike poklicnega usposabljanja, ki imajo za cilj lažji dostop do zaposlovanja, so zelo pomembne.

| 6.18 | Udeležba državljanov. Dostop do načinov državljanske udeležbe je eden izmed ključnih elementov vključevanja. Zagotoviti je treba državljanske pravice in volilno pravico na občinskih volitvah za državljane tretjih držav, ki so stalni ali dolgotrajni rezidenti, kot je predlagal EESO v več mnenjih (25). |
| --- | --- |

6.18

Udeležba državljanov. Dostop do načinov državljanske udeležbe je eden izmed ključnih elementov vključevanja. Zagotoviti je treba državljanske pravice in volilno pravico na občinskih volitvah za državljane tretjih držav, ki so stalni ali dolgotrajni rezidenti, kot je predlagal EESO v več mnenjih (25).

7.   Nove strategije za lokalne in regionalne oblasti (nekaj sklepov s posvetovanja v Barceloni)

7.1   Potreba po povezovanju v mreže in usklajevanju med raznimi institucijami

| 7.1.1 | Povezovanje v mreže in medinstitucionalno sodelovanje je odločilno in poteka v dveh oblikah: v horizontalni (med lokalnimi oblastmi) ter vertikalni obliki (med lokalnimi, regionalnimi in državnimi ravnmi uprave). Posamezni organi oblasti se ne morejo sami soočati z izzivi priseljevanja in vključevanja. EESO predlaga, da javni organi izboljšajo sisteme za usklajevanje in da uvedejo ocenjevalne postopke za povezovanje v mreže. EESO si želi navezovati tesnejše stike z Odborom regij za spodbujanje politik vključevanja. |
| --- | --- |

7.1.1

Povezovanje v mreže in medinstitucionalno sodelovanje je odločilno in poteka v dveh oblikah: v horizontalni (med lokalnimi oblastmi) ter vertikalni obliki (med lokalnimi, regionalnimi in državnimi ravnmi uprave). Posamezni organi oblasti se ne morejo sami soočati z izzivi priseljevanja in vključevanja. EESO predlaga, da javni organi izboljšajo sisteme za usklajevanje in da uvedejo ocenjevalne postopke za povezovanje v mreže. EESO si želi navezovati tesnejše stike z Odborom regij za spodbujanje politik vključevanja.

| 7.1.2 | Nekatere regije, kot sta Katalonija in Schleswig-Holstein, so poročale, da je eden izmed osrednjih pristopov njihovega dela vključevanje lokalnih oblasti v načrtovanje pobud. Kampanija je prav tako navedla, da je sklenila vzpostaviti mreže s sindikati, cerkvenimi organi itd. Lokalne oblasti so poudarile pomen povezovanja v mreže s specializiranimi organi na območjih začetnega sprejema. |
| --- | --- |

7.1.2

Nekatere regije, kot sta Katalonija in Schleswig-Holstein, so poročale, da je eden izmed osrednjih pristopov njihovega dela vključevanje lokalnih oblasti v načrtovanje pobud. Kampanija je prav tako navedla, da je sklenila vzpostaviti mreže s sindikati, cerkvenimi organi itd. Lokalne oblasti so poudarile pomen povezovanja v mreže s specializiranimi organi na območjih začetnega sprejema.

| 7.1.3 | Izkušnje s povezovanjem v mreže med lokalno upravo in evropsko ravnijo naraščajo. Mreža Eurocities je bila ustanovljena leta 1986. Doslej se je včlanilo 123 evropskih mest. Deluje v delovnih skupinah, ena izmed njih se ukvarja s priseljevanjem in vključevanjem. V tej delovni skupini so številna mesta, ki prisostvujejo posvetovanjem, kot npr. Rotterdam in Leeds. Poleg izmenjav izkušenj in najboljših praks delovne skupine spodbujajo evropske projekte, ki vključujejo številna mesta. |
| --- | --- |

7.1.3

Izkušnje s povezovanjem v mreže med lokalno upravo in evropsko ravnijo naraščajo. Mreža Eurocities je bila ustanovljena leta 1986. Doslej se je včlanilo 123 evropskih mest. Deluje v delovnih skupinah, ena izmed njih se ukvarja s priseljevanjem in vključevanjem. V tej delovni skupini so številna mesta, ki prisostvujejo posvetovanjem, kot npr. Rotterdam in Leeds. Poleg izmenjav izkušenj in najboljših praks delovne skupine spodbujajo evropske projekte, ki vključujejo številna mesta.

| 7.1.4 | Še ena pred kratkim ustanovljena mreža, ERLAI, je posebej prilagojena priseljevanju in vključevanju. Doslej se ji je pridružilo 26 lokalnih in regionalnih oblasti. Med njene cilje sodijo izmenjava informacij in izkušenj ter razvoj skupnih ukrepov in projektov. |
| --- | --- |

7.1.4

Še ena pred kratkim ustanovljena mreža, ERLAI, je posebej prilagojena priseljevanju in vključevanju. Doslej se ji je pridružilo 26 lokalnih in regionalnih oblasti. Med njene cilje sodijo izmenjava informacij in izkušenj ter razvoj skupnih ukrepov in projektov.

| 7.1.5 | Obstajajo še druge pobude, ki jih podpirajo različni organi. Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer prav tako deluje v mreži mest za usklajevanje politik vključevanja. |
| --- | --- |

7.1.5

Obstajajo še druge pobude, ki jih podpirajo različni organi. Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer prav tako deluje v mreži mest za usklajevanje politik vključevanja.

| 7.1.6 | Tovrstne izkušnje dopolnjuje mreža nacionalnih kontaktnih točk za vključevanje, ki jo usklajuje Evropska komisija. Mreža deluje s ciljem izmenjave izkušenj na tem področju, med dejavnosti mreže pa je bila tudi pomoč pri pripravi priročnika za vključevanje (26) in letnega poročila o priseljevanju in vključevanju (27). |
| --- | --- |

7.1.6

Tovrstne izkušnje dopolnjuje mreža nacionalnih kontaktnih točk za vključevanje, ki jo usklajuje Evropska komisija. Mreža deluje s ciljem izmenjave izkušenj na tem področju, med dejavnosti mreže pa je bila tudi pomoč pri pripravi priročnika za vključevanje (26) in letnega poročila o priseljevanju in vključevanju (27).

7.2   Načrti za vključevanje in udeležba civilne družbe

| 7.2.1 | Lokalne in regionalne oblasti, ki so pripravile celovite načrte in imajo službo za upravljanje vključevanja, dosegajo boljše rezultate kot tiste, ki se odločajo za posamezne ukrepe. Za obravnavanje vprašanj priseljevanja in vključevanja so potrebni načrtovanje, zagotavljanje sredstev in instrumenti za upravljanje. |
| --- | --- |

7.2.1

Lokalne in regionalne oblasti, ki so pripravile celovite načrte in imajo službo za upravljanje vključevanja, dosegajo boljše rezultate kot tiste, ki se odločajo za posamezne ukrepe. Za obravnavanje vprašanj priseljevanja in vključevanja so potrebni načrtovanje, zagotavljanje sredstev in instrumenti za upravljanje.

| 7.2.2 | EESO meni, da je zelo pomembno, da organizacije civilne družbe sodelujejo pri pripravi politik in izvajanju ukrepov. Za uspešnost načrta vključevanja je pomembno tudi sodelovanje civilne družbe. Regija Schleswig-Holstein je to razumela in pred sprejetjem svojega projekta vključila družbene akterje in vrsto organov v široko razpravo o vključevanju. Na ta način je opozorila družbo na potrebo po politiki vključevanja. Druga mesta in regije (vključno s Kopenhagnom, Barcelono in Helsinki) lahko prav tako pokažejo primere udeležbe. |
| --- | --- |

7.2.2

EESO meni, da je zelo pomembno, da organizacije civilne družbe sodelujejo pri pripravi politik in izvajanju ukrepov. Za uspešnost načrta vključevanja je pomembno tudi sodelovanje civilne družbe. Regija Schleswig-Holstein je to razumela in pred sprejetjem svojega projekta vključila družbene akterje in vrsto organov v široko razpravo o vključevanju. Na ta način je opozorila družbo na potrebo po politiki vključevanja. Druga mesta in regije (vključno s Kopenhagnom, Barcelono in Helsinki) lahko prav tako pokažejo primere udeležbe.

7.3   Evropski sklad za vključevanje

| 7.3.1 | Lokalne in regionalne oblasti so učinkovitejše, kadar lahko računajo na gospodarsko podporo vlad držav članic: za politiko vključevanja so potrebna finančna sredstva. Zavezanost držav članic mora biti večja. Regija Schleswig-Holstein je omenila ta vidik in navedla, da je bila ena izmed njenih poglavitnih ukrepov soočiti nemško vlado s potrebo, da se odzove na to zahtevo glede na pozitivne dosežke na tem področju. |
| --- | --- |

7.3.1

Lokalne in regionalne oblasti so učinkovitejše, kadar lahko računajo na gospodarsko podporo vlad držav članic: za politiko vključevanja so potrebna finančna sredstva. Zavezanost držav članic mora biti večja. Regija Schleswig-Holstein je omenila ta vidik in navedla, da je bila ena izmed njenih poglavitnih ukrepov soočiti nemško vlado s potrebo, da se odzove na to zahtevo glede na pozitivne dosežke na tem področju.

| 7.3.2 | Druge lokalne oblasti, kot v primerih Ljubljane in Brescie, so poudarile, da jim šibka podpora, ki jim jo daje vlada, preprečuje uresničevanje obsežnejših politik na tem področju. Težava je še večja tam, kjer imajo regionalne oblasti malo lastnih sredstev, kot je omenila francoska regija Srednji Pireneji. |
| --- | --- |

7.3.2

Druge lokalne oblasti, kot v primerih Ljubljane in Brescie, so poudarile, da jim šibka podpora, ki jim jo daje vlada, preprečuje uresničevanje obsežnejših politik na tem področju. Težava je še večja tam, kjer imajo regionalne oblasti malo lastnih sredstev, kot je omenila francoska regija Srednji Pireneji.

| 7.3.3 | Evropski sklad za vključevanje, ki sta ga odobrila Svet in Parlament za obdobje 2007–2013, je bistvenega pomena, saj bo pritegnil znatna finančna sredstva za politiko vključevanja in pomagal zagotoviti, da se bodo politike izvajale znotraj usklajenega in celovitega evropskega okvira, ki spoštuje subsidiarnost. Nove države članice so izrazile posebno zanimanje za ta sklad. EESO ponovno izraža svojo podporo ustanovitvi sklada in poziva Komisijo, da se posvetuje z Odborom pri pripravi ustreznega predpisa. |
| --- | --- |

7.3.3

Evropski sklad za vključevanje, ki sta ga odobrila Svet in Parlament za obdobje 2007–2013, je bistvenega pomena, saj bo pritegnil znatna finančna sredstva za politiko vključevanja in pomagal zagotoviti, da se bodo politike izvajale znotraj usklajenega in celovitega evropskega okvira, ki spoštuje subsidiarnost. Nove države članice so izrazile posebno zanimanje za ta sklad. EESO ponovno izraža svojo podporo ustanovitvi sklada in poziva Komisijo, da se posvetuje z Odborom pri pripravi ustreznega predpisa.

7.4   Specializirane službe ne smejo povzročati ločevanja

| 7.4.1 | Preprečiti je treba, da bi vzpostavitev ustreznih služb za priseljence povzročila ločevanje. Tako je predstavnik iz Budimpešte poročal, da imajo občine na Madžarskem službe za pomoč družinam, otrokom, službe za zaposlovanje itd., na katere se morajo obrniti tako priseljenci kot tudi preostali državljani. Na splošno so mesta in regije, ki so pripravile politiko vključevanja, to storile z razvojem posebnih načrtov in z zagotavljanjem sredstev in storitev. Predstavnik iz Helsinkov je izjavil, da „posebne službe za priseljence sicer ne bi smele biti potrebne, vendar dejansko so“, s čimer je želel pokazati, da samo podpora, ki jo zagotavljajo splošne službe, ne more rešiti pomanjkanj, krivic, težav in posebnih potreb, ki jih občutijo priseljenci. |
| --- | --- |

7.4.1

Preprečiti je treba, da bi vzpostavitev ustreznih služb za priseljence povzročila ločevanje. Tako je predstavnik iz Budimpešte poročal, da imajo občine na Madžarskem službe za pomoč družinam, otrokom, službe za zaposlovanje itd., na katere se morajo obrniti tako priseljenci kot tudi preostali državljani. Na splošno so mesta in regije, ki so pripravile politiko vključevanja, to storile z razvojem posebnih načrtov in z zagotavljanjem sredstev in storitev. Predstavnik iz Helsinkov je izjavil, da „posebne službe za priseljence sicer ne bi smele biti potrebne, vendar dejansko so“, s čimer je želel pokazati, da samo podpora, ki jo zagotavljajo splošne službe, ne more rešiti pomanjkanj, krivic, težav in posebnih potreb, ki jih občutijo priseljenci.

| 7.4.2 | Za priseljence in vključevanje so potrebni posebni načrti, projekti in sredstva. Težava, kako se premakniti s te točke v smeri normalnejših razmer, še vedno povzroča zaskrbljenost: kako preprečiti, da bi specifičnost povzročala ločevanje? Predstavnik iz Brescie je poudaril, da službe, ki so bile ustanovljene za priseljence, niso vzporedne službe, temveč dopolnilne. Ne nadomeščajo običajnih služb, na katere se morajo obrniti priseljenci za vsa vprašanja, za katera so pristojne. |
| --- | --- |

7.4.2

Za priseljence in vključevanje so potrebni posebni načrti, projekti in sredstva. Težava, kako se premakniti s te točke v smeri normalnejših razmer, še vedno povzroča zaskrbljenost: kako preprečiti, da bi specifičnost povzročala ločevanje? Predstavnik iz Brescie je poudaril, da službe, ki so bile ustanovljene za priseljence, niso vzporedne službe, temveč dopolnilne. Ne nadomeščajo običajnih služb, na katere se morajo obrniti priseljenci za vsa vprašanja, za katera so pristojne.

| 7.4.3 | Kopenhagen je prav tako opozoril, da si njihov svet za vključevanje med drugim prizadeva za to, da njegovo delo ne bi dopuščalo nobene oblike ločevanja priseljencev ali pripadnikov manjšin. Cilj so vključujoči ukrepi, ki spodbujajo tesnejše odnose in povezovanje vseh slojev prebivalstva. |
| --- | --- |

7.4.3

Kopenhagen je prav tako opozoril, da si njihov svet za vključevanje med drugim prizadeva za to, da njegovo delo ne bi dopuščalo nobene oblike ločevanja priseljencev ali pripadnikov manjšin. Cilj so vključujoči ukrepi, ki spodbujajo tesnejše odnose in povezovanje vseh slojev prebivalstva.

| 7.4.4 | S tega vidika je pomembno, da lokalno prebivalstvo pobud za priseljence ne sprejema kot obliko privilegija, kar bi lahko povečalo predsodke in pospeševalo ločevanje. Tega se zaveda Katalonija, ki je opozorila, da je pri izvajanju ukrepov za priseljence veliko pozornost treba nameniti občutkom zavračanja, ki jih ti ukrepi lahko vzbudijo med lokalnim prebivalstvom. Treba je jasno in nazorno pojasniti ukrepe, ki sta jih sprejeli lokalna in regionalna uprava glede priseljencev. |
| --- | --- |

7.4.4

S tega vidika je pomembno, da lokalno prebivalstvo pobud za priseljence ne sprejema kot obliko privilegija, kar bi lahko povečalo predsodke in pospeševalo ločevanje. Tega se zaveda Katalonija, ki je opozorila, da je pri izvajanju ukrepov za priseljence veliko pozornost treba nameniti občutkom zavračanja, ki jih ti ukrepi lahko vzbudijo med lokalnim prebivalstvom. Treba je jasno in nazorno pojasniti ukrepe, ki sta jih sprejeli lokalna in regionalna uprava glede priseljencev.

7.5   Cilji vključevanja

| 7.5.1 | Številna mesta in regije so prispevale svoje zamisli glede vključevanja, kar dokazuje, da razprava o tem v Evropi še zdaleč ni zaključena zaradi različnih političnih in pravnih kultur ter prav tako različnih modelov vključevanja. |
| --- | --- |

7.5.1

Številna mesta in regije so prispevale svoje zamisli glede vključevanja, kar dokazuje, da razprava o tem v Evropi še zdaleč ni zaključena zaradi različnih političnih in pravnih kultur ter prav tako različnih modelov vključevanja.

| 7.5.2 | Po širši razpravi je regija Schleswig-Holstein poudarila, da se mora vključevanje osredotočiti na tri osrednje vidike: enakopravno udeležbo, enake pravice in dolžnosti ter vključujoče in protidiskriminacijske ukrepe, ki zajemajo tako priseljence kot družbo gostiteljico. |
| --- | --- |

7.5.2

Po širši razpravi je regija Schleswig-Holstein poudarila, da se mora vključevanje osredotočiti na tri osrednje vidike: enakopravno udeležbo, enake pravice in dolžnosti ter vključujoče in protidiskriminacijske ukrepe, ki zajemajo tako priseljence kot družbo gostiteljico.

| 7.5.3 | Vključujoči pristop zagovarja tudi cerkvena organizacija za socialno delo Misericórdia na Portugalskem, ki vodi politiko vključevanja v tej državi. Poudarja predvsem politiko enakosti in si prizadeva za lažjo pridobitev portugalskega državljanstva. |
| --- | --- |

7.5.3

Vključujoči pristop zagovarja tudi cerkvena organizacija za socialno delo Misericórdia na Portugalskem, ki vodi politiko vključevanja v tej državi. Poudarja predvsem politiko enakosti in si prizadeva za lažjo pridobitev portugalskega državljanstva.

| 7.5.4 | Barcelona je opredelila tri področja ukrepanja: spodbujanje enakosti (priznavanje pravic, spodbujanje enakih možnosti in enake obravnave); priznavanje kulturne raznolikosti in spodbujanje sobivanja (pospeševanje pobud za družbeno kohezijo in preprečevanje razvijanja vzporednih družb med lokalnim prebivalstvom in priseljenskimi skupinami). |
| --- | --- |

7.5.4

Barcelona je opredelila tri področja ukrepanja: spodbujanje enakosti (priznavanje pravic, spodbujanje enakih možnosti in enake obravnave); priznavanje kulturne raznolikosti in spodbujanje sobivanja (pospeševanje pobud za družbeno kohezijo in preprečevanje razvijanja vzporednih družb med lokalnim prebivalstvom in priseljenskimi skupinami).

| 7.5.5 | V Rotterdamu se je leta 2004 začela obširna razprava o doslej veljavnem modelu vključevanja. Potreba po razpravi je nastala ob opažanjih, da kljub večletni aktivni politiki vključevanja družba postaja razdrobljena in v njej poteka proces ločevanja (zlasti to velja za muslimansko prebivalstvo). Najbolj silovite razprave so potekale o odnosu „mi proti njim“, ki se je razširil v družbi. |
| --- | --- |

7.5.5

V Rotterdamu se je leta 2004 začela obširna razprava o doslej veljavnem modelu vključevanja. Potreba po razpravi je nastala ob opažanjih, da kljub večletni aktivni politiki vključevanja družba postaja razdrobljena in v njej poteka proces ločevanja (zlasti to velja za muslimansko prebivalstvo). Najbolj silovite razprave so potekale o odnosu „mi proti njim“, ki se je razširil v družbi.

| 7.5.6 | Evropski odbor za usklajevanje na področju socialnih stanovanj je vodil razpravo o vključevanju, usmerjeno v odpravo neenakosti in zagotavljanje enakih možnosti. Odbor je delo osredotočil na stanovanjsko problematiko. Pojasnili so, da je diskriminacija na tem področju eden izmed poglavitnih dejavnikov za ločevanje priseljenskega prebivalstva. |
| --- | --- |

7.5.6

Evropski odbor za usklajevanje na področju socialnih stanovanj je vodil razpravo o vključevanju, usmerjeno v odpravo neenakosti in zagotavljanje enakih možnosti. Odbor je delo osredotočil na stanovanjsko problematiko. Pojasnili so, da je diskriminacija na tem področju eden izmed poglavitnih dejavnikov za ločevanje priseljenskega prebivalstva.

| 7.5.7 | EESO je prepričan, da je 11 osnovnih načel (v prilogi 1), na podlagi katerih delujejo evropski programi vključevanja, ustreznih in uravnoteženih. Večina udeležencev posvetovanja v Barceloni se je strinjala s tem stališčem. |
| --- | --- |

7.5.7

EESO je prepričan, da je 11 osnovnih načel (v prilogi 1), na podlagi katerih delujejo evropski programi vključevanja, ustreznih in uravnoteženih. Večina udeležencev posvetovanja v Barceloni se je strinjala s tem stališčem.

8.   Novi izzivi za poklicno vključevanje (nekaj sklepov s posvetovanja v Dublinu)

| 8.1 | Priseljenci s svojim delom pozitivno prispevajo h gospodarskemu razvoju in družbeni blaginji Evrope. EESO meni, da lahko priseljevanje Evropi prinese nove priložnosti za konkurenčnost podjetij, delovne pogoje in družbeno blaginjo. |
| --- | --- |

8.1

Priseljenci s svojim delom pozitivno prispevajo h gospodarskemu razvoju in družbeni blaginji Evrope. EESO meni, da lahko priseljevanje Evropi prinese nove priložnosti za konkurenčnost podjetij, delovne pogoje in družbeno blaginjo.

| 8.2 | Zaposlovanje je osrednji del procesa vključevanja, ker so dostojna delovna mesta bistvena za samozadostnost priseljencev in ker krepijo družbene odnose ter vzajemno razumevanje z družbo gostiteljico. EESO predlaga, da vključevanje na trg dela poteka v enakih pogojih za delavce iz države gostiteljice in priseljence, brez diskriminacije in ob upoštevanju potrebnih strokovnih kvalifikacij. |
| --- | --- |

8.2

Zaposlovanje je osrednji del procesa vključevanja, ker so dostojna delovna mesta bistvena za samozadostnost priseljencev in ker krepijo družbene odnose ter vzajemno razumevanje z družbo gostiteljico. EESO predlaga, da vključevanje na trg dela poteka v enakih pogojih za delavce iz države gostiteljice in priseljence, brez diskriminacije in ob upoštevanju potrebnih strokovnih kvalifikacij.

| 8.3 | Delavci migranti v Evropi morajo biti obravnavani enakopravno, saj so zaščiteni z mednarodno konvencijo za človekove pravice ter z načeli in zakoni, določenimi v konvencijah Mednarodne organizacije dela. EESO ponovno predlaga, da države članice EU podpišejo mednarodno konvencijo Združenih narodov o zaščiti pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin iz leta 1990. |
| --- | --- |

8.3

Delavci migranti v Evropi morajo biti obravnavani enakopravno, saj so zaščiteni z mednarodno konvencijo za človekove pravice ter z načeli in zakoni, določenimi v konvencijah Mednarodne organizacije dela. EESO ponovno predlaga, da države članice EU podpišejo mednarodno konvencijo Združenih narodov o zaščiti pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin iz leta 1990.

| 8.4 | Evropski direktivi o enaki obravnavi pri zaposlovanju in enaki obravnavi ne glede na rasno ali etnično pripadnost sta bistvena pravna instrumenta pri oblikovanju zakonodaje in prakse v državah članicah za boj proti diskriminaciji in pospeševanje vključevanja na področju zaposlovanja. |
| --- | --- |

8.4

Evropski direktivi o enaki obravnavi pri zaposlovanju in enaki obravnavi ne glede na rasno ali etnično pripadnost sta bistvena pravna instrumenta pri oblikovanju zakonodaje in prakse v državah članicah za boj proti diskriminaciji in pospeševanje vključevanja na področju zaposlovanja.

| 8.5 | Zakonodajo in javne politike na področju zaposlovanja je treba dopolnjevati v sodelovanju s socialnimi partnerji, ker je vključevanje na trg dela povezano tudi z odnosom družbe in obveznostmi sindikatov in delodajalcev. |
| --- | --- |

8.5

Zakonodajo in javne politike na področju zaposlovanja je treba dopolnjevati v sodelovanju s socialnimi partnerji, ker je vključevanje na trg dela povezano tudi z odnosom družbe in obveznostmi sindikatov in delodajalcev.

| 8.6 | Javne službe za zaposlovanje morajo spodbujati programe, ki priseljencem pomagajo najti delo. Ti programi lahko vključujejo pomoč pri priznavanju poklicnih kvalifikacij, izboljšanje jezikovnega znanja in poklicno usposabljanje ter zagotavljanje ustreznih informacij o sistemih zaposlovanja v državi gostiteljici. |
| --- | --- |

8.6

Javne službe za zaposlovanje morajo spodbujati programe, ki priseljencem pomagajo najti delo. Ti programi lahko vključujejo pomoč pri priznavanju poklicnih kvalifikacij, izboljšanje jezikovnega znanja in poklicno usposabljanje ter zagotavljanje ustreznih informacij o sistemih zaposlovanja v državi gostiteljici.

| 8.7 | Na lokalni ravni morajo sindikati, organizacije delodajalcev, združenja priseljencev ter druge organizacije civilne družbe igrati osrednjo vlogo pri zagotavljanju informacij in pomoči priseljencem pri iskanju zaposlitve. Družbene organizacije po Evropi so aktivno vključene v pomoč priseljencem in njihovim otrokom pri iskanju zaposlitve s tečaji poklicnega usposabljanja, zaposlitvenega svetovanja, podporo pri ustanavljanju malih podjetij itd. |
| --- | --- |

8.7

Na lokalni ravni morajo sindikati, organizacije delodajalcev, združenja priseljencev ter druge organizacije civilne družbe igrati osrednjo vlogo pri zagotavljanju informacij in pomoči priseljencem pri iskanju zaposlitve. Družbene organizacije po Evropi so aktivno vključene v pomoč priseljencem in njihovim otrokom pri iskanju zaposlitve s tečaji poklicnega usposabljanja, zaposlitvenega svetovanja, podporo pri ustanavljanju malih podjetij itd.

| 8.8 | Podjetja imajo vse večjo korist zaradi priložnosti in vse večje raznolikosti, ki jo prinaša vključitev priseljencev na trg dela. EESO meni, da lahko podjetja prispevajo k večji ozaveščenosti družbe gostiteljice v zvezi z diskriminacijo in zagotovijo pogodbe o zaposlitvi, ki niso ksenofobične in ne spodbujajo izključevanja. |
| --- | --- |

8.8

Podjetja imajo vse večjo korist zaradi priložnosti in vse večje raznolikosti, ki jo prinaša vključitev priseljencev na trg dela. EESO meni, da lahko podjetja prispevajo k večji ozaveščenosti družbe gostiteljice v zvezi z diskriminacijo in zagotovijo pogodbe o zaposlitvi, ki niso ksenofobične in ne spodbujajo izključevanja.

| 8.9 | Bistveno je vzpostaviti postopek, ki bi temeljil na upravljanju migracijskih tokov, bil izvajan v državi izvora in usmerjen k realnim možnostim poklicnega in torej tudi družbenega vključevanja. |
| --- | --- |

8.9

Bistveno je vzpostaviti postopek, ki bi temeljil na upravljanju migracijskih tokov, bil izvajan v državi izvora in usmerjen k realnim možnostim poklicnega in torej tudi družbenega vključevanja.

| 8.10 | Zaposlitve slabe kakovosti so prav tako dejavnik diskriminacije, kadar se priseljence izkorišča kot „najbolj ranljivo“ razpoložljivo delovno silo. |
| --- | --- |

8.10

Zaposlitve slabe kakovosti so prav tako dejavnik diskriminacije, kadar se priseljence izkorišča kot „najbolj ranljivo“ razpoložljivo delovno silo.

| 8.11 | Sindikati včasih uporabljajo korporativistične metode in zagovarjajo samo določene interese, pri tem pa izključujejo priseljence. EESO meni, da morajo sindikati sprejeti delavce migrante v svoje vrste in jim pomagati pri doseganju predstavniških in vodilnih položajev. Številni sindikati upoštevajo najboljše prakse, ki delavcem zagotavljajo enake pravice ne glede na njihovo poreklo in nacionalnost. |
| --- | --- |

8.11

Sindikati včasih uporabljajo korporativistične metode in zagovarjajo samo določene interese, pri tem pa izključujejo priseljence. EESO meni, da morajo sindikati sprejeti delavce migrante v svoje vrste in jim pomagati pri doseganju predstavniških in vodilnih položajev. Številni sindikati upoštevajo najboljše prakse, ki delavcem zagotavljajo enake pravice ne glede na njihovo poreklo in nacionalnost.

| 8.12 | Združenja delodajalcev se morajo soočiti s pomembnimi izzivi za zagotavljanje preglednosti na trgu dela. Po mnenju EESO morajo skupaj s sindikati sodelovati z lokalnimi in regionalnimi javnimi oblastmi, da bi se izognili diskriminacijskim situacijam in spodbujali ravnanje, ki pospešuje vključevanje. |
| --- | --- |

8.12

Združenja delodajalcev se morajo soočiti s pomembnimi izzivi za zagotavljanje preglednosti na trgu dela. Po mnenju EESO morajo skupaj s sindikati sodelovati z lokalnimi in regionalnimi javnimi oblastmi, da bi se izognili diskriminacijskim situacijam in spodbujali ravnanje, ki pospešuje vključevanje.

| 8.13 | Socialni partnerji, ki so ključni akterji pri delovanju trga dela in stebri evropskega gospodarskega in družbenega življenja, igrajo pomembno vlogo pri vključevanju. V okviru kolektivnih pogajanj morajo sprejeti svoj delež odgovornosti pri vključevanju priseljencev in odstranjevati vse neposredne in posredne oblike diskriminacije na področju kolektivnih pogodb ter zaposlitvene zakonodaje in prakse. |
| --- | --- |

8.13

Socialni partnerji, ki so ključni akterji pri delovanju trga dela in stebri evropskega gospodarskega in družbenega življenja, igrajo pomembno vlogo pri vključevanju. V okviru kolektivnih pogajanj morajo sprejeti svoj delež odgovornosti pri vključevanju priseljencev in odstranjevati vse neposredne in posredne oblike diskriminacije na področju kolektivnih pogodb ter zaposlitvene zakonodaje in prakse.

| 8.14 | EESO bi želel razširiti številne primere dobrih praks, ki jih izvajajo socialni partnerji in organizacije civilne družbe v Evropi. Na posvetovanju v Dublinu so bile obravnavane pozitivne izkušnje v podjetjih, sindikatih, združenjih delodajalcev in socialnih organizacijah. Odbor želi opozoriti na nekatere izmed njih: zaveze socialnih partnerjev na Irskem glede raznolikosti v podjetjih in za boj proti diskriminaciji; sporazum, ki so ga dosegli socialni partnerji v Španiji za zakonsko urejanje nezakonitega zaposlovanja in priseljevanja ter obravnavanje vprašanja delovne migracije s pomočjo sodelovanja in socialnega dialoga. |
| --- | --- |

8.14

EESO bi želel razširiti številne primere dobrih praks, ki jih izvajajo socialni partnerji in organizacije civilne družbe v Evropi. Na posvetovanju v Dublinu so bile obravnavane pozitivne izkušnje v podjetjih, sindikatih, združenjih delodajalcev in socialnih organizacijah. Odbor želi opozoriti na nekatere izmed njih: zaveze socialnih partnerjev na Irskem glede raznolikosti v podjetjih in za boj proti diskriminaciji; sporazum, ki so ga dosegli socialni partnerji v Španiji za zakonsko urejanje nezakonitega zaposlovanja in priseljevanja ter obravnavanje vprašanja delovne migracije s pomočjo sodelovanja in socialnega dialoga.

| 8.15 | EESO meni, da so potrebne aktivne politike in nove obveznosti socialnih partnerjev za pospeševanje družbenih ravnanj za spodbujanje vključevanja, enake obravnave in prizadevanja za preprečevanje diskriminacije na delovnem mestu. Evropski socialni dialog lahko zagotavlja ustrezen okvir, ki socialnim partnerjem omogoča sprejemanje novih obveznosti, ki se jim zdijo primerne. |
| --- | --- |

8.15

EESO meni, da so potrebne aktivne politike in nove obveznosti socialnih partnerjev za pospeševanje družbenih ravnanj za spodbujanje vključevanja, enake obravnave in prizadevanja za preprečevanje diskriminacije na delovnem mestu. Evropski socialni dialog lahko zagotavlja ustrezen okvir, ki socialnim partnerjem omogoča sprejemanje novih obveznosti, ki se jim zdijo primerne.

| 8.16 | Evropski socialni dialog je v izključni pristojnosti socialnih partnerjev; Evropska konfederacija sindikatov (ETUC) in Združenje evropskih industrijskih in delodajalskih konfederacij (UNICE) sta pripravila agendo za evropski socialni dialog. EESO upa, da bodo v njej zastavljeni cilji uresničeni. |
| --- | --- |

8.16

Evropski socialni dialog je v izključni pristojnosti socialnih partnerjev; Evropska konfederacija sindikatov (ETUC) in Združenje evropskih industrijskih in delodajalskih konfederacij (UNICE) sta pripravila agendo za evropski socialni dialog. EESO upa, da bodo v njej zastavljeni cilji uresničeni.

| 8.17 | EESO lahko oblikuje stalni forum za dialog o dobrih praksah na področju vključevanja in priseljevanja. Tako namerava nadaljevati delo v sodelovanju z Dublinsko fundacijo in ILO za pospeševanje razvoja vključevanju prijaznih politik in praks v Evropi. Organiziral bo nadaljnja srečanja in forume, ki bodo povezovali socialne partnerje in druge organizacije civilne družbe s ciljem proučevati in izmenjavati primere najboljših praks vključevanja v Evropi. |
| --- | --- |

8.17

EESO lahko oblikuje stalni forum za dialog o dobrih praksah na področju vključevanja in priseljevanja. Tako namerava nadaljevati delo v sodelovanju z Dublinsko fundacijo in ILO za pospeševanje razvoja vključevanju prijaznih politik in praks v Evropi. Organiziral bo nadaljnja srečanja in forume, ki bodo povezovali socialne partnerje in druge organizacije civilne družbe s ciljem proučevati in izmenjavati primere najboljših praks vključevanja v Evropi.

V Bruslju, 13. julija 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  UL C 125, 27. 5. 2002 (poročevalec: g. Pariza CASTAÑOS, soporočevalec: g. MELÍCIAS).

1

(2)  Glej splošne sklepe konference.

2

(3)  COM(2004) 508 konč.

3

(4)  COM(2003) 336 konč.

4

(5)  UL C 80, 30. 3. 2004 (poročevalec: g. Pariza CASTAÑOS).

5

(6)  http://europa.eu.int/comm/justice_home/doc_centre/immigration/integration/doc/handbook_en.pdf.

6

(7)  COM(2005) 389 konč.

7

(8)  Glej COM(2005) 389 konč., točka 2.

8

(9)  Priloga 1.

9

(10)  Glej COM(2005) 123 konč.

10

(11)  Glej mnenje EESO o upravljanju migracijskih tokov (UL C 88, 11. 4. 2006 (poročevalec: g. Pariza CASTAÑOS)).

11

upravljanju migracijskih tokov

(12)  Glej COM(2005) 389 konč., točka 3.

12

(13)  COM(2001) 387 konč.

13

(14)  UL C 221, 17. 9. 2002 (poročevalka: ga. zu EULENBURG).

14

(15)  Direktivi 2003/109/ES in 2003/86/ES.

15

(16)  Mnenje o Zeleni knjigi o pristopu EU do urejanja ekonomske migracije (poročevalec: g. Pariza Castaños), UL C 286, 17. 11. 2005.

16

(17)  Glej COM(2005) 389 konč., točka 3.2.

17

(18)  UL C 80, 30. 3. 2004, točka 1.10 (poročevalec: Pariza CASTAÑOS). Op. p.: dokument ni preveden v slovenščino.

18

(19)  UL C 125, 27. 5. 2002, točka 1.4 (poročevalec: Pariza CASTAÑOS). Op. p.: dokument ni preveden v slovenščino.

19

(20)  Konvencija o zaščiti in uveljavitvi kulturne raznolikosti. Glej:

20

http://portal.unesco.org/culture/en/ev.php-URL_ID=11281&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html.

(21)  Glej Direktivo 2003/86/ES in mnenji EESO v UL C 204, 18. 7. 2000 (poročevalka: ga. CASSINA) in UL C 241, 7. 10. 2002 (poročevalec: g. MENGOZZI).

21

(22)  Direktivi 2000/43/ES in 2000/78/ES.

22

(23)  Glej pozitivni prispevek socialnih partnerjev na Irskem, opisan v prilogi 3.

23

(24)  Glej Direktivo 2003/86/ES in mnenja EESO v UL C 204, 18. 7. 2000 (poročevalka: ga. CASSINA) in UL C 241, 7. 10. 2002 (poročevalec: g. MENGOZZI).

24

(25)  Glej mnenje EESO o dostopu do državljanstva Evropske unije (UL C 208, 3. 9. 2003 (poročevalec: g. Pariza CASTAÑOS)).

25

dostopu do državljanstva Evropske unije

(26)  http://europa.eu.int/comm/justice_home/doc_centre/immigration/integration/doc/handbook_en.pdf.

26

(27)  COM(2004) 508 konč.

27

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/137 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/137

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o evropskih svetih delavcev: nova vloga pri spodbujanju evropskega povezovanja

(2006/C 318/25)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 12. julija 2005 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje o naslednji: Evropski sveti delavcev: nova vloga pri spodbujanju evropskega povezovanja.

Strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 6. septembra 2006. Poročevalec je bil g. IOZIA.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 13. septembra) s 144 glasovi za, 76 glasovi proti in 15 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor priznava pomembno vlogo evropskih svetov delavcev (ESD) pri spodbujanju in podpiranju socialne kohezije ter kot sredstva za povezovanje evropskih delavcev, ki z vzajemnim spoznavanjem in razumevanjem olajšuje dojemanje evropskega državljanstva. Več kot 10.000 delegatov ESD, ki delujejo v Evropi, je neposrednih akterjev, motiviranih za graditev nove družbe. |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor priznava pomembno vlogo evropskih svetov delavcev (ESD) pri spodbujanju in podpiranju socialne kohezije ter kot sredstva za povezovanje evropskih delavcev, ki z vzajemnim spoznavanjem in razumevanjem olajšuje dojemanje evropskega državljanstva. Več kot 10.000 delegatov ESD, ki delujejo v Evropi, je neposrednih akterjev, motiviranih za graditev nove družbe.

| 1.2 | Evropski socialni model, ki temelji na iskanju konsenza in socialnega dialoga, spoštovanju identitete in človekovega dostojanstva, upoštevanju različnih interesov in zmožnosti povezovanja razvoja s pozornostjo do ljudi ter okolja, terja določitev kraja za srečevanje in soočanje v okviru transnacionalnih podjetij. EESO meni, da je imela Direktiva 94/45 pomembno vlogo pri doseganju teh ciljev. |
| --- | --- |

1.2

Evropski socialni model, ki temelji na iskanju konsenza in socialnega dialoga, spoštovanju identitete in človekovega dostojanstva, upoštevanju različnih interesov in zmožnosti povezovanja razvoja s pozornostjo do ljudi ter okolja, terja določitev kraja za srečevanje in soočanje v okviru transnacionalnih podjetij. EESO meni, da je imela Direktiva 94/45 pomembno vlogo pri doseganju teh ciljev.

| 1.3 | Komisija je morala najpozneje do 22. septembra 1999 pregledati njeno delovanje „po posvetu z državami članicami in socialnimi partnerji na evropski ravni“ z namenom, da „Svetu predlaga ustrezne spremembe, če so potrebne“. |
| --- | --- |

1.3

Komisija je morala najpozneje do 22. septembra 1999 pregledati njeno delovanje „po posvetu z državami članicami in socialnimi partnerji na evropski ravni“ z namenom, da „Svetu predlaga ustrezne spremembe, če so potrebne“.

| 1.4 | Komisija je začela posvetovanja s socialnimi partnerji. UNICE in CEEP sta se opredelila proti reviziji direktive. Evropska konfederacija sindikatov (ETUC) pa je nasprotno večkrat pozvala k nujni reviziji. |
| --- | --- |

1.4

Komisija je začela posvetovanja s socialnimi partnerji. UNICE in CEEP sta se opredelila proti reviziji direktive. Evropska konfederacija sindikatov (ETUC) pa je nasprotno večkrat pozvala k nujni reviziji.

| 1.5 | EESO je natančno preučil sedanje stanje, delno tako, da je zaslišal delojemalce, predstavnike delodajalcev in civilne družbe. |
| --- | --- |

1.5

EESO je natančno preučil sedanje stanje, delno tako, da je zaslišal delojemalce, predstavnike delodajalcev in civilne družbe.

| 1.6 | Doslej zabeležene izkušnje kažejo veliko pozitivnih vidikov. Kot je bilo poudarjeno v več študijah o tem vprašanju in kot je opozoril EESO, so socialni partnerji tudi dosegli prostovoljne sporazume o organizaciji dela, zaposlovanju, delovnih razmerah in nadaljnjem usposabljanju na podlagi partnerstva za spremembe. Njihovo uspešno izvajanje je poleg tega odvisno samo od pripravljenosti obeh strani. |
| --- | --- |

1.6

Doslej zabeležene izkušnje kažejo veliko pozitivnih vidikov. Kot je bilo poudarjeno v več študijah o tem vprašanju in kot je opozoril EESO, so socialni partnerji tudi dosegli prostovoljne sporazume o organizaciji dela, zaposlovanju, delovnih razmerah in nadaljnjem usposabljanju na podlagi partnerstva za spremembe. Njihovo uspešno izvajanje je poleg tega odvisno samo od pripravljenosti obeh strani.

| 1.7 | Izkušnje evropskih svetov delavcev so razkrile veliko področij, ki zbujajo skrb: najpomembnejše od teh je še vedno majhen delež ustanavljanja evropskih svetov delavcev v primerjavi s številom podjetij, ki jih zajemajo obveznosti v direktivi; ta omogoča možnost ustanovitve evropskih svetov delavcev na pobudo podjetij ali delavcev v vsaj dveh državah članicah. Eden od razlogov za nepopolno izvajanje direktive je pomanjkanje pobud delavcev, čeprav v nekaterih državah teh pobud morebiti ni zaradi pomanjkanja zakonodaje, ki ščiti pravice sindikatov v podjetjih. |
| --- | --- |

1.7

Izkušnje evropskih svetov delavcev so razkrile veliko področij, ki zbujajo skrb: najpomembnejše od teh je še vedno majhen delež ustanavljanja evropskih svetov delavcev v primerjavi s številom podjetij, ki jih zajemajo obveznosti v direktivi; ta omogoča možnost ustanovitve evropskih svetov delavcev na pobudo podjetij ali delavcev v vsaj dveh državah članicah. Eden od razlogov za nepopolno izvajanje direktive je pomanjkanje pobud delavcev, čeprav v nekaterih državah teh pobud morebiti ni zaradi pomanjkanja zakonodaje, ki ščiti pravice sindikatov v podjetjih.

| 1.8 | V letih, odkar je Direktiva 94/45 začela veljati, se je pravni okvir Skupnosti o pravicah do obveščanja in posvetovanja okrepil, zlasti z direktivami 2001/86, 2002/14 in 2003/72, ki v primerjavi z Direktivo 94/95 vsebujejo podrobnejše podatke glede obveščanja in posvetovanja in predvidevajo postopke udeležbe zaposlenih, ki so oblikovane tako, da posvetovanja potekajo dolgo pred sprejemanjem odločitev. Ti postopki pripomorejo k temu, da so evropska podjetja v svetovnem merilu bolj konkurenčna. |
| --- | --- |

1.8

V letih, odkar je Direktiva 94/45 začela veljati, se je pravni okvir Skupnosti o pravicah do obveščanja in posvetovanja okrepil, zlasti z direktivami 2001/86, 2002/14 in 2003/72, ki v primerjavi z Direktivo 94/95 vsebujejo podrobnejše podatke glede obveščanja in posvetovanja in predvidevajo postopke udeležbe zaposlenih, ki so oblikovane tako, da posvetovanja potekajo dolgo pred sprejemanjem odločitev. Ti postopki pripomorejo k temu, da so evropska podjetja v svetovnem merilu bolj konkurenčna.

| 1.9 | EESO je opredelil tri glavne točke, za katere meni, da bi jih bilo treba upoštevati za hitro posodobitev Direktive 94/45:






  — | usklajevanje določil, ki se nanašajo na obveščanje in posvetovanje, vsebovana v Direktivi 94/45, z ustreznimi določili, vsebovanimi v že omenjenih direktivah; |
| --- | --- | --- |

1.9

EESO je opredelil tri glavne točke, za katere meni, da bi jih bilo treba upoštevati za hitro posodobitev Direktive 94/45:

—

usklajevanje določil, ki se nanašajo na obveščanje in posvetovanje, vsebovana v Direktivi 94/45, z ustreznimi določili, vsebovanimi v že omenjenih direktivah;

| — | prilagoditev števila predstavnikov zaposlenih v posebni pogajalski delegaciji (PPD) in v evropskih svetih delavcev, upoštevajoč širitev EU in pravico predstavnikov vsake države, da so zastopani v njih. Direktiva je določila, da lahko PPD šteje največ 17 članov, kar je tedaj ustrezalo številu držav, za katere je bila direktiva namenjena; |
| --- | --- |

—

prilagoditev števila predstavnikov zaposlenih v posebni pogajalski delegaciji (PPD) in v evropskih svetih delavcev, upoštevajoč širitev EU in pravico predstavnikov vsake države, da so zastopani v njih. Direktiva je določila, da lahko PPD šteje največ 17 članov, kar je tedaj ustrezalo številu držav, za katere je bila direktiva namenjena;

| — | priznanje pravice nacionalnih in evropskih sindikatov, da so del PPD in evropskih svetov delavcev ter da jim lahko pomagajo lastni strokovnjaki tudi zunaj rednih srečanj. |
| --- | --- |

—

priznanje pravice nacionalnih in evropskih sindikatov, da so del PPD in evropskih svetov delavcev ter da jim lahko pomagajo lastni strokovnjaki tudi zunaj rednih srečanj.

| 1.10 | EESO predlaga, da je treba po primernem obdobju za vključitev novih držav članic in potem ko bodo socialni partnerji — na podlagi zdaj potekajočih razprav o evropskih svetih delavcev na različnih seminarjih — predstavili sklepe v zvezi z evropskimi sveti delavcev, direktivo ponovno proučiti, da bo upoštevala te izkušnje in navedbe, ki jih je že mogoče predložiti. |
| --- | --- |

1.10

EESO predlaga, da je treba po primernem obdobju za vključitev novih držav članic in potem ko bodo socialni partnerji — na podlagi zdaj potekajočih razprav o evropskih svetih delavcev na različnih seminarjih — predstavili sklepe v zvezi z evropskimi sveti delavcev, direktivo ponovno proučiti, da bo upoštevala te izkušnje in navedbe, ki jih je že mogoče predložiti.

| 1.11 | EESO podpira družbeno razsežnost podjetij v Evropski uniji in vlogo, ki jo imajo evropski sveti delavcev. Evropska razprava se je osredotočila na trajnostni razvoj in evropski socialni model ter ugotovila, da so to posebne značilnosti Unije. Družbena odgovornost podjetij v svetovnem gospodarstvu je eden od odgovorov Evrope na težave, nastale zaradi globalizacije, katere negativne učinke bi lahko zmanjšali, tako da bi vse države, članice mednarodne organizacije dela spoštovale temeljne standarde ILO. Podjetja veljajo za pomembne subjekte v družbenem okviru, zmožne bistveno prispevati k izboljševanju kakovosti življenja vseh neposredno udeleženih strani in regij. Treba je omeniti, da je podobno kot v primeru evropskega sveta delavcev in predvsem na transnacionalni ravni napredek, do katerega pride s pomočjo socialnega dialoga, toliko večji, če temelji na zakonodaji. |
| --- | --- |

1.11

EESO podpira družbeno razsežnost podjetij v Evropski uniji in vlogo, ki jo imajo evropski sveti delavcev. Evropska razprava se je osredotočila na trajnostni razvoj in evropski socialni model ter ugotovila, da so to posebne značilnosti Unije. Družbena odgovornost podjetij v svetovnem gospodarstvu je eden od odgovorov Evrope na težave, nastale zaradi globalizacije, katere negativne učinke bi lahko zmanjšali, tako da bi vse države, članice mednarodne organizacije dela spoštovale temeljne standarde ILO. Podjetja veljajo za pomembne subjekte v družbenem okviru, zmožne bistveno prispevati k izboljševanju kakovosti življenja vseh neposredno udeleženih strani in regij. Treba je omeniti, da je podobno kot v primeru evropskega sveta delavcev in predvsem na transnacionalni ravni napredek, do katerega pride s pomočjo socialnega dialoga, toliko večji, če temelji na zakonodaji.

| 1.12 | EESO se seznanja s pripombami Komisije v njenem sporočilu o družbeni odgovornosti podjetij (CSR), glede pomena delavcev in njihovih sindikatov pri uporabi praks družbene odgovornosti (1). Komisija v sporočilu trdi, da je bil „socialni dialog, zlasti na sektorski ravni, [...] učinkovito sredstvo za promocijo pobud družbene odgovornosti podjetij, evropski svet delavcev pa je prav tako imel konstruktivno vlogo pri razvoju najboljše prakse družbene odgovornosti podjetij. Kljub temu je treba sprejem, izvajanje in strateško integracijo družbene odgovornosti podjetij s strani evropskih podjetij dodatno izboljšati. Vlogo zaposlenih, njihovih predstavnikov in sindikatov je pri razvoju in izvajanju praks družbene odgovornosti podjetij mogoče še nadalje pospeševati. Zunanje interesne strani, vključno z nevladnimi organizacijami, potrošniki in vlagatelji, bi morale imeti večjo vlogo pri spodbujanju in nagrajevanju odgovornega poslovnega obnašanja“. |
| --- | --- |

1.12

EESO se seznanja s pripombami Komisije v njenem sporočilu o družbeni odgovornosti podjetij (CSR), glede pomena delavcev in njihovih sindikatov pri uporabi praks družbene odgovornosti (1). Komisija v sporočilu trdi, da je bil „socialni dialog, zlasti na sektorski ravni, [...] učinkovito sredstvo za promocijo pobud družbene odgovornosti podjetij, evropski svet delavcev pa je prav tako imel konstruktivno vlogo pri razvoju najboljše prakse družbene odgovornosti podjetij. Kljub temu je treba sprejem, izvajanje in strateško integracijo družbene odgovornosti podjetij s strani evropskih podjetij dodatno izboljšati. Vlogo zaposlenih, njihovih predstavnikov in sindikatov je pri razvoju in izvajanju praks družbene odgovornosti podjetij mogoče še nadalje pospeševati. Zunanje interesne strani, vključno z nevladnimi organizacijami, potrošniki in vlagatelji, bi morale imeti večjo vlogo pri spodbujanju in nagrajevanju odgovornega poslovnega obnašanja“.

| 1.13 | Značilnost evropskega socialnega modela je spoštovanje — vedno in povsod — pravic, na katerih temelji človekovo dostojanstvo in zaščita, ki jo prek sistemov socialnega skrbstva zagotavlja najranljivejšim. V današnji Evropi mora biti namreč povsod možno uveljavljati državljanske pravice, tudi na delovnem mestu in še posebej v transnacionalnem okviru podjetja. EESO poziva Komisijo, da prizna tiste nove elemente, ki so se pojavili od sprejetja Direktive 94/45, in da ugotovi najprimernejše ukrepe za krepitev občutka pripadnosti Uniji. |
| --- | --- |

1.13

Značilnost evropskega socialnega modela je spoštovanje — vedno in povsod — pravic, na katerih temelji človekovo dostojanstvo in zaščita, ki jo prek sistemov socialnega skrbstva zagotavlja najranljivejšim. V današnji Evropi mora biti namreč povsod možno uveljavljati državljanske pravice, tudi na delovnem mestu in še posebej v transnacionalnem okviru podjetja. EESO poziva Komisijo, da prizna tiste nove elemente, ki so se pojavili od sprejetja Direktive 94/45, in da ugotovi najprimernejše ukrepe za krepitev občutka pripadnosti Uniji.

2.   Socialno-ekonomski in gospodarski okvir, v katerem delujejo evropski sveti delavcev

| 2.1 | EESO želi najprej poudariti pozitivne vidike, ki izhajajo iz desetletnega izvajanja Direktive 94/45, hkrati pa ne želi prezreti težav in skrb zbujajočih področij, ki so značilna za izkušnje evropskih svetov delavcev. V ta namen namerava prositi pomembne interesne skupine, institucije in organe Skupnosti ter socialne partnerje na različnih organizacijskih stopnjah, da sodelujejo pri izboljševanju tega demokratičnega instrumenta za zastopanje, ki se je že pokazal kot nepogrešljiv za konsolidacijo evropskega socialnega modela in ki ga EESO podpira v smislu stabilnega razvoja in krepitve. |
| --- | --- |

2.1

EESO želi najprej poudariti pozitivne vidike, ki izhajajo iz desetletnega izvajanja Direktive 94/45, hkrati pa ne želi prezreti težav in skrb zbujajočih področij, ki so značilna za izkušnje evropskih svetov delavcev. V ta namen namerava prositi pomembne interesne skupine, institucije in organe Skupnosti ter socialne partnerje na različnih organizacijskih stopnjah, da sodelujejo pri izboljševanju tega demokratičnega instrumenta za zastopanje, ki se je že pokazal kot nepogrešljiv za konsolidacijo evropskega socialnega modela in ki ga EESO podpira v smislu stabilnega razvoja in krepitve.

| 2.2 | Namen tega mnenja EESO na lastno pobudo je s posodabljanjem Direktive 94/45 pomagati, da postane vloga družbene odgovornosti evropskih svetov delavcev pomembnejša za pospešitev vključevanja in socialne kohezije. To je cilj povečanja političnega pomena, zlasti v sedanjem obdobju, v katerem se zagon za socialno močnejšo in bolj združeno Evropsko unijo zmanjšuje. |
| --- | --- |

2.2

Namen tega mnenja EESO na lastno pobudo je s posodabljanjem Direktive 94/45 pomagati, da postane vloga družbene odgovornosti evropskih svetov delavcev pomembnejša za pospešitev vključevanja in socialne kohezije. To je cilj povečanja političnega pomena, zlasti v sedanjem obdobju, v katerem se zagon za socialno močnejšo in bolj združeno Evropsko unijo zmanjšuje.

| 2.3 | V dvanajstih letih, odkar je bila direktiva sprejeta, se je v Evropski uniji veliko spremenilo. Postopek širitve, ki ga je podpiral EESO, se je končal s pristopom desetih držav maja 2004, kmalu pa bosta pristopili še dve, Bolgarija in Romunija. Kljub velikemu prizadevanju za uskladitev nacionalne zakonodaje s pravnim redom Skupnosti in znatnemu napredku pri varovanju delovnih pogojev, ni dvoma, da se v nekaterih od teh držav organizacije delavcev in delodajalcev še vedno srečujejo s težavami pri konsolidaciji njihove stopnje zastopanosti. |
| --- | --- |

2.3

V dvanajstih letih, odkar je bila direktiva sprejeta, se je v Evropski uniji veliko spremenilo. Postopek širitve, ki ga je podpiral EESO, se je končal s pristopom desetih držav maja 2004, kmalu pa bosta pristopili še dve, Bolgarija in Romunija. Kljub velikemu prizadevanju za uskladitev nacionalne zakonodaje s pravnim redom Skupnosti in znatnemu napredku pri varovanju delovnih pogojev, ni dvoma, da se v nekaterih od teh držav organizacije delavcev in delodajalcev še vedno srečujejo s težavami pri konsolidaciji njihove stopnje zastopanosti.

| 2.4 | EESO upa, da se bo socialni dialog okrepil, in je prepričan, da so evropski sveti delavcev ključni za doseganje tega cilja, ker uvajajo strukture za povezovanje in medsebojno razumevanje, ki lahko spodbujajo kulturo socialnega dialoga v državah članicah. |
| --- | --- |

2.4

EESO upa, da se bo socialni dialog okrepil, in je prepričan, da so evropski sveti delavcev ključni za doseganje tega cilja, ker uvajajo strukture za povezovanje in medsebojno razumevanje, ki lahko spodbujajo kulturo socialnega dialoga v državah članicah.

| 2.5 | Svet ministrov je 22. septembra 1994 sprejel Direktivo 94/45 o ustanovitvi evropskega sveta delavcev ali uvedbi postopka obveščanja in posvetovanja z delavci in jo razširil na Združeno kraljestvo z Direktivo Sveta 97/74/ES z dne 17. decembra 1997, kar je bil ključen korak naprej v razvoju evropskega socialnega dialoga na ravni podjetij, primeren za nadnacionalno strukturo podjetij in skupin podjetij. Ta novi mednarodni instrument je pomembno prispeval k razvoju evropske razsežnosti odnosov med delojemalci in delodajalci (2). |
| --- | --- |

2.5

Svet ministrov je 22. septembra 1994 sprejel Direktivo 94/45 o ustanovitvi evropskega sveta delavcev ali uvedbi postopka obveščanja in posvetovanja z delavci in jo razširil na Združeno kraljestvo z Direktivo Sveta 97/74/ES z dne 17. decembra 1997, kar je bil ključen korak naprej v razvoju evropskega socialnega dialoga na ravni podjetij, primeren za nadnacionalno strukturo podjetij in skupin podjetij. Ta novi mednarodni instrument je pomembno prispeval k razvoju evropske razsežnosti odnosov med delojemalci in delodajalci (2).

| 2.6 | Člen 15 Direktive 94/45 navaja, da mora Komisija do najpozneje 22. septembra 1999„po posvetu z državami članicami in s socialnimi partnerji na evropski ravni“ pregledati njeno uporabo z namenom, da „Svetu predlaga ustrezne spremembe, če so potrebne“. Pregled bi se moral osredotočiti na to, kako se je direktiva uporabljala, in torej na vse vidike, povezane z ustanavljanjem in delovanjem evropskih svetov delavcev, zlasti z ustreznostjo spodnjega praga števila delavcev. |
| --- | --- |

2.6

Člen 15 Direktive 94/45 navaja, da mora Komisija do najpozneje 22. septembra 1999„po posvetu z državami članicami in s socialnimi partnerji na evropski ravni“ pregledati njeno uporabo z namenom, da „Svetu predlaga ustrezne spremembe, če so potrebne“. Pregled bi se moral osredotočiti na to, kako se je direktiva uporabljala, in torej na vse vidike, povezane z ustanavljanjem in delovanjem evropskih svetov delavcev, zlasti z ustreznostjo spodnjega praga števila delavcev.

| 2.7 | Ob priznavanju, da je bil uporabljeni postopek zagotovo inovativen, je Komisija menila, da bi do 22. septembra 1999 pogajanja in ostalo delo, ki so ga opravili evropski sveti delavcev, morala zagotoviti dovolj informacij in praktičnih izkušenj za ponovni pregled direktive. |
| --- | --- |

2.7

Ob priznavanju, da je bil uporabljeni postopek zagotovo inovativen, je Komisija menila, da bi do 22. septembra 1999 pogajanja in ostalo delo, ki so ga opravili evropski sveti delavcev, morala zagotoviti dovolj informacij in praktičnih izkušenj za ponovni pregled direktive.

| 2.8 | Komisija je 4. aprila 2000 Parlamentu in Svetu predstavila svoje poročilo o uporabi direktive. Čeprav se je osredotočila predvsem na oceno ukrepov o prenosu, ki so jih sprejele države članice, poročilo vključuje tudi pregled izvajanja direktive. Komisija je poudarila, da kljub kakovosti izvedbenih ukrepov nekatera vprašanja direktive še vedno potrebujejo dodatno razlago. Poudarila je tudi, da so ponavadi ta vprašanja urejale zadevne stranke ali sodišča. Komisija je zato menila, da ji na tej stopnji ni treba predlagati nobenih sprememb. |
| --- | --- |

2.8

Komisija je 4. aprila 2000 Parlamentu in Svetu predstavila svoje poročilo o uporabi direktive. Čeprav se je osredotočila predvsem na oceno ukrepov o prenosu, ki so jih sprejele države članice, poročilo vključuje tudi pregled izvajanja direktive. Komisija je poudarila, da kljub kakovosti izvedbenih ukrepov nekatera vprašanja direktive še vedno potrebujejo dodatno razlago. Poudarila je tudi, da so ponavadi ta vprašanja urejale zadevne stranke ali sodišča. Komisija je zato menila, da ji na tej stopnji ni treba predlagati nobenih sprememb.

| 2.9 | Tudi Evropski parlament se je zanimal za pregled direktive. V svoji Resoluciji o uporabi direktive in potrebi po njeni reviziji, sprejeti 4. septembra 2001, je Evropski parlament poudaril vlogo mednarodnih teles, ki predstavljajo delavce, ter ocenil meje uveljavljanja pravic do obveščanja in posvetovanja ter priložnosti, ki izhajajo iz njih (3). Evropski parlament je zato pozval Komisijo, da čim prej poda predlog za revizijo, da bi vključila vrsto izboljšav in omogočila delavcem, da vplivajo na postopke odločanja vodstva, ter zagotovila primerne sankcije. Evropski parlament je menil, da je treba opredelitev „obveščanja na območju Skupnosti“ ponovno pregledati ob sklicevanju na spodnji prag. Po mnenju Evropskega parlamenta se mora spodnji prag področja uporabe direktive znižati s podjetij s 1 000 zaposlenimi na podjetja s 500 zaposlenimi in na tista, ki delujejo v vsaj dveh državah članicah, s podjetij s 150 zaposlenimi na tista s 100 zaposlenimi (kot je znano, sta Parlament in Komisija med postopkom sprejemanja direktive predlagala nižji spodnji prag, kot je bil dejansko določen v Direktivi 94/45) (4). |
| --- | --- |

2.9

Tudi Evropski parlament se je zanimal za pregled direktive. V svoji Resoluciji o uporabi direktive in potrebi po njeni reviziji, sprejeti 4. septembra 2001, je Evropski parlament poudaril vlogo mednarodnih teles, ki predstavljajo delavce, ter ocenil meje uveljavljanja pravic do obveščanja in posvetovanja ter priložnosti, ki izhajajo iz njih (3). Evropski parlament je zato pozval Komisijo, da čim prej poda predlog za revizijo, da bi vključila vrsto izboljšav in omogočila delavcem, da vplivajo na postopke odločanja vodstva, ter zagotovila primerne sankcije. Evropski parlament je menil, da je treba opredelitev „obveščanja na območju Skupnosti“ ponovno pregledati ob sklicevanju na spodnji prag. Po mnenju Evropskega parlamenta se mora spodnji prag področja uporabe direktive znižati s podjetij s 1 000 zaposlenimi na podjetja s 500 zaposlenimi in na tista, ki delujejo v vsaj dveh državah članicah, s podjetij s 150 zaposlenimi na tista s 100 zaposlenimi (kot je znano, sta Parlament in Komisija med postopkom sprejemanja direktive predlagala nižji spodnji prag, kot je bil dejansko določen v Direktivi 94/45) (4).

| 2.10 | Leta 2004, po izteku dolgega obdobja uporabe Direktive 94/45, je Komisija menila, da bi bilo treba izvesti nadaljnji pregled uporabe direktive, zlasti ker je bilo to vprašanje vključeno v socialno agendo, sprejeto v Nici decembra 2000. |
| --- | --- |

2.10

Leta 2004, po izteku dolgega obdobja uporabe Direktive 94/45, je Komisija menila, da bi bilo treba izvesti nadaljnji pregled uporabe direktive, zlasti ker je bilo to vprašanje vključeno v socialno agendo, sprejeto v Nici decembra 2000.

3.   Postopek ponovnega pregleda Direktive 94/45

| 3.1 | 20. aprila 2004 je Komisija začela prvo stopnjo posvetovanja s socialnimi partnerji o možnem pregledu Direktive 94/45 ter jih zaprosila, da navedejo svoje pripombe o:






  — | tem, kako najbolje zagotoviti, da bo potencial evropskih svetov delavcev za spodbujanje konstruktivnega in uspešnega mednarodnega socialnega dialoga na stopnji podjetja v celoti uresničen v prihodnjih letih; |
| --- | --- | --- |

3.1

20. aprila 2004 je Komisija začela prvo stopnjo posvetovanja s socialnimi partnerji o možnem pregledu Direktive 94/45 ter jih zaprosila, da navedejo svoje pripombe o:

—

tem, kako najbolje zagotoviti, da bo potencial evropskih svetov delavcev za spodbujanje konstruktivnega in uspešnega mednarodnega socialnega dialoga na stopnji podjetja v celoti uresničen v prihodnjih letih;

| — | mogoči smeri delovanja Skupnosti v zvezi s tem, vključno s pregledom direktive evropskih svetov delavcev; |
| --- | --- |

—

mogoči smeri delovanja Skupnosti v zvezi s tem, vključno s pregledom direktive evropskih svetov delavcev;

| — | vlogi, ki jo nameravajo socialni partnerji imeti pri obravnavanju vprašanj, povezanih z okoljem, ki se temeljito in hitro spreminja, ter njihovih družbenih posledic. |
| --- | --- |

—

vlogi, ki jo nameravajo socialni partnerji imeti pri obravnavanju vprašanj, povezanih z okoljem, ki se temeljito in hitro spreminja, ter njihovih družbenih posledic.

| 3.2 | Komisija je na začetku posvetovalnega postopka ugotovila, da se je institucionalno okolje, v primerjavi s stanjem iz poročila z dne 4. aprila 2000, znatno spremenilo. Poročilo ni prikazovalo novih trendov, kot so lizbonska strategija ali širitev Unije. Komisija je predvsem v zvezi z drugim vidikom poudarila, da „bo vključitev dejavnosti v novih državah članicah dvignila število podjetij ali skupin, ki spadajo na področje uporabe direktive“ in da „kjer imajo podjetja in skupine s podružnicami v novih državah članicah že svete delavcev, se bodo ti morali razširiti, da se bo zagotovilo zastopanje novo vključenih podružnic“. Uporaba direktive o evropskih svetih delavcev po 1. maju 2004 bo povzročila vključitev več novih predstavnikov iz novih držav članic z različnim gospodarskim okoljem, družbenimi tradicijami, jeziki in kulturami, kar pomeni tudi večjo kompleksnost in višje stroške. |
| --- | --- |

3.2

Komisija je na začetku posvetovalnega postopka ugotovila, da se je institucionalno okolje, v primerjavi s stanjem iz poročila z dne 4. aprila 2000, znatno spremenilo. Poročilo ni prikazovalo novih trendov, kot so lizbonska strategija ali širitev Unije. Komisija je predvsem v zvezi z drugim vidikom poudarila, da „bo vključitev dejavnosti v novih državah članicah dvignila število podjetij ali skupin, ki spadajo na področje uporabe direktive“ in da „kjer imajo podjetja in skupine s podružnicami v novih državah članicah že svete delavcev, se bodo ti morali razširiti, da se bo zagotovilo zastopanje novo vključenih podružnic“. Uporaba direktive o evropskih svetih delavcev po 1. maju 2004 bo povzročila vključitev več novih predstavnikov iz novih držav članic z različnim gospodarskim okoljem, družbenimi tradicijami, jeziki in kulturami, kar pomeni tudi večjo kompleksnost in višje stroške.

| 3.3 | Evropski ekonomsko-socialni odbor je 24. septembra 2003 sprejel mnenje, v katerem je pozornost Komisije usmeril na nekatere vidike, ki jih je treba upoštevati pri morebitni reviziji direktive (5). |
| --- | --- |

3.3

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 24. septembra 2003 sprejel mnenje, v katerem je pozornost Komisije usmeril na nekatere vidike, ki jih je treba upoštevati pri morebitni reviziji direktive (5).

| 3.4 | UNICE je Komisiji odgovoril, da močno nasprotuje reviziji direktive o ustanovitvi evropskega sveta delavcev (6). Najboljši način razvoja obveščanja in posvetovanja z zaposlenimi v podjetjih Skupnosti je prek dialoga v podjetjih, na katere vpliva direktiva. Posredovanje zakonodajalca EU ne bi bilo produktivno, ker bi lahko upočasnilo dinamiko postopnega napredka pri nalogah evropskih svetov delavcev. CEEP je nasprotoval reviziji direktive na tej stopnji. Ne strinja se z revizijo Direktive 94/45, ampak poziva k boljši uporabi obstoječih orodij, zlasti postopka za obveščanje in posvetovanje. Evropski socialni partnerji bi lahko imeli ključno vlogo v tem postopku, zlasti v novih državah članicah. Razen tega študije primerov, ki podpirajo osnovne smernice za obvladovanje sprememb in njihovih družbenih posledic, poudarjajo pomen učinkovitega obveščanja in posvetovanja ter kažejo na nadaljnje dejavnosti socialnih partnerjev, zlasti v novih državah članicah (7). |
| --- | --- |

3.4

UNICE je Komisiji odgovoril, da močno nasprotuje reviziji direktive o ustanovitvi evropskega sveta delavcev (6). Najboljši način razvoja obveščanja in posvetovanja z zaposlenimi v podjetjih Skupnosti je prek dialoga v podjetjih, na katere vpliva direktiva. Posredovanje zakonodajalca EU ne bi bilo produktivno, ker bi lahko upočasnilo dinamiko postopnega napredka pri nalogah evropskih svetov delavcev. CEEP je nasprotoval reviziji direktive na tej stopnji. Ne strinja se z revizijo Direktive 94/45, ampak poziva k boljši uporabi obstoječih orodij, zlasti postopka za obveščanje in posvetovanje. Evropski socialni partnerji bi lahko imeli ključno vlogo v tem postopku, zlasti v novih državah članicah. Razen tega študije primerov, ki podpirajo osnovne smernice za obvladovanje sprememb in njihovih družbenih posledic, poudarjajo pomen učinkovitega obveščanja in posvetovanja ter kažejo na nadaljnje dejavnosti socialnih partnerjev, zlasti v novih državah članicah (7).

| 3.4.1 | V nasprotju s tem je ETUC to odobravala in potrdila več pripomb, ki so že navedene v predhodni resoluciji iz leta 1999 (8): ker je njeno razmišljanje do zdaj temeljilo na uveljavljenih sporazumih in praksah, ETUC trdi, da se omejitve in pomanjkljivosti, ki se pripisujejo zakonodaji, ne morejo odpraviti le s pogajanji ali prostovoljno, čeprav bi bilo morda treba še naprej nadzirati pozitivne rezultate najboljše prakse, sama revizija direktive pa je „nujno potrebna“ (9). |
| --- | --- |

3.4.1

V nasprotju s tem je ETUC to odobravala in potrdila več pripomb, ki so že navedene v predhodni resoluciji iz leta 1999 (8): ker je njeno razmišljanje do zdaj temeljilo na uveljavljenih sporazumih in praksah, ETUC trdi, da se omejitve in pomanjkljivosti, ki se pripisujejo zakonodaji, ne morejo odpraviti le s pogajanji ali prostovoljno, čeprav bi bilo morda treba še naprej nadzirati pozitivne rezultate najboljše prakse, sama revizija direktive pa je „nujno potrebna“ (9).

| 3.5 | Komisija je prešla na drugo stopnjo posvetovanj z evropskimi socialnimi partnerji o pregledu direktive o evropskih svetih delavcev, čeprav v povezavi s posvetovanjem o prestrukturiranju. EESO je pozdravil začetek izvajanja druge stopnje posvetovanj o pregledu Direktive 94/45, vendar je izrazil tudi zadržke ob dejstvu, da je postopek potekal istočasno in v povezavi z drugo temo: „Evropski sveti delavcev imajo pri prestrukturiranju sicer pomembno vlogo, vendar bi bilo treba direktivo že zdavnaj izboljšati“ (10). |
| --- | --- |

3.5

Komisija je prešla na drugo stopnjo posvetovanj z evropskimi socialnimi partnerji o pregledu direktive o evropskih svetih delavcev, čeprav v povezavi s posvetovanjem o prestrukturiranju. EESO je pozdravil začetek izvajanja druge stopnje posvetovanj o pregledu Direktive 94/45, vendar je izrazil tudi zadržke ob dejstvu, da je postopek potekal istočasno in v povezavi z drugo temo: „Evropski sveti delavcev imajo pri prestrukturiranju sicer pomembno vlogo, vendar bi bilo treba direktivo že zdavnaj izboljšati“ (10).

4.   Izkušnje evropskih svetov delavcev. Vprašanje metode: poudarjanje pozitivnih vidikov in razmišljanje o negativnih posledicah

| 4.1 | Dosedanje izkušnje so se izkazale za zelo pozitivne. Študije kažejo, da vse več ESD deluje učinkovito tudi v novih okoliščinah. Kot je poudarilo skupno sporočilo socialnih partnerjev Zbrane izkušnje o evropskih svetih delavcev aprila 2005, so ESD med drugim prispevali k razumevanju notranjega trga in kulture transnacionalnega podjetja v tržnem gospodarstvu predstavnikov delavcev in samih delavcev. Študije kažejo, da vse več ESD deluje učinkovito in da sodelujejo tudi pri izboljševanju sektorskega socialnega dialoga. Kot navaja več študij o tem vprašanju, kot so navedli socialni partnerji na številnih skupnih seminarjih in zlasti kot je opozoril EESO, so bili doseženi prostovoljni sporazumi o organizaciji dela, zaposlovanju, delovnih pogojih in nadaljnjem usposabljanju na podlagi partnerstva za spremembe (11). |
| --- | --- |

4.1

Dosedanje izkušnje so se izkazale za zelo pozitivne. Študije kažejo, da vse več ESD deluje učinkovito tudi v novih okoliščinah. Kot je poudarilo skupno sporočilo socialnih partnerjev Zbrane izkušnje o evropskih svetih delavcev aprila 2005, so ESD med drugim prispevali k razumevanju notranjega trga in kulture transnacionalnega podjetja v tržnem gospodarstvu predstavnikov delavcev in samih delavcev. Študije kažejo, da vse več ESD deluje učinkovito in da sodelujejo tudi pri izboljševanju sektorskega socialnega dialoga. Kot navaja več študij o tem vprašanju, kot so navedli socialni partnerji na številnih skupnih seminarjih in zlasti kot je opozoril EESO, so bili doseženi prostovoljni sporazumi o organizaciji dela, zaposlovanju, delovnih pogojih in nadaljnjem usposabljanju na podlagi partnerstva za spremembe (11).

| 4.1.1 | Vsi predlogi za pregled razčlenjujejo glavne probleme, ki so se pokazali pri večkrat izvedenih spremljanjih delovanja ESD v Evropi. V neki nedavni raziskavi (12) so ugotovili, da skoraj 75 % ESD zdaj ne upošteva določil direktive o pravočasnem posredovanju informacij v primeru prestrukturiranj. Drug zelo pomemben element, ki so ga izluščili iz odgovorov 409 delegatov, pripadajočih 196 evropskim svetom delavcev, je navedba 104 delegatov, da so se v okviru ustreznih evropskih odborov ESD pogajali o skupnih besedilih in jih sprejemali. Če upoštevamo, da so ESD leta 2001 — po pomembni študiji Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih pogojev (13) — neposredno ali posredno podpisali 14 sporazumov, si lahko ustvarimo jasno, četudi le delno predstavo o neprestani evoluciji ESD, ki razvijajo pravo pogajalsko moč. |
| --- | --- |

4.1.1

Vsi predlogi za pregled razčlenjujejo glavne probleme, ki so se pokazali pri večkrat izvedenih spremljanjih delovanja ESD v Evropi. V neki nedavni raziskavi (12) so ugotovili, da skoraj 75 % ESD zdaj ne upošteva določil direktive o pravočasnem posredovanju informacij v primeru prestrukturiranj. Drug zelo pomemben element, ki so ga izluščili iz odgovorov 409 delegatov, pripadajočih 196 evropskim svetom delavcev, je navedba 104 delegatov, da so se v okviru ustreznih evropskih odborov ESD pogajali o skupnih besedilih in jih sprejemali. Če upoštevamo, da so ESD leta 2001 — po pomembni študiji Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih pogojev (13) — neposredno ali posredno podpisali 14 sporazumov, si lahko ustvarimo jasno, četudi le delno predstavo o neprestani evoluciji ESD, ki razvijajo pravo pogajalsko moč.

| 4.2 | Izkušnje evropskih svetov delavcev so razkrile tudi veliko področij, ki zbujajo skrb in jih je treba natančno raziskati, zato da se izboljša ta demokratični instrument za zastopanost in vključenost delavcev, ki je zdaj postal bistveni del evropskega socialnega modela. Najbolj izrazit je nizek odstotek evropskih svetov delavcev v primerjavi s številom družb, ki so jih na zahtevo delavcev dolžne ustanoviti in za katere velja ta direktiva. Decembra 2004 je bilo od 2 000 družb, ki jih zajema ta direktiva, ustanovljenih okoli 800 evropskih svetov delavcev (14), kar zajema približno 70 % delavcev, zaposlenih v družbah, za katere velja direktiva. Eden od razlogov za nepopolno uporabo te direktive je pomanjkanje pobude na strani delavcev. V več državah je to posledica slabe zastopanosti delavcev na delovnem mestu, ki lahko nastane zaradi nezadostnega varstva, ki ga zagotavlja nacionalna zakonodaja. Ta vidik bi kazalo proučiti, da bi ugotovili možne rešitve. |
| --- | --- |

4.2

Izkušnje evropskih svetov delavcev so razkrile tudi veliko področij, ki zbujajo skrb in jih je treba natančno raziskati, zato da se izboljša ta demokratični instrument za zastopanost in vključenost delavcev, ki je zdaj postal bistveni del evropskega socialnega modela. Najbolj izrazit je nizek odstotek evropskih svetov delavcev v primerjavi s številom družb, ki so jih na zahtevo delavcev dolžne ustanoviti in za katere velja ta direktiva. Decembra 2004 je bilo od 2 000 družb, ki jih zajema ta direktiva, ustanovljenih okoli 800 evropskih svetov delavcev (14), kar zajema približno 70 % delavcev, zaposlenih v družbah, za katere velja direktiva. Eden od razlogov za nepopolno uporabo te direktive je pomanjkanje pobude na strani delavcev. V več državah je to posledica slabe zastopanosti delavcev na delovnem mestu, ki lahko nastane zaradi nezadostnega varstva, ki ga zagotavlja nacionalna zakonodaja. Ta vidik bi kazalo proučiti, da bi ugotovili možne rešitve.

| 4.3 | Novo in širše področje uporabe Direktive ES 94/45 pomeni, da je treba začeti postopek obravnave in proučevanja, ki bo interesnim skupinam v starih in novih državah članicah EU omogočil pridobiti podatke iz različnih kultur, metod in situacij, da premagajo ovire, ki izhajajo iz socialnih, gospodarskih in kulturnih razlik, ter tako v celoti okrepijo evropski sistem odnosov med delodajalci in delojemalci. |
| --- | --- |

4.3

Novo in širše področje uporabe Direktive ES 94/45 pomeni, da je treba začeti postopek obravnave in proučevanja, ki bo interesnim skupinam v starih in novih državah članicah EU omogočil pridobiti podatke iz različnih kultur, metod in situacij, da premagajo ovire, ki izhajajo iz socialnih, gospodarskih in kulturnih razlik, ter tako v celoti okrepijo evropski sistem odnosov med delodajalci in delojemalci.

| 4.3.1 | Vprašanja, povezana s širitvijo, so le en vidik sprememb, ki se dogajajo v EU na trgu dela in v poslovnem sektorju. Pospešeno čezmejno prestrukturiranje, ki je postalo stalna značilnost v življenju posameznih družb, in nove oblike poslovanja postavljajo evropske svete delavcev pred večje izzive, kot je predvidel zakonodajalec Skupnosti v Direktivi ES 94/45, kar je razvidno iz poznejše zakonodaje o udeležbi delavcev. |
| --- | --- |

4.3.1

Vprašanja, povezana s širitvijo, so le en vidik sprememb, ki se dogajajo v EU na trgu dela in v poslovnem sektorju. Pospešeno čezmejno prestrukturiranje, ki je postalo stalna značilnost v življenju posameznih družb, in nove oblike poslovanja postavljajo evropske svete delavcev pred večje izzive, kot je predvidel zakonodajalec Skupnosti v Direktivi ES 94/45, kar je razvidno iz poznejše zakonodaje o udeležbi delavcev.

| 4.4 | Zakonodajno okolje se je dejansko zelo spremenilo. Sprejeti so bili novi pravni predpisi Skupnosti na področju obveščanja in posvetovanja z delavci, tako tisti, ki se nanašajo na čezmejni okvir — direktiva 2001/86/ES z dne 8. oktobra 2001 o udeležbi delavcev v evropski družbi, direktiva o evropski zadrugi (SCE) in direktiva in združevanjih podjetij — kot tisti na nacionalni ravni: Direktiva 2002/14/ES z dne 11. marca 2002 o določitvi splošnega okvira za obveščanje in posvetovanje z delavci v Evropski skupnosti. |
| --- | --- |

4.4

Zakonodajno okolje se je dejansko zelo spremenilo. Sprejeti so bili novi pravni predpisi Skupnosti na področju obveščanja in posvetovanja z delavci, tako tisti, ki se nanašajo na čezmejni okvir — direktiva 2001/86/ES z dne 8. oktobra 2001 o udeležbi delavcev v evropski družbi, direktiva o evropski zadrugi (SCE) in direktiva in združevanjih podjetij — kot tisti na nacionalni ravni: Direktiva 2002/14/ES z dne 11. marca 2002 o določitvi splošnega okvira za obveščanje in posvetovanje z delavci v Evropski skupnosti.

| 4.5 | Nova in močnejša vloga, ki bi jo morali imeti evropski sveti delavcev, je opredeljena tudi v sporočilu Komisije o prestrukturiranju čezmejnih družb (15). |
| --- | --- |

4.5

Nova in močnejša vloga, ki bi jo morali imeti evropski sveti delavcev, je opredeljena tudi v sporočilu Komisije o prestrukturiranju čezmejnih družb (15).

| 4.6 | EESO je v svojih mnenjih izrazil pozitivno mnenje in podporo razvoju in krepitvi evropskih svetov delavcev (16) v zvezi s pomembno vlogo, ki jo morajo imeti pri čezmejnem prestrukturiranju. Na področju kovinsko predelovalne industrije je bila vloga evropskih svetov delavcev ključna v več primerih soočanj ob prestrukturiranjih in je prispevala k uresničevanju sporazumov, usmerjenih k ohranjanju proizvodnih lokacij in delovnih mest. |
| --- | --- |

4.6

EESO je v svojih mnenjih izrazil pozitivno mnenje in podporo razvoju in krepitvi evropskih svetov delavcev (16) v zvezi s pomembno vlogo, ki jo morajo imeti pri čezmejnem prestrukturiranju. Na področju kovinsko predelovalne industrije je bila vloga evropskih svetov delavcev ključna v več primerih soočanj ob prestrukturiranjih in je prispevala k uresničevanju sporazumov, usmerjenih k ohranjanju proizvodnih lokacij in delovnih mest.

5.   Vloga Direktive 94/45 pri razvoju evropskih odnosov med delodajalci in delojemalci

| 5.1 | Direktiva 94/45 je morda eden od najpomembnejših delov zakonodaje o odnosih med delodajalci in delojemalci, ki je bila sprejeta na evropski ravni. Kljub nekaterim vrzelim in pomanjkljivostim, ki so jih mnogi poudarjali, je bistveno prispevala k začetku izvajanja postopkov za ustvarjanje „nove nadnacionalne prakse na področju odnosov med delodajalci in delojemalci“ z združevanjem novih modelov za solidarnost med delavci iz različnih držav ter konstruktivno razpravo med predstavniki delavcev in nadnacionalnimi družbami in prvič z uvajanjem skupnih oblik zastopanja in varstva nekaterih temeljnih pravic delavcev ne glede na nacionalne meje. |
| --- | --- |

5.1

Direktiva 94/45 je morda eden od najpomembnejših delov zakonodaje o odnosih med delodajalci in delojemalci, ki je bila sprejeta na evropski ravni. Kljub nekaterim vrzelim in pomanjkljivostim, ki so jih mnogi poudarjali, je bistveno prispevala k začetku izvajanja postopkov za ustvarjanje „nove nadnacionalne prakse na področju odnosov med delodajalci in delojemalci“ z združevanjem novih modelov za solidarnost med delavci iz različnih držav ter konstruktivno razpravo med predstavniki delavcev in nadnacionalnimi družbami in prvič z uvajanjem skupnih oblik zastopanja in varstva nekaterih temeljnih pravic delavcev ne glede na nacionalne meje.

| 5.2 | Kljub temu se zdi, kar je razvidno tudi iz datuma začetka uporabe te direktive, da se je njen dinamični prispevek h gradnji celovitega modela na področju odnosov med delodajalci in delojemalci ter krepitvi evropskega socialnega modela v preteklih letih zmanjšal. To je bila posledica več strukturnih dejavnikov v zvezi s spremembami na trgu dela in organizacijo poslovanja. EESO je o teh dejavnikih že razpravljal v svojih mnenjih o socialni agendi Komisije in o prestrukturiranju. Drugi razlogi za manjši vpliv evropskih svetov delavcev so, da ti s svojimi pravicami do obveščanja in posvetovanja ne morejo „primerno posredovati“ pri opredelitvi in izvajanju industrijske politike podjetij. V drugih primerih pa je treba ugotoviti, da so bile njihove pravice priznane. |
| --- | --- |

5.2

Kljub temu se zdi, kar je razvidno tudi iz datuma začetka uporabe te direktive, da se je njen dinamični prispevek h gradnji celovitega modela na področju odnosov med delodajalci in delojemalci ter krepitvi evropskega socialnega modela v preteklih letih zmanjšal. To je bila posledica več strukturnih dejavnikov v zvezi s spremembami na trgu dela in organizacijo poslovanja. EESO je o teh dejavnikih že razpravljal v svojih mnenjih o socialni agendi Komisije in o prestrukturiranju. Drugi razlogi za manjši vpliv evropskih svetov delavcev so, da ti s svojimi pravicami do obveščanja in posvetovanja ne morejo „primerno posredovati“ pri opredelitvi in izvajanju industrijske politike podjetij. V drugih primerih pa je treba ugotoviti, da so bile njihove pravice priznane.

| 5.3 | Kot pa je v nedavnem mnenju poudaril EESO, „je treba Evropsko industrijsko politiko opredeliti s poslovnega, medpanožnega in strokovnega vidika in jo udejanjiti skupaj z vložkom socialnih partnerjev, saj bo strokovno znanje teh glavnih zainteresiranih strani bistvenega pomena. Zato morajo podjetja že dovolj zgodaj jasno opredeliti svoje namene, da bi zagotovili izvedljivost ustreznih ukrepov drugih zainteresiranih strani“
   (17). |
| --- | --- |

5.3

Kot pa je v nedavnem mnenju poudaril EESO, „je treba Evropsko industrijsko politiko opredeliti s poslovnega, medpanožnega in strokovnega vidika in jo udejanjiti skupaj z vložkom socialnih partnerjev, saj bo strokovno znanje teh glavnih zainteresiranih strani bistvenega pomena. Zato morajo podjetja že dovolj zgodaj jasno opredeliti svoje namene, da bi zagotovili izvedljivost ustreznih ukrepov drugih zainteresiranih strani“
   (17).

| 5.4 | Ena od slabosti ukrepov evropskih svetov delavcev je, da se zdijo ukrepi za obveščanje in posvetovanje — ki so predmet pregleda Direktive 94/45 — neprimerni za nova gospodarstva in strukturno okolje ter nov zakonodajni okvir Skupnosti, kot ga določajo Direktiva 2001/86, Direktiva 2003/72 in Direktiva 2002/14. Postopki za obveščanje in posvetovanje v teh direktivah niso zgolj formalni: ne gre za redne zahteve, ki jih družbe preprosto odkljukajo „na koncu“ postopka sprejemanja odločitev, ampak za postopke, ki jih je treba izvesti „na začetku“ tega postopka. |
| --- | --- |

5.4

Ena od slabosti ukrepov evropskih svetov delavcev je, da se zdijo ukrepi za obveščanje in posvetovanje — ki so predmet pregleda Direktive 94/45 — neprimerni za nova gospodarstva in strukturno okolje ter nov zakonodajni okvir Skupnosti, kot ga določajo Direktiva 2001/86, Direktiva 2003/72 in Direktiva 2002/14. Postopki za obveščanje in posvetovanje v teh direktivah niso zgolj formalni: ne gre za redne zahteve, ki jih družbe preprosto odkljukajo „na koncu“ postopka sprejemanja odločitev, ampak za postopke, ki jih je treba izvesti „na začetku“ tega postopka.

| 5.5 | V okviru direktiv, ki dopolnjujejo statuta evropske družbe in evropske zadruge, namen postopkov obveščanja in posvetovanja ni le obveščanje predstavnikov delavcev o končnih odločitvah, ki jih je družba že sprejela v zvezi s pomembnimi zadevami, kot so preoblikovanje ali reorganizacija na nadnacionalni ravni, ampak zagotavljanje pravice „vplivanja“ na takšne odločitve. |
| --- | --- |

5.5

V okviru direktiv, ki dopolnjujejo statuta evropske družbe in evropske zadruge, namen postopkov obveščanja in posvetovanja ni le obveščanje predstavnikov delavcev o končnih odločitvah, ki jih je družba že sprejela v zvezi s pomembnimi zadevami, kot so preoblikovanje ali reorganizacija na nadnacionalni ravni, ampak zagotavljanje pravice „vplivanja“ na takšne odločitve.

6.   Obveščanje in posvetovanje z delavci kot bistven del evropskega socialnega modela

| 6.1 | Postopki obveščanja in posvetovanja z delavci (skupaj s postopki sodelovanja v strogem pomenu besede v skladu z Direktivo 2001/86 in Direktivo 2003/72) so ključni element odnosov med delodajalci in delojemalci v EU in tudi samega evropskega socialnega modela, kar je razvidno iz opredelitve teh pravic v primarnih virih EU (18) in njihovega stalnega razvoja v sekundarni zakonodaji Skupnosti. Te pravice so bile priznane in zagotovljene z obsežnim nizom direktiv (19) v postopku, ki se je decembra 2000 zaključil s podpisom Listine o temeljnih pravicah in njeno kasnejšo vključitvijo v Pogodbo o Ustavi za Evropo (20). |
| --- | --- |

6.1

Postopki obveščanja in posvetovanja z delavci (skupaj s postopki sodelovanja v strogem pomenu besede v skladu z Direktivo 2001/86 in Direktivo 2003/72) so ključni element odnosov med delodajalci in delojemalci v EU in tudi samega evropskega socialnega modela, kar je razvidno iz opredelitve teh pravic v primarnih virih EU (18) in njihovega stalnega razvoja v sekundarni zakonodaji Skupnosti. Te pravice so bile priznane in zagotovljene z obsežnim nizom direktiv (19) v postopku, ki se je decembra 2000 zaključil s podpisom Listine o temeljnih pravicah in njeno kasnejšo vključitvijo v Pogodbo o Ustavi za Evropo (20).

| 6.1.1 | Po Listini o temeljnih pravicah je pomembna določba, ki pravi, da je treba pravice uresničevati „pravočasno“: tako se spodbudi razlaga, ki se osredotoča zlasti na pričakovano naravo teh pravic v skladu s pred kratkim sprejeto zakonodajo (prim. prej omenjene direktive) in sodno prakso (21). |
| --- | --- |

6.1.1

Po Listini o temeljnih pravicah je pomembna določba, ki pravi, da je treba pravice uresničevati „pravočasno“: tako se spodbudi razlaga, ki se osredotoča zlasti na pričakovano naravo teh pravic v skladu s pred kratkim sprejeto zakonodajo (prim. prej omenjene direktive) in sodno prakso (21).

| 6.1.2 | Postopen in stalen razvoj zakonodaje na področju pravic do obveščanja in posvetovanja od sredine 70. let v nacionalnem in nadnacionalnem zakonodajnem okviru je rezultat skrbi zakonodajalca Skupnosti, da morajo biti ti postopki več kot zgolj formalnost ali rutina. Kot je na splošno znano, so h krepitvi teh pravic veliko pripomogli dogodki v zvezi z opuščanjem dejavnosti Renaulta v Vilvoordu (februarja 1997), ki so imeli tudi pomembne sodne posledice. |
| --- | --- |

6.1.2

Postopen in stalen razvoj zakonodaje na področju pravic do obveščanja in posvetovanja od sredine 70. let v nacionalnem in nadnacionalnem zakonodajnem okviru je rezultat skrbi zakonodajalca Skupnosti, da morajo biti ti postopki več kot zgolj formalnost ali rutina. Kot je na splošno znano, so h krepitvi teh pravic veliko pripomogli dogodki v zvezi z opuščanjem dejavnosti Renaulta v Vilvoordu (februarja 1997), ki so imeli tudi pomembne sodne posledice.

| 6.2 | Poročilo, ki ga je pripravila skupina strokovnjakov, t. i. skupina Gyllenhammer, na zahtevo Evropskega sveta na zasedanju v Luxembourgu (novembra 1997), je opozorilo na potrebo po novem zakonodajnem okviru Skupnosti za opredelitev najnižjih standardov, ki bodo vzpostavili skupna načela, pravila in metode v državah članicah glede obveščanja in posvetovanja ter bodo v skladu s strategijo zaposlovanja Skupnosti. Strategija na podlagi konceptov „pričakovanja“, „preprečevanja“ in „zaposljivosti“, ki so pozneje postali značilni za evropsko strategijo zaposlovanja, mora biti vključena v javne politike držav članic, da bo pozitivno vplivala na zaposlovanje z okrepljenim socialnim dialogom, vključno na ravni podjetja, zato da se omogoči sprememba v skladu s stalnim prednostnim ciljem zaposlovanja. |
| --- | --- |

6.2

Poročilo, ki ga je pripravila skupina strokovnjakov, t. i. skupina Gyllenhammer, na zahtevo Evropskega sveta na zasedanju v Luxembourgu (novembra 1997), je opozorilo na potrebo po novem zakonodajnem okviru Skupnosti za opredelitev najnižjih standardov, ki bodo vzpostavili skupna načela, pravila in metode v državah članicah glede obveščanja in posvetovanja ter bodo v skladu s strategijo zaposlovanja Skupnosti. Strategija na podlagi konceptov „pričakovanja“, „preprečevanja“ in „zaposljivosti“, ki so pozneje postali značilni za evropsko strategijo zaposlovanja, mora biti vključena v javne politike držav članic, da bo pozitivno vplivala na zaposlovanje z okrepljenim socialnim dialogom, vključno na ravni podjetja, zato da se omogoči sprememba v skladu s stalnim prednostnim ciljem zaposlovanja.

| 6.3 | V ta kontekst se vključuje — in dobiva poln pomen — navedba „vključevanje delavcev v delovanje in oblikovanje prihodnosti podjetja“, delno zato, da se „poveča njegova konkurenčnost“ (22), prevzema njihov poln pomen v tem kontekstu. Zakonodajalec določa, da je takšno vključevanje „prvi pogoj za uspešno prestrukturiranje in prilagoditev podjetij novim razmeram, ki jih ustvarja globalizacija gospodarstva“ (23). |
| --- | --- |

6.3

V ta kontekst se vključuje — in dobiva poln pomen — navedba „vključevanje delavcev v delovanje in oblikovanje prihodnosti podjetja“, delno zato, da se „poveča njegova konkurenčnost“ (22), prevzema njihov poln pomen v tem kontekstu. Zakonodajalec določa, da je takšno vključevanje „prvi pogoj za uspešno prestrukturiranje in prilagoditev podjetij novim razmeram, ki jih ustvarja globalizacija gospodarstva“ (23).

| 6.4 | Ta določba je zelo pomembna za vzpostavljanje učinkovitih postopkov odločanja in posvetovanja ter zato zagotavlja učinkovito in znatno udeležbo delavcev, zlasti ker dopolnilno uporabna standardna pravila navajajo (24), da „ima predstavniško telo za dosego dogovora pravico do nadaljnjega sestanka s pristojnim organom SE, če se družba odloči, da ne bo ravnala v skladu z mnenjem, ki ga je izrazilo predstavniško telo“. |
| --- | --- |

6.4

Ta določba je zelo pomembna za vzpostavljanje učinkovitih postopkov odločanja in posvetovanja ter zato zagotavlja učinkovito in znatno udeležbo delavcev, zlasti ker dopolnilno uporabna standardna pravila navajajo (24), da „ima predstavniško telo za dosego dogovora pravico do nadaljnjega sestanka s pristojnim organom SE, če se družba odloči, da ne bo ravnala v skladu z mnenjem, ki ga je izrazilo predstavniško telo“.

| 6.5 | Evropske družbe, zlasti tiste, ki so organizirane v velike skupine, izvajajo vedno temeljitejša in hitrejša prestrukturiranja. EESO je v enem svojih nedavnih mnenj ugotovil: „Prestrukturiranja, ki se dogajajo šele kot reakcija na to, so večinoma povezana z bolečimi posledicami, predvsem za zaposlenost in za delovne razmere“, in povzel: „Vključevanje in udeležba delavcev ter predstavnikov delavcev v podjetjih in njihovih sindikatov sta zato bistvena za socialno sprejemljivo obvladovanje sprememb na ravni podjetja“ ter ugotovil: „Evropski sveti delavcev imajo pri tem posebno vlogo. Izhajati je treba iz tega, da se bo nadnacionalni socialni dialog na ravni podjetij dinamično razvijal naprej, kot kažejo primeri dogovorov o ukrepih glede prestrukturiranja, ki so jih dosegla podjetja z evropskimi sveti delavcev ali z evropskimi sindikalnimi združenji.“ (25) |
| --- | --- |

6.5

Evropske družbe, zlasti tiste, ki so organizirane v velike skupine, izvajajo vedno temeljitejša in hitrejša prestrukturiranja. EESO je v enem svojih nedavnih mnenj ugotovil: „Prestrukturiranja, ki se dogajajo šele kot reakcija na to, so večinoma povezana z bolečimi posledicami, predvsem za zaposlenost in za delovne razmere“, in povzel: „Vključevanje in udeležba delavcev ter predstavnikov delavcev v podjetjih in njihovih sindikatov sta zato bistvena za socialno sprejemljivo obvladovanje sprememb na ravni podjetja“ ter ugotovil: „Evropski sveti delavcev imajo pri tem posebno vlogo. Izhajati je treba iz tega, da se bo nadnacionalni socialni dialog na ravni podjetij dinamično razvijal naprej, kot kažejo primeri dogovorov o ukrepih glede prestrukturiranja, ki so jih dosegla podjetja z evropskimi sveti delavcev ali z evropskimi sindikalnimi združenji.“ (25)

| 6.6 | Narava in intenzivnost teh postopkov prestrukturiranja sta opozorila na nezadostnost zakonodajnih in pogajalskih instrumentov, ki so zdaj na voljo predstavnikom delavcev in socialnih partnerjev na različnih ravneh, ter pokazala potrebo po širši in poglobljeni udeležbi sindikatov na različnih ravneh. Cilj zato ni le zaključiti uradno obdobje uporabe te direktive za evropske svete delavcev, ampak zagotoviti polno učinkovitost sporazumov in prenos nacionalnih standardov ter uskladiti postopke obveščanja in posvetovanja ter pravice evropskega sveta delavcev s spremenjenimi razmerami na trgu in dejavnejšimi politikami upravljanja. |
| --- | --- |

6.6

Narava in intenzivnost teh postopkov prestrukturiranja sta opozorila na nezadostnost zakonodajnih in pogajalskih instrumentov, ki so zdaj na voljo predstavnikom delavcev in socialnih partnerjev na različnih ravneh, ter pokazala potrebo po širši in poglobljeni udeležbi sindikatov na različnih ravneh. Cilj zato ni le zaključiti uradno obdobje uporabe te direktive za evropske svete delavcev, ampak zagotoviti polno učinkovitost sporazumov in prenos nacionalnih standardov ter uskladiti postopke obveščanja in posvetovanja ter pravice evropskega sveta delavcev s spremenjenimi razmerami na trgu in dejavnejšimi politikami upravljanja.

| 6.7 | Čeprav je treba spodbujati previdnejši in sprejemljivejši pristop do pogajanj, to v tem primeru ne bi bilo dovolj; ciljno dejanje je potrebno pri tistih delih direktive, ki lahko, če ne bodo ustrezno spremenjeni, zmanjšajo pomen evropskega sveta delavcev in na splošno razvrednotijo dobro prakso, predstavljeno do zdaj. Razen tega obstaja nevarnost, da bo širjenje predvsem rutinskih postopkov na nadnacionalni ravni — ki pomembno vpliva na odločitve družb, ki drugače ne bi bile predmet dogovarjanj s sindikati — ali zamenjava obstoječih dobrih informacij in posvetovanj s „slabo prakso“ škodljivo vplivalo na učinkovitost pravic do obveščanja in posvetovanja na nacionalni ravni. Razen tega ima lahko v zvezi z zakonitostjo in pristojnostjo tudi nasproten učinek na odnose med delavci in vodji lokalnih družb s škodljivimi posledicami za kulturo zavezujočih informacij in pravic do posvetovanja, kot je bilo nedavno določeno v listini iz Nice ter v Direktivi 2001/86, Direktivi 2003/72 in Direktivi 2002/14 (to bi lahko povzeli z Greshamovim zakonom kot „slabša informacija izpodrine boljšo“). |
| --- | --- |

6.7

Čeprav je treba spodbujati previdnejši in sprejemljivejši pristop do pogajanj, to v tem primeru ne bi bilo dovolj; ciljno dejanje je potrebno pri tistih delih direktive, ki lahko, če ne bodo ustrezno spremenjeni, zmanjšajo pomen evropskega sveta delavcev in na splošno razvrednotijo dobro prakso, predstavljeno do zdaj. Razen tega obstaja nevarnost, da bo širjenje predvsem rutinskih postopkov na nadnacionalni ravni — ki pomembno vpliva na odločitve družb, ki drugače ne bi bile predmet dogovarjanj s sindikati — ali zamenjava obstoječih dobrih informacij in posvetovanj s „slabo prakso“ škodljivo vplivalo na učinkovitost pravic do obveščanja in posvetovanja na nacionalni ravni. Razen tega ima lahko v zvezi z zakonitostjo in pristojnostjo tudi nasproten učinek na odnose med delavci in vodji lokalnih družb s škodljivimi posledicami za kulturo zavezujočih informacij in pravic do posvetovanja, kot je bilo nedavno določeno v listini iz Nice ter v Direktivi 2001/86, Direktivi 2003/72 in Direktivi 2002/14 (to bi lahko povzeli z Greshamovim zakonom kot „slabša informacija izpodrine boljšo“).

| 6.8 | Ključni element je uradno priznanje sindikalnih organizacij. Direktive o udeležbi delavcev v evropski družbi in evropski zadrugi prvič navajajo delavske organizacije kot subjekte, ki so lahko člani posebnega pogajalskega organa. Prejšnje direktive (o pravicah do obveščanja in posvetovanja) sindikalnim organizacijam niso zagotavljale neposredne (ali podporne) vloge v pogajanjih. Te elemente, pa tudi nacionalne značilnosti, je treba skupaj s tistimi, ki so navedeni spodaj, upoštevati pri možnem pregledu te direktive. |
| --- | --- |

6.8

Ključni element je uradno priznanje sindikalnih organizacij. Direktive o udeležbi delavcev v evropski družbi in evropski zadrugi prvič navajajo delavske organizacije kot subjekte, ki so lahko člani posebnega pogajalskega organa. Prejšnje direktive (o pravicah do obveščanja in posvetovanja) sindikalnim organizacijam niso zagotavljale neposredne (ali podporne) vloge v pogajanjih. Te elemente, pa tudi nacionalne značilnosti, je treba skupaj s tistimi, ki so navedeni spodaj, upoštevati pri možnem pregledu te direktive.

7.   Zakaj je treba to direktivo ponovno pregledati, preden se začnejo pogajanja o njenih spremembah?

| 7.1 | Mnogi se strinjajo, da obstajajo trije glavni razlogi za ponovni pregled te direktive. |
| --- | --- |

7.1

Mnogi se strinjajo, da obstajajo trije glavni razlogi za ponovni pregled te direktive.

| 7.1.1 | Prvi razlog je potreba, da se direktiva iz leta 1994 uskladi s spremembami, ki so jih vpeljale poznejše direktive o tem vprašanju. Gre za poenostavitev in usklajenost, da se odpravijo razlike v opredelitvah obveščanja in posvetovanja v različnih direktivah. |
| --- | --- |

7.1.1

Prvi razlog je potreba, da se direktiva iz leta 1994 uskladi s spremembami, ki so jih vpeljale poznejše direktive o tem vprašanju. Gre za poenostavitev in usklajenost, da se odpravijo razlike v opredelitvah obveščanja in posvetovanja v različnih direktivah.

| 7.1.2 | Drugi razlog za spremembe je širitev EU, zaradi katere se je moralo število predstavnikov v posebnih pogajalskih delegacijah in v evropskih svetih delavcev spremeniti ali sorazmerno povečati. |
| --- | --- |

7.1.2

Drugi razlog za spremembe je širitev EU, zaradi katere se je moralo število predstavnikov v posebnih pogajalskih delegacijah in v evropskih svetih delavcev spremeniti ali sorazmerno povečati.

| 7.1.3 | Tretji razlog je priznanje pravice nacionalnih in evropskih sindikatov, da sodelujejo pri pogajanjih in pripadajo evropskemu svetu delavcev (na enak način, kot je določeno v direktivah o udeležbi zaposlenih v evropskih družbah in evropski zadrugi) ter imajo možnost, da si ne pomagajo z delom lastnih strokovnjakov le na rednih srečanjih. |
| --- | --- |

7.1.3

Tretji razlog je priznanje pravice nacionalnih in evropskih sindikatov, da sodelujejo pri pogajanjih in pripadajo evropskemu svetu delavcev (na enak način, kot je določeno v direktivah o udeležbi zaposlenih v evropskih družbah in evropski zadrugi) ter imajo možnost, da si ne pomagajo z delom lastnih strokovnjakov le na rednih srečanjih.

| 7.1.4 | Razen tega je sedanje delovanje evropskega sveta delavcev pokazalo, da kaže Direktivo 94/45 pregledati glede na potencialna pričakovanja na področju družbene odgovornosti podjetij in nove vloge, ki bi jo organizacije civilne družbe lahko imele v evropskih in svetovnih družbah poleg ukrepov, ki jih podjetja izvajajo na področju spoštovanja temeljnih socialnih in sindikalnih pravic v okviru svoje dejavnosti. |
| --- | --- |

7.1.4

Razen tega je sedanje delovanje evropskega sveta delavcev pokazalo, da kaže Direktivo 94/45 pregledati glede na potencialna pričakovanja na področju družbene odgovornosti podjetij in nove vloge, ki bi jo organizacije civilne družbe lahko imele v evropskih in svetovnih družbah poleg ukrepov, ki jih podjetja izvajajo na področju spoštovanja temeljnih socialnih in sindikalnih pravic v okviru svoje dejavnosti.

| 7.2 | Izkušnje, ki so jih imeli socialni partnerji z evropskimi sveti delavcev, kot so jih formulirali socialni partnerji (26), bi bilo treba podrobneje pregledati in jih uporabiti za izboljšanje prakse ESD ter za boljši nadaljnji razvoj sporazumov, vendar pa to ni ovira prizadevanjem za delovanje ESD, da se opredeli podlaga za revizijo, ki bo sledila razumnemu obdobju vključevanja novih držav članic v postopke evropskega sveta delavcev. V okviru prihodnjih razprav in pogajanj bo treba upoštevati naslednje elemente:






  a) | izboljšati je treba razumljivost sedanjega besedila glede metod ter kakovosti obveščanja in posvetovanja: treba je izraziti jasnejše mnenje v zvezi s predhodno (ali pričakovano) naravo postopkov za obveščanje in posvetovanje, zlasti v zvezi z vprašanji „na dnevnem redu“ ali tistimi, ki jih postavijo predstavniki delavcev. Če se predhodna narava postopkov ne sprejme, kot je določeno v zakonodaji Skupnosti o evropskih svetih delavcev, lahko to povzroči resno neuravnoteženost med postopki iz Direktive 94/45 na eni strani in postopki v okolju zaposlenih (v direktivah o evropski družbi in evropski zadrugi) na drugi, zaradi česar lahko slednji oslabijo. Razen tega ima lahko širjenje neučinkovitih postopkov obveščanja in posvetovanja v družbah v Skupnosti (takšni postopki so obvezni v skladu z Direktivo 94/45) negativni „posnemalni“ učinek na postopke obveščanja in posvetovanja, ki jih morajo nacionalne družbe izvajati v skladu z več direktivami Skupnosti (27); |
| --- | --- | --- |

7.2

Izkušnje, ki so jih imeli socialni partnerji z evropskimi sveti delavcev, kot so jih formulirali socialni partnerji (26), bi bilo treba podrobneje pregledati in jih uporabiti za izboljšanje prakse ESD ter za boljši nadaljnji razvoj sporazumov, vendar pa to ni ovira prizadevanjem za delovanje ESD, da se opredeli podlaga za revizijo, ki bo sledila razumnemu obdobju vključevanja novih držav članic v postopke evropskega sveta delavcev. V okviru prihodnjih razprav in pogajanj bo treba upoštevati naslednje elemente:

a)

izboljšati je treba razumljivost sedanjega besedila glede metod ter kakovosti obveščanja in posvetovanja: treba je izraziti jasnejše mnenje v zvezi s predhodno (ali pričakovano) naravo postopkov za obveščanje in posvetovanje, zlasti v zvezi z vprašanji „na dnevnem redu“ ali tistimi, ki jih postavijo predstavniki delavcev. Če se predhodna narava postopkov ne sprejme, kot je določeno v zakonodaji Skupnosti o evropskih svetih delavcev, lahko to povzroči resno neuravnoteženost med postopki iz Direktive 94/45 na eni strani in postopki v okolju zaposlenih (v direktivah o evropski družbi in evropski zadrugi) na drugi, zaradi česar lahko slednji oslabijo. Razen tega ima lahko širjenje neučinkovitih postopkov obveščanja in posvetovanja v družbah v Skupnosti (takšni postopki so obvezni v skladu z Direktivo 94/45) negativni „posnemalni“ učinek na postopke obveščanja in posvetovanja, ki jih morajo nacionalne družbe izvajati v skladu z več direktivami Skupnosti (27);

| b) | za zelo velike evropske svete delavcev ali upoštevajoč naloge, ki jih morajo opravljati, je treba zagotoviti stalen sekretariat in manjši organ, ki bosta pripravljala zasedanja, urejala dokumente v zvezi z vprašanji na dnevnem redu, predhodno razdelila dnevni red in pomembne dokumente v različnih jezikih ter pozneje razdelila zapisnik in druge dokumente v zvezi s sprejetimi odločitvami (28). Nadaljnja zahteva je potreba po uskladitvi različnih izkušenj, na primer glede na smernice industrijskega in storitvenega sektorja; |
| --- | --- |

b)

za zelo velike evropske svete delavcev ali upoštevajoč naloge, ki jih morajo opravljati, je treba zagotoviti stalen sekretariat in manjši organ, ki bosta pripravljala zasedanja, urejala dokumente v zvezi z vprašanji na dnevnem redu, predhodno razdelila dnevni red in pomembne dokumente v različnih jezikih ter pozneje razdelila zapisnik in druge dokumente v zvezi s sprejetimi odločitvami (28). Nadaljnja zahteva je potreba po uskladitvi različnih izkušenj, na primer glede na smernice industrijskega in storitvenega sektorja;

| c) | zagotavljanje redne in nemotene komunikacije med člani posebnega pogajalskega organa pred ustanovitvijo evropskega sveta delavcev, pozneje pa med člani evropskega sveta delavcev v rednih časovnih presledkih med njegovimi sestanki; |
| --- | --- |

c)

zagotavljanje redne in nemotene komunikacije med člani posebnega pogajalskega organa pred ustanovitvijo evropskega sveta delavcev, pozneje pa med člani evropskega sveta delavcev v rednih časovnih presledkih med njegovimi sestanki;

| d) | zagotavljanje dobro organiziranih in dovolj dolgih sestankov med člani evropskega sveta delavcev pred sestanki s predstavniki poslovodstva; |
| --- | --- |

d)

zagotavljanje dobro organiziranih in dovolj dolgih sestankov med člani evropskega sveta delavcev pred sestanki s predstavniki poslovodstva;

| e) | priznavanje pravice nacionalnih in evropskih sindikatov — ki so na podlagi načrtovanega ponovnega pregleda te direktive člani posebnega pogajalskega organa in evropskega sveta delavcev — da so, ne le na sestankih, upravičeni do pomoči strokovnjakov, ki uživajo njihovo zaupanje; |
| --- | --- |

e)

priznavanje pravice nacionalnih in evropskih sindikatov — ki so na podlagi načrtovanega ponovnega pregleda te direktive člani posebnega pogajalskega organa in evropskega sveta delavcev — da so, ne le na sestankih, upravičeni do pomoči strokovnjakov, ki uživajo njihovo zaupanje;

| f) | prilagajanje obstoječih sporazumov v skladu s spremembami obsega povezanih družb. Natančneje povedano: oblikovati je treba jasno določbo za posebno dodatno stopnjo pogajanja v primerih čezmejnih koncentracij ali združitev v skladu z direktivami, ki že obstajajo na tem področju; |
| --- | --- |

f)

prilagajanje obstoječih sporazumov v skladu s spremembami obsega povezanih družb. Natančneje povedano: oblikovati je treba jasno določbo za posebno dodatno stopnjo pogajanja v primerih čezmejnih koncentracij ali združitev v skladu z direktivami, ki že obstajajo na tem področju;

| g) | ponujanje podpore začetnemu in stalnemu usposabljanju članov evropskega sveta delavcev; |
| --- | --- |

g)

ponujanje podpore začetnemu in stalnemu usposabljanju članov evropskega sveta delavcev;

| h) | vključevanje družbene odgovornosti podjetij na področja obveščanja in posvetovanja (kot je določeno v direktivi o evropski zadrugi), vključno z organizacijami interesnih skupin na evropski ravni; |
| --- | --- |

h)

vključevanje družbene odgovornosti podjetij na področja obveščanja in posvetovanja (kot je določeno v direktivi o evropski zadrugi), vključno z organizacijami interesnih skupin na evropski ravni;

| i) | potrditev pomembnosti učinka in razširjanja informacij, povezanih z življenjem, delovanjem in položajem evropskega sveta delavcev, glede predstavnikov in delavcev posameznih povezanih družb v vsaki državi, kjer so bile ustanovljene podružnice; |
| --- | --- |

i)

potrditev pomembnosti učinka in razširjanja informacij, povezanih z življenjem, delovanjem in položajem evropskega sveta delavcev, glede predstavnikov in delavcev posameznih povezanih družb v vsaki državi, kjer so bile ustanovljene podružnice;

| j) | zagotavljanje primernega zastopstva invalidov in učinkovito ravnovesje med moškimi in ženskami v evropskem svetu delavcev (v skladu z Direktivo 2003/72); |
| --- | --- |

j)

zagotavljanje primernega zastopstva invalidov in učinkovito ravnovesje med moškimi in ženskami v evropskem svetu delavcev (v skladu z Direktivo 2003/72);

| k) | določitev spodbujevalnih ukrepov za podjetja, ki zagotavljajo popolno uporabo direktive, in odvračilnih ukrepov za podjetja, ki ovirajo uresničevanje; |
| --- | --- |

k)

določitev spodbujevalnih ukrepov za podjetja, ki zagotavljajo popolno uporabo direktive, in odvračilnih ukrepov za podjetja, ki ovirajo uresničevanje;

| l) | prilagoditev ustreznih postopkov za spodbujanje sodelovanja vseh kategorij delavcev v ESD, vključno z vodilnim osebjem. |
| --- | --- |

l)

prilagoditev ustreznih postopkov za spodbujanje sodelovanja vseh kategorij delavcev v ESD, vključno z vodilnim osebjem.

8.   Delovanje evropskih svetov delavcev v razširjeni Evropski uniji: njihov prispevek k večji evropski socialni koheziji

| 8.1 | Posebno pozornost je treba nameniti spremembam na trgu dela in na socialnem področju, ki so se zgodile po procesu širitve. |
| --- | --- |

8.1

Posebno pozornost je treba nameniti spremembam na trgu dela in na socialnem področju, ki so se zgodile po procesu širitve.

| 8.2 | Če upoštevamo, da je samo na Poljskem 425 družb, ki imajo evropske svete delavcev, in da imajo evropski sveti delavcev na podlagi prostovoljnih sporazumov zdaj več kot 100 delegatov (29), si na podlagi tega lahko predstavljamo, kako bi lahko evropski svet delavcev postal pomembno sredstvo za povezovanje in razvoj evropskega socialnega modela, ki bi določal minimalne standarde. V EU-15, zlasti pa v razširjeni Evropi, evropski sveti delavcev konkretno prispevajo k ustvarjanju evropske zavesti s spoznavanjem in priznavanjem, ki izhajata iz različnosti nacionalnih sistemov. |
| --- | --- |

8.2

Če upoštevamo, da je samo na Poljskem 425 družb, ki imajo evropske svete delavcev, in da imajo evropski sveti delavcev na podlagi prostovoljnih sporazumov zdaj več kot 100 delegatov (29), si na podlagi tega lahko predstavljamo, kako bi lahko evropski svet delavcev postal pomembno sredstvo za povezovanje in razvoj evropskega socialnega modela, ki bi določal minimalne standarde. V EU-15, zlasti pa v razširjeni Evropi, evropski sveti delavcev konkretno prispevajo k ustvarjanju evropske zavesti s spoznavanjem in priznavanjem, ki izhajata iz različnosti nacionalnih sistemov.

| 8.3 | Za oblikovanje evropskih svetov delavcev je veliko ovir tako v starih petnajstih državah članicah kot v novih desetih. V nekaterih od novih držav je socialni dialog šibak. Zakoni, ki to direktivo prenašajo v nove države, so v teoriji dobri, v praksi pa neučinkoviti. Komisija mora opredeliti ovire, ki preprečujejo ustrezno uporabo te direktive. |
| --- | --- |

8.3

Za oblikovanje evropskih svetov delavcev je veliko ovir tako v starih petnajstih državah članicah kot v novih desetih. V nekaterih od novih držav je socialni dialog šibak. Zakoni, ki to direktivo prenašajo v nove države, so v teoriji dobri, v praksi pa neučinkoviti. Komisija mora opredeliti ovire, ki preprečujejo ustrezno uporabo te direktive.

| 8.4 | Evropski sveti delavcev so doslej pomembno sredstvo za delavce in delavke, ki jim omogočajo takšno predstavo o delovanju podjetja, od katerega so odvisni, ki presega nacionalne meje. Proces evropskega gospodarskega povezovanja je odvisen od priznanja nove vloge evropskih svetov delavcev, zlasti v gospodarski fazi, ko se število čezmejnih združitev in ustanovitev evropskih družb stalno veča. |
| --- | --- |

8.4

Evropski sveti delavcev so doslej pomembno sredstvo za delavce in delavke, ki jim omogočajo takšno predstavo o delovanju podjetja, od katerega so odvisni, ki presega nacionalne meje. Proces evropskega gospodarskega povezovanja je odvisen od priznanja nove vloge evropskih svetov delavcev, zlasti v gospodarski fazi, ko se število čezmejnih združitev in ustanovitev evropskih družb stalno veča.

| 8.5 | Navzočnost evropskih svetov delavcev v novih državah članicah


















  Država | MT | CY | LV | LT | BG | SI | EE | TR | RO | SK | CZ | HU | PL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Možno število evropskih svetov delavcev (podjetja, ki jih zajema Direktiva 94/45 ES) | 56 | 65 | 155 | 162 | 163 | 185 | 181 | 256 | 263 | 340 | 636 | 662 | 819 |
| Število ustanovljenih evropskih svetov delavcev | 29 | 33 | 84 | 87 | 89 | 108 | 101 | 136 | 140 | 199 | 333 | 334 | 425 |
| Opazovalci | | | | | | 3 | | 3 | 2 | 2 | 8 | 2 | 5 |
| Delegati | 5 | 2 | 8 | 9 | 5 | 13 | 10 | 5 | 5 | 24 | 73 | 58 | 80 |

8.5

Navzočnost evropskih svetov delavcev v novih državah članicah

Država

MT

CY

LV

LT

BG

SI

EE

TR

RO

SK

CZ

HU

PL

Možno število evropskih svetov delavcev (podjetja, ki jih zajema Direktiva 94/45 ES)

56

65

155

162

163

185

181

256

263

340

636

662

819

Število ustanovljenih evropskih svetov delavcev

29

33

84

87

89

108

101

136

140

199

333

334

425

Opazovalci

3

3

2

2

8

2

5

Delegati

5

2

8

9

5

13

10

5

5

24

73

58

80

Prva vrsta kaže število možnih evropskih svetov delavcev glede na sedanjo porazdelitev delavcev; druga vrsta kaže, koliko evropskih svetov delavcev je bilo dejansko ustanovljenih; tretja vrsta, koliko opazovalcev je bilo povabljenih, da so navzoči pri delu evropskih svetov delavcev, medtem ko četrta vrsta kaže, koliko polnopravnih delegatov je bilo vanje imenovanih.

Če bi bili ustanovljeni vsi evropski sveti delavcev, bi bilo 3943 delegatov, če pa bi bila prisotnost delegatov iz novih držav članic zagotovljena pri tistih, ki so bili dejansko ustanovljeni, bi jih bilo 2098. Vendar jih je bilo izvoljenih le 322, kar je 8,17 % od možnega skupnega števila in 15,35 % od že ustanovljenih evropskih svetov delavcev (vir: ETUI, prav tam).

9.   Socialna razsežnost družb v Evropski uniji in nova vloga evropskih svetov delavcev — družbena odgovornost podjetij v svetovnem gospodarstvu

| 9.1 | V nedavnem ključnem mnenju je EESO razpravljal o vlogi evropskih svetov delavcev v povezavi s strategijo družbene odgovornosti podjetij (30). Mnenje je poudarilo potrebo po dialogu z glavnimi zainteresiranimi stranmi pri doseganju ciljev družbe: delavci, strankami, dobavitelji, lokalnimi ali regionalnimi predstavniki, potrošniškimi in okoljskimi organizacijami: „Prostovoljno sodelovanje je neločljivo povezano z dobro organiziranim dialogom z zainteresiranimi stranmi“; „Še zlasti pomemben je dialog za zainteresirane strani, ki sodelujejo v vrednostni verigi“. |
| --- | --- |

9.1

V nedavnem ključnem mnenju je EESO razpravljal o vlogi evropskih svetov delavcev v povezavi s strategijo družbene odgovornosti podjetij (30). Mnenje je poudarilo potrebo po dialogu z glavnimi zainteresiranimi stranmi pri doseganju ciljev družbe: delavci, strankami, dobavitelji, lokalnimi ali regionalnimi predstavniki, potrošniškimi in okoljskimi organizacijami: „Prostovoljno sodelovanje je neločljivo povezano z dobro organiziranim dialogom z zainteresiranimi stranmi“; „Še zlasti pomemben je dialog za zainteresirane strani, ki sodelujejo v vrednostni verigi“.

| 9.2 | Na podlagi tega je EESO izjavil, da je „na evropski ravni prostovoljen in/ali s pogajanji dosežen pristop za obravnavanje izzivov, povezanih z DOP, odločilna etapa vseh multinacionalk, ki so ustanovile odbor za evropsko podjetje. Omogoča tudi, da se nove države članice temu razvoju pridružijo. Odbori za evropsko podjetje morajo igrati svojo vlogo pri integraciji DOP v politiko podjetja. Ti odbori so privilegirano mesto internih zainteresiranih strani. Usklajena politika DOP mora upoštevati tudi zunanje zainteresirane strani, zlasti vse delavce (začasni delavci, delavci podizvajalcev, ki so zaposleni v podjetju, obrtniki in drugi samostojni delavci, ki delajo za podjetja) in kolikor je mogoče udeležence v vrednostni verigi (podizvajalci, dobavitelji)“. |
| --- | --- |

9.2

Na podlagi tega je EESO izjavil, da je „na evropski ravni prostovoljen in/ali s pogajanji dosežen pristop za obravnavanje izzivov, povezanih z DOP, odločilna etapa vseh multinacionalk, ki so ustanovile odbor za evropsko podjetje. Omogoča tudi, da se nove države članice temu razvoju pridružijo. Odbori za evropsko podjetje morajo igrati svojo vlogo pri integraciji DOP v politiko podjetja. Ti odbori so privilegirano mesto internih zainteresiranih strani. Usklajena politika DOP mora upoštevati tudi zunanje zainteresirane strani, zlasti vse delavce (začasni delavci, delavci podizvajalcev, ki so zaposleni v podjetju, obrtniki in drugi samostojni delavci, ki delajo za podjetja) in kolikor je mogoče udeležence v vrednostni verigi (podizvajalci, dobavitelji)“.

| 9.3 | V svojem sporočilu o strategiji za trajnostni razvoj
   (31) je Komisija pozvala, da družbe, ki kotirajo na borzi, objavijo v svojih letnih poročilih „trojno spodnjo mejo“, ki bo izmerila njihovo uspešnost glede na gospodarska, okoljska in socialna merila. Te informacije je treba sporočiti tudi evropskim svetom delavcev. |
| --- | --- |

9.3

V svojem sporočilu o strategiji za trajnostni razvoj
   (31) je Komisija pozvala, da družbe, ki kotirajo na borzi, objavijo v svojih letnih poročilih „trojno spodnjo mejo“, ki bo izmerila njihovo uspešnost glede na gospodarska, okoljska in socialna merila. Te informacije je treba sporočiti tudi evropskim svetom delavcev.

| 9.3.1 | Del 2(b) standardnih pravil nedavne direktive o evropski zadrugi je socialno odgovornost uvrstil med področja, o katerih se morajo podjetja in delavci med seboj posvetovati. |
| --- | --- |

9.3.1

Del 2(b) standardnih pravil nedavne direktive o evropski zadrugi je socialno odgovornost uvrstil med področja, o katerih se morajo podjetja in delavci med seboj posvetovati.

| 9.4 | EESO z zadovoljstvom sprejema dejstvo, da v skladu s tem pristopom podjetje ni več zgolj gospodarski subjekt, temveč velja tudi za pomemben subjekt v socialnem kontekstu, zmožen bistveno prispevati k izboljšanju kakovosti življenja vseh neposredno udeleženih strani in regij. |
| --- | --- |

9.4

EESO z zadovoljstvom sprejema dejstvo, da v skladu s tem pristopom podjetje ni več zgolj gospodarski subjekt, temveč velja tudi za pomemben subjekt v socialnem kontekstu, zmožen bistveno prispevati k izboljšanju kakovosti življenja vseh neposredno udeleženih strani in regij.

| 9.5 | EESO se seznanja z nedavnim sporočilom Evropske komisije z dne 22. marca 2006 o družbeni odgovornosti podjetij, ki poudarja pomen vloge delavcev in njihovih sindikatov pri uporabi praks družbene odgovornosti (32):
  „Ozaveščenost, razumevanje in sprejemanje družbene odgovornosti podjetij so se v zadnjih nekaj letih izboljšali, delno kot posledica Foruma za družbeno odgovornost podjetij in drugih ukrepov, ki jih je podprla Komisija. Istočasno so pobude s strani podjetij in drugih interesnih strani prispevale k razvoju družbene odgovornosti podjetij v Evropi in po svetu. Socialni dialog, zlasti na sektorski ravni, je bil učinkovito sredstvo za promocijo pobud družbene odgovornosti podjetij, evropski svet delavcev pa je prav tako imel konstruktivno vlogo pri razvoju najboljše prakse družbene odgovornosti podjetij. Kljub temu je treba sprejem, izvajanje in strateško integracijo družbene odgovornosti podjetij s strani evropskih podjetij dodatno izboljšati. Vlogo zaposlenih, njihovih predstavnikov in sindikatov je pri razvoju in izvajanju praks družbene odgovornosti podjetij mogoče še nadalje pospeševati. Zunanje interesne strani, vključno z nevladnimi organizacijami, potrošniki in vlagatelji, morajo imeti večjo vlogo pri spodbujanju in nagrajevanju odgovornega poslovnega obnašanja. Javni organi na vseh ravneh morajo dodatno izboljševati skladnost svojih politik pri podpori trajnostnemu razvoju, gospodarski rasti in ustvarjanju delovnih mest. Vizija EU o dolgoročni blaginji, solidarnosti in varnosti prav tako zajema mednarodno sfero. Komisija se zaveda povezav med sprejemom družbene odgovornosti podjetij v EU in po svetu ter verjame, da bi se morala evropska podjetja obnašati odgovorno v skladu z evropskimi vrednotami in mednarodno dogovorjenimi normami in standardi, kjer koli poslujejo.“ |
| --- | --- |

9.5

EESO se seznanja z nedavnim sporočilom Evropske komisije z dne 22. marca 2006 o družbeni odgovornosti podjetij, ki poudarja pomen vloge delavcev in njihovih sindikatov pri uporabi praks družbene odgovornosti (32):

„Ozaveščenost, razumevanje in sprejemanje družbene odgovornosti podjetij so se v zadnjih nekaj letih izboljšali, delno kot posledica Foruma za družbeno odgovornost podjetij in drugih ukrepov, ki jih je podprla Komisija. Istočasno so pobude s strani podjetij in drugih interesnih strani prispevale k razvoju družbene odgovornosti podjetij v Evropi in po svetu. Socialni dialog, zlasti na sektorski ravni, je bil učinkovito sredstvo za promocijo pobud družbene odgovornosti podjetij, evropski svet delavcev pa je prav tako imel konstruktivno vlogo pri razvoju najboljše prakse družbene odgovornosti podjetij. Kljub temu je treba sprejem, izvajanje in strateško integracijo družbene odgovornosti podjetij s strani evropskih podjetij dodatno izboljšati. Vlogo zaposlenih, njihovih predstavnikov in sindikatov je pri razvoju in izvajanju praks družbene odgovornosti podjetij mogoče še nadalje pospeševati. Zunanje interesne strani, vključno z nevladnimi organizacijami, potrošniki in vlagatelji, morajo imeti večjo vlogo pri spodbujanju in nagrajevanju odgovornega poslovnega obnašanja. Javni organi na vseh ravneh morajo dodatno izboljševati skladnost svojih politik pri podpori trajnostnemu razvoju, gospodarski rasti in ustvarjanju delovnih mest. Vizija EU o dolgoročni blaginji, solidarnosti in varnosti prav tako zajema mednarodno sfero. Komisija se zaveda povezav med sprejemom družbene odgovornosti podjetij v EU in po svetu ter verjame, da bi se morala evropska podjetja obnašati odgovorno v skladu z evropskimi vrednotami in mednarodno dogovorjenimi normami in standardi, kjer koli poslujejo.“

| 9.6 | V Direktivi 2003/51, ki spreminja direktive o letnih in konsolidiranih računovodskih izkazih, je EU jasno zahtevala, da mora analiza, kadar je to potrebno za razumevanje razvoja, delovanja ali položaja družbe, zajemati nefinančne ključne kazalce uspešnosti, vključno z informacijami v zvezi z okoljskimi zadevami in zadevami delavcev. V teh položajih bi morali evropski sveti delavcev dobivati vse informacije, finančne in nefinančne, ki so pomembne za cilje družbene odgovornosti podjetij. Direktiva priznava pomembnost okoljskih in socialnih vprašanj v zvezi z upravljanjem podjetij. |
| --- | --- |

9.6

V Direktivi 2003/51, ki spreminja direktive o letnih in konsolidiranih računovodskih izkazih, je EU jasno zahtevala, da mora analiza, kadar je to potrebno za razumevanje razvoja, delovanja ali položaja družbe, zajemati nefinančne ključne kazalce uspešnosti, vključno z informacijami v zvezi z okoljskimi zadevami in zadevami delavcev. V teh položajih bi morali evropski sveti delavcev dobivati vse informacije, finančne in nefinančne, ki so pomembne za cilje družbene odgovornosti podjetij. Direktiva priznava pomembnost okoljskih in socialnih vprašanj v zvezi z upravljanjem podjetij.

| 9.7 | EESO se je v svojem mnenju o družbeni odgovornosti podjetij
   (33) opredelil za sistem koregulacije na evropski ravni: „treba je razviti poseben evropski kontekst družbene odgovornosti podjetij na podlagi skupnih pobud in prostovoljnih sporazumov med socialnimi partnerji“. |
| --- | --- |

9.7

EESO se je v svojem mnenju o družbeni odgovornosti podjetij
   (33) opredelil za sistem koregulacije na evropski ravni: „treba je razviti poseben evropski kontekst družbene odgovornosti podjetij na podlagi skupnih pobud in prostovoljnih sporazumov med socialnimi partnerji“.

| 9.8 | Organizirana civilna družba lahko v ta namen v okviru dialektičnega in kooperativnega procesa veliko prispeva, tako da sodeluje pri pripravi ciljev (človekove pravice, socialni standardi, prednostne naloge zdravstvene in okoljske politike itd.) in da se zavzema za višjo raven transparentnosti in odprtosti dejavnosti podjetja. Namen nikakor ni zamenjavati različne vloge, od podjetnikov do sindikatov in nevladnih organizacij, ampak obogatiti vse udeležene subjekte s primerjanjem in razmišljanjem o vprašanjih skupnega interesa. Ta pristop lahko samo podpre njihovo tradicionalno vlogo in dodatno prispeva k veljavni zakonodaji, ne da bi pri tem oviral njihov nadaljnji razvoj. |
| --- | --- |

9.8

Organizirana civilna družba lahko v ta namen v okviru dialektičnega in kooperativnega procesa veliko prispeva, tako da sodeluje pri pripravi ciljev (človekove pravice, socialni standardi, prednostne naloge zdravstvene in okoljske politike itd.) in da se zavzema za višjo raven transparentnosti in odprtosti dejavnosti podjetja. Namen nikakor ni zamenjavati različne vloge, od podjetnikov do sindikatov in nevladnih organizacij, ampak obogatiti vse udeležene subjekte s primerjanjem in razmišljanjem o vprašanjih skupnega interesa. Ta pristop lahko samo podpre njihovo tradicionalno vlogo in dodatno prispeva k veljavni zakonodaji, ne da bi pri tem oviral njihov nadaljnji razvoj.

| 9.9 | Za evropski socialni model je značilno spoštovanje, ki ga ima vedno in povsod do človekovega dostojanstva, in zaščita, ki jo prek sistemov socialnega skrbstva zagotavlja najranljivejšim. V današnji Evropi mora biti mogoče kjer koli uveljaviti državljanske pravice, tudi na delovnem mestu. Velik dosežek zgoraj omenjenih direktiv o pravicah in direktive o evropskem svetu delavcev je uskladitev teh pravic, kar zagotavlja — vsaj uradno — dostojanstvo delavcem v vseh državah članicah. Postopek še ni dokončan in ga je treba pospešiti. Komisija mora priznati tiste nove elemente, ki so se pojavili v zadnjih 12 letih, in sprejeti najustreznejše odločitve za okrepitev občutka pripadnosti Uniji pri državah članicah. |
| --- | --- |

9.9

Za evropski socialni model je značilno spoštovanje, ki ga ima vedno in povsod do človekovega dostojanstva, in zaščita, ki jo prek sistemov socialnega skrbstva zagotavlja najranljivejšim. V današnji Evropi mora biti mogoče kjer koli uveljaviti državljanske pravice, tudi na delovnem mestu. Velik dosežek zgoraj omenjenih direktiv o pravicah in direktive o evropskem svetu delavcev je uskladitev teh pravic, kar zagotavlja — vsaj uradno — dostojanstvo delavcem v vseh državah članicah. Postopek še ni dokončan in ga je treba pospešiti. Komisija mora priznati tiste nove elemente, ki so se pojavili v zadnjih 12 letih, in sprejeti najustreznejše odločitve za okrepitev občutka pripadnosti Uniji pri državah članicah.

V Bruslju, 13. septembra 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  COM(2006) 136 konč.

1

(2)  Mnenje EESO o praktični uporabi Direktive o Evropskih svetih delavcev (94/45/ES) in vidikih te direktive, ki bi morda morali biti revidirani (poročevalec: Piette), UL C 10, 14. 1. 2004, str. 11.

2

praktični uporabi Direktive o Evropskih svetih delavcev (94/45/ES) in vidikih te direktive, ki bi morda morali biti revidirani

(3)  Dokument EP (A 5 028/2001).

3

(4)  Poročilo Evropskega parlamenta A5-0282/2001 konč. z dne 17. julija o poročilu Komisije o uporabi Direktive 94/45/ES, Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve.

4

poročilu Komisije o uporabi Direktive 94/45/ES, Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve

(5)  Prim. opombo 2.

5

(6)  Glej dokument z dne 1.6.2006.

6

(7)  Glej dokument CEEP z dne 18.6.2004: Odgovor CEEP na prvo stopnjo posvetovanja z evropskimi socialnimi partnerji o pregledu direktive o evropskih svetih delavcev (Answer to the first-stage consultation of the European Social Partners on the review of the European Work Councils Directive).

7

Odgovor CEEP na prvo stopnjo posvetovanja z evropskimi socialnimi partnerji o pregledu direktive o evropskih svetih delavcev (Answer to the first-stage consultation of the European Social Partners on the review of the European Work Councils Directive)

(8)  Glej dokument z dne 1.6.2004.

8

(9)  Memorandum sindikata za predsedovanje Luksemburga Evropski uniji (Trade Union Memorandum to the Luxembourg Presidency of the European Union) — ETUC, marec 2005.

9

Trade Union Memorandum to the Luxembourg Presidency of the European Union)

(10)  Mnenje EESO o Sporočilu Komisije o socialni agendi (poročevalka: Engelen-Kefer), UL C 294, 25.11.2005, str. 14.

10

Sporočilu Komisije o socialni agendi

(11)  Isto.

11

(12)  Jeremy Waddington, univerza v Manchestru: Pogledi predstavnikov ESD za ETUI (The views of EWC representatives for ETUI), november 2005.

12

The views of EWC representatives for ETUI

(13)  Mark Carley, Pogajanje na evropski ravni — skupna besedila, o katerih so se pogajali ESD (Bargaining at European level. Joint texts negotiated by EWC), Dublin 2001.

13

Bargaining at European level

(14)  Kerckhofs in Pas, baza podatkov evropskega sveta delavcev ustanove ETUI (december 2004).

14

(15)  COM(2005) 120 končno.

15

(16)  Mnenje EESO Socialni dialog in udeležba delavcev, ki je ključ za predvidevanje in obvladovanje sprememb v industriji,29. september 2005, poročevalec: Zöhrer, UL C 24, 31.1.2006, str. 90.

16

Socialni dialog in udeležba delavcev, ki je ključ za predvidevanje in obvladovanje sprememb v industriji,

(17)  Mnenje EESO o obsegu in posledicah preseljevanj podjetij na nove lokacije (poročevalec: Rodríguez García-Caro), UL C 294, 25.11.2005, str. 9, točka 4.5.10.

17

obsegu in posledicah preseljevanj podjetij na nove lokacije

(18)  Glej člen 137 PEC, zdaj člen III–210 nove rimske pogodbe.

18

(19)  Vključno s tistimi, ki varujejo delavce v primeru kolektivnega odpuščanja ali prenosa podjetja (Direktiva 98/59 in Direktiva 2001/23), varnosti in zdravja pri delu (Direktiva 89/391 in posebne direktive), udeležbe delavcev na splošno (Direktiva 2002/14) in v posebnih zadevah družb (Direktiva 2001/86 o udeležbi delavcev v evropski družbi (SE) in Direktiva 2003/72 o udeležbi delavcev v evropski zadrugi (SCE)).

19

(20)  Člen II–87, Pravica delavcev do obveščanja in posvetovanja s podjetjem, ki poudarja vsebino člena 21 Evropske socialne listine Evropskega sveta, kakor je bila spremenjena leta 1996 s točkama 17 in 18 Listine Skupnosti iz leta 1989.

20

Pravica delavcev do obveščanja in posvetovanja s podjetjem

(21)  (Sodišče, sodba z dne 29 marca 2001 v zadevi C-62/99, Bofrost, in sodba z dne 11. julija 2002 v zadevi C-440/00, Kühne).

21

(22)  Prim. uvodno izjavo 7 v preambuli Direktive 2002/14.

22

(23)  Prim. uvodno izjavo 9 v preambuli Direktive 2002/14.

23

(24)  Glej Direktivo 2001/86 in tudi Direktivo 2003/72, del 2 standardnih pravil.

24

(25)  Mnenje EESO Socialni dialog in udeležba delavcev, ki je ključ za predvidevanje in obvladovanje sprememb v industriji, 29.9.2005 (poročevalec: Zöhrer), UL C 24, 31.1.2006, str. 90.

25

Socialni dialog in udeležba delavcev, ki je ključ za predvidevanje in obvladovanje sprememb v industriji

(26)  Izkušnje z evropskimi sveti delavcev, 7. april 2005, ETUC, UNICE, UEAPME in CEEP.

26

(27)  Varstvo pravic delavcev v primeru kolektivnega odpuščanja ali prenosa družbe, Direktiva 2002/14.

27

(28)  Študija Infopointa o sporazumih — iz aprila 2004 — je pokazala, da ima le 51 % evropskih svetov delavcev takšen pripravljalni odbor. To lahko povzroči težave, ker se večina evropskih svetov delavcev — okoli 70 % — sestaja le enkrat na leto. Če takega majhnega pripravljalnega odbora, ki lahko zagotovi kontinuiteto stikov med predstavniki delavcev v posameznih podružnicah, državami, vodstvi družb in evropskimi združenji, ni, to lahko močno ovira delovanje in učinkovitost evropskih svetov delavcev.

28

(29)  Raziskava NSZZ Solidarnosc, A. Matla, 2004.

29

(30)  Mnenje EESO o instrumentih za merjenje in informiranje o družbeni odgovornosti podjetij v globalnem gospodarstvu, UL C 286, 17.11.2005, str. 12.

30

instrumentih za merjenje in informiranje o družbeni odgovornosti podjetij v globalnem gospodarstvu

(31)  COM(2001) 264 konč.

31

(32)  COM(2006) 136 konč.

32

(33)  Mnenje EESO Družbena odgovornost podjetij (poročevalka: Hornung-Draus), UL C 125, 27. 5. 2002.

33

Družbena odgovornost podjetij

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/147 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/147

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sodelovanju civilne družbe v boju proti organiziranemu kriminalu in terorizmu

(2006/C 318/26)

Evropska komisija je 28. oktobra 2005 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za pripravo raziskovalnega mnenja na: Sodelovanje civilne družbe v boju proti organiziranemu kriminalu in terorizmu

Strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 13. julija 2006. Poročevalci so bili g. Rodríguez García-Caro, g. Pariza Castaños in g. Cabra de Luna.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 13. septembra) s 182 glasovi za, 6 glasovi proti in 11 vzdržanimi glasovi.

1.   Uvod

| 1.1 | Podpredsednica Evropske komisije, Margot Wallström, je zaprosila Evropski ekonomsko-socialni odbor, da pripravi raziskovalno mnenje o pogojih in prednostnih nalogah sodelovanja civilne družbe ter vlogi javno-zasebnega partnerstva v boju proti organiziranemu kriminalu in terorizmu, temi velikega političnega in socialnega pomena v Evropi, pri kateri se Odbor šteje za ključnega akterja. Čeprav sta terorizem in organizirani kriminal dve različni težavi, mnenje obravnava obe temi, kot je zaprosila Komisija. |
| --- | --- |

1.1

Podpredsednica Evropske komisije, Margot Wallström, je zaprosila Evropski ekonomsko-socialni odbor, da pripravi raziskovalno mnenje o pogojih in prednostnih nalogah sodelovanja civilne družbe ter vlogi javno-zasebnega partnerstva v boju proti organiziranemu kriminalu in terorizmu, temi velikega političnega in socialnega pomena v Evropi, pri kateri se Odbor šteje za ključnega akterja. Čeprav sta terorizem in organizirani kriminal dve različni težavi, mnenje obravnava obe temi, kot je zaprosila Komisija.

| 1.2 | Haaški program je širok politični okvir, ki opredeljuje politike EU na področju svobode, varnosti in pravice. EESO je sprejel mnenje (1), v katerem meni „da mora biti varnostna politika učinkovita, da mora varovati državljane v svobodni in odprti družbi v okviru zakonov, v skladu s pravno državo“. Poudarja tudi, da mora evropska varnostna politika vzpostaviti ravnovesje med svobodo in varstvom temeljnih pravic. |
| --- | --- |

1.2

Haaški program je širok politični okvir, ki opredeljuje politike EU na področju svobode, varnosti in pravice. EESO je sprejel mnenje (1), v katerem meni „da mora biti varnostna politika učinkovita, da mora varovati državljane v svobodni in odprti družbi v okviru zakonov, v skladu s pravno državo“. Poudarja tudi, da mora evropska varnostna politika vzpostaviti ravnovesje med svobodo in varstvom temeljnih pravic.

| 1.3 | V finančni perspektivi je predvideno oblikovanje pomembnih programov za boj proti terorizmu in kriminalu. EESO je sprejel mnenje (2), v katerem opozarja, da je „zaščita temeljnih pravic, svoboščin in varnosti [...] odgovornost vseh članov družbe“. |
| --- | --- |

1.3

V finančni perspektivi je predvideno oblikovanje pomembnih programov za boj proti terorizmu in kriminalu. EESO je sprejel mnenje (2), v katerem opozarja, da je „zaščita temeljnih pravic, svoboščin in varnosti [...] odgovornost vseh članov družbe“.

| 1.4 | Komisija je nedavno objavila sporočilo o novačenju v teroristične organizacije: obravnavanje dejavnikov, ki prispevajo k nasilni radikalizaciji (3), ki določa cilje za preprečevanje novačenja v teroristične skupine. |
| --- | --- |

1.4

Komisija je nedavno objavila sporočilo o novačenju v teroristične organizacije: obravnavanje dejavnikov, ki prispevajo k nasilni radikalizaciji (3), ki določa cilje za preprečevanje novačenja v teroristične skupine.

| 1.5 | V skladu s prošnjo ge. Wallström obravnava mnenje varnost z vidika sodelovanja civilne družbe in javno-zasebnega partnerstva. Izraz „civilna družba“ je mogoče nejasen, saj se nanaša na socialne organizacije, ki se že po svoji naravi razlikujejo od zasebnih podjetij. Partnerstvo med zasebnimi podjetji in akterji ter javno oblastjo je z operativnega in varnostnega vidika temeljnega pomena. Civilna družba igra ključno vlogo pri spodbujanju vrednot pravne države in dejavnem prispevanju k demokratičnemu življenju. |
| --- | --- |

1.5

V skladu s prošnjo ge. Wallström obravnava mnenje varnost z vidika sodelovanja civilne družbe in javno-zasebnega partnerstva. Izraz „civilna družba“ je mogoče nejasen, saj se nanaša na socialne organizacije, ki se že po svoji naravi razlikujejo od zasebnih podjetij. Partnerstvo med zasebnimi podjetji in akterji ter javno oblastjo je z operativnega in varnostnega vidika temeljnega pomena. Civilna družba igra ključno vlogo pri spodbujanju vrednot pravne države in dejavnem prispevanju k demokratičnemu življenju.

2.   Sklepi

| 2.1 | Civilna družba igra ključno vlogo pri spodbujanju vrednot pravne države in dejavnem prispevanju k demokratičnemu življenju. Evropske organizacije civilne družbe opravljajo s spodbujanjem dejavnega evropskega državljanstva in participativne demokracije zelo pozitivno delo v družbi, vendar pa ne morejo in ne smejo nadomestiti nacionalnih in evropskih organov pri praktičnih ukrepih. |
| --- | --- |

2.1

Civilna družba igra ključno vlogo pri spodbujanju vrednot pravne države in dejavnem prispevanju k demokratičnemu življenju. Evropske organizacije civilne družbe opravljajo s spodbujanjem dejavnega evropskega državljanstva in participativne demokracije zelo pozitivno delo v družbi, vendar pa ne morejo in ne smejo nadomestiti nacionalnih in evropskih organov pri praktičnih ukrepih.

| 2.2 | EESO meni, da ne sme noben terorist ali zločinec ubežati pravici zaradi tega, ker notranje meje EU ovirajo ukrepanje policijskih in sodnih organov. EESO poziva institucije Unije in države članice, da oblikujejo in začnejo uporabljati skupno strategijo za boj proti terorizmu in opustijo trenuten način odločanja „v naglici“. |
| --- | --- |

2.2

EESO meni, da ne sme noben terorist ali zločinec ubežati pravici zaradi tega, ker notranje meje EU ovirajo ukrepanje policijskih in sodnih organov. EESO poziva institucije Unije in države članice, da oblikujejo in začnejo uporabljati skupno strategijo za boj proti terorizmu in opustijo trenuten način odločanja „v naglici“.

| 2.3 | EESO meni, da je trenuten način golega medvladnega sodelovanja v veliki meri nezadosten in pogosto neučinkovit. Zato podpira resolucijo Evropskega parlamenta, ki predvideva, da se pri vprašanjih varnosti uporablja načelo kvalificirane večine namesto soglasja in da se za odločanje določi metoda Skupnosti. Ko gre za varnostno politiko, je nujno potrebne „več Evrope“. |
| --- | --- |

2.3

EESO meni, da je trenuten način golega medvladnega sodelovanja v veliki meri nezadosten in pogosto neučinkovit. Zato podpira resolucijo Evropskega parlamenta, ki predvideva, da se pri vprašanjih varnosti uporablja načelo kvalificirane večine namesto soglasja in da se za odločanje določi metoda Skupnosti. Ko gre za varnostno politiko, je nujno potrebne „več Evrope“.

| 2.4 | EESO predlaga, da Europol postane evropska agencija, podrejena političnemu ali sodnemu organu na evropski ravni, z nalogami, ki bodo presegle njegovo sedanjo koordinacijsko vlogo, da bo čim prej sposoben tudi v praksi voditi preiskave na celotnem območju EU v sodelovanju s policijskimi organi držav članic. |
| --- | --- |

2.4

EESO predlaga, da Europol postane evropska agencija, podrejena političnemu ali sodnemu organu na evropski ravni, z nalogami, ki bodo presegle njegovo sedanjo koordinacijsko vlogo, da bo čim prej sposoben tudi v praksi voditi preiskave na celotnem območju EU v sodelovanju s policijskimi organi držav članic.

| 2.5 | EESO podpira pobudo Evropskega parlamenta, ki državam članicam priporoča, da spremenijo kazensko zakonodajo tako, da teroristični zločini, vključeni v okvirni sklep, ne morejo zastarati. EESO podpira zamisel, da mora biti za teroristične zločine pristojno Mednarodno kazensko sodišče. |
| --- | --- |

2.5

EESO podpira pobudo Evropskega parlamenta, ki državam članicam priporoča, da spremenijo kazensko zakonodajo tako, da teroristični zločini, vključeni v okvirni sklep, ne morejo zastarati. EESO podpira zamisel, da mora biti za teroristične zločine pristojno Mednarodno kazensko sodišče.

| 2.6 | EESO predlaga, da se uvedejo šolski programi na evropski ravni in dejavnosti za usposabljanje mladih, da bodo deležni državljanske vzgoje, ki spodbuja demokratične vrednote, enakost, strpnost in razumevanje kulturnih razlik. Ti instrumenti naj bi prispevali k odvračanju mladih od vključevanja v mreže z radikalno in nasilno miselnostjo. |
| --- | --- |

2.6

EESO predlaga, da se uvedejo šolski programi na evropski ravni in dejavnosti za usposabljanje mladih, da bodo deležni državljanske vzgoje, ki spodbuja demokratične vrednote, enakost, strpnost in razumevanje kulturnih razlik. Ti instrumenti naj bi prispevali k odvračanju mladih od vključevanja v mreže z radikalno in nasilno miselnostjo.

| 2.7 | V boju proti nasilni radikalizaciji se morajo EU in države članice posvetovati z organizacijami civilne družbe, ki si dejavno prizadevajo za dialog med verami in kulturami ter se borijo proti rasizmu, ksenofobiji, nestrpnosti in nasilnemu ekstremizmu, da se zmanjšajo napetosti, ki spodbujajo radikalizem in nasilje. Za obravnavo teh vprašanj so lahko dober instrument tudi platforme za javno-zasebno partnerstvo na lokalni ravni, zato bi morale EU in države članice podpirati in spodbujati ustvarjanje takšnih platform. |
| --- | --- |

2.7

V boju proti nasilni radikalizaciji se morajo EU in države članice posvetovati z organizacijami civilne družbe, ki si dejavno prizadevajo za dialog med verami in kulturami ter se borijo proti rasizmu, ksenofobiji, nestrpnosti in nasilnemu ekstremizmu, da se zmanjšajo napetosti, ki spodbujajo radikalizem in nasilje. Za obravnavo teh vprašanj so lahko dober instrument tudi platforme za javno-zasebno partnerstvo na lokalni ravni, zato bi morale EU in države članice podpirati in spodbujati ustvarjanje takšnih platform.

| 2.8 | EESO evropskim institucijam priporoča, da pripravijo zakonodajni okvir minimalnih standardov, ki bo zagotavljal zaščito in priznavanje žrtev terorizma. Predlaga tudi opredelitev priporočil, dobrih praks in smernic za zaščito žrtev terorizma, da bi bilo možno usmerjati in voditi dejavnosti držav na tem področju. |
| --- | --- |

2.8

EESO evropskim institucijam priporoča, da pripravijo zakonodajni okvir minimalnih standardov, ki bo zagotavljal zaščito in priznavanje žrtev terorizma. Predlaga tudi opredelitev priporočil, dobrih praks in smernic za zaščito žrtev terorizma, da bi bilo možno usmerjati in voditi dejavnosti držav na tem področju.

| 2.9 | EESO še enkrat poudarja, da je potrebna skupna zakonodaja EU o nadomestilih za žrtve kriminala. |
| --- | --- |

2.9

EESO še enkrat poudarja, da je potrebna skupna zakonodaja EU o nadomestilih za žrtve kriminala.

| 2.10 | EESO zahteva, da se začnejo nemudoma uporabljati priporočila mednarodne projektne skupine za finančno ukrepanje pri pranju denarja in financiranju terorizma. Države članice torej poziva, da ta priporočila upoštevajo in sprejmejo ustrezne pravne ukrepe. |
| --- | --- |

2.10

EESO zahteva, da se začnejo nemudoma uporabljati priporočila mednarodne projektne skupine za finančno ukrepanje pri pranju denarja in financiranju terorizma. Države članice torej poziva, da ta priporočila upoštevajo in sprejmejo ustrezne pravne ukrepe.

| 2.11 | Odbor poziva medije, predvsem javne, da oblikujejo ustrezne kodekse ravnanja in sodelujejo z javnimi organi ter tako, ob polnem spoštovanju svobode tiska, zagotovijo dostojanstvo in spoštovanje zasebnosti žrtev ter se izognejo objavljanju informacij, ki bi lahko širile propagandne interese terorističnih skupin. |
| --- | --- |

2.11

Odbor poziva medije, predvsem javne, da oblikujejo ustrezne kodekse ravnanja in sodelujejo z javnimi organi ter tako, ob polnem spoštovanju svobode tiska, zagotovijo dostojanstvo in spoštovanje zasebnosti žrtev ter se izognejo objavljanju informacij, ki bi lahko širile propagandne interese terorističnih skupin.

| 2.12 | EESO podpira oblikovanje evropske platforme za javno-zasebno partnerstvo, ki jo je predlagala Komisija in meni, da si je treba zagotoviti sredstva, da bo možno čim bolje izkoristiti učinke javno-zasebnega partnerstva med državami članicami ter med Unijo in državami članicami. Meni, da je nujno potrebno obsežno sodelovanje za spodbujanje sinergij, ki se lahko prenesejo v boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu, ne da bi pri tem kratili posebne pravice EESO kot posvetovalnega organa. V točki 13.4.2 tega mnenja Odbor predstavlja glavne cilje, ki bi jih po njegovem mnenju moralo doseči javno-zasebno partnerstvo. |
| --- | --- |

2.12

EESO podpira oblikovanje evropske platforme za javno-zasebno partnerstvo, ki jo je predlagala Komisija in meni, da si je treba zagotoviti sredstva, da bo možno čim bolje izkoristiti učinke javno-zasebnega partnerstva med državami članicami ter med Unijo in državami članicami. Meni, da je nujno potrebno obsežno sodelovanje za spodbujanje sinergij, ki se lahko prenesejo v boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu, ne da bi pri tem kratili posebne pravice EESO kot posvetovalnega organa. V točki 13.4.2 tega mnenja Odbor predstavlja glavne cilje, ki bi jih po njegovem mnenju moralo doseči javno-zasebno partnerstvo.

3.   Vrednote in načela Evropske unije

| 3.1 | Osnutek ustavne pogodbe opredeljuje vrednote, načela in cilje Evropske unije, Listina o temeljnih pravicah pa zagotavlja ravnovesje med varstvom in svobodo ter pravicami posameznika, vključno s pravico do varstva osebnih podatkov. |
| --- | --- |

3.1

Osnutek ustavne pogodbe opredeljuje vrednote, načela in cilje Evropske unije, Listina o temeljnih pravicah pa zagotavlja ravnovesje med varstvom in svobodo ter pravicami posameznika, vključno s pravico do varstva osebnih podatkov.

| 3.2 | Največja grožnja za demokratične sisteme, njihovo stabilnost ter razvoj niso napadi od zunaj, temveč izguba vitalnosti, dinamike in družbene podpore v samih institucijah. |
| --- | --- |

3.2

Največja grožnja za demokratične sisteme, njihovo stabilnost ter razvoj niso napadi od zunaj, temveč izguba vitalnosti, dinamike in družbene podpore v samih institucijah.

| 3.3 | Velik dosežek Evrope je uspešna vzpostavitev pravne države kot najboljšega načina za demokratično organizacijo oblasti. |
| --- | --- |

3.3

Velik dosežek Evrope je uspešna vzpostavitev pravne države kot najboljšega načina za demokratično organizacijo oblasti.

| 3.4 | „Socialna pravna država“ pomeni izvajanje oblasti v skladu s pravom, spoštovanjem zakonov in vedno večjo zahtevo po demokratični legitimnosti, po drugi strani pa tudi dostop do blaga in storitev za vse državljane, pri čemer so zagotovljene enake možnosti ter enako obravnavanje. |
| --- | --- |

3.4

„Socialna pravna država“ pomeni izvajanje oblasti v skladu s pravom, spoštovanjem zakonov in vedno večjo zahtevo po demokratični legitimnosti, po drugi strani pa tudi dostop do blaga in storitev za vse državljane, pri čemer so zagotovljene enake možnosti ter enako obravnavanje.

4.   Terorizem in organizirani kriminal sta napad na pravno državo

| 4.1 | Terorizem, ki je eden glavnih problemov, s katerimi se sooča svet, trenutno predstavlja bistveno težavo tudi za Evropo, ceno za to pa plačujemo Evropejci. Terorizem izhaja iz različnih ideologij. V preteklih letih se je razvil izredno nevaren skrajni islamski mednarodni terorizem. Zato je zelo težko oblikovati mednarodno opredelitev terorizma. V tem mnenju se uporablja opredelitev, ki jo je sprejel Svet 13. junija 2002 (4). |
| --- | --- |

4.1

Terorizem, ki je eden glavnih problemov, s katerimi se sooča svet, trenutno predstavlja bistveno težavo tudi za Evropo, ceno za to pa plačujemo Evropejci. Terorizem izhaja iz različnih ideologij. V preteklih letih se je razvil izredno nevaren skrajni islamski mednarodni terorizem. Zato je zelo težko oblikovati mednarodno opredelitev terorizma. V tem mnenju se uporablja opredelitev, ki jo je sprejel Svet 13. junija 2002 (4).

| 4.2 | V Evropi deluje tudi veliko vplivnih kriminalnih združb (5). Nekatere so dejavne na nacionalni ravni, najnevarnejše pa delujejo na evropski in mednarodni ravni. ZN so leta 2002 v Palermu sprejeli mednarodno konvencijo (6) na to temo. |
| --- | --- |

4.2

V Evropi deluje tudi veliko vplivnih kriminalnih združb (5). Nekatere so dejavne na nacionalni ravni, najnevarnejše pa delujejo na evropski in mednarodni ravni. ZN so leta 2002 v Palermu sprejeli mednarodno konvencijo (6) na to temo.

| 4.3 | Terorizem in organizirani kriminal ogrožata in slabita bistveno vlogo države: zakonit monopol nad uporabo sile. Evropejci vemo, da je terorizem resnična grožnja, proti kateri se je treba boriti, vendar pa se manj zavedamo nevarnosti organiziranega kriminala, ki lahko prodre v naše institucije in našo družbo ter ima velik in koruptiven vpliv ter hude posledice za gospodarstvo in družbo. |
| --- | --- |

4.3

Terorizem in organizirani kriminal ogrožata in slabita bistveno vlogo države: zakonit monopol nad uporabo sile. Evropejci vemo, da je terorizem resnična grožnja, proti kateri se je treba boriti, vendar pa se manj zavedamo nevarnosti organiziranega kriminala, ki lahko prodre v naše institucije in našo družbo ter ima velik in koruptiven vpliv ter hude posledice za gospodarstvo in družbo.

| 4.4 | Teroristične in kriminalne organizacije uporabljajo podobne postopke za pranje denarja, predvsem prek finančnega sistema in nepremičninskega sektorja. Organizirani kriminal ima zelo velik korupcijski potencial, ki ga skuša uporabiti proti političnim in upravnim organom ter včasih tudi proti organizacijam civilne družbe. |
| --- | --- |

4.4

Teroristične in kriminalne organizacije uporabljajo podobne postopke za pranje denarja, predvsem prek finančnega sistema in nepremičninskega sektorja. Organizirani kriminal ima zelo velik korupcijski potencial, ki ga skuša uporabiti proti političnim in upravnim organom ter včasih tudi proti organizacijam civilne družbe.

| 4.5 | Na mednarodni ravni se nekatera področja organiziranega kriminala in terorizma prekrivajo: trgovanje z orožjem in trgovanje z mamili. Dober primer za konvergenco med terorizmom in organiziranim kriminalom je izsiljevanje. Teroristične skupine pogosto delujejo podobno kot mafijske organizacije, ki svoja barbarska dejanja financirajo s kriminalnimi dejavnostmi: trgovanjem z mamili, orožjem in ljudmi, goljufijami s kreditnimi karticami, oboroženimi napadi, ropi ter izsiljevanjem samostojnih podjetnikov in poslovnežev, nezakonitimi igrami na srečo ter drugimi kaznivimi dejanji. |
| --- | --- |

4.5

Na mednarodni ravni se nekatera področja organiziranega kriminala in terorizma prekrivajo: trgovanje z orožjem in trgovanje z mamili. Dober primer za konvergenco med terorizmom in organiziranim kriminalom je izsiljevanje. Teroristične skupine pogosto delujejo podobno kot mafijske organizacije, ki svoja barbarska dejanja financirajo s kriminalnimi dejavnostmi: trgovanjem z mamili, orožjem in ljudmi, goljufijami s kreditnimi karticami, oboroženimi napadi, ropi ter izsiljevanjem samostojnih podjetnikov in poslovnežev, nezakonitimi igrami na srečo ter drugimi kaznivimi dejanji.

| 4.6 | Terorizem in organizirani kriminal sta dve različni težavi: terorizem ima politične motive in prizadene evropske družbe v posameznih obdobjih zgodovine, organizirani kriminal pa je problem javnega reda in miru, ki trajno vpliva na družbo. |
| --- | --- |

4.6

Terorizem in organizirani kriminal sta dve različni težavi: terorizem ima politične motive in prizadene evropske družbe v posameznih obdobjih zgodovine, organizirani kriminal pa je problem javnega reda in miru, ki trajno vpliva na družbo.

| 4.7 | Čeprav se korenine in cilji terorizma ter organiziranega kriminala razlikujejo, imata skupen interes: uničiti ali oslabiti pravno državo, da bi dosegla svoje cilje. |
| --- | --- |

4.7

Čeprav se korenine in cilji terorizma ter organiziranega kriminala razlikujejo, imata skupen interes: uničiti ali oslabiti pravno državo, da bi dosegla svoje cilje.

| 4.7.1 | Teroristične organizacije, ki delujejo v nekaterih evropskih državah, poskušajo uresničiti svoje politične cilje s terorjem, kriminalom, grožnjami in izsiljevanjem, vendar pa se zavedajo, da bodo svoje totalitarne sanje uresničile šele, ko bodo uničile ali oslabile pravno državo in sodno oblast. |
| --- | --- |

4.7.1

Teroristične organizacije, ki delujejo v nekaterih evropskih državah, poskušajo uresničiti svoje politične cilje s terorjem, kriminalom, grožnjami in izsiljevanjem, vendar pa se zavedajo, da bodo svoje totalitarne sanje uresničile šele, ko bodo uničile ali oslabile pravno državo in sodno oblast.

| 4.7.2 | Cilj organiziranega kriminala je zmanjšati in omejiti področje delovanja pravne države ter razširiti območje nekaznovanosti in brezpravja. Prizadeva si za razvoj vzporedne družbe brez prava in zakonov, ki bi ji vladale mafija in kriminalne združbe. |
| --- | --- |

4.7.2

Cilj organiziranega kriminala je zmanjšati in omejiti področje delovanja pravne države ter razširiti območje nekaznovanosti in brezpravja. Prizadeva si za razvoj vzporedne družbe brez prava in zakonov, ki bi ji vladale mafija in kriminalne združbe.

| 4.7.3 | Meje, ki ločujejo pravno državo in nekaznovanost, so včasih lahko nejasne. Teroristom in njihovim socialnim mrežam ter organiziranim kriminalcem je v nekaterih delih Evrope uspelo oslabiti državo s širjenjem terorja in korupcije znotraj političnega sistema. |
| --- | --- |

4.7.3

Meje, ki ločujejo pravno državo in nekaznovanost, so včasih lahko nejasne. Teroristom in njihovim socialnim mrežam ter organiziranim kriminalcem je v nekaterih delih Evrope uspelo oslabiti državo s širjenjem terorja in korupcije znotraj političnega sistema.

| 4.7.4 | Pravna država je odziv na težave, ki jih povzročata terorizem in organizirani kriminal, saj zagotavlja ravnovesje med svobodo in varnostjo, skupno ukrepanje policije in sodstva, evropsko in mednarodno sodelovanje ter dejavno prizadevanje državljanov in civilne družbe. |
| --- | --- |

4.7.4

Pravna država je odziv na težave, ki jih povzročata terorizem in organizirani kriminal, saj zagotavlja ravnovesje med svobodo in varnostjo, skupno ukrepanje policije in sodstva, evropsko in mednarodno sodelovanje ter dejavno prizadevanje državljanov in civilne družbe.

| 4.7.5 | Družba in organi oblasti v boju proti teroristom in organiziranemu kriminalu ne smejo popustiti ali boja opustiti. Teroristične organizacije spodbuja možnost uresničitve njihovih ciljev, zato si morajo družba in javni organi odločno prizadevati za njihov neuspeh. |
| --- | --- |

4.7.5

Družba in organi oblasti v boju proti teroristom in organiziranemu kriminalu ne smejo popustiti ali boja opustiti. Teroristične organizacije spodbuja možnost uresničitve njihovih ciljev, zato si morajo družba in javni organi odločno prizadevati za njihov neuspeh.

5.   Odgovor civilne družbe na terorizem in organizirani kriminal

| 5.1 | Terorizem je resna kršitev človekovih pravic, ker predstavlja neposreden napad na življenje in svobodo ljudi. |
| --- | --- |

5.1

Terorizem je resna kršitev človekovih pravic, ker predstavlja neposreden napad na življenje in svobodo ljudi.

| 5.2 | Operativna stran boja proti terorizmu in organiziranemu kriminalu je dolžnost države, ki mora zagotoviti svobodo in varnost državljanov. To odgovornost nosita zlasti policija in sodstvo. Pri svojem ukrepanju morajo države upoštevati primerno ravnovesje med svobodo in varnostjo ter spoštovati temeljne (človekove pravice in javne svoboščine) ter demokratične vrednote (pravno državo), saj je, kot je EESO že poudaril (7), „zgodovina [...] pokazala, da so odprte in svobodne družbe najuspešnejše pri varovanju varnosti“. |
| --- | --- |

5.2

Operativna stran boja proti terorizmu in organiziranemu kriminalu je dolžnost države, ki mora zagotoviti svobodo in varnost državljanov. To odgovornost nosita zlasti policija in sodstvo. Pri svojem ukrepanju morajo države upoštevati primerno ravnovesje med svobodo in varnostjo ter spoštovati temeljne (človekove pravice in javne svoboščine) ter demokratične vrednote (pravno državo), saj je, kot je EESO že poudaril (7), „zgodovina [...] pokazala, da so odprte in svobodne družbe najuspešnejše pri varovanju varnosti“.

| 5.3 | Civilna družba stalno krepi demokracijo in vrednote pravne države ter se na ta način bori proti terorizmu in organiziranemu kriminalu v družbi, da bi preprečila njun razvoj in zmanjšala njune učinke. Organizacije civilne družbe ne morejo in ne smejo nadomestiti nacionalnih in evropskih organov pri praktičnih ukrepih. |
| --- | --- |

5.3

Civilna družba stalno krepi demokracijo in vrednote pravne države ter se na ta način bori proti terorizmu in organiziranemu kriminalu v družbi, da bi preprečila njun razvoj in zmanjšala njune učinke. Organizacije civilne družbe ne morejo in ne smejo nadomestiti nacionalnih in evropskih organov pri praktičnih ukrepih.

| 5.4 | Kriminala, terorja in izsiljevanja ne upravičuje nobena ideologija ali razlog. Uporaba nasilja za uresničitev političnih ciljev ni legitimna. Terorizem nima razlogov, ker ga nič ne upravičuje. Še naprej se je treba boriti proti politični in socialni legitimaciji terorizma, proti radikalnim političnim stališčem, za katera je terorizem le še en instrument političnega ukrepanja. |
| --- | --- |

5.4

Kriminala, terorja in izsiljevanja ne upravičuje nobena ideologija ali razlog. Uporaba nasilja za uresničitev političnih ciljev ni legitimna. Terorizem nima razlogov, ker ga nič ne upravičuje. Še naprej se je treba boriti proti politični in socialni legitimaciji terorizma, proti radikalnim političnim stališčem, za katera je terorizem le še en instrument političnega ukrepanja.

| 5.5 | Veliko evropskih državljanov ne razume resnosti grožnje terorizma, nekateri celo dvomijo vanjo. Državljani imajo pravico biti ustrezno obveščeni o ogroženosti svoje varnosti in pritiskati na javne oblasti, da se bolj učinkovito borijo proti terorizmu in organiziranemu kriminalu. |
| --- | --- |

5.5

Veliko evropskih državljanov ne razume resnosti grožnje terorizma, nekateri celo dvomijo vanjo. Državljani imajo pravico biti ustrezno obveščeni o ogroženosti svoje varnosti in pritiskati na javne oblasti, da se bolj učinkovito borijo proti terorizmu in organiziranemu kriminalu.

| 5.6 | Evropske organizacije civilne družbe opravljajo zelo pozitivno delo v družbi s spodbujanjem dejavnega evropskega državljanstva in bolj participativne demokracije. |
| --- | --- |

5.6

Evropske organizacije civilne družbe opravljajo zelo pozitivno delo v družbi s spodbujanjem dejavnega evropskega državljanstva in bolj participativne demokracije.

| 5.7 | Politični sistemi so odvisni od svoje notranje življenjske moči. Življenjska moč Evrope izhaja iz demokratične narave družbe. Družba mora političnim institucijam in sistemom ves čas vlivati življenjsko moč, državljani in civilna družba pa morajo braniti in podpirati socialno pravno državo, ki naj bi zagotavljala in varovala njihovo svobodo in socialno blaginjo. |
| --- | --- |

5.7

Politični sistemi so odvisni od svoje notranje življenjske moči. Življenjska moč Evrope izhaja iz demokratične narave družbe. Družba mora političnim institucijam in sistemom ves čas vlivati življenjsko moč, državljani in civilna družba pa morajo braniti in podpirati socialno pravno državo, ki naj bi zagotavljala in varovala njihovo svobodo in socialno blaginjo.

| 5.8 | Vendar pa je evropska zgodovina 20. stoletja pokazala, da so politične vrednote demokracije izredno ranljive. Državljani in organizacije civilne družbe morajo braniti vrednote in načela, na katerih temelji demokracija Evrope. |
| --- | --- |

5.8

Vendar pa je evropska zgodovina 20. stoletja pokazala, da so politične vrednote demokracije izredno ranljive. Državljani in organizacije civilne družbe morajo braniti vrednote in načela, na katerih temelji demokracija Evrope.

| 5.9 | Participativna demokracija in pravna država ne moreta obstajati in se spreminjati brez podpore državljanov in njihovih organizacij. Socialna družba daje prek dejavnosti svojih organizacij socialni in demokratični pravni državi ves čas nove impulze proti relativizmu in radikalizaciji. |
| --- | --- |

5.9

Participativna demokracija in pravna država ne moreta obstajati in se spreminjati brez podpore državljanov in njihovih organizacij. Socialna družba daje prek dejavnosti svojih organizacij socialni in demokratični pravni državi ves čas nove impulze proti relativizmu in radikalizaciji.

| 5.10 | Nekatere skupine prebivalcev si ne prizadevajo dovolj: obstaja pomanjkanje socialne zavesti za prostitucijo, trgovino s prepovedanimi drogami, pranje denarja, piratstvo izdelkov itd. |
| --- | --- |

5.10

Nekatere skupine prebivalcev si ne prizadevajo dovolj: obstaja pomanjkanje socialne zavesti za prostitucijo, trgovino s prepovedanimi drogami, pranje denarja, piratstvo izdelkov itd.

| 5.11 | Državljani in organizacije civilne družbe bi lahko bili bolj dejavni v boju proti organiziranemu kriminalu, ker lahko le-ta zelo koruptivno vpliva na politične sisteme. |
| --- | --- |

5.11

Državljani in organizacije civilne družbe bi lahko bili bolj dejavni v boju proti organiziranemu kriminalu, ker lahko le-ta zelo koruptivno vpliva na politične sisteme.

6.   Evropa — območje svobode, varnosti in pravice

| 6.1 | Haaški program opredeljuje cilje EU, v skladu s katerimi bo ta postala skupno območje svobode, varnosti in pravice, vendar bo preteklo še veliko časa, preden bo cilj uresničen. |
| --- | --- |

6.1

Haaški program opredeljuje cilje EU, v skladu s katerimi bo ta postala skupno območje svobode, varnosti in pravice, vendar bo preteklo še veliko časa, preden bo cilj uresničen.

| 6.2 | Medtem kriminalci in teroristi izkoriščajo to šibkost Evrope, da bi ubežali pravici. Zaradi prostega pretoka ljudi, kapitala in blaga je lahko prepustnost meja ugodna za kriminalce, medtem ko za politično in sodno ukrepanje meje še vedno obstajajo. |
| --- | --- |

6.2

Medtem kriminalci in teroristi izkoriščajo to šibkost Evrope, da bi ubežali pravici. Zaradi prostega pretoka ljudi, kapitala in blaga je lahko prepustnost meja ugodna za kriminalce, medtem ko za politično in sodno ukrepanje meje še vedno obstajajo.

| 6.3 | EESO ne more sprejeti dejstva, da bi teroristi ali zločinci lahko ubežali pravici zaradi tega, ker za ukrepanje policijskih in sodnih organov še vedno obstajajo notranje meje. |
| --- | --- |

6.3

EESO ne more sprejeti dejstva, da bi teroristi ali zločinci lahko ubežali pravici zaradi tega, ker za ukrepanje policijskih in sodnih organov še vedno obstajajo notranje meje.

| 6.4 | EU mora pripraviti skupno strategijo za boj proti terorizmu. Komisija in Svet morata ostati stalna politična spodbujevalca in premostiti trenuten način sprejemanja odločitev „v naglici“. Politično in pravosodno sodelovanje v Evropi je krhko, ker so razpoložljivi pravni in operativni instrumenti nezadostni v boju proti terorizmu in organiziranemu kriminalu. Za večino instrumentov so pristojne države članice, v Pogodbi pa ti instrumenti spadajo pod tretji steber EU, tj. na medvladno raven. |
| --- | --- |

6.4

EU mora pripraviti skupno strategijo za boj proti terorizmu. Komisija in Svet morata ostati stalna politična spodbujevalca in premostiti trenuten način sprejemanja odločitev „v naglici“. Politično in pravosodno sodelovanje v Evropi je krhko, ker so razpoložljivi pravni in operativni instrumenti nezadostni v boju proti terorizmu in organiziranemu kriminalu. Za večino instrumentov so pristojne države članice, v Pogodbi pa ti instrumenti spadajo pod tretji steber EU, tj. na medvladno raven.

| 6.5 | Evropsko varnostno strategijo je treba razviti v okviru Skupnosti in s tem preseči zdajšnje stanje, za katerega je značilno le medvladno sodelovanje. Ohranjanje teh področij v tretjem stebru EU zmanjšuje njihovo učinkovitost in omejuje področje uporabe. EESO poziva Svet, da oblikuje skupen, splošen in koherenten pravni okvir za varnostno politiko. Uporabi se lahko člen 42 Pogodbe EU, kot je predlagal Evropski parlament (8), pri čemer se pravilo o soglasju nadomesti z načelom kvalificirane večine. |
| --- | --- |

6.5

Evropsko varnostno strategijo je treba razviti v okviru Skupnosti in s tem preseči zdajšnje stanje, za katerega je značilno le medvladno sodelovanje. Ohranjanje teh področij v tretjem stebru EU zmanjšuje njihovo učinkovitost in omejuje področje uporabe. EESO poziva Svet, da oblikuje skupen, splošen in koherenten pravni okvir za varnostno politiko. Uporabi se lahko člen 42 Pogodbe EU, kot je predlagal Evropski parlament (8), pri čemer se pravilo o soglasju nadomesti z načelom kvalificirane večine.

| 6.6 | Kriminalne združbe svoje dejavnosti redno izvajajo na zunanjih mejah. Nadzorne službe, zlasti pa same carinske službe in njihove službe mednarodne medsebojne upravne pomoči, morajo bolj učinkovito uporabljati carinski zakonik EU. Carinski zakonik EU mora predvideti harmonizacijo obtožb in kazni na celotnem carinskem območju Skupnosti, uveljavitev splošne veljave kazenskega pregona (ekstrateritorialen kazenski pregon znotraj EU) in vzajemno priznavanje izdanih sodb. V svojih prejšnjih mnenjih je EESO predlagal, da se ustanovi evropska mejna policija (9). |
| --- | --- |

6.6

Kriminalne združbe svoje dejavnosti redno izvajajo na zunanjih mejah. Nadzorne službe, zlasti pa same carinske službe in njihove službe mednarodne medsebojne upravne pomoči, morajo bolj učinkovito uporabljati carinski zakonik EU. Carinski zakonik EU mora predvideti harmonizacijo obtožb in kazni na celotnem carinskem območju Skupnosti, uveljavitev splošne veljave kazenskega pregona (ekstrateritorialen kazenski pregon znotraj EU) in vzajemno priznavanje izdanih sodb. V svojih prejšnjih mnenjih je EESO predlagal, da se ustanovi evropska mejna policija (9).

| 6.7 | Države članice morajo pospešiti izmenjavo informacij med obveščevalnimi in varnostnimi službami v zvezi z nevarnostmi za notranjo in zunanjo varnost EU. Združiti morajo svoje strateške analize teroristične ogroženosti in oblikovati skupne načrte za zaščito osnovne infrastrukture. |
| --- | --- |

6.7

Države članice morajo pospešiti izmenjavo informacij med obveščevalnimi in varnostnimi službami v zvezi z nevarnostmi za notranjo in zunanjo varnost EU. Združiti morajo svoje strateške analize teroristične ogroženosti in oblikovati skupne načrte za zaščito osnovne infrastrukture.

| 6.8 | Načelo dostopnosti informacij je ključni dejavnik za izboljšanje učinkovitosti policije. To načelo označuje nov pristop k izboljšanju čezmejne izmenjave informacij o kazenskem pregonu v EU, ki temelji na tem, da lahko uradnik organa kazenskega pregona ene države članice od druge države članice pridobi vse informacije, ki jih potrebuje za preiskavo (10). Za izvajanje tega načela bo potrebno veliko zaupanja med organi kazenskega pregona držav članic. Pomanjkanje zaupanja, katerega vzroke in razloge bi bilo treba analizirati in z njimi seznaniti civilno družbo, je bilo namreč doslej ena največjih ovir za sodelovanje na evropski ravni. |
| --- | --- |

6.8

Načelo dostopnosti informacij je ključni dejavnik za izboljšanje učinkovitosti policije. To načelo označuje nov pristop k izboljšanju čezmejne izmenjave informacij o kazenskem pregonu v EU, ki temelji na tem, da lahko uradnik organa kazenskega pregona ene države članice od druge države članice pridobi vse informacije, ki jih potrebuje za preiskavo (10). Za izvajanje tega načela bo potrebno veliko zaupanja med organi kazenskega pregona držav članic. Pomanjkanje zaupanja, katerega vzroke in razloge bi bilo treba analizirati in z njimi seznaniti civilno družbo, je bilo namreč doslej ena največjih ovir za sodelovanje na evropski ravni.

| 6.9 | Treba je okrepiti vlogo EU in razviti evropsko varnostno strategijo v okviru Skupnosti, da se izboljša njena učinkovitost in preglednost. Ko gre za varnostno politiko, je nujno potrebne „več Evrope“. EESO je predlagal (11), da se za področje varnosti sprejme metoda Skupnosti, ki daje Komisiji pravico do pobude, Parlamentu pa pravico do soodločanja. Poleg tega bi moral Svet opustiti pravilo soglasja in sprejemati odločitve z večino, Sodišče Evropskih skupnosti pa bi moralo dobiti ustrezne pristojnosti. |
| --- | --- |

6.9

Treba je okrepiti vlogo EU in razviti evropsko varnostno strategijo v okviru Skupnosti, da se izboljša njena učinkovitost in preglednost. Ko gre za varnostno politiko, je nujno potrebne „več Evrope“. EESO je predlagal (11), da se za področje varnosti sprejme metoda Skupnosti, ki daje Komisiji pravico do pobude, Parlamentu pa pravico do soodločanja. Poleg tega bi moral Svet opustiti pravilo soglasja in sprejemati odločitve z večino, Sodišče Evropskih skupnosti pa bi moralo dobiti ustrezne pristojnosti.

| 6.10 | Europol mora preseči svojo trenutno vlogo koordinatorja. EESO predlaga, da Europol postane agencija z operativno zmogljivostjo, ki bo lahko vodila preiskave na celotnem ozemlju EU. Haaški program poziva k tesnejšemu praktičnemu sodelovanju in usklajevanju na nacionalni ravni med organi kazenskega pregona, sodnimi in carinskimi organi ter med njimi in Europolom. Države članice morajo promovirati Europol kot evropsko agencijo in mu omogočiti, da bo skupaj z Eurojustom imel odločilno vlogo v boju proti organiziranemu kriminalu in terorizmu. Dejstvo, da protokolov o spremembi Konvencije o Europolu še vedno niso ratificirale ali pričele izvajati vse države članice (12), je nesprejemljivo. To je nujno treba urediti, če želimo, da Europol resnično prejme potrebna sredstva, ki jih potrebuje za učinkovito delovanje kot temeljni kamen evropskega policijskega sodelovanja. Od 1. januarja 2006 dalje bo Europol svoja letna poročila o stanju na področju kriminala v Evropski uniji zamenjal z „ocenami ogroženosti“ v zvezi z resnimi oblikami organiziranega kriminala. |
| --- | --- |

6.10

Europol mora preseči svojo trenutno vlogo koordinatorja. EESO predlaga, da Europol postane agencija z operativno zmogljivostjo, ki bo lahko vodila preiskave na celotnem ozemlju EU. Haaški program poziva k tesnejšemu praktičnemu sodelovanju in usklajevanju na nacionalni ravni med organi kazenskega pregona, sodnimi in carinskimi organi ter med njimi in Europolom. Države članice morajo promovirati Europol kot evropsko agencijo in mu omogočiti, da bo skupaj z Eurojustom imel odločilno vlogo v boju proti organiziranemu kriminalu in terorizmu. Dejstvo, da protokolov o spremembi Konvencije o Europolu še vedno niso ratificirale ali pričele izvajati vse države članice (12), je nesprejemljivo. To je nujno treba urediti, če želimo, da Europol resnično prejme potrebna sredstva, ki jih potrebuje za učinkovito delovanje kot temeljni kamen evropskega policijskega sodelovanja. Od 1. januarja 2006 dalje bo Europol svoja letna poročila o stanju na področju kriminala v Evropski uniji zamenjal z „ocenami ogroženosti“ v zvezi z resnimi oblikami organiziranega kriminala.

| 6.11 | Naloga Eurojusta je koordinirati nacionalne sodne organe v boju proti organiziranemu kriminalu in terorizmu, vendar pa je kljub doseženim napredkom od njegove ustanovitve še zelo oddaljen od uresničitve zastavljenih ciljev. Eurojust razpolaga le z omejenimi pravnimi in finančnimi sredstvi, poleg tega so različne tudi obveznosti držav članic, saj v nekaterih državah zakonodaja premalo spodbuja pravosodno sodelovanje. |
| --- | --- |

6.11

Naloga Eurojusta je koordinirati nacionalne sodne organe v boju proti organiziranemu kriminalu in terorizmu, vendar pa je kljub doseženim napredkom od njegove ustanovitve še zelo oddaljen od uresničitve zastavljenih ciljev. Eurojust razpolaga le z omejenimi pravnimi in finančnimi sredstvi, poleg tega so različne tudi obveznosti držav članic, saj v nekaterih državah zakonodaja premalo spodbuja pravosodno sodelovanje.

| 6.12 | EESO predlaga, da se prek Eurojusta izboljša učinkovitost skupnih preiskav sodnikov in državnih tožilcev v EU v boju proti terorizmu in organiziranemu kriminalu. Podatke o preiskavah v posameznih državah je treba posredovati Eurojustu, ki mora ustvariti ustrezno evropsko bazo podatkov. |
| --- | --- |

6.12

EESO predlaga, da se prek Eurojusta izboljša učinkovitost skupnih preiskav sodnikov in državnih tožilcev v EU v boju proti terorizmu in organiziranemu kriminalu. Podatke o preiskavah v posameznih državah je treba posredovati Eurojustu, ki mora ustvariti ustrezno evropsko bazo podatkov.

| 6.13 | Nujno je pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, vendar odnos med sodnimi organi trenutno temelji na pomanjkanju zaupanja. Na področju kazenskega prava nimamo niti „evropske pravosodne kulture“ niti minimalnih skupnih standardov. Državljani moramo vztrajati pri tem, da institucije EU in države članice upoštevajo poziv k največjemu možnemu pravosodnemu sodelovanju med vsemi državami in zahtevati, da ne sme noben terorist ali zločinec ubežati pravici zaradi težav pri sporazumevanju ali ker niso vzpostavljeni postopki sodelovanja. |
| --- | --- |

6.13

Nujno je pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, vendar odnos med sodnimi organi trenutno temelji na pomanjkanju zaupanja. Na področju kazenskega prava nimamo niti „evropske pravosodne kulture“ niti minimalnih skupnih standardov. Državljani moramo vztrajati pri tem, da institucije EU in države članice upoštevajo poziv k največjemu možnemu pravosodnemu sodelovanju med vsemi državami in zahtevati, da ne sme noben terorist ali zločinec ubežati pravici zaradi težav pri sporazumevanju ali ker niso vzpostavljeni postopki sodelovanja.

| 6.14 | EESO podpira pobudo Evropskega parlamenta, ki državam članicam priporoča, da spremenijo kazensko zakonodajo tako, da teroristični zločini, vključeni v okvirni sklep, ne morejo zastarati. Zato EESO (13) tudi močno podpira zamisel, da mora biti za teroristične zločine pristojno Mednarodno kazensko sodišče. |
| --- | --- |

6.14

EESO podpira pobudo Evropskega parlamenta, ki državam članicam priporoča, da spremenijo kazensko zakonodajo tako, da teroristični zločini, vključeni v okvirni sklep, ne morejo zastarati. Zato EESO (13) tudi močno podpira zamisel, da mora biti za teroristične zločine pristojno Mednarodno kazensko sodišče.

| 6.15 | Za državljane so zdajšnje razmere nerazumljive in nesprejemljive. Nerazumljivo je predvsem to, da države članice blokirajo pobude, ker dajejo prednost svojim posebnim pravicam namesto prednostnim nalogam skupnega boja proti terorizmu in organiziranemu kriminalu. Evropski državljani ne razumejo razpršenosti instrumentov in orodij za boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu v EU; za uresničitev istega cilja obstaja namreč veliko med seboj neusklajenih subjektov, kot so na primer koordinator Sveta za boj proti terorizmu, komisar za pravosodje, svobodo in varnost, Europol, Eurojust itd. |
| --- | --- |

6.15

Za državljane so zdajšnje razmere nerazumljive in nesprejemljive. Nerazumljivo je predvsem to, da države članice blokirajo pobude, ker dajejo prednost svojim posebnim pravicam namesto prednostnim nalogam skupnega boja proti terorizmu in organiziranemu kriminalu. Evropski državljani ne razumejo razpršenosti instrumentov in orodij za boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu v EU; za uresničitev istega cilja obstaja namreč veliko med seboj neusklajenih subjektov, kot so na primer koordinator Sveta za boj proti terorizmu, komisar za pravosodje, svobodo in varnost, Europol, Eurojust itd.

| 6.16 | Razpršenost sredstev ni najboljši način za dosego učinkovitosti. Eurojust in Europol morata premagati trenutne težave pri sodelovanju in okrepiti skupne preiskovalne skupine. Obveščevalne službe morajo izboljšati postopke posredovanja informacij znotraj Europola. Pri kriminalističnih preiskavah mora z Europolom in Eurojustom sodelovati tudi OLAF. Različne službe in agencije morajo izmenjavati informacije in rezultate preiskav ter s tem izboljšati učinkovitost svojih dejavnosti v boju proti kriminalcem. |
| --- | --- |

6.16

Razpršenost sredstev ni najboljši način za dosego učinkovitosti. Eurojust in Europol morata premagati trenutne težave pri sodelovanju in okrepiti skupne preiskovalne skupine. Obveščevalne službe morajo izboljšati postopke posredovanja informacij znotraj Europola. Pri kriminalističnih preiskavah mora z Europolom in Eurojustom sodelovati tudi OLAF. Različne službe in agencije morajo izmenjavati informacije in rezultate preiskav ter s tem izboljšati učinkovitost svojih dejavnosti v boju proti kriminalcem.

| 6.17 | Ker je terorizem globalna grožnja, je protiterorizem prisoten tudi v zunanji in varnostni politiki EU. Ključna vprašanja te politike so učinkoviti večstranski odnosi in mednarodno sodelovanje. EESO meni, da morajo prizadevanja EU za boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu dopolnjevati prizadevanja regionalnih organizacij z enakimi vrednotami in interesi kot EU. Zato naj spomnimo, da si je treba prizadevati za sinergijo in načine spodbujanja sodelovanja z organizacijami, kot so ZN, OVSE in Svet Evrope, na področjih, na katerih imajo ti organi dodano vrednost, ko gre za uresničevanje ciljev ukrepov EU za boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu. |
| --- | --- |

6.17

Ker je terorizem globalna grožnja, je protiterorizem prisoten tudi v zunanji in varnostni politiki EU. Ključna vprašanja te politike so učinkoviti večstranski odnosi in mednarodno sodelovanje. EESO meni, da morajo prizadevanja EU za boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu dopolnjevati prizadevanja regionalnih organizacij z enakimi vrednotami in interesi kot EU. Zato naj spomnimo, da si je treba prizadevati za sinergijo in načine spodbujanja sodelovanja z organizacijami, kot so ZN, OVSE in Svet Evrope, na področjih, na katerih imajo ti organi dodano vrednost, ko gre za uresničevanje ciljev ukrepov EU za boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu.

| 6.18 | Za zmanjšanje nekaterih tveganj radikalizacije si mora Evropa prizadevati za zunanjo politiko, ki spodbuja vrednote demokracije, miru, dialog med različnimi kulturami, boj proti revščini in korupciji, širjenje človekovih pravic po vsem svetu ter mednarodno sodelovanje v okviru ZN. |
| --- | --- |

6.18

Za zmanjšanje nekaterih tveganj radikalizacije si mora Evropa prizadevati za zunanjo politiko, ki spodbuja vrednote demokracije, miru, dialog med različnimi kulturami, boj proti revščini in korupciji, širjenje človekovih pravic po vsem svetu ter mednarodno sodelovanje v okviru ZN.

7.   Vloga civilne družbe pri preprečevanju nasilne radikalizacije

| 7.1 | Organizacije civilne družbe so izraz demokratičnih pravic državljanov, da se med seboj združujejo in igrajo aktivno vlogo, na primer v socialnem, političnem ali kulturnem življenju. Organizacije civilne družbe so v okviru svojega delovanja pomembni akterji pri preprečevanju terorizma, saj spodbujajo socialno kohezijo in delujejo proti dejavnikom, ki prispevajo k nasilni radikalizaciji. Za svojo dejavnost širjenja evropskih vrednot morajo dobiti potrebna sredstva. |
| --- | --- |

7.1

Organizacije civilne družbe so izraz demokratičnih pravic državljanov, da se med seboj združujejo in igrajo aktivno vlogo, na primer v socialnem, političnem ali kulturnem življenju. Organizacije civilne družbe so v okviru svojega delovanja pomembni akterji pri preprečevanju terorizma, saj spodbujajo socialno kohezijo in delujejo proti dejavnikom, ki prispevajo k nasilni radikalizaciji. Za svojo dejavnost širjenja evropskih vrednot morajo dobiti potrebna sredstva.

| 7.2 | Teroristi ne pripadajo nobenemu družbenemu razredu in nobeni določeni starostni skupini, zato lahko nekateri sektorji družbe postanejo ranljivi. Revščina, neuspeh v šoli, pomanjkanje zaposlitvenih možnosti, diskriminacija, pomanjkanje državljanskih vrednot, krize identitete, socialna izključenost itd. ustvarjajo ugodno podlago za frustracije, na kateri sekte, verski fundamentalisti, teroristične skupine in kriminalne organizacije širijo svoje mreže za iskanje pripadnikov. |
| --- | --- |

7.2

Teroristi ne pripadajo nobenemu družbenemu razredu in nobeni določeni starostni skupini, zato lahko nekateri sektorji družbe postanejo ranljivi. Revščina, neuspeh v šoli, pomanjkanje zaposlitvenih možnosti, diskriminacija, pomanjkanje državljanskih vrednot, krize identitete, socialna izključenost itd. ustvarjajo ugodno podlago za frustracije, na kateri sekte, verski fundamentalisti, teroristične skupine in kriminalne organizacije širijo svoje mreže za iskanje pripadnikov.

| 7.3 | EESO na splošno soglaša s stališčem Komisije (14) v sporočilu z naslovom Novačenje v teroristične organizacije — Obravnavanje dejavnikov, ki prispevajo k nasilni radikalizaciji. To je tudi področje dejavnosti organizacij civilne družbe. |
| --- | --- |

7.3

EESO na splošno soglaša s stališčem Komisije (14) v sporočilu z naslovom Novačenje v teroristične organizacije — Obravnavanje dejavnikov, ki prispevajo k nasilni radikalizaciji. To je tudi področje dejavnosti organizacij civilne družbe.

7.4   EESO želi v nadaljevanju izpostaviti najpomembnejše vidike.

| 7.4.1 | Programi morajo biti namenjeni zlasti mladim v šolskih letih, da se prepreči njihovo vključevanje v mreže radikalne in nasilne miselnosti. Šolske programe in dejavnosti za usposabljanje mladih bi bilo treba izvajati na evropski ravni, da bodo deležni državljanske vzgoje, ki spodbuja demokratične vrednote, enakost, strpnost in razumevanje kulturnih razlik. |
| --- | --- |

7.4.1

Programi morajo biti namenjeni zlasti mladim v šolskih letih, da se prepreči njihovo vključevanje v mreže radikalne in nasilne miselnosti. Šolske programe in dejavnosti za usposabljanje mladih bi bilo treba izvajati na evropski ravni, da bodo deležni državljanske vzgoje, ki spodbuja demokratične vrednote, enakost, strpnost in razumevanje kulturnih razlik.

| 7.4.2 | Evropska strategija zaposlovanja in lizbonski cilji morajo okrepiti politike, ki spodbujajo poklicno vključevanje najbolj ranljivih posameznikov in manjšin. |
| --- | --- |

7.4.2

Evropska strategija zaposlovanja in lizbonski cilji morajo okrepiti politike, ki spodbujajo poklicno vključevanje najbolj ranljivih posameznikov in manjšin.

| 7.4.3 | Civilna družba in javni organi imajo pomembno izobraževalno vlogo, da vsem ljudem, ne glede na njihovo poreklo, zagotovijo dostop do ustreznih informacij in usposabljanja o vrednotah pluralizma, svobodi vesti in vere, enakosti med spoloma, strpnosti in nevtralnosti države, ki so temelji demokratične pravne države v Evropi. |
| --- | --- |

7.4.3

Civilna družba in javni organi imajo pomembno izobraževalno vlogo, da vsem ljudem, ne glede na njihovo poreklo, zagotovijo dostop do ustreznih informacij in usposabljanja o vrednotah pluralizma, svobodi vesti in vere, enakosti med spoloma, strpnosti in nevtralnosti države, ki so temelji demokratične pravne države v Evropi.

| 7.4.4 | EESO je pripravil že več predlogov s ciljem, da postane integracija prednostni cilj politike priseljevanja Skupnosti (15). |
| --- | --- |

7.4.4

EESO je pripravil že več predlogov s ciljem, da postane integracija prednostni cilj politike priseljevanja Skupnosti (15).

| 7.4.5 | Oblikovalci mnenj in mediji lahko z uravnoteženimi informacijami pozitivno prispevajo k integraciji. |
| --- | --- |

7.4.5

Oblikovalci mnenj in mediji lahko z uravnoteženimi informacijami pozitivno prispevajo k integraciji.

| 7.4.6 | Današnje evropske družbe so kulturno in etnično mešane, vendar pa narodne, etnične ali verske manjšine trpijo zaradi številnih težav, povezanih z rasizmom, ksenofobijo in diskriminacijo. |
| --- | --- |

7.4.6

Današnje evropske družbe so kulturno in etnično mešane, vendar pa narodne, etnične ali verske manjšine trpijo zaradi številnih težav, povezanih z rasizmom, ksenofobijo in diskriminacijo.

| 7.4.7 | V Evropi obstajajo socialne organizacije, ki zelo dejavno spodbujajo dialog med verami in kulturami ter se borijo proti nestrpnosti, rasizmu, ksenofobiji in nasilnemu ekstremizmu. |
| --- | --- |

7.4.7

V Evropi obstajajo socialne organizacije, ki zelo dejavno spodbujajo dialog med verami in kulturami ter se borijo proti nestrpnosti, rasizmu, ksenofobiji in nasilnemu ekstremizmu.

| 7.4.8 | Organi oblasti se morajo posvetovati s temi organizacijami in vzpostaviti sisteme za sodelovanje, da se zmanjšajo napetosti, ki spodbujajo radikalizem in nasilje. Podjetja, sindikati in vse organizacije civilne družbe imajo ključno vlogo pri usposabljanju, vključevanju in boju proti diskriminaciji. |
| --- | --- |

7.4.8

Organi oblasti se morajo posvetovati s temi organizacijami in vzpostaviti sisteme za sodelovanje, da se zmanjšajo napetosti, ki spodbujajo radikalizem in nasilje. Podjetja, sindikati in vse organizacije civilne družbe imajo ključno vlogo pri usposabljanju, vključevanju in boju proti diskriminaciji.

| 7.5 | EESO podpira razvoj programov za raziskovanje in analizo družbenih procesov, povezanih z nasilno radikalizacijo, terorizmom in organiziranim kriminalom, ter predlaga, da Komisija zagotovi sredstva za pomoč ustvarjalnim enotam, univerzam in raziskovalnim središčem. |
| --- | --- |

7.5

EESO podpira razvoj programov za raziskovanje in analizo družbenih procesov, povezanih z nasilno radikalizacijo, terorizmom in organiziranim kriminalom, ter predlaga, da Komisija zagotovi sredstva za pomoč ustvarjalnim enotam, univerzam in raziskovalnim središčem.

8.   Upoštevanje žrtev

| 8.1 | Žrtve terorizma na lastni koži občutijo nasilje, ki je usmerjeno na celotno družbo in vrednote, ki jih ta predstavlja. Žrtve so pravi odraz terorizma; so prvi glas družbe in njena prva bojna črta v boju proti terorizmu. Žrtve so tiste, ki lahko najbolje spodbudijo potrebno zavzemanje družbe za boj proti terorizmu in sprožijo odziv državljanov. Usmerjanje pozornosti na žrtve je tudi najboljši način za politično in moralno diskreditacijo ter osamitev teroristov. |
| --- | --- |

8.1

Žrtve terorizma na lastni koži občutijo nasilje, ki je usmerjeno na celotno družbo in vrednote, ki jih ta predstavlja. Žrtve so pravi odraz terorizma; so prvi glas družbe in njena prva bojna črta v boju proti terorizmu. Žrtve so tiste, ki lahko najbolje spodbudijo potrebno zavzemanje družbe za boj proti terorizmu in sprožijo odziv državljanov. Usmerjanje pozornosti na žrtve je tudi najboljši način za politično in moralno diskreditacijo ter osamitev teroristov.

| 8.2 | Najboljši način za večje priznavanje žrtev in spomina nanje je obramba demokracije in pravne države, da bo lahko Evropa svobodna in odprta družba. |
| --- | --- |

8.2

Najboljši način za večje priznavanje žrtev in spomina nanje je obramba demokracije in pravne države, da bo lahko Evropa svobodna in odprta družba.

| 8.3 | Žrtve tako ali drugače predstavljajo to, česar teroristi in organizirani kriminalci ne morejo sprejeti: zakonito in demokratično oblast, ki je podrejena pravni državi. Civilna družba mora ta družbeni in politični nauk prenesti naprej, da bodo žrtve lahko deležne potrebnega družbenega in političnega priznanja državljanov: demokratičnosti in pravni državi je treba vedno dajati nove impulze. |
| --- | --- |

8.3

Žrtve tako ali drugače predstavljajo to, česar teroristi in organizirani kriminalci ne morejo sprejeti: zakonito in demokratično oblast, ki je podrejena pravni državi. Civilna družba mora ta družbeni in politični nauk prenesti naprej, da bodo žrtve lahko deležne potrebnega družbenega in političnega priznanja državljanov: demokratičnosti in pravni državi je treba vedno dajati nove impulze.

| 8.4 | Zaščita žrtev je učinkovit preprečevalni ukrep. Žrtve terorizma si zaslužijo polno spoštovanje, podporo in pomoč državljanov ter institucij. Krivičnost njihove izkušnje in njene posledice je treba omiliti z odločnim ukrepanjem civilne družbe ter organov oblasti v državah članicah in EU, da se zadosti njihovim potrebam in omeji njihovo trpljenje, kolikor je mogoče. |
| --- | --- |

8.4

Zaščita žrtev je učinkovit preprečevalni ukrep. Žrtve terorizma si zaslužijo polno spoštovanje, podporo in pomoč državljanov ter institucij. Krivičnost njihove izkušnje in njene posledice je treba omiliti z odločnim ukrepanjem civilne družbe ter organov oblasti v državah članicah in EU, da se zadosti njihovim potrebam in omeji njihovo trpljenje, kolikor je mogoče.

| 8.5 | EESO predlaga EU naslednje ukrepe za zaščito in priznanje žrtev terorizma ter njihovih družin: |
| --- | --- |

8.5

EESO predlaga EU naslednje ukrepe za zaščito in priznanje žrtev terorizma ter njihovih družin:

| 8.5.1 | Treba je pripraviti zakonodajni okvir minimalnih standardov, da se zagotovi pravica do dostojanstva, spoštovanje zasebnosti in družinskega življenja, pravica do finančnega nadomestila, pravica do zdravstvene, psihološke in socialne pomoči, pravica do učinkovitega dostopa do sodnega in pravnega varstva ter pravica do poklicne in socialne reintegracije ter poklicnega in akademskega usposabljanja za zagotovitev enakih možnosti za zaposlovanje. |
| --- | --- |

8.5.1

Treba je pripraviti zakonodajni okvir minimalnih standardov, da se zagotovi pravica do dostojanstva, spoštovanje zasebnosti in družinskega življenja, pravica do finančnega nadomestila, pravica do zdravstvene, psihološke in socialne pomoči, pravica do učinkovitega dostopa do sodnega in pravnega varstva ter pravica do poklicne in socialne reintegracije ter poklicnega in akademskega usposabljanja za zagotovitev enakih možnosti za zaposlovanje.

| 8.5.2 | Državne ukrepe na tem področju morajo usmerjati standardi, priporočila, dobre prakse in smernice za zaščito žrtev terorizma. Komisija mora zagotoviti sredstva, s katerimi bo združenjem žrtvam terorizma pomagala vzpostaviti evropske mreže. |
| --- | --- |

8.5.2

Državne ukrepe na tem področju morajo usmerjati standardi, priporočila, dobre prakse in smernice za zaščito žrtev terorizma. Komisija mora zagotoviti sredstva, s katerimi bo združenjem žrtvam terorizma pomagala vzpostaviti evropske mreže.

| 8.6 | Prav tako je pomembno, da se ne zanemarjajo druge, manj znane žrtve, o katerih mediji ne poročajo tako obsežno. To so žrtve kriminalnih organizacij, ki kršijo človekove pravice enako kot teroristične organizacije. Gre za žrtve izsiljevanja, ropov, drog, žrtve trgovine z ljudmi, prostitucije in trgovine z ženskami ter žrtve ilegalnega izkoriščanja delovne sile. |
| --- | --- |

8.6

Prav tako je pomembno, da se ne zanemarjajo druge, manj znane žrtve, o katerih mediji ne poročajo tako obsežno. To so žrtve kriminalnih organizacij, ki kršijo človekove pravice enako kot teroristične organizacije. Gre za žrtve izsiljevanja, ropov, drog, žrtve trgovine z ljudmi, prostitucije in trgovine z ženskami ter žrtve ilegalnega izkoriščanja delovne sile.

| 8.7 | Vse žrtve kriminala si zaslužijo posebno pozornost organov oblasti in civilne družbe. EESO je pripravil dve mnenji (16), v katerih je pozval k skupni zakonodaji EU o nadomestilih žrtvam kriminala. Zavarovalnice in vzajemne družbe morajo prevzeti nove odgovornosti v zvezi z obravnavo žrtev in v svoje zavarovalne police vključiti boljše kritje za žrtve kriminala. |
| --- | --- |

8.7

Vse žrtve kriminala si zaslužijo posebno pozornost organov oblasti in civilne družbe. EESO je pripravil dve mnenji (16), v katerih je pozval k skupni zakonodaji EU o nadomestilih žrtvam kriminala. Zavarovalnice in vzajemne družbe morajo prevzeti nove odgovornosti v zvezi z obravnavo žrtev in v svoje zavarovalne police vključiti boljše kritje za žrtve kriminala.

9.   Financiranje terorizma in organiziranega kriminala

| 9.1 | EESO je pripravil različna mnenja (17), ki vsebujejo predloge za izboljšanje javno-zasebnega partnerstva za boj proti financiranju terorizma in kriminalnih organizacij. Največjo odgovornost morajo prevzeti finančne ustanove. |
| --- | --- |

9.1

EESO je pripravil različna mnenja (17), ki vsebujejo predloge za izboljšanje javno-zasebnega partnerstva za boj proti financiranju terorizma in kriminalnih organizacij. Največjo odgovornost morajo prevzeti finančne ustanove.

| 9.2 | Pred kratkim je EESO pripravil dve mnenji (18) o obveznostih finančnih ustanov, da zagotovijo večjo preglednost finančnih transakcij, na podlagi česar bo izvajanje nezakonitih dejavnosti oteženo. EESO poziva države članice, da z ustreznimi pravnimi ukrepi poskrbijo za to, da zasebni akterji in nepridobitne organizacije, ki bi lahko postale del mreže, prek katere se usmerjajo sredstva za teroriste, upoštevajo priporočila mednarodne projektne skupine za finančno ukrepanje na področju pranja denarja (FATF) (19) ter priporočila o financiranju terorizma in pranju denarja. Vendar to ne sme voditi do splošnega sumničenja državljanov v organizacijah civilne družbe. |
| --- | --- |

9.2

Pred kratkim je EESO pripravil dve mnenji (18) o obveznostih finančnih ustanov, da zagotovijo večjo preglednost finančnih transakcij, na podlagi česar bo izvajanje nezakonitih dejavnosti oteženo. EESO poziva države članice, da z ustreznimi pravnimi ukrepi poskrbijo za to, da zasebni akterji in nepridobitne organizacije, ki bi lahko postale del mreže, prek katere se usmerjajo sredstva za teroriste, upoštevajo priporočila mednarodne projektne skupine za finančno ukrepanje na področju pranja denarja (FATF) (19) ter priporočila o financiranju terorizma in pranju denarja. Vendar to ne sme voditi do splošnega sumničenja državljanov v organizacijah civilne družbe.

| 9.3 | Za prikrivanje sredstev, ki izvirajo iz terorističnih mrež in mrež organiziranega kriminala, se vedno bolj izkorišča nepremičninski sektor. V nekaterih primerih te skupine vplivajo na lokalne organe s podkupovanjem. Nepremičninska podjetja, večja gradbena podjetja in drugi nosilci dejavnosti v tem sektorju morajo sodelovati z nacionalnimi organi, da preprečijo zlorabo sektorja za prikrivanje nezakonito pridobljenih sredstev ter pranje denarja, ki izvira iz terorističnih in kriminalnih organizacij. |
| --- | --- |

9.3

Za prikrivanje sredstev, ki izvirajo iz terorističnih mrež in mrež organiziranega kriminala, se vedno bolj izkorišča nepremičninski sektor. V nekaterih primerih te skupine vplivajo na lokalne organe s podkupovanjem. Nepremičninska podjetja, večja gradbena podjetja in drugi nosilci dejavnosti v tem sektorju morajo sodelovati z nacionalnimi organi, da preprečijo zlorabo sektorja za prikrivanje nezakonito pridobljenih sredstev ter pranje denarja, ki izvira iz terorističnih in kriminalnih organizacij.

| 9.4 | Mednarodni trg umetnin, znamk in starin se vedno bolj uporablja za prikrivanje denarja, pridobljenega s kriminalnimi dejavnostmi. Podjetja na tem področju morajo dejavneje sodelovati z organi oblasti, da bo trg postal bolj pregleden. |
| --- | --- |

9.4

Mednarodni trg umetnin, znamk in starin se vedno bolj uporablja za prikrivanje denarja, pridobljenega s kriminalnimi dejavnostmi. Podjetja na tem področju morajo dejavneje sodelovati z organi oblasti, da bo trg postal bolj pregleden.

| 9.5 | EU potrebuje skupne pravne in upravne instrumente za sodelovanje z državami članicami v boju proti tem nezakonitim dejavnostim. Svet EU mora zagotoviti, da ima vsaka država članica ustrezno kazensko zakonodajo v okviru minimalnih predpisov Skupnosti, da bo lahko ukrepala proti financiranju terorizma in organiziranega kriminala. |
| --- | --- |

9.5

EU potrebuje skupne pravne in upravne instrumente za sodelovanje z državami članicami v boju proti tem nezakonitim dejavnostim. Svet EU mora zagotoviti, da ima vsaka država članica ustrezno kazensko zakonodajo v okviru minimalnih predpisov Skupnosti, da bo lahko ukrepala proti financiranju terorizma in organiziranega kriminala.

| 9.6 | Akcijski načrt EU za boj proti terorizmu (20) vključuje ukrepe za usklajevanje davčnih in finančnih obveščevalnih služb, ki jih je treba okrepiti. Vse države članice morajo učinkovito ukrepati in zagotoviti ustrezno usklajenost v Svetu. |
| --- | --- |

9.6

Akcijski načrt EU za boj proti terorizmu (20) vključuje ukrepe za usklajevanje davčnih in finančnih obveščevalnih služb, ki jih je treba okrepiti. Vse države članice morajo učinkovito ukrepati in zagotoviti ustrezno usklajenost v Svetu.

10.   Internet in mobilna telefonija

| 10.1 | Internetni operaterji in operaterji mobilne telefonije morajo sodelovati z organi oblasti in ravnati v skladu z zakoni, ki zahtevajo shranjevanje podatkov o internetnem prometu (vendar ne vsebine sporočil). |
| --- | --- |

10.1

Internetni operaterji in operaterji mobilne telefonije morajo sodelovati z organi oblasti in ravnati v skladu z zakoni, ki zahtevajo shranjevanje podatkov o internetnem prometu (vendar ne vsebine sporočil).

| 10.2 | Prav tako morajo sodelovati pri pridobivanju osebnih podatkov pri nakupu kartic za mobilne telefone, saj se teroristične skupine in kriminalne mreže skrivajo za anonimnostjo e-poštnih storitev ali predplačniških kartic za mobilne telefone, da lahko med seboj komunicirajo, ne da bi bile pri tem odkrite, ali celo daljinsko sprožijo eksplozivne naprave. EESO je o tej temi pripravil nekaj mnenj (21), Parlament pa je sprejel poročilo (22), ki ga podpira tudi EESO. |
| --- | --- |

10.2

Prav tako morajo sodelovati pri pridobivanju osebnih podatkov pri nakupu kartic za mobilne telefone, saj se teroristične skupine in kriminalne mreže skrivajo za anonimnostjo e-poštnih storitev ali predplačniških kartic za mobilne telefone, da lahko med seboj komunicirajo, ne da bi bile pri tem odkrite, ali celo daljinsko sprožijo eksplozivne naprave. EESO je o tej temi pripravil nekaj mnenj (21), Parlament pa je sprejel poročilo (22), ki ga podpira tudi EESO.

| 10.3 | Evropska družba je izredno dostopna za kibernetsko kriminaliteto. Kriminalne organizacije vedno bolj uporabljajo internet za nezakonite dejavnosti. |
| --- | --- |

10.3

Evropska družba je izredno dostopna za kibernetsko kriminaliteto. Kriminalne organizacije vedno bolj uporabljajo internet za nezakonite dejavnosti.

| 10.4 | Internet je vedno bolj potreben za dobro delovanje evropskih družb, za podjetja in posameznike, ponudnike osnovnih storitev in javne organe ter za policijo in sodstvo. Evropa se torej srečuje z novo nevarnostjo — kibernetskim terorizmom, ki lahko povzroči zastoj družbe. |
| --- | --- |

10.4

Internet je vedno bolj potreben za dobro delovanje evropskih družb, za podjetja in posameznike, ponudnike osnovnih storitev in javne organe ter za policijo in sodstvo. Evropa se torej srečuje z novo nevarnostjo — kibernetskim terorizmom, ki lahko povzroči zastoj družbe.

| 10.5 | Internetni operaterji bodo morali izboljšati varnostne sisteme ter sodelovati s policijo in sodnimi organi, da bodo obvladali te nove oblike kriminala. |
| --- | --- |

10.5

Internetni operaterji bodo morali izboljšati varnostne sisteme ter sodelovati s policijo in sodnimi organi, da bodo obvladali te nove oblike kriminala.

11.   Mediji

| 11.1 | Zagotavljanje objektivnih informacij je pravica in dolžnost medijev. Pri tem se morajo izogibati vidikom, ki bi lahko bili v interesu terorističnih organizacij. Mediji prav tako ne smejo objavljati podob in informacij, ki kršijo zasebnost in dostojanstvo žrtev; pred tem je treba zaščititi predvsem mlade. Javni mediji morajo biti zgled. |
| --- | --- |

11.1

Zagotavljanje objektivnih informacij je pravica in dolžnost medijev. Pri tem se morajo izogibati vidikom, ki bi lahko bili v interesu terorističnih organizacij. Mediji prav tako ne smejo objavljati podob in informacij, ki kršijo zasebnost in dostojanstvo žrtev; pred tem je treba zaščititi predvsem mlade. Javni mediji morajo biti zgled.

| 11.2 | Mediji lahko določijo ustrezne kodekse ravnanja in sodelujejo z organi, da zajamčijo dostojanstvo in zasebnost žrtev ter se izognejo možnostim širjenja propagandnih interesov terorističnih skupin. |
| --- | --- |

11.2

Mediji lahko določijo ustrezne kodekse ravnanja in sodelujejo z organi, da zajamčijo dostojanstvo in zasebnost žrtev ter se izognejo možnostim širjenja propagandnih interesov terorističnih skupin.

| 11.3 | Komisija trenutno organizira evropsko konferenco, na kateri bodo sodelovali najpomembnejši mediji. EESO meni, da je to dobra priložnost za izmenjavo dobrih praks, vzpostavitev samoregulativnih sistemov, za prispevek k ozaveščanju evropske javnosti in za posredovanje konstruktivne podobe EU. |
| --- | --- |

11.3

Komisija trenutno organizira evropsko konferenco, na kateri bodo sodelovali najpomembnejši mediji. EESO meni, da je to dobra priložnost za izmenjavo dobrih praks, vzpostavitev samoregulativnih sistemov, za prispevek k ozaveščanju evropske javnosti in za posredovanje konstruktivne podobe EU.

12.   Kritična infrastruktura

| 12.1 | Teroristi poskušajo doseči svoje kriminalne cilje tudi z napadi na strateško infrastrukturo in osnovne javne storitve, na primer na prevozna sredstva in prometna ter energetska omrežja in upravljavce, sisteme za oskrbo z vodo, telefonske in komunikacijske operaterje, kraje, na katerih se zbirajo ljudje itd. |
| --- | --- |

12.1

Teroristi poskušajo doseči svoje kriminalne cilje tudi z napadi na strateško infrastrukturo in osnovne javne storitve, na primer na prevozna sredstva in prometna ter energetska omrežja in upravljavce, sisteme za oskrbo z vodo, telefonske in komunikacijske operaterje, kraje, na katerih se zbirajo ljudje itd.

| 12.2 | Evropska družba je izpostavljena tudi novim terorističnim grožnjam: večina strokovnjakov se strinja, da obstajajo resnična in trajna tveganja radiološkega, jedrskega, kemičnega, biološkega ali bakteriološkega napada. Zato morajo sektorji, ki se ukvarjajo s temi proizvodi, izboljšati svoje varnostne sisteme in učinkovito sodelovati z organi kazenskega pregona. |
| --- | --- |

12.2

Evropska družba je izpostavljena tudi novim terorističnim grožnjam: večina strokovnjakov se strinja, da obstajajo resnična in trajna tveganja radiološkega, jedrskega, kemičnega, biološkega ali bakteriološkega napada. Zato morajo sektorji, ki se ukvarjajo s temi proizvodi, izboljšati svoje varnostne sisteme in učinkovito sodelovati z organi kazenskega pregona.

| 12.3 | EESO čestita Komisiji za odlično pobudo v okviru programa za raziskave na področju varnosti (SRC 06) in upa, da bo nadaljevala s financiranjem skupnih javno-zasebnih raziskovalnih projektov za izboljšanje varnosti v skupnem območju EU. |
| --- | --- |

12.3

EESO čestita Komisiji za odlično pobudo v okviru programa za raziskave na področju varnosti (SRC 06) in upa, da bo nadaljevala s financiranjem skupnih javno-zasebnih raziskovalnih projektov za izboljšanje varnosti v skupnem območju EU.

| 12.4 | Ta program je treba v okviru evropske sosedske politike razširiti tudi na naše partnerje ob vzhodnih in južnih mejah EU (Sredozemlje). |
| --- | --- |

12.4

Ta program je treba v okviru evropske sosedske politike razširiti tudi na naše partnerje ob vzhodnih in južnih mejah EU (Sredozemlje).

| 12.5 | Zasebni sektor mora biti v kriznih situacijah pripravljen organom oblasti dati na razpolago svoja sredstva in tako pomagati obvladovati morebitne katastrofalne posledice terorističnih napadov. Zato bi bilo treba določiti področja, na katerih lahko organizirana civilna družba v kriznih situacijah prispeva dodano vrednost ter sprejeti sporazume in konvencije, da se oblikuje učinkovit mehanizem za skupno obvladovanje kriz. |
| --- | --- |

12.5

Zasebni sektor mora biti v kriznih situacijah pripravljen organom oblasti dati na razpolago svoja sredstva in tako pomagati obvladovati morebitne katastrofalne posledice terorističnih napadov. Zato bi bilo treba določiti področja, na katerih lahko organizirana civilna družba v kriznih situacijah prispeva dodano vrednost ter sprejeti sporazume in konvencije, da se oblikuje učinkovit mehanizem za skupno obvladovanje kriz.

| 12.6 | Zmogljivosti za preprečevanje in ukrepanje so odvisne od informacij in učinkovitega upravljanja znanja ter sposobnosti predvidevanja dogodkov. Vsi akterji morajo prevzeti dejavno vlogo pri soočanju z izzivi terorizma in organiziranega kriminala, zato morajo informacije ustrezno krožiti med vpletenimi stranmi. |
| --- | --- |

12.6

Zmogljivosti za preprečevanje in ukrepanje so odvisne od informacij in učinkovitega upravljanja znanja ter sposobnosti predvidevanja dogodkov. Vsi akterji morajo prevzeti dejavno vlogo pri soočanju z izzivi terorizma in organiziranega kriminala, zato morajo informacije ustrezno krožiti med vpletenimi stranmi.

| 12.7 | Vodje podjetij in organizacij civilne družbe (zlasti na strateško pomembnih področjih) morajo prejeti razpoložljive informacije o tistih vidikih terorizma in organiziranega kriminala, ki se nanašajo na njihova področja pristojnosti ali odgovornosti, tako da se lahko pripravijo na nevarnosti in jih preprečijo. |
| --- | --- |

12.7

Vodje podjetij in organizacij civilne družbe (zlasti na strateško pomembnih področjih) morajo prejeti razpoložljive informacije o tistih vidikih terorizma in organiziranega kriminala, ki se nanašajo na njihova področja pristojnosti ali odgovornosti, tako da se lahko pripravijo na nevarnosti in jih preprečijo.

13.   Evropska platforma za javno-zasebno partnerstvo

| 13.1 | Komisija pripravlja sporočilo o javno-zasebnem partnerstvu v boju proti organiziranemu kriminalu in terorizmu, ki vključuje akcijski načrt za javno-zasebna partnerstva. Ključni vidik tega sodelovanja, kot ga določa Komisija, je tako imenovana platforma za javno-zasebno partnerstvo proti organiziranemu kriminalu in terorizmu. Treba bi bilo določiti sestavo, postopek in pravila delovanja te platforme, ki naj bi bila vzpostavljena konec leta. Udeleženci se bodo redno sestajali in razpravljali o vprašanjih skupnega interesa, opredelitvah političnih in zakonodajnih smernic, oblikovanju preventivnih strategij, izmenjavi dobrih praks in informacij itd. |
| --- | --- |

13.1

Komisija pripravlja sporočilo o javno-zasebnem partnerstvu v boju proti organiziranemu kriminalu in terorizmu, ki vključuje akcijski načrt za javno-zasebna partnerstva. Ključni vidik tega sodelovanja, kot ga določa Komisija, je tako imenovana platforma za javno-zasebno partnerstvo proti organiziranemu kriminalu in terorizmu. Treba bi bilo določiti sestavo, postopek in pravila delovanja te platforme, ki naj bi bila vzpostavljena konec leta. Udeleženci se bodo redno sestajali in razpravljali o vprašanjih skupnega interesa, opredelitvah političnih in zakonodajnih smernic, oblikovanju preventivnih strategij, izmenjavi dobrih praks in informacij itd.

| 13.2 | Platforma bo združevala predstavnike držav članic in, na prostovoljni osnovi, predstavniških organizacij evropskih delodajalcev, sindikatov, nevladnih organizacij, ki delujejo na področju boja proti organiziranemu kriminalu in terorizmu, itd. Prizadevala si bo tudi okrepiti prednosti in sinergije, ki jih lahko ustvarijo takšna partnerstva. Končni cilj pobude je zmanjšati posledice organiziranega kriminala in terorizma v Evropi, da bo ta vedno bolj varno ozemlje za dejavnosti javnih organov, državljane in gospodarsko dejavnost. |
| --- | --- |

13.2

Platforma bo združevala predstavnike držav članic in, na prostovoljni osnovi, predstavniških organizacij evropskih delodajalcev, sindikatov, nevladnih organizacij, ki delujejo na področju boja proti organiziranemu kriminalu in terorizmu, itd. Prizadevala si bo tudi okrepiti prednosti in sinergije, ki jih lahko ustvarijo takšna partnerstva. Končni cilj pobude je zmanjšati posledice organiziranega kriminala in terorizma v Evropi, da bo ta vedno bolj varno ozemlje za dejavnosti javnih organov, državljane in gospodarsko dejavnost.

13.3   Pogoji za sodelovanje civilne družbe

| 13.3.1 | Civilna družba upa, da bodo institucije EU in držav članic upoštevale zaskrbljenost državljanov, ki pozivajo k učinkovitosti boja proti terorizmu in organiziranemu kriminalu. Za nerešene probleme v zvezi z bojem proti kriminalu in terorizmu državljani ne želijo sprejeti nobenih nacionalnih, političnih ali pravnih izgovorov, temveč zahtevajo rešitve. Ta forum mora zagotoviti odgovore na njihova vprašanja. |
| --- | --- |

13.3.1

Civilna družba upa, da bodo institucije EU in držav članic upoštevale zaskrbljenost državljanov, ki pozivajo k učinkovitosti boja proti terorizmu in organiziranemu kriminalu. Za nerešene probleme v zvezi z bojem proti kriminalu in terorizmu državljani ne želijo sprejeti nobenih nacionalnih, političnih ali pravnih izgovorov, temveč zahtevajo rešitve. Ta forum mora zagotoviti odgovore na njihova vprašanja.

| 13.3.2 | EESO meni, da je predlog Komisije o oblikovanju javno-zasebne platforme korak naprej, vendar ni dovolj. |
| --- | --- |

13.3.2

EESO meni, da je predlog Komisije o oblikovanju javno-zasebne platforme korak naprej, vendar ni dovolj.

| 13.3.3 | EESO bi moral sodelovati pri vzpostavitvi in ocenjevanju te platforme. |
| --- | --- |

13.3.3

EESO bi moral sodelovati pri vzpostavitvi in ocenjevanju te platforme.

| 13.3.4 | V skladu s Pogodbo zastopa organizirano civilno družbo v EU Evropski ekonomsko-socialni odbor, seveda pa bodo morali pri tem sodelovati tudi drugi akterji, ki zastopajo posebne interese. EESO bi morali kot zastopnika splošnih interesov v tej platformi zastopati trije člani (po eden iz vsake skupine). |
| --- | --- |

13.3.4

V skladu s Pogodbo zastopa organizirano civilno družbo v EU Evropski ekonomsko-socialni odbor, seveda pa bodo morali pri tem sodelovati tudi drugi akterji, ki zastopajo posebne interese. EESO bi morali kot zastopnika splošnih interesov v tej platformi zastopati trije člani (po eden iz vsake skupine).

| 13.3.5 | EESO poziva države članice k spodbujanju vzpostavitve takšnih javno-zasebnih platform na občinski in lokalni ravni, ki bi si prizadevale za uresničitev istih ciljev glede udeležbe in sodelovanja kot platforma, ki naj bi bila vzpostavljena na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

13.3.5

EESO poziva države članice k spodbujanju vzpostavitve takšnih javno-zasebnih platform na občinski in lokalni ravni, ki bi si prizadevale za uresničitev istih ciljev glede udeležbe in sodelovanja kot platforma, ki naj bi bila vzpostavljena na ravni Skupnosti.

13.4   Javno-zasebno partnerstvo v boju proti terorizmu in organiziranemu kriminalu

| 13.4.1 | EESO meni, da bi moralo biti partnerstvo med javnim in zasebnim sektorjem obsežno, da bi se spodbudile in okrepile sinergije, ki se lahko prenesejo v boj proti kriminalu in terorizmu. |
| --- | --- |

13.4.1

EESO meni, da bi moralo biti partnerstvo med javnim in zasebnim sektorjem obsežno, da bi se spodbudile in okrepile sinergije, ki se lahko prenesejo v boj proti kriminalu in terorizmu.

| 13.4.2 | Glavni cilji tega partnerstva:






  a) | Prvi cilj civilne družbe ni le preprečiti nezakonita dejanja terorizma in organiziranega kriminala, ampak preprečiti, da bi ranljivi posamezniki in skupine zašli v teroristične ali kriminalne mreže. |
| --- | --- | --- |

13.4.2

Glavni cilji tega partnerstva:

a)

Prvi cilj civilne družbe ni le preprečiti nezakonita dejanja terorizma in organiziranega kriminala, ampak preprečiti, da bi ranljivi posamezniki in skupine zašli v teroristične ali kriminalne mreže.

| b) | Prepoznati področja, ki jih dejavnosti kriminalnih skupin najbolj ogrožajo, ter spodbujati samozaščito in povezave z varnostnimi silami, ki si prizadevajo za zatrtje organiziranega kriminala in terorizma. |
| --- | --- |

b)

Prepoznati področja, ki jih dejavnosti kriminalnih skupin najbolj ogrožajo, ter spodbujati samozaščito in povezave z varnostnimi silami, ki si prizadevajo za zatrtje organiziranega kriminala in terorizma.

| c) | Zagotoviti informacije in izmenjavo izkušenj, da se zmanjšajo možnosti za kriminalna dejanja. |
| --- | --- |

c)

Zagotoviti informacije in izmenjavo izkušenj, da se zmanjšajo možnosti za kriminalna dejanja.

| d) | Evropske institucije in nacionalne javne organe seznaniti z zaskrbljenostjo različnih sektorjev civilne družbe, da bodo kot prednostno nalogo obravnavali najpomembnejša vprašanja za državljane v zvezi s preprečevanjem in bojem proti kriminalu in terorizmu. |
| --- | --- |

d)

Evropske institucije in nacionalne javne organe seznaniti z zaskrbljenostjo različnih sektorjev civilne družbe, da bodo kot prednostno nalogo obravnavali najpomembnejša vprašanja za državljane v zvezi s preprečevanjem in bojem proti kriminalu in terorizmu.

| e) | Evropske in nacionalne institucije seznaniti z glavnimi potrebami podjetij in organizacij v EU glede zaščite pred organiziranim kriminalom. Razpravljati s temi institucijami o najboljših načinih za zagotovitev zaščite pred kriminalnimi napadi in za boj proti kriminalu. |
| --- | --- |

e)

Evropske in nacionalne institucije seznaniti z glavnimi potrebami podjetij in organizacij v EU glede zaščite pred organiziranim kriminalom. Razpravljati s temi institucijami o najboljših načinih za zagotovitev zaščite pred kriminalnimi napadi in za boj proti kriminalu.

| f) | Opredeliti področja za izmenjavo izkušenj v določenih sektorjih in glede posebej občutljivih tem, s katerimi je organizirani kriminal močno povezan. Prednostni sektorji so finančni, prometni, komunikacijski in energetski. |
| --- | --- |

f)

Opredeliti področja za izmenjavo izkušenj v določenih sektorjih in glede posebej občutljivih tem, s katerimi je organizirani kriminal močno povezan. Prednostni sektorji so finančni, prometni, komunikacijski in energetski.

| g) | Vzpostaviti preventivne evropske platforme. |
| --- | --- |

g)

Vzpostaviti preventivne evropske platforme.

| h) | Delovati kot forum za razprave, da se analizira stopnja zadostitve in upoštevanja potreb ter zahtev žrtev terorizma in organiziranega kriminala. |
| --- | --- |

h)

Delovati kot forum za razprave, da se analizira stopnja zadostitve in upoštevanja potreb ter zahtev žrtev terorizma in organiziranega kriminala.

| i) | Opredeliti strategije in politike Skupnosti o terorizmu in organiziranem kriminalu z vidika organizirane civilne družbe. |
| --- | --- |

i)

Opredeliti strategije in politike Skupnosti o terorizmu in organiziranem kriminalu z vidika organizirane civilne družbe.

| j) | Okrepiti vezi med vodilnimi strokovnjaki iz obeh sektorjev, da se čim bolj izkoristijo znanje in izkušnje v zvezi z zaščito ter bojem proti organiziranemu kriminalu in terorizmu. |
| --- | --- |

j)

Okrepiti vezi med vodilnimi strokovnjaki iz obeh sektorjev, da se čim bolj izkoristijo znanje in izkušnje v zvezi z zaščito ter bojem proti organiziranemu kriminalu in terorizmu.

| k) | Sodelovati pri vzpostavitvi in ocenjevanju platforme. |
| --- | --- |

k)

Sodelovati pri vzpostavitvi in ocenjevanju platforme.

13.5   Sistemi partnerstva

| 13.5.1 | Sistem partnerstva med javnim in zasebnim sektorjem, ki temelji na instrumentu, podobnem tistemu, ki ga je predlagala Komisija, bi lahko bil idealen način za začetek povezovanja obeh sektorjev. Če bo platforma dosegla visoko stopnjo zastopanosti, bo imelo javno-zasebno partnerstvo večji vpliv, sprejeti ukrepi za boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu pa bodo učinkovitejši. |
| --- | --- |

13.5.1

Sistem partnerstva med javnim in zasebnim sektorjem, ki temelji na instrumentu, podobnem tistemu, ki ga je predlagala Komisija, bi lahko bil idealen način za začetek povezovanja obeh sektorjev. Če bo platforma dosegla visoko stopnjo zastopanosti, bo imelo javno-zasebno partnerstvo večji vpliv, sprejeti ukrepi za boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu pa bodo učinkovitejši.

| 13.5.2 | Sistem partnerstva mora omogočiti vzpostavitev sektorskih ali posebnih delovnih skupin, ki bodo oblikovane v skladu z obravnavano temo in posebej povezane s strukturo, vzpostavljeno za javno-zasebno partnerstvo. |
| --- | --- |

13.5.2

Sistem partnerstva mora omogočiti vzpostavitev sektorskih ali posebnih delovnih skupin, ki bodo oblikovane v skladu z obravnavano temo in posebej povezane s strukturo, vzpostavljeno za javno-zasebno partnerstvo.

| 13.5.3 | Platforma za partnerstvo lahko na svoja srečanja povabi organizacije, podjetja, strokovnjake, institucije EU in nacionalne organe ter vse akterje, ki lahko prispevajo informacije in izkušnje ali dodano vrednost k boju proti terorizmu in organiziranemu kriminalu. |
| --- | --- |

13.5.3

Platforma za partnerstvo lahko na svoja srečanja povabi organizacije, podjetja, strokovnjake, institucije EU in nacionalne organe ter vse akterje, ki lahko prispevajo informacije in izkušnje ali dodano vrednost k boju proti terorizmu in organiziranemu kriminalu.

V Bruslju, 13. septembra 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Mnenje EESO z dne 15.12.2005 o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu — Haaški program: deset prednostnih nalog za naslednjih pet let — partnerstvo za evropsko prenovo na področju svobode, varnosti in pravice, poročevalec: g. PARIZA (UL C 65, 17.3.2006).

1

(2)  Mnenje EESO z dne 14.12.2005 o predlogu sklepa Sveta o vzpostavitvi posebnega programa Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom za obdobje 2007–2013; splošni program Varnost in varstvo svoboščin, poročevalec: g. CABRA DE LUNA (UL C 65, 17.3.2006).

2

(3)  COM(2005) 313 konč., 21.9.2005.

3

(4)  Glej COM(2005) 313 konč., opomba 1, ki navaja, da „vsaka država članica sprejme vse potrebne ukrepe, ki zagotavljajo, da se namerna dejanja, na katera se nanaša devet izrecno opredeljenih kaznivih dejanj, ki so po nacionalni zakonodaji določena kot kazniva dejanja, ki lahko zaradi svojega značaja ali vsebine hudo škodujejo državi ali mednarodni organizaciji, kadar so storjena z namenom, da bi resno zastraševala prebivalstvo, nezakonito izsiljevala vlado ali mednarodno organizacijo, da izvede ali opusti kakršno koli dejanje, ali da bi resno rušila ali uničevala temeljne politične, ustavne, gospodarske ali socialne strukture države ali mednarodne organizacije, štejejo za teroristična kazniva dejanja“.

4

(5)  Delujejo na področju nezakonitega trgovanja in tihotapljenja orožja, mamil, trgovine z ljudmi, ropov, prostitucije, nezakonitih iger na srečo, komercialnega piratstva itd.

5

(6)  Konvencija Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu. Glej:

6

http://www.uncjin.org/Documents/Conventions/dcatoc/final_documents_2/convention_eng.pdf

(7)  Mnenje EESO z dne 15.12.2005 o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu — Haaški program: deset prednostnih nalog za naslednjih pet let — partnerstvo za evropsko prenovo na področju svobode, varnosti in pravice, poročevalec: g. PARIZA (UL C 65, 17.3.2006).

7

(8)  Resolucija Evropskega parlamenta o napredku v letu 2004 pri oblikovanju območja svobode, varnosti in pravice, P6_TA(2005) 0227, 8. junij 2005.

8

(9)  Glej zlasti mnenje EESO z dne 27.10.2004 o predlogu odločbe Sveta za spremembo Odločbe 2002/463/ES o akcijskem programu za upravno sodelovanje na področju zunanjih meja, vizumov, azila in priseljevanja (program ARGO), poročevalec: g. Pariza (UL C 120, 20.5.2005).

9

(10)  12. oktobra 2005 je Evropska komisija predložila predlog okvirnega sklepa Sveta o izmenjavi informacij v skladu z načelom dostopnosti, COM(2005) 490 konč., 12.10.2005.

10

(11)  Mnenje EESO z dne 14.12.2005 o predlogu sklepa Sveta o vzpostavitvi posebnega programa Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom za obdobje 2007–2013; splošni program Varnost in varstvo svoboščin, poročevalec: g. CABRA DE LUNA (UL C 65, 17.3.2006).

11

(12)  Irska in Nizozemska sta edini državi, ki jih še nista ratificirali.

12

(13)  Mnenje EESO z dne 14.12.2005 o predlogu sklepa Sveta o vzpostavitvi posebnega programa Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom za obdobje 2007–2013; splošni program Varnost in varstvo svoboščin, poročevalec: g. CABRA DE LUNA (UL C 65, 17.3.2006).

13

(14)  COM(2005) 313 konč.

14

(15)  Glej mnenja EESO z dne 21.3.2002 o priseljevanju, vključevanju in vlogi organizirane civilne družbe, poročevalec: g. Pariza (UL C 125, 27.5.2002), z dne 10.12.2003 o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o priseljevanju, vključevanju in zaposlovanju, poročevalec: g. Pariza (UL C 80, 30.3.2004) in z dne 13.9.2006 o priseljevanju v EU in politikah vključevanja: sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi organi oblasti in organizacijami civilne družbe, poročevalec: g. Pariza.

15

(16)  Mnenje EESO z dne 20.3.2002 o zeleni knjigi o nadomestilih za žrtve kriminala, poročevalec: g. MELÍCIAS (UL C 125, 27.5.2002).

16

Mnenje EESO z dne 26.2.2003 o predlogu direktive Sveta o nadomestilih za žrtve kriminala, poročevalec: g. KORYFÍDIS (UL C 95, 27.5.2002).

(17)  Glej na primer mnenje EESO z dne 11.5.2005 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja, vključno z namenom financiranja terorizma, poročevalec: g. SIMPSON (UL C 267, 27.10.2005).

17

(18)  Mnenje EESO z dne 21.4.2006 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o podatkih o plačniku, ki spremljajo prenose sredstev, poročevalec: g. BURANI (UL C 185, 8.8.2006).

18

Mnenje EESO z dne 11.5.2005 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja, vključno z namenom financiranja terorizma, poročevalec: g. SIMPSON (UL C 267, 27.10.2005).

(19)  Skupina, ki so jo ustanovile države skupine G-8.

19

(20)  Glej načrt, ki ga je sprejel Svet 13.2.2006.

20

(21)  Glej mnenje z dne 19.1.2006 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o hrambi podatkov, obdelanih v zvezi z zagotavljanjem javnih elektronskih komunikacijskih storitev, in spremembi Direktive 2002/58/ES, poročevalec: g. HERNÁNDEZ BATALLER (UL C 69, 21.3.2006).

21

(22)  Glej poročilo EP A6(2005) 365 z dne 28.11.2005.

22

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/157 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/157

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o kakovosti delovnega življenja, produktivnosti in zaposlovanju v povezavi z globalizacijo in demografskimi spremembami

(2006/C 318/27)

Finsko predsedstvo je 17. novembra 2005 sklenilo, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje Kakovost delovnega življenja, produktivnost in zaposlovanje v povezavi z globalizacijo in demografskimi spremembami.

Strokovna skupina, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 13. julija 2006. Poročevalka je bila ga. ENGELEN-KEFER.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 13. septembra 2006) s 116 glasovi za, 3 glasovi proti in 8 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Lizbonska agenda je evropski odgovor na izzive globalizacije. Produktivno sodelovanje gospodarske, zaposlovalne, socialne in okoljske politike naj bi izboljšalo mednarodni konkurenčni položaj Evrope. Za evropsko gospodarstvo je zato pomembno, da izkoristi priložnosti globalizacije, tako da ustvari nova področja zaposlovanja v gospodarskih sektorjih, ki imajo potencial za prihodnost, ter z inovacijami poveča rast. Zato bi se morala Evropa osredotočiti na svoje prednosti, med katere sodijo visoka kakovost proizvodov in storitev, dobro usposobljena delovna sila in socialni model, ter s svojimi svetovnimi konkurenti tekmovati za kakovost, ne pa za najnižje plače in socialne standarde, pri čemer je Evropa lahko le poraženka. Takšna konkurenca na področju kakovosti zahteva vsestranski pristop do politike inovativnosti, ki vključuje tudi mikroekonomsko raven, torej podjetniške strukture in kakovost delovnega življenja. |
| --- | --- |

1.1

Lizbonska agenda je evropski odgovor na izzive globalizacije. Produktivno sodelovanje gospodarske, zaposlovalne, socialne in okoljske politike naj bi izboljšalo mednarodni konkurenčni položaj Evrope. Za evropsko gospodarstvo je zato pomembno, da izkoristi priložnosti globalizacije, tako da ustvari nova področja zaposlovanja v gospodarskih sektorjih, ki imajo potencial za prihodnost, ter z inovacijami poveča rast. Zato bi se morala Evropa osredotočiti na svoje prednosti, med katere sodijo visoka kakovost proizvodov in storitev, dobro usposobljena delovna sila in socialni model, ter s svojimi svetovnimi konkurenti tekmovati za kakovost, ne pa za najnižje plače in socialne standarde, pri čemer je Evropa lahko le poraženka. Takšna konkurenca na področju kakovosti zahteva vsestranski pristop do politike inovativnosti, ki vključuje tudi mikroekonomsko raven, torej podjetniške strukture in kakovost delovnega življenja.

| 1.2 | Programski cilj lizbonske agende ni več le ustvariti več delovnih mest, temveč tudi boljša. Vendar je bil v dosedanjih razpravah o izvajanju lizbonskih ciljev ta kakovostni vidik zanemarjen. Poleg povečanja naložb v raziskave in razvoj, naložb na splošno ter naložb v izobraževanje in usposabljanje je glede na zahteve družbe znanja in informacijske družbe kakovost delovnega življenja ključ za povečanje rasti produktivnosti in inovacijske sposobnosti podjetij. To dokazujejo znanstvene študije o povezavi med kakovostjo dela in produktivnostjo ter o pomenu, ki ga ima „dobro delo“ za motivacijo pri delu in delavnost s stališča delojemalcev, ki jih to zadeva. |
| --- | --- |

1.2

Programski cilj lizbonske agende ni več le ustvariti več delovnih mest, temveč tudi boljša. Vendar je bil v dosedanjih razpravah o izvajanju lizbonskih ciljev ta kakovostni vidik zanemarjen. Poleg povečanja naložb v raziskave in razvoj, naložb na splošno ter naložb v izobraževanje in usposabljanje je glede na zahteve družbe znanja in informacijske družbe kakovost delovnega življenja ključ za povečanje rasti produktivnosti in inovacijske sposobnosti podjetij. To dokazujejo znanstvene študije o povezavi med kakovostjo dela in produktivnostjo ter o pomenu, ki ga ima „dobro delo“ za motivacijo pri delu in delavnost s stališča delojemalcev, ki jih to zadeva.

| 1.3 | Kakovost dela zajema različne vidike, kot so preprečevanje in zmanjševanje zdravstvenih tveganj, organizacija dela na delovnem mestu, socialno zavarovanje, vključno s primernim dohodkom, možnost za nadaljnji razvoj sposobnosti in kvalifikacij ter boljša združljivost poklica in družine. Izboljšanja na vseh teh področjih pozitivno vplivajo na produktivnost dela glede na rezultat študij o izboljšanju življenjskih in delovnih pogojev, ki jih je Dublinska fundacija pripravila in predstavila EESO. Pri tem je zlasti pomembno spodbujanje prostovoljne promocije zdravja v podjetjih. Varna delovna mesta in delovni pogoji, ki ugodno vplivajo na zdravje, ter oblike organizacije dela, ki zaposlenim dajejo več manevrskega prostora pri delu, so pomemben dejavnik pri povečanju produktivnosti in s tem inovacijske sposobnosti, na kar vplivajo tudi socialni pogoji. Zato EESO meni, da je treba upoštevati strukture v podjetjih in podjetniško kulturo. Lizbonsko strategijo je zato treba izvajati na ravni podjetij, kjer so gospodarski in socialni cilji med seboj povezani. Pri tem igra pomembno vlogo socialni dialog. |
| --- | --- |

1.3

Kakovost dela zajema različne vidike, kot so preprečevanje in zmanjševanje zdravstvenih tveganj, organizacija dela na delovnem mestu, socialno zavarovanje, vključno s primernim dohodkom, možnost za nadaljnji razvoj sposobnosti in kvalifikacij ter boljša združljivost poklica in družine. Izboljšanja na vseh teh področjih pozitivno vplivajo na produktivnost dela glede na rezultat študij o izboljšanju življenjskih in delovnih pogojev, ki jih je Dublinska fundacija pripravila in predstavila EESO. Pri tem je zlasti pomembno spodbujanje prostovoljne promocije zdravja v podjetjih. Varna delovna mesta in delovni pogoji, ki ugodno vplivajo na zdravje, ter oblike organizacije dela, ki zaposlenim dajejo več manevrskega prostora pri delu, so pomemben dejavnik pri povečanju produktivnosti in s tem inovacijske sposobnosti, na kar vplivajo tudi socialni pogoji. Zato EESO meni, da je treba upoštevati strukture v podjetjih in podjetniško kulturo. Lizbonsko strategijo je zato treba izvajati na ravni podjetij, kjer so gospodarski in socialni cilji med seboj povezani. Pri tem igra pomembno vlogo socialni dialog.

| 1.4 | Za izboljšanje kakovosti dela je potreben obsežen koncept, ki upošteva spremembe v svetu dela in je prilagojen posebnim potrebam starejših. V skladu s konceptom „dobrega počutja pri delu“, za katerega si prizadeva Komisija v strategiji Skupnosti za zdravje in varnost na delovnem mestu, mora biti v ospredju zlasti preprečevanje zdravstvenih tveganj ter nenehno zmanjševanje nesreč pri delu in poklicnih bolezni. Pri tem je treba posebno pozornost nameniti negotovi zaposlitvi s slabšim socialnim varstvom. Prav tako bi bilo treba uvesti tudi nove oblike organizacije dela za spodbujanje zadovoljstva pri delu in delavnosti. Kooperativne metode dela z nizko hierarhijo in večjo neodvisnostjo pri delu, kot sta skupinsko in timsko delo, omogočajo izčrpno izkoriščanje znanj in spretnosti ljudi ter hkrati upoštevajo potrebe po večji prožnosti v gospodarstvu. Dobri delovni pogoji in oblike organizacije dela, ki odpirajo manevrske prostore in možnosti sodelovanja, so hkrati temeljni predpogoj za izboljšanje produktivnosti dela ter krepitev inovacijske sposobnosti podjetij. EESO zato podpira koncept „fleksivarnosti“, torej uravnoteženega razmerja prožnosti in socialne varnosti, ki ga je sprejel Svet za zaposlovanje in socialno politiko 1. in 2. junija 2006. |
| --- | --- |

1.4

Za izboljšanje kakovosti dela je potreben obsežen koncept, ki upošteva spremembe v svetu dela in je prilagojen posebnim potrebam starejših. V skladu s konceptom „dobrega počutja pri delu“, za katerega si prizadeva Komisija v strategiji Skupnosti za zdravje in varnost na delovnem mestu, mora biti v ospredju zlasti preprečevanje zdravstvenih tveganj ter nenehno zmanjševanje nesreč pri delu in poklicnih bolezni. Pri tem je treba posebno pozornost nameniti negotovi zaposlitvi s slabšim socialnim varstvom. Prav tako bi bilo treba uvesti tudi nove oblike organizacije dela za spodbujanje zadovoljstva pri delu in delavnosti. Kooperativne metode dela z nizko hierarhijo in večjo neodvisnostjo pri delu, kot sta skupinsko in timsko delo, omogočajo izčrpno izkoriščanje znanj in spretnosti ljudi ter hkrati upoštevajo potrebe po večji prožnosti v gospodarstvu. Dobri delovni pogoji in oblike organizacije dela, ki odpirajo manevrske prostore in možnosti sodelovanja, so hkrati temeljni predpogoj za izboljšanje produktivnosti dela ter krepitev inovacijske sposobnosti podjetij. EESO zato podpira koncept „fleksivarnosti“, torej uravnoteženega razmerja prožnosti in socialne varnosti, ki ga je sprejel Svet za zaposlovanje in socialno politiko 1. in 2. junija 2006.

| 1.5 | EESO poziva, da se naročijo nadaljnje študije o povezavi med kakovostjo dela in produktivnostjo. Dublinska fundacija bi bila ustrezna institucija za to. Poleg tega EESO predlaga razvoj evropskega indeksa kakovosti dela, ki ga bodo na podlagi ustreznih študij sestavljala različna merila za „dobro delo“ in bo redno posodabljan ter objavljan. Takšen indeks bi lahko prispeval k temu, da spremembe in napredek postanejo preglednejši in so hkrati podlaga za nove pobude za izboljšanje kakovosti delovnega življenja. Socialni partnerji bi morali biti vključeni v ocenjevanje in imeti možnost, da redno dajejo svoje mnenje. |
| --- | --- |

1.5

EESO poziva, da se naročijo nadaljnje študije o povezavi med kakovostjo dela in produktivnostjo. Dublinska fundacija bi bila ustrezna institucija za to. Poleg tega EESO predlaga razvoj evropskega indeksa kakovosti dela, ki ga bodo na podlagi ustreznih študij sestavljala različna merila za „dobro delo“ in bo redno posodabljan ter objavljan. Takšen indeks bi lahko prispeval k temu, da spremembe in napredek postanejo preglednejši in so hkrati podlaga za nove pobude za izboljšanje kakovosti delovnega življenja. Socialni partnerji bi morali biti vključeni v ocenjevanje in imeti možnost, da redno dajejo svoje mnenje.

2.   Utemeljitve in ugotovitve

2.1   Ozadje mnenja

| 2.1.1 | V pričakovanju finskega predsedovanja v drugi polovici leta 2006 je finska vlada zaprosila EESO, da pripravi raziskovalno mnenje o kakovosti delovnega življenja, produktivnosti in zaposlovanju, saj naj bi bila ta tema osrednja točka politične razprave. |
| --- | --- |

2.1.1

V pričakovanju finskega predsedovanja v drugi polovici leta 2006 je finska vlada zaprosila EESO, da pripravi raziskovalno mnenje o kakovosti delovnega življenja, produktivnosti in zaposlovanju, saj naj bi bila ta tema osrednja točka politične razprave.

| 2.1.2 | Zato bo to mnenje raziskalo, v kolikšni meri kakovost delovnega življenja vpliva na povečanje produktivnosti in gospodarske rasti in kako lahko izboljšanje kakovosti delovnega življenja prispeva k vzpostavljanju informacijske družbe in družbe znanja ter s tem k uresničevanju lizbonskih ciljev. Pri tem so globalizacija in demografske spremembe vključeni kot okvirni pogoji. |
| --- | --- |

2.1.2

Zato bo to mnenje raziskalo, v kolikšni meri kakovost delovnega življenja vpliva na povečanje produktivnosti in gospodarske rasti in kako lahko izboljšanje kakovosti delovnega življenja prispeva k vzpostavljanju informacijske družbe in družbe znanja ter s tem k uresničevanju lizbonskih ciljev. Pri tem so globalizacija in demografske spremembe vključeni kot okvirni pogoji.

2.2   Uvod

| 2.2.1 | Globalizacija prinaša tveganja, vendar hkrati odpira tudi nove možnosti. Zaradi zaostrene mednarodne konkurence in prestrukturiranja mednarodne delitve dela obstaja nevarnost izgube delovnih mest v evropskem gospodarstvu zaradi prestrukturiranj in selitev podjetij, če nam ne bo uspelo razviti novih področij zaposlovanja.. Hkrati narašča pritisk na socialne standarde v Evropi in evropski socialni model kot celoto, kajti v enotnem monetarnem prostoru so stroški plač in socialni stroški odločilen dejavnik konkurenčnosti. Vendar pa študija Eurostata (marec 2006) kaže, da so v letu 2005 stroški dela v EU-25 naraščali počasneje kot v ZDA. Lizbonska strategija je evropski odgovor na izzive globalizacije. Produktivno sodelovanje gospodarske, zaposlovalne, socialne in okoljske politike naj bi izboljšalo mednarodni konkurenčni položaj Evrope. |
| --- | --- |

2.2.1

Globalizacija prinaša tveganja, vendar hkrati odpira tudi nove možnosti. Zaradi zaostrene mednarodne konkurence in prestrukturiranja mednarodne delitve dela obstaja nevarnost izgube delovnih mest v evropskem gospodarstvu zaradi prestrukturiranj in selitev podjetij, če nam ne bo uspelo razviti novih področij zaposlovanja.. Hkrati narašča pritisk na socialne standarde v Evropi in evropski socialni model kot celoto, kajti v enotnem monetarnem prostoru so stroški plač in socialni stroški odločilen dejavnik konkurenčnosti. Vendar pa študija Eurostata (marec 2006) kaže, da so v letu 2005 stroški dela v EU-25 naraščali počasneje kot v ZDA. Lizbonska strategija je evropski odgovor na izzive globalizacije. Produktivno sodelovanje gospodarske, zaposlovalne, socialne in okoljske politike naj bi izboljšalo mednarodni konkurenčni položaj Evrope.

| 2.2.2 | Vendar za uresničenje tega cilja ne bo primerna strategija prilagajanja, ki se enostransko osredotoča na prilagajanje trga dela, zniževanje socialnih standardov in zmanjševanje socialnih storitev. Bolj pomembno je izkoristiti možnosti, ki jih globalizacija ponuja evropskemu gospodarstvu, zlasti zato, ker je Evropa privlačen prostor, ki se odlikuje po naslednjih prednostih:






  — | privlačnosti območja eura; |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Vendar za uresničenje tega cilja ne bo primerna strategija prilagajanja, ki se enostransko osredotoča na prilagajanje trga dela, zniževanje socialnih standardov in zmanjševanje socialnih storitev. Bolj pomembno je izkoristiti možnosti, ki jih globalizacija ponuja evropskemu gospodarstvu, zlasti zato, ker je Evropa privlačen prostor, ki se odlikuje po naslednjih prednostih:

—

privlačnosti območja eura;

| — | stabilnih demokracijah in socialnem miru; |
| --- | --- |

—

stabilnih demokracijah in socialnem miru;

| — | vrednosti zaupanja; |
| --- | --- |

—

vrednosti zaupanja;

| — | učinkovitih javnih storitvah; |
| --- | --- |

—

učinkovitih javnih storitvah;

| — | razviti infrastrukturi. |
| --- | --- |

—

razviti infrastrukturi.

Po mnenju EESO je pomembno, da sta prožnost in socialna varnost v smislu pristopa „fleksivarnosti“ v medsebojnem ravnovesju. Za takšno uravnoteženo razmerje prožnosti in socialne varnosti na trgu dela so pomembni štirje dejavniki: „razpoložljivost pogodbenih ureditev, aktivna politika zaposlovanja, verodostojnost sistemov vseživljenjskega učenja in sodobni sistemi socialne varnosti.“ (1) Resolucija, ki jo je Svet za zaposlovanje in socialno politiko sprejel 1. in 2. junija 2006, podrobno opisuje koncept „fleksivarnosti“. V skladu z njim naj bi pogodbene ureditve zagotavljale „uravnoteženo kombinacijo varnosti in ukrepov za ponovno vključitev v delo.“ Resolucija poudarja, da „je pomembno zagotoviti ustrezne pravice zaposlenih v različnih vrstah pogodb.“ Na področju modernizacije sistemov socialnega varstva si je treba prizadevati „za večje upoštevanje novih oblik dela“ in „omogočanje ženskam, da si pridobijo svoje pravice do pokojnine.“ Zavarovanje za primer brezposelnosti naj bi vsem tistim, na katere se to nanaša, zagotovilo „zadosten dohodek, kadar so brez dela,“ poleg tega pa „je pomembno zagotoviti tudi spodbude in pomoč pri iskanju dela.“ V nadaljevanju navaja: „Aktivna politika zaposlovanja, vseživljenjsko učenje in usposabljanje v podjetjih so pomembna podpora za prehod od varnosti delovnega mesta na varnost zaposlitve.“ (2) V zvezi s tem EESO pozdravlja dejstvo, da so socialni partnerji in druge zainteresirane strani vključeni v nadaljnji politični razvoj „fleksivarnosti“.

| 2.2.3 | Globalizacija ponuja priložnost za osredotočenje na gospodarska področja in inovacije, ki so usmerjeni v prihodnost, vstop v konkurenco s svojimi svetovnimi konkurenti, ki temelji na kakovosti in ne na socialnem dampingu, in ustvarjanje novih visoko kakovostnih delovnih mest. Visoki socialni standardi so sicer stroškovni dejavnik v mednarodni konkurenci, vendar hkrati nudijo tudi lokacijsko prednost, saj predstavljajo temeljni predpogoj za kohezijo družb ter spodbujajo inovacijsko sposobnost in produktivnost zaposlenih. Ta produktivna vloga socialne politike je značilna za evropski socialni model, ki temelji na skupnih vrednotah kot so „solidarnost in kohezija, enake možnosti in boj proti vsem oblikam razlikovanja, ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, splošen dostop do izobraževanja in zdravstvenega varstva, kakovost življenja in kakovost zaposlitve, trajnostni razvoj in vključevanje civilne družbe. Pri tem je treba omeniti tudi vlogo javnih storitev za socialno kohezijo in socialni dialog. Te vrednote predstavljajo evropsko izbiro v korist socialnega tržnega gospodarstva“. (3) Evropa mora za obstoj v mednarodni konkurenci graditi na teh prednostih svojega socialnega modela (4). |
| --- | --- |

2.2.3

Globalizacija ponuja priložnost za osredotočenje na gospodarska področja in inovacije, ki so usmerjeni v prihodnost, vstop v konkurenco s svojimi svetovnimi konkurenti, ki temelji na kakovosti in ne na socialnem dampingu, in ustvarjanje novih visoko kakovostnih delovnih mest. Visoki socialni standardi so sicer stroškovni dejavnik v mednarodni konkurenci, vendar hkrati nudijo tudi lokacijsko prednost, saj predstavljajo temeljni predpogoj za kohezijo družb ter spodbujajo inovacijsko sposobnost in produktivnost zaposlenih. Ta produktivna vloga socialne politike je značilna za evropski socialni model, ki temelji na skupnih vrednotah kot so „solidarnost in kohezija, enake možnosti in boj proti vsem oblikam razlikovanja, ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, splošen dostop do izobraževanja in zdravstvenega varstva, kakovost življenja in kakovost zaposlitve, trajnostni razvoj in vključevanje civilne družbe. Pri tem je treba omeniti tudi vlogo javnih storitev za socialno kohezijo in socialni dialog. Te vrednote predstavljajo evropsko izbiro v korist socialnega tržnega gospodarstva“. (3) Evropa mora za obstoj v mednarodni konkurenci graditi na teh prednostih svojega socialnega modela (4).

| 2.2.4 | Ciljev, ki si jih je Unija zastavila v okviru lizbonske strategije, ne bo mogoče doseči brez krepitve socialne kohezije z aktivno socialno politiko, brez povečanja rasti produktivnosti z intenzivnejšo uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IK tehnologij) ter brez izboljšanja kakovosti delovnega življenja, motivacije in zadovoljstva pri delu zaposlenih, kot bistvenega predpogoja za inovativnost. Inovativnost ni le tehnični pojav, ki se izraža v novih proizvodih in proizvodnih postopkih, temveč gre za socialni proces, ki je odvisen od ljudi, njihovega znanja, njihovih kvalifikacij in sposobnosti. Za uresničitev teh ciljev so zato potrebne nove oblike organizacije dela, kjer lahko ljudje prispevajo svoja znanja in spretnosti ter sodelujejo pri odločanju, na primer z uvedbo skupinskega in timskega dela ter boljšim sodelovanjem vodstva in delojemalcev. Poseben izziv pri tem predstavljajo demografske spremembe, ki bodo vodile do sprememb v starostni strukturi delovne sile. To pomeni, da je treba po eni strani z ustrezno ponudbo usposabljanja ustvariti predpogoje, ki bodo starejšim omogočali prilagajanje novim delovnim zahtevam, ki nastajajo zaradi tehničnih in organizacijskih sprememb, po drugi strani pa je z oblikami organizacije dela, prilagojenimi starejšim, treba upoštevati spremenjen profil starejših delojemalcev. Oboje zahteva spremembo miselnosti v kadrovski politiki podjetij, ki bo starejšim delojemalcem ponujala več možnosti za zaposlitev (5). |
| --- | --- |

2.2.4

Ciljev, ki si jih je Unija zastavila v okviru lizbonske strategije, ne bo mogoče doseči brez krepitve socialne kohezije z aktivno socialno politiko, brez povečanja rasti produktivnosti z intenzivnejšo uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IK tehnologij) ter brez izboljšanja kakovosti delovnega življenja, motivacije in zadovoljstva pri delu zaposlenih, kot bistvenega predpogoja za inovativnost. Inovativnost ni le tehnični pojav, ki se izraža v novih proizvodih in proizvodnih postopkih, temveč gre za socialni proces, ki je odvisen od ljudi, njihovega znanja, njihovih kvalifikacij in sposobnosti. Za uresničitev teh ciljev so zato potrebne nove oblike organizacije dela, kjer lahko ljudje prispevajo svoja znanja in spretnosti ter sodelujejo pri odločanju, na primer z uvedbo skupinskega in timskega dela ter boljšim sodelovanjem vodstva in delojemalcev. Poseben izziv pri tem predstavljajo demografske spremembe, ki bodo vodile do sprememb v starostni strukturi delovne sile. To pomeni, da je treba po eni strani z ustrezno ponudbo usposabljanja ustvariti predpogoje, ki bodo starejšim omogočali prilagajanje novim delovnim zahtevam, ki nastajajo zaradi tehničnih in organizacijskih sprememb, po drugi strani pa je z oblikami organizacije dela, prilagojenimi starejšim, treba upoštevati spremenjen profil starejših delojemalcev. Oboje zahteva spremembo miselnosti v kadrovski politiki podjetij, ki bo starejšim delojemalcem ponujala več možnosti za zaposlitev (5).

| 2.2.5 | Spodbujanje inovativnosti kot bistveni element za dosego lizbonskih ciljev zahteva poleg povečanja naložb v raziskave in razvoj nadaljnje ukrepe tako na državni ravni kot tudi na ravni podjetij. Mednje sodi izboljšanje spretnosti za uporabo novih tehnologij, pa tudi sprememba struktur dela v podjetjih s pomočjo novih oblik organizacije dela, ki posamezniku omogočajo več manevrskega prostora in izboljšujejo sodelovanje z vodstvom. Povečanje števila zaposlenih žensk tudi na vodstvenih položajih ter boljše možnosti za združitev poklica in družine imajo pri tem ravno tako pomembno vlogo. Nenazadnje gre za izboljšanje delovnih pogojev na splošno, z namenom preprečevanja stresa in z delom povezanih bolezni, da bi ohranjali zaposljivost zlasti starejših delojemalcev in zagotovili delovne pogoje, prilagojene starejšim. V zvezi s tem Odbor poudarja pomen promocije zdravja v podjetjih, ki ga svojim zaposlenim prostovoljno ponujajo podjetja. Dodatna podpora iz javno financiranih sistemov spodbud bi lahko prispevala k intenzivnejši uporabi tega instrumenta, zlasti v MSP. Prav tako je zelo pomembna integracija mladih, saj se v starostno mešanih skupinah sposobnosti mladih združijo z izkušnjami starejših in tako lahko nastanejo najboljše, najinovativnejše zamisli. |
| --- | --- |

2.2.5

Spodbujanje inovativnosti kot bistveni element za dosego lizbonskih ciljev zahteva poleg povečanja naložb v raziskave in razvoj nadaljnje ukrepe tako na državni ravni kot tudi na ravni podjetij. Mednje sodi izboljšanje spretnosti za uporabo novih tehnologij, pa tudi sprememba struktur dela v podjetjih s pomočjo novih oblik organizacije dela, ki posamezniku omogočajo več manevrskega prostora in izboljšujejo sodelovanje z vodstvom. Povečanje števila zaposlenih žensk tudi na vodstvenih položajih ter boljše možnosti za združitev poklica in družine imajo pri tem ravno tako pomembno vlogo. Nenazadnje gre za izboljšanje delovnih pogojev na splošno, z namenom preprečevanja stresa in z delom povezanih bolezni, da bi ohranjali zaposljivost zlasti starejših delojemalcev in zagotovili delovne pogoje, prilagojene starejšim. V zvezi s tem Odbor poudarja pomen promocije zdravja v podjetjih, ki ga svojim zaposlenim prostovoljno ponujajo podjetja. Dodatna podpora iz javno financiranih sistemov spodbud bi lahko prispevala k intenzivnejši uporabi tega instrumenta, zlasti v MSP. Prav tako je zelo pomembna integracija mladih, saj se v starostno mešanih skupinah sposobnosti mladih združijo z izkušnjami starejših in tako lahko nastanejo najboljše, najinovativnejše zamisli.

| 2.2.6 | Urejanje delovnih pogojev s kolektivnimi pogodbami je osrednja naloga socialnih partnerjev. Pri izboljšanju kakovosti delovnega življenja je zato na vseh ravneh najpomembnejši socialni dialog. Za ustvarjanje delovnih pogojev, ki ugodno vplivajo na zdravje, in delovnega okolja, usmerjenega k inovacijam, s pomočjo oblik organizacije dela, ki posamezniku omogočajo več manevrskega prostora in možnosti odločanja, je potrebno partnersko sodelovanje z delojemalci in tistimi, ki v podjetju zastopajo njihove interese. Le če bodo zainteresirane strani in njihovi predstavniki udeleženi, bo mogoče doseči lizbonski cilj ustvarjanja boljših delovnih mest. Takšne vrste partnerstvo za spremembe in boljšo kakovost dela se mora začeti na ravni podjetij in nadaljevati v socialnem dialogu na sektorski in medsektorski ravni. EESO pozdravlja dejstvo, da je prva izmenjava mnenj med socialnimi partnerji potekala že na predvečer neuradnega zasedanja Sveta za zaposlovanje in socialno politiko, 6. julija 2006, in da so se je lahko udeležili tudi predstavniki civilne družbe. EESO upa, da se bodo socialni partnerji lahko sporazumeli o skupnem prispevku k razpravi o kakovosti dela, produktivnosti in zaposlovanju, ki je povezan s konceptom o fleksivarnosti. |
| --- | --- |

2.2.6

Urejanje delovnih pogojev s kolektivnimi pogodbami je osrednja naloga socialnih partnerjev. Pri izboljšanju kakovosti delovnega življenja je zato na vseh ravneh najpomembnejši socialni dialog. Za ustvarjanje delovnih pogojev, ki ugodno vplivajo na zdravje, in delovnega okolja, usmerjenega k inovacijam, s pomočjo oblik organizacije dela, ki posamezniku omogočajo več manevrskega prostora in možnosti odločanja, je potrebno partnersko sodelovanje z delojemalci in tistimi, ki v podjetju zastopajo njihove interese. Le če bodo zainteresirane strani in njihovi predstavniki udeleženi, bo mogoče doseči lizbonski cilj ustvarjanja boljših delovnih mest. Takšne vrste partnerstvo za spremembe in boljšo kakovost dela se mora začeti na ravni podjetij in nadaljevati v socialnem dialogu na sektorski in medsektorski ravni. EESO pozdravlja dejstvo, da je prva izmenjava mnenj med socialnimi partnerji potekala že na predvečer neuradnega zasedanja Sveta za zaposlovanje in socialno politiko, 6. julija 2006, in da so se je lahko udeležili tudi predstavniki civilne družbe. EESO upa, da se bodo socialni partnerji lahko sporazumeli o skupnem prispevku k razpravi o kakovosti dela, produktivnosti in zaposlovanju, ki je povezan s konceptom o fleksivarnosti.

2.3   Rast, produktivnost in zaposlovanje

| 2.3.1 | Ni skrivnost, da zahtevni cilji za rast in zaposlovanje, ki jih je Evropski svet zastavil pod razmeroma ugodnimi ekonomskimi pogoji v Lizboni marca 2000, doslej še zdaleč niso bili doseženi. Širše smernice ekonomskih politik z dne 12. julija 2005 navajajo: „Gospodarstvo EU je v več pogledih bolj oddaljeno od cilja, da postane najbolj konkurenčno gospodarstvo na svetu, kot je bilo marca 2000“. (6) Poleg trajno visoke stopnje brezposelnosti, ki kaže komaj opazno povečanje stopnje zaposlenosti na 63 % v letu 2003 — močno pod ciljem 70 % do 2010 — je vzrok tega neuspeha v nizki rasti produktivnosti. Na ta pojav je že novembra 2004 opozorilo poročilo skupine strokovnjakov o lizbonski strategiji pod predsedstvom Wima Koka. Upad rasti produktivnosti (na opravljeno delovno uro) v EU je od sredine 90-ih let „v enaki meri pogojen z nižjimi naložbami na zaposlenega in počasnejšim tehnološkim napredkom.“ (7) Ta upočasnitev ima, prav tako po podatkih poročila skupine strokovnjakov, „enake razloge kot neizpolnitev lizbonskih ciljev: nezadostne naložbe v R&R ter izobraževanje, pomanjkanje zmogljivosti, da bi rezultate raziskav pretvorili v tržne proizvode in postopke, ter nižja produktivnost v industrijah, ki proizvajajo IKT, ... ter pri storitvah, ki temeljijo na IKT, ... v Evropi, zaradi počasnejšega razširjanja IKT.“ (8) V evropskem gospodarstvu očitno primanjkujejo naložbe v proizvode in tehnologije, usmerjene v prihodnost, ter v sposobnosti za razvoj inovacij, za kar pa so potrebne tudi naložbe v potencial ljudi za pridobitev usposobljenosti. Nižji izdatki za raziskave in razvoj glede na cilj 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) do 2010 je le eden od kazalnikov za to. Poleg tega zasebni sektor v Uniji financira le 55 % porabe za raziskave, kar velja za glavni vzrok vrzeli med ZDA in EU na področju inovacij. (9) |
| --- | --- |

2.3.1

Ni skrivnost, da zahtevni cilji za rast in zaposlovanje, ki jih je Evropski svet zastavil pod razmeroma ugodnimi ekonomskimi pogoji v Lizboni marca 2000, doslej še zdaleč niso bili doseženi. Širše smernice ekonomskih politik z dne 12. julija 2005 navajajo: „Gospodarstvo EU je v več pogledih bolj oddaljeno od cilja, da postane najbolj konkurenčno gospodarstvo na svetu, kot je bilo marca 2000“. (6) Poleg trajno visoke stopnje brezposelnosti, ki kaže komaj opazno povečanje stopnje zaposlenosti na 63 % v letu 2003 — močno pod ciljem 70 % do 2010 — je vzrok tega neuspeha v nizki rasti produktivnosti. Na ta pojav je že novembra 2004 opozorilo poročilo skupine strokovnjakov o lizbonski strategiji pod predsedstvom Wima Koka. Upad rasti produktivnosti (na opravljeno delovno uro) v EU je od sredine 90-ih let „v enaki meri pogojen z nižjimi naložbami na zaposlenega in počasnejšim tehnološkim napredkom.“ (7) Ta upočasnitev ima, prav tako po podatkih poročila skupine strokovnjakov, „enake razloge kot neizpolnitev lizbonskih ciljev: nezadostne naložbe v R&R ter izobraževanje, pomanjkanje zmogljivosti, da bi rezultate raziskav pretvorili v tržne proizvode in postopke, ter nižja produktivnost v industrijah, ki proizvajajo IKT, ... ter pri storitvah, ki temeljijo na IKT, ... v Evropi, zaradi počasnejšega razširjanja IKT.“ (8) V evropskem gospodarstvu očitno primanjkujejo naložbe v proizvode in tehnologije, usmerjene v prihodnost, ter v sposobnosti za razvoj inovacij, za kar pa so potrebne tudi naložbe v potencial ljudi za pridobitev usposobljenosti. Nižji izdatki za raziskave in razvoj glede na cilj 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) do 2010 je le eden od kazalnikov za to. Poleg tega zasebni sektor v Uniji financira le 55 % porabe za raziskave, kar velja za glavni vzrok vrzeli med ZDA in EU na področju inovacij. (9)

| 2.3.2 | Komisija je v svojem poročilu za spomladanski Evropski svet marca 2006 zaključila, da kljub vsem prizadevanjem „EU verjetno ne bo dosegla cilja povečanja porabe za raziskave na 3 % BDP do leta 2010“. (10) V zvezi s tem poudarja potrebo po povečanju zasebnih naložb, za katere bi morala politika notranjega trga ustvariti tudi boljše okvirne pogoje. Poleg makroekonomske politike, usmerjene v rast in zaposlovanje, bo le strategija, osredotočena na spodbujanje inovacij, vodila k več in visokokakovostnim delovnim mestom. To je bilo poudarjeno tudi v sklepih spomladanskega vrha Evropskega sveta, ki zahteva „vsestranski pristop do inovacijske politike“, ki med drugim obsega tudi naložbe v izobraževanje in usposabljanje (11). Evropski Svet je na zasedanju 15. in 16. junija 2006 ponovno poudaril potrebo po naložbah v znanje in inovacije ter s tem povezane nacionalne in evropske ukrepe. (12) |
| --- | --- |

2.3.2

Komisija je v svojem poročilu za spomladanski Evropski svet marca 2006 zaključila, da kljub vsem prizadevanjem „EU verjetno ne bo dosegla cilja povečanja porabe za raziskave na 3 % BDP do leta 2010“. (10) V zvezi s tem poudarja potrebo po povečanju zasebnih naložb, za katere bi morala politika notranjega trga ustvariti tudi boljše okvirne pogoje. Poleg makroekonomske politike, usmerjene v rast in zaposlovanje, bo le strategija, osredotočena na spodbujanje inovacij, vodila k več in visokokakovostnim delovnim mestom. To je bilo poudarjeno tudi v sklepih spomladanskega vrha Evropskega sveta, ki zahteva „vsestranski pristop do inovacijske politike“, ki med drugim obsega tudi naložbe v izobraževanje in usposabljanje (11). Evropski Svet je na zasedanju 15. in 16. junija 2006 ponovno poudaril potrebo po naložbah v znanje in inovacije ter s tem povezane nacionalne in evropske ukrepe. (12)

2.4   Naložbe v ljudi kot predpogoj za inovativno gospodarstvo, ki temelji na znanju

| 2.4.1 | V gospodarstvu in družbi, ki temeljita na znanju, se strukture proizvodnje in storitev neprestano posodabljajo z uporabo IK tehnologij in inovativnih proizvodov ter proizvodnih postopkov. To spremljajo tudi spremembe organizacije dela v proizvodnji in upravi. Te tehnično-organizacijske strukturne spremembe v proizvodnji in upravi s seboj prinašajo spremembe na področju delovnih zahtev, ki jih je treba upoštevati tako v šolskem in poklicnem začetnem izobraževanju kot tudi v poklicnem nadaljnjem usposabljanju. Znanje na področju informacijske tehnologije in spretnost pri delu z IK tehnologijami (medijsko opismenjevanje), pa tudi socialne sposobnosti, kot so komunikacijske sposobnosti in timske veščine, ter znanje tujih jezikov, so ključni dejavniki pri izpolnjevanju novih delovnih zahtev. Razvoj takšnih ključnih sposobnosti je treba upoštevati na vseh področjih izobraževalnega sistema, da bi tudi na ta način krepili inovacijske sposobnosti v podjetjih s pomočjo izboljšanja usposobljenosti zaposlenih. |
| --- | --- |

2.4.1

V gospodarstvu in družbi, ki temeljita na znanju, se strukture proizvodnje in storitev neprestano posodabljajo z uporabo IK tehnologij in inovativnih proizvodov ter proizvodnih postopkov. To spremljajo tudi spremembe organizacije dela v proizvodnji in upravi. Te tehnično-organizacijske strukturne spremembe v proizvodnji in upravi s seboj prinašajo spremembe na področju delovnih zahtev, ki jih je treba upoštevati tako v šolskem in poklicnem začetnem izobraževanju kot tudi v poklicnem nadaljnjem usposabljanju. Znanje na področju informacijske tehnologije in spretnost pri delu z IK tehnologijami (medijsko opismenjevanje), pa tudi socialne sposobnosti, kot so komunikacijske sposobnosti in timske veščine, ter znanje tujih jezikov, so ključni dejavniki pri izpolnjevanju novih delovnih zahtev. Razvoj takšnih ključnih sposobnosti je treba upoštevati na vseh področjih izobraževalnega sistema, da bi tudi na ta način krepili inovacijske sposobnosti v podjetjih s pomočjo izboljšanja usposobljenosti zaposlenih.

| 2.4.2 | Že poročilo delovne skupine za zaposlovanje, objavljeno novembra 2003, opozarja na to, da je zvišanje ravni izobraževanja in nenehno prilagajanje kvalifikacij zahtevam na znanju temelječe družbe osrednjega pomena za več delovnih mest. Pri tem gre tako za zvišanje ravni splošnega izobraževanja kot tudi za lažji dostop do nenehnega nadaljnjega usposabljanja za različne profile poklicev za javni in zasebni sektor. Pri tem bi bilo treba dati prednost tistim z največjimi potrebami, namreč nizkokvalificiranim, starejšim delojemalcem in zaposlenim v malih in srednje velikih podjetjih (MSP). Delovna skupina za zaposlovanje pri tem zlasti poudarja odgovornost gospodarstva in delodajalce poziva, da prevzamejo več odgovornosti za nenehno nadaljnje usposabljanje svojih zaposlenih. (13) Kombinacija zakonskih predpisov in prostovoljnih ureditev bi morala zagotoviti, da bodo naložbe delodajalcev v nadaljnje usposabljanje zadostne in da bo porazdelitev stroškov pravična (npr. preko sektorskih ali regionalnih skladov za nadaljnje usposabljanje, davčnih olajšav ali razdelitev stroškov nadaljnjega izobraževanja, kot na primer v Franciji) (14). EESO je prepričan, da bi moral imeti vsak delojemalec možnost nadaljnjega usposabljanja. |
| --- | --- |

2.4.2

Že poročilo delovne skupine za zaposlovanje, objavljeno novembra 2003, opozarja na to, da je zvišanje ravni izobraževanja in nenehno prilagajanje kvalifikacij zahtevam na znanju temelječe družbe osrednjega pomena za več delovnih mest. Pri tem gre tako za zvišanje ravni splošnega izobraževanja kot tudi za lažji dostop do nenehnega nadaljnjega usposabljanja za različne profile poklicev za javni in zasebni sektor. Pri tem bi bilo treba dati prednost tistim z največjimi potrebami, namreč nizkokvalificiranim, starejšim delojemalcem in zaposlenim v malih in srednje velikih podjetjih (MSP). Delovna skupina za zaposlovanje pri tem zlasti poudarja odgovornost gospodarstva in delodajalce poziva, da prevzamejo več odgovornosti za nenehno nadaljnje usposabljanje svojih zaposlenih. (13) Kombinacija zakonskih predpisov in prostovoljnih ureditev bi morala zagotoviti, da bodo naložbe delodajalcev v nadaljnje usposabljanje zadostne in da bo porazdelitev stroškov pravična (npr. preko sektorskih ali regionalnih skladov za nadaljnje usposabljanje, davčnih olajšav ali razdelitev stroškov nadaljnjega izobraževanja, kot na primer v Franciji) (14). EESO je prepričan, da bi moral imeti vsak delojemalec možnost nadaljnjega usposabljanja.

| 2.4.3 | Tudi skupina strokovnjakov za prihodnost socialne politike EU priporoča, da se Unija v okviru evropske strategije zaposlovanja osredotoči na ustvarjanje pogojev za gospodarstvo, ki temelji na znanju, v izobraževalnem sistemu na splošno in na izboljšanje izobraževalnega sistema. (15) Skupina strokovnjakov je k temu pripravila vrsto predlogov, ki se nanašajo na vse ravni izobraževanja in poklicnega usposabljanja. Pri tem se poseben pomen pripisuje nadaljnjemu poklicnemu usposabljanju. Skupina strokovnjakov predlaga uvedbo splošne pravice do nadaljnjega usposabljanja v okviru kolektivnih ali delovnih pogodb. Poleg tega bi morala podjetja za vsakega posameznika izdelati osebni razvojni načrt in uvesti sistem notranjega upravljanja za nadaljnje izobraževanje in sposobnosti. Dobrih predlogov torej ne manjka, vendar se ne izvajajo. |
| --- | --- |

2.4.3

Tudi skupina strokovnjakov za prihodnost socialne politike EU priporoča, da se Unija v okviru evropske strategije zaposlovanja osredotoči na ustvarjanje pogojev za gospodarstvo, ki temelji na znanju, v izobraževalnem sistemu na splošno in na izboljšanje izobraževalnega sistema. (15) Skupina strokovnjakov je k temu pripravila vrsto predlogov, ki se nanašajo na vse ravni izobraževanja in poklicnega usposabljanja. Pri tem se poseben pomen pripisuje nadaljnjemu poklicnemu usposabljanju. Skupina strokovnjakov predlaga uvedbo splošne pravice do nadaljnjega usposabljanja v okviru kolektivnih ali delovnih pogodb. Poleg tega bi morala podjetja za vsakega posameznika izdelati osebni razvojni načrt in uvesti sistem notranjega upravljanja za nadaljnje izobraževanje in sposobnosti. Dobrih predlogov torej ne manjka, vendar se ne izvajajo.

2.5   Izboljšanje kakovosti dela za krepitev inovacijske sposobnosti in izboljšanje integracije starejših delojemalcev

2.5.1   Kakovost delovnega življenja in produktivnost

| 2.5.1.1 | Za prehod h gospodarstvu, ki temelji na znanju in je sposobno razvijati inovacije, so potrebne nove pobude za izboljšanje kakovosti dela. Delovni pogoji, ki izpolnjujejo zdravstvene zahteve, in organizacija dela, ki omogoča tesnejše sodelovanje med srednjim managementom, vodstvom podjetja in zaposlenimi na drugih ravneh, ter enakopravno sodelovanje in soodločanje spodbujajo zadovoljstvo in dobro počutje pri delu ter s tem prispevajo h gospodarskemu uspehu podjetja. Nasprotno pa obremenjujoči delovni pogoji, ki povzročajo bolezni, ogrožajo kakovost življenja in povečujejo družbene stroške ter zmanjšujejo produktivnost, kar pa negativno vpliva na inovacijsko sposobnost gospodarstva. To dokazujejo ustrezne znanstvene študije, ki jih je vsekakor premalo. |
| --- | --- |

2.5.1.1

Za prehod h gospodarstvu, ki temelji na znanju in je sposobno razvijati inovacije, so potrebne nove pobude za izboljšanje kakovosti dela. Delovni pogoji, ki izpolnjujejo zdravstvene zahteve, in organizacija dela, ki omogoča tesnejše sodelovanje med srednjim managementom, vodstvom podjetja in zaposlenimi na drugih ravneh, ter enakopravno sodelovanje in soodločanje spodbujajo zadovoljstvo in dobro počutje pri delu ter s tem prispevajo h gospodarskemu uspehu podjetja. Nasprotno pa obremenjujoči delovni pogoji, ki povzročajo bolezni, ogrožajo kakovost življenja in povečujejo družbene stroške ter zmanjšujejo produktivnost, kar pa negativno vpliva na inovacijsko sposobnost gospodarstva. To dokazujejo ustrezne znanstvene študije, ki jih je vsekakor premalo.

| 2.5.1.2 | Študija Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (2004) natančneje raziskuje povezavo med kakovostjo dela in produktivnostjo. (16) Glavni rezultat raziskave je, da uspeha podjetja v današnjem visokokonkurenčnem okolju ni več mogoče meriti le s poslovno-ekonomskimi kazalniki. Nasprotno pa igrajo vedno večjo vlogo dejavniki, kot so zadovoljstvo strank, optimizacija notranjih poslovnih odnosov, inovacijska sposobnost in prilagodljive organizacijske strukture. Rezultati raziskav na podlagi analize literature potrjujejo, da obstaja med dobrimi delovnimi pogoji in gospodarskim uspehom podjetja tesna povezava. Kakovost dela ima močan vpliv na produktivnost in donosnost. Študija opredeljuje zlasti naslednje dejavnike za uspešnost podjetja:






  — | združevanje ciljev podjetja s koncepti za razvoj osebja za doseganje boljših rezultatov; |
| --- | --- | --- |

2.5.1.2

Študija Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (2004) natančneje raziskuje povezavo med kakovostjo dela in produktivnostjo. (16) Glavni rezultat raziskave je, da uspeha podjetja v današnjem visokokonkurenčnem okolju ni več mogoče meriti le s poslovno-ekonomskimi kazalniki. Nasprotno pa igrajo vedno večjo vlogo dejavniki, kot so zadovoljstvo strank, optimizacija notranjih poslovnih odnosov, inovacijska sposobnost in prilagodljive organizacijske strukture. Rezultati raziskav na podlagi analize literature potrjujejo, da obstaja med dobrimi delovnimi pogoji in gospodarskim uspehom podjetja tesna povezava. Kakovost dela ima močan vpliv na produktivnost in donosnost. Študija opredeljuje zlasti naslednje dejavnike za uspešnost podjetja:

—

združevanje ciljev podjetja s koncepti za razvoj osebja za doseganje boljših rezultatov;

| — | celostni pristop k spodbujanju zdravja, ki se ne začenja samo pri neposrednih delovnih pogojih, temveč vključuje tudi motivacijo pri delu in vedenje vodstva; |
| --- | --- |

—

celostni pristop k spodbujanju zdravja, ki se ne začenja samo pri neposrednih delovnih pogojih, temveč vključuje tudi motivacijo pri delu in vedenje vodstva;

| — | koncepte spodbujanja zdravja, usmerjene v preprečevanje zdravstvenih tveganj; |
| --- | --- |

—

koncepte spodbujanja zdravja, usmerjene v preprečevanje zdravstvenih tveganj;

| — | izboljšanje delovnih postopkov in organizacije dela v povezavi s tehničnimi inovacijami. |
| --- | --- |

—

izboljšanje delovnih postopkov in organizacije dela v povezavi s tehničnimi inovacijami.

| 2.5.1.3 | Na podlagi študij, ki temeljijo na primerih v različnih državah članicah in na različnih področjih, so bili v isti študiji ugotovljeni naslednji dejavniki za izboljšanje produktivnosti:






  — | visoka kakovost dela, vključno z dobrimi pogoji za združljivost družine in poklica, igra veliko vlogo; |
| --- | --- | --- |

2.5.1.3

Na podlagi študij, ki temeljijo na primerih v različnih državah članicah in na različnih področjih, so bili v isti študiji ugotovljeni naslednji dejavniki za izboljšanje produktivnosti:

—

visoka kakovost dela, vključno z dobrimi pogoji za združljivost družine in poklica, igra veliko vlogo;

| — | kooperativno ravnanje vodstva prispeva k višji produktivnosti; |
| --- | --- |

—

kooperativno ravnanje vodstva prispeva k višji produktivnosti;

| — | oblike organizacije dela, ki zaposlenim omogočajo več neodvisnosti in odgovornosti pri delu, imajo pozitiven učinek; |
| --- | --- |

—

oblike organizacije dela, ki zaposlenim omogočajo več neodvisnosti in odgovornosti pri delu, imajo pozitiven učinek;

| — | izboljšanje metod dela in opremljenosti delovnega mesta pri dejavnostih, ki vključujejo telesne obremenitve, prispeva k zmanjšanju obremenitev in omogoča večjo produktivnost. Zato se takšne naložbe splačajo; |
| --- | --- |

—

izboljšanje metod dela in opremljenosti delovnega mesta pri dejavnostih, ki vključujejo telesne obremenitve, prispeva k zmanjšanju obremenitev in omogoča večjo produktivnost. Zato se takšne naložbe splačajo;

| — | za posebne obremenitve so potrebne ustvarjalne rešitve za preprečevanje nesreč pri delu. Zmanjšanje odsotnosti zaradi bolezni ima neposredno pozitiven učinek na produktivnost. |
| --- | --- |

—

za posebne obremenitve so potrebne ustvarjalne rešitve za preprečevanje nesreč pri delu. Zmanjšanje odsotnosti zaradi bolezni ima neposredno pozitiven učinek na produktivnost.

| 2.5.1.4 | Vrste obremenitev v podjetjih so se spremenile, nenazadnje tudi z uporabo IK-tehnologij. Sicer pa še vedno obstajajo področja, zlasti v industrijski proizvodnji, kjer prevladujejo telesne obremenitve. Na splošno je zaradi naraščajoče intenzivnosti dela in časovnega pritiska ter dela z IK-tehnologijami opaziti vedno večje psihosocialne obremenitve. Stres, povezan z delom, je prevladujoči dejavnik obremenitev na vseh področjih dejavnosti in gospodarstva ter osrednji izzivna področju preventive. Rezultat študije Evropske agencije je, da preprečevanje stresa ne zmanjšuje le stroškov, temveč z višjo motivacijo pri delu in bolj prijaznim okoljem v podjetju prispeva k izboljšanju produktivnosti. |
| --- | --- |

2.5.1.4

Vrste obremenitev v podjetjih so se spremenile, nenazadnje tudi z uporabo IK-tehnologij. Sicer pa še vedno obstajajo področja, zlasti v industrijski proizvodnji, kjer prevladujejo telesne obremenitve. Na splošno je zaradi naraščajoče intenzivnosti dela in časovnega pritiska ter dela z IK-tehnologijami opaziti vedno večje psihosocialne obremenitve. Stres, povezan z delom, je prevladujoči dejavnik obremenitev na vseh področjih dejavnosti in gospodarstva ter osrednji izzivna področju preventive. Rezultat študije Evropske agencije je, da preprečevanje stresa ne zmanjšuje le stroškov, temveč z višjo motivacijo pri delu in bolj prijaznim okoljem v podjetju prispeva k izboljšanju produktivnosti.

| 2.5.1.5 | Delež kvalificiranega dela z večjo neodvisnostjo in manjšo hierarhijo se je povečal zlasti v „novi ekonomiji“. Hkrati pa se je zaostril pritisk dela. Meje delovnega dneva postajajo vedno bolj zabrisane, kar je povezano z novimi oblikami poslabšanja zdravja, kot je npr. „sindrom izgorevanja“ (Burn Out Syndrom), in zmanjšuje kakovost življenja na splošno. Hkrati pa je na mnogih področjih opaziti tudi nasprotno tendenco. Zaradi naraščajočih stroškov in pritiska konkurence se zopet opuščajo človeške oblike organizacije dela, npr. skupinsko delo v avtomobilski industriji, ter uvajajo stroge strukture dela, ki povzročajo enostranske obremenitve z ustreznimi zdravstvenimi tveganji. |
| --- | --- |

2.5.1.5

Delež kvalificiranega dela z večjo neodvisnostjo in manjšo hierarhijo se je povečal zlasti v „novi ekonomiji“. Hkrati pa se je zaostril pritisk dela. Meje delovnega dneva postajajo vedno bolj zabrisane, kar je povezano z novimi oblikami poslabšanja zdravja, kot je npr. „sindrom izgorevanja“ (Burn Out Syndrom), in zmanjšuje kakovost življenja na splošno. Hkrati pa je na mnogih področjih opaziti tudi nasprotno tendenco. Zaradi naraščajočih stroškov in pritiska konkurence se zopet opuščajo človeške oblike organizacije dela, npr. skupinsko delo v avtomobilski industriji, ter uvajajo stroge strukture dela, ki povzročajo enostranske obremenitve z ustreznimi zdravstvenimi tveganji.

| 2.5.1.6 | Delež negotovih zaposlitev v obliki nezaželenega polovičnega delovnega časa, dela za določen čas in začasnega dela narašča, pri čemer so te skupine zaposlenih večinoma izpostavljene zelo obremenjujočim delovnim pogojem v obliki enostavnih, monotonih dejavnosti, težkih telesnih obremenitev ali zdravju škodljivih vplivov okolja. Negotova zaposlitev se pogosto pojavlja pri manj kakovostnih delovnih mestih, zato so ukrepi za varstvo pri delu in varstvo zdravja ter organizacijo dela še posebej potrebni. |
| --- | --- |

2.5.1.6

Delež negotovih zaposlitev v obliki nezaželenega polovičnega delovnega časa, dela za določen čas in začasnega dela narašča, pri čemer so te skupine zaposlenih večinoma izpostavljene zelo obremenjujočim delovnim pogojem v obliki enostavnih, monotonih dejavnosti, težkih telesnih obremenitev ali zdravju škodljivih vplivov okolja. Negotova zaposlitev se pogosto pojavlja pri manj kakovostnih delovnih mestih, zato so ukrepi za varstvo pri delu in varstvo zdravja ter organizacijo dela še posebej potrebni.

| 2.5.1.7 | Pričakovanja samih zaposlenih glede tega, kaj je „dobro delo“, kaže reprezentativna anketa Mednarodnega inštituta za empirično socialno ekonomijo v Nemčiji (INIFES). (17) Analiza za zaposlene je pokazala, da je na prvem mestu vidik zagotovljenosti dohodka in zaposlitve, sledijo pa mu vidiki kakovosti, kot sta smiselno in raznoliko delo. Na tretjem mestu so socialni vidiki, kot sta kooperativno vedenje in vzajemna podpora. Zlasti s stališča tistih, ki so bili vključeni, so naslednji vidiki dela po navedenem vrstnem redu pomembni za njihovo zadovoljstvo pri delu in delavnost:






  1. | stabilen, zanesljiv prihodek, |
| --- | --- | --- |

2.5.1.7

Pričakovanja samih zaposlenih glede tega, kaj je „dobro delo“, kaže reprezentativna anketa Mednarodnega inštituta za empirično socialno ekonomijo v Nemčiji (INIFES). (17) Analiza za zaposlene je pokazala, da je na prvem mestu vidik zagotovljenosti dohodka in zaposlitve, sledijo pa mu vidiki kakovosti, kot sta smiselno in raznoliko delo. Na tretjem mestu so socialni vidiki, kot sta kooperativno vedenje in vzajemna podpora. Zlasti s stališča tistih, ki so bili vključeni, so naslednji vidiki dela po navedenem vrstnem redu pomembni za njihovo zadovoljstvo pri delu in delavnost:

1.

stabilen, zanesljiv prihodek,

| 2. | varnost delovnega mesta, |
| --- | --- |

2.

varnost delovnega mesta,

| 3. | delo mora biti zabavno, |
| --- | --- |

3.

delo mora biti zabavno,

| 4. | spoštljiv odnos nadrejenega do zaposlenega, |
| --- | --- |

4.

spoštljiv odnos nadrejenega do zaposlenega,

| 5. | zaposlitev za nedoločen čas, |
| --- | --- |

5.

zaposlitev za nedoločen čas,

| 6. | spodbujanje kolegialnosti, |
| --- | --- |

6.

spodbujanje kolegialnosti,

| 7. | varstvo zdravja na delovnem mestu, |
| --- | --- |

7.

varstvo zdravja na delovnem mestu,

| 8. | delo mora imeti smisel, |
| --- | --- |

8.

delo mora imeti smisel,

| 9. | večstransko, raznoliko delo, |
| --- | --- |

9.

večstransko, raznoliko delo,

| 10. | imeti vpliv na način dela. |
| --- | --- |

10.

imeti vpliv na način dela.

Vsi našteti vidiki so prejeli od 70- do več kot 90-odstotno podporo. Nadaljnja merila za dobro delo, ki so bila prav tako deležna visoke podpore (nad 60 %), so bila povezana z možnostjo za nadaljnji razvoj svojih sposobnosti ter pričakovanjem, da bo nadrejeni spodbujal strokovni in poklicni razvoj. Raziskava je prav tako pokazala, da visoka kakovost dela, ki večinoma ustreza subjektivnim merilom za dobro delo, vodi k večjemu zadovoljstvu pri delu, veselju do dela in delavnosti. Zato lahko zaključimo, da to pozitivno vpliva tudi na produktivnost dela, čeprav ta povezava ni bila posebej raziskana.

2.5.2   Organizacija dela, prilagojena starejšim

| 2.5.2.1 | Stopnja zaposlenosti starejših delojemalcev (55–65 let) je v Uniji še naprej nezadostna in lizbonski cilj, do leta 2010 povečati stopnjo na 50 %, ne bo dosežen. Eden glavnih razlogov za predčasen izstop starejših delojemalcev iz poklicnega življenja je poslabšanje zdravja, ki nastane zaradi obremenjujočih delovnih pogojev in zelo intenzivnega dela, ter visoka brezposelnost. V preteklih letih je bila kadrovska politika podjetij usmerjena k temu, da starejše prepriča k zgodnejši upokojitvi. To je vodilo k procesu izpodrivanja, ki močno obremenjuje tudi sisteme socialne varnosti. |
| --- | --- |

2.5.2.1

Stopnja zaposlenosti starejših delojemalcev (55–65 let) je v Uniji še naprej nezadostna in lizbonski cilj, do leta 2010 povečati stopnjo na 50 %, ne bo dosežen. Eden glavnih razlogov za predčasen izstop starejših delojemalcev iz poklicnega življenja je poslabšanje zdravja, ki nastane zaradi obremenjujočih delovnih pogojev in zelo intenzivnega dela, ter visoka brezposelnost. V preteklih letih je bila kadrovska politika podjetij usmerjena k temu, da starejše prepriča k zgodnejši upokojitvi. To je vodilo k procesu izpodrivanja, ki močno obremenjuje tudi sisteme socialne varnosti.

| 2.5.2.2 | EESO je prepričan, da ni dovolj oblikovati zahtevne cilje, ne da bi ustvarili tudi ustrezne predpogoje, ki so potrebni za uresničitev teh ciljev. Glede na precejšnje pomanjkanje delovnih mest je treba dati prednost zmanjšanju pritiska na učinkovitost v podjetjih in upravah ter oblikovati delovne pogoje in zahteve glede učinkovitosti tako, da bodo sprejemljivi v času (daljšega) poklicnega življenja. V mnogih podjetjih to zahteva povečanje delovne sile, da bi zmanjšali pritisk učinkovitosti in preprečili predčasno poslabšanje zdravja. Izboljšanje kakovosti dela z ustreznimi ukrepi na področju delovnih pogojev in organizacije dela, ter zadostno število osebja sta odločilna instrumenta, potrebna za dosego tega cilja. Zato se ne bi smeli osredotočati na zvišanje zakonsko določene upokojitvene starosti, temveč na to, da je dejansko upokojitveno starost treba približati zakonsko določeni upokojitveni starosti. Zato so potrebni predvsem ukrepi v zvezi z organizacijo dela in sprememba kadrovske politike, prilagojene starejšim, ki jo izvajajo podjetja. |
| --- | --- |

2.5.2.2

EESO je prepričan, da ni dovolj oblikovati zahtevne cilje, ne da bi ustvarili tudi ustrezne predpogoje, ki so potrebni za uresničitev teh ciljev. Glede na precejšnje pomanjkanje delovnih mest je treba dati prednost zmanjšanju pritiska na učinkovitost v podjetjih in upravah ter oblikovati delovne pogoje in zahteve glede učinkovitosti tako, da bodo sprejemljivi v času (daljšega) poklicnega življenja. V mnogih podjetjih to zahteva povečanje delovne sile, da bi zmanjšali pritisk učinkovitosti in preprečili predčasno poslabšanje zdravja. Izboljšanje kakovosti dela z ustreznimi ukrepi na področju delovnih pogojev in organizacije dela, ter zadostno število osebja sta odločilna instrumenta, potrebna za dosego tega cilja. Zato se ne bi smeli osredotočati na zvišanje zakonsko določene upokojitvene starosti, temveč na to, da je dejansko upokojitveno starost treba približati zakonsko določeni upokojitveni starosti. Zato so potrebni predvsem ukrepi v zvezi z organizacijo dela in sprememba kadrovske politike, prilagojene starejšim, ki jo izvajajo podjetja.

| 2.5.2.3 | Skupina strokovnjakov za prihodnost socialne politike EU v zvezi s tem priporoča ukrepe na treh ravneh. Poleg reforme sistemov socialne varnosti s ciljem, zmanjšati spodbujanje delavcev k predčasni upokojitvi, skupina strokovnjakov meni, da morajo biti ukrepi, ki jih je treba sprejeti, osredotočeni na raven podjetij. Potrebna je večja vključitev starejših v ukrepe nadaljnjega usposabljanja, izboljšanje delovnih pogojev in modernizacija organizacije dela. Nove oblike organizacije dela bi morale bolj ustrezati zmožnostim in sposobnostim starejših delavcev, zlasti s pomočjo oblikovanja delovnih mest, bolj prilagojenih starejšim, in lažjo zamenjavo dejavnosti znotraj podjetja. (18) Zato je treba spremeniti družbeno miselnost, ki bo znova začela spoštovati vrednost izkušenj in sposobnosti, pridobljenih v poklicnem življenju. |
| --- | --- |

2.5.2.3

Skupina strokovnjakov za prihodnost socialne politike EU v zvezi s tem priporoča ukrepe na treh ravneh. Poleg reforme sistemov socialne varnosti s ciljem, zmanjšati spodbujanje delavcev k predčasni upokojitvi, skupina strokovnjakov meni, da morajo biti ukrepi, ki jih je treba sprejeti, osredotočeni na raven podjetij. Potrebna je večja vključitev starejših v ukrepe nadaljnjega usposabljanja, izboljšanje delovnih pogojev in modernizacija organizacije dela. Nove oblike organizacije dela bi morale bolj ustrezati zmožnostim in sposobnostim starejših delavcev, zlasti s pomočjo oblikovanja delovnih mest, bolj prilagojenih starejšim, in lažjo zamenjavo dejavnosti znotraj podjetja. (18) Zato je treba spremeniti družbeno miselnost, ki bo znova začela spoštovati vrednost izkušenj in sposobnosti, pridobljenih v poklicnem življenju.

V Bruslju, 13. septembra 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Sklepi Sveta z dne 1. in 2. junija 2006.

1

(2)  Prožna varnost — skupni prispevek odbora za zaposlovanje in odbora za socialno zaščito, ki je bil sprejet na zasedanju Sveta za zaposlovanje in in socialno politiko 1. in 2. junija 2006.

2

(3)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o evropskih vrednotah v globaliziranem svetu: Prispevek Komisije k oktobrskemu srečanju predsednikov držav in vlad, (COM(2005) 525 konč./2, 3.11.2005), str. 5.

3

(4)  Glej mnenje EESO o socialni koheziji: dati vsebino evropskemu socialnemu modelu; poročevalec: g. EHNMARK (CESE 493/2006 — SOC/237). Sprejetje je predvideno na julijskem plenarnem zasedanju.

4

(5)  Glej naslednja mnenja EESO:

5

o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Povečati zaposlenost starejših delavcev in odložiti odhod s trga dela (UL C 157, 28.6.2005, str. 120–129; poročevalec: g. DANTIN).

URL: http://eescopinions.esc.eu.int/viewdoc.aspx?doc=//esppub1/esp_public/ces/soc/soc178/sl/ces1649-2004_ac_sl.doc.

o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o produktivnosti: Ključ do konkurenčnosti evropskih gospodarstev in podjetij; poročevalca: g. MORGAN in ga. SIRKEINEN; soporočevalec g. EHNMARK (UL C 85, 8.4.2003, str. 95–100;).

URL: http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2003/c_085/c_08520030408en00950100.pdf (op.prev.: dokument ni na razpolago v slovenskem jeziku).

(6)  Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2005 o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Skupnosti (2005–2008) (UL L 205, 6.8.2005, str. 28–37).

6

URL: http://europa.eu.int/eur-lex/lex/LexUriServ/site/sl/oj/2005/l_205/l_20520050806sl00280037.pdf.

(7)  Soočanje z izzivom — Lizbonska strategija za rast in zaposlovanje. Poročilo skupine strokovnjakov na visoki ravni pod predsedstvom Wima Koka, november 2004 (Kokovo poročilo), str. 18.

7

URL: http://europa.eu.int/growthandjobs/pdf/kok_report_en.pdf (op. prev.: poročilo ni na razpolago v slovenskem jeziku).

(8)  Idem.

8

(9)  Glej mnenje EESO z dne 15.9.2004 na temo k 7. okvirnemu raziskovalnemu programu: Potrebe po raziskovanju v okviru demografskih sprememb — Kakovost življenja v starosti in tehnološke potrebe; poročevalka: ga. Heinisch (UL C 74, 2.3.2005, str. 44–54).

9

URL: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/sl/oj/2005/c_074/c_07420050323sl00440054.pdf.

(10)  Sporočilo Komisije spomladanskemu Evropskemu Svetu: Čas za višjo prestavo: Novo partnerstvo za rast in delovna mesta (COM(2006) 30 konč. — 1. del z dne 25.1.2006), str. 15.

10

(11)  Evropski svet (Bruselj), 23. in 24. marec 2006 — Sklepi predsedstva, točka 18 in nadaljevanje.

11

URL: http://ue.eu.int/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/sl/ec/89020.pdf.

(12)  Sklepi predsedstva, točki 20 in 21.

12

URL: http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/90111.pdf.

(13)  Poročilo z naslovom Delo, delo, delo — ustvarjanje dodatnih delovnih mest v Evropi, ki ga je novembra 2003 objavila delovna skupina za zaposlovanje pod vodstvom Wima Koka, str. 49.

13

URL: http://europa.eu.int/comm/employment_social/employment_strategy/pdf/etf_en.pdf (op. prev.: poročilo ni na razpolago v slovenskem jeziku).

(14)  Idem, str. 51.

14

(15)  Poročilo skupine na visoki ravni o prihodnosti socialne politike v razširjeni Evropski uniji, maj 2004.

15

URL: http://europa.eu.int/comm/employment_social/publications/2005/ke6104202_de.pdf (op.prev.: dokument ni na razpolago v slovenskem jeziku).

(16)  Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu: Quality of the Working Environment and Productivity — Working Paper (2004) (Kakovost delovnega okolja in produktivnost — delovni dokument).

16

URL: http://osha.eu.int/publications/reports/211/quality_productivity_en.pdf (samo v angleškem jeziku).

(17)  „Was ist gute Arbeit? Anforderungen aus Sicht von Erwerbstätigen“ — Kurzfassung.(Kaj je dobro delo? Pričakovanja zaposlenih — povzetek) INIFES, november 2005 (samo v nemškem jeziku).

17

URL: http://www.inqa.de/Inqa/Redaktion/Projekte/Was-ist-gute-Arbeit/gute-arbeit-endfassung,property=pdf,bereich=inqa,sprache=de,rwb=true.pdf.

(18)  Poročilo skupine na visoki ravni za prihodnost socialne politike v razširjeni Evropski uniji, maj 2004, str. 37.

18

URL: http://europa.eu.int/comm/employment_social/publications/2005/ke6104202_en.pdf (op.prev.: dokument ni na razpolago v slovenskem jeziku).

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/163 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/163

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o izboljšanju prepoznavnosti in učinkovitosti evropskega državljanstva

(2006/C 318/28)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 19. januarja 2006 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje o temi Izboljšanje prepoznavnosti in učinkovitosti evropskega državljanstva

Strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 13. julija 2006. Poročevalec je bil g. VEVER.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 14. septembra 2006) s 111 glasovi za, 22 glasovi proti in 13 vzdržanimi glasovi.

1.   Povzetek

| 1.1 | Formalna vključitev pravic evropskega državljanstva v najnovejše pogodbe ni preprečila povečanja evroskepticizma v javnem mnenju. Po mnenju Evropejcev samih Evropa trpi zaradi kopičenja pomanjkljivosti: slaba prepoznavnost, pomanjkanje identifikacije, obveščanja, dialoga in učinkovitosti so glavne točke na dolgem seznamu. Povzamemo lahko, da je premalo zaupanja. Postopek ratifikacije ustavne pogodbe nosi posledice preteklih napak, zastoj pri sprejemanju pa bo verjetno povzročil še večji evroskepticizem. |
| --- | --- |

1.1

Formalna vključitev pravic evropskega državljanstva v najnovejše pogodbe ni preprečila povečanja evroskepticizma v javnem mnenju. Po mnenju Evropejcev samih Evropa trpi zaradi kopičenja pomanjkljivosti: slaba prepoznavnost, pomanjkanje identifikacije, obveščanja, dialoga in učinkovitosti so glavne točke na dolgem seznamu. Povzamemo lahko, da je premalo zaupanja. Postopek ratifikacije ustavne pogodbe nosi posledice preteklih napak, zastoj pri sprejemanju pa bo verjetno povzročil še večji evroskepticizem.

| 1.2 | Nujno je torej ukrepati, vendar ne z novimi deklaracijami o pravicah, ampak z dejanskimi ukrepi, ki omogočajo polno izvajanje evropskega državljanstva. Zato bo potrebno odločnejše zavzemanje Komisije, kodeks ravnanja institucij za boljšo upravo, zaustavitev naraščanja vrzeli med evropskimi ambicijami in omejenimi sredstvi, okrepljeno sodelovanje med državami, ki so pripravljene napredovati skupaj ter večji pritisk in več pobud s strani akterjev civilne družbe. |
| --- | --- |

1.2

Nujno je torej ukrepati, vendar ne z novimi deklaracijami o pravicah, ampak z dejanskimi ukrepi, ki omogočajo polno izvajanje evropskega državljanstva. Zato bo potrebno odločnejše zavzemanje Komisije, kodeks ravnanja institucij za boljšo upravo, zaustavitev naraščanja vrzeli med evropskimi ambicijami in omejenimi sredstvi, okrepljeno sodelovanje med državami, ki so pripravljene napredovati skupaj ter večji pritisk in več pobud s strani akterjev civilne družbe.

| 1.3 | EESO najprej predlaga odpravo posebno neupravičenih pomanjkljivosti v Evropi; treba je:






  — | ponovno začeti s pripravo evropskega statuta o združenjih in ga hitro sprejeti, |
| --- | --- | --- |

1.3

EESO najprej predlaga odpravo posebno neupravičenih pomanjkljivosti v Evropi; treba je:

—

ponovno začeti s pripravo evropskega statuta o združenjih in ga hitro sprejeti,

| — | pripraviti in hitro sprejeti evropski statut za družbe za vzajemno zavarovanje, |
| --- | --- |

—

pripraviti in hitro sprejeti evropski statut za družbe za vzajemno zavarovanje,

| — | oblikovati poenostavljen evropski statut, odprt za mala in srednje velika podjetja (MSP), |
| --- | --- |

—

oblikovati poenostavljen evropski statut, odprt za mala in srednje velika podjetja (MSP),

| — | izvajati patentno listino Skupnosti med državami članicami, ki so jo ratificirale, |
| --- | --- |

—

izvajati patentno listino Skupnosti med državami članicami, ki so jo ratificirale,

| — | odpraviti vse oblike dvojnega obdavčenja, vsaj v euro območju, |
| --- | --- |

—

odpraviti vse oblike dvojnega obdavčenja, vsaj v euro območju,

| — | zagotoviti nediskriminatorno prenosljivost socialnih prejemkov. |
| --- | --- |

—

zagotoviti nediskriminatorno prenosljivost socialnih prejemkov.

| 1.4 | EESO predlaga razvoj evropske uprave, ki bo temeljila na državljanih, kar pomeni, da je treba:






  — | odpraviti pomanjkanje evropske zavesti v medijih s spodbujanjem najboljših praks in podporo Evropske avdiovizualne agencije, |
| --- | --- | --- |

1.4

EESO predlaga razvoj evropske uprave, ki bo temeljila na državljanih, kar pomeni, da je treba:

—

odpraviti pomanjkanje evropske zavesti v medijih s spodbujanjem najboljših praks in podporo Evropske avdiovizualne agencije,

| — | dati večjo vrednost posvetovalni fazi priprave projektov in s tem zagotoviti njihovo dodano vrednost za državljane, |
| --- | --- |

—

dati večjo vrednost posvetovalni fazi priprave projektov in s tem zagotoviti njihovo dodano vrednost za državljane,

| — | javno opredeliti in utemeljiti razloge za blokado v Svetu ali Komisijin umik projektov v zvezi z evropskimi pravicami državljanov, |
| --- | --- |

—

javno opredeliti in utemeljiti razloge za blokado v Svetu ali Komisijin umik projektov v zvezi z evropskimi pravicami državljanov,

| — | spodbujati socialno-poklicne pristope k samoregulaciji in koregulaciji na vseh področjih, ki neposredno zanimajo civilno družbo, |
| --- | --- |

—

spodbujati socialno-poklicne pristope k samoregulaciji in koregulaciji na vseh področjih, ki neposredno zanimajo civilno družbo,

| — | v povezavi z agencijami za podporo enotnega trga opredeliti koncept evropske javne službe, ki bi vključevala zunanje carine Skupnosti, |
| --- | --- |

—

v povezavi z agencijami za podporo enotnega trga opredeliti koncept evropske javne službe, ki bi vključevala zunanje carine Skupnosti,

| — | razviti bolj interaktivne načine obveščanja o Evropi, |
| --- | --- |

—

razviti bolj interaktivne načine obveščanja o Evropi,

| — | pritegniti socialno-poklicne akterje k pobudam strukturnih skladov na lokalni in regionalni ravni. |
| --- | --- |

—

pritegniti socialno-poklicne akterje k pobudam strukturnih skladov na lokalni in regionalni ravni.

| 1.5 | EESO predlaga spodbujanje skupnih pobud z vsebino, ki močno poudarja identiteto, kot npr:






  — | nameniti večjo prednost financiranju velikih in zelo pomembnih evropskih projektov (vseevropska omrežja, raziskave, napredna tehnologija) iz proračuna Skupnosti, |
| --- | --- | --- |

1.5

EESO predlaga spodbujanje skupnih pobud z vsebino, ki močno poudarja identiteto, kot npr:

—

nameniti večjo prednost financiranju velikih in zelo pomembnih evropskih projektov (vseevropska omrežja, raziskave, napredna tehnologija) iz proračuna Skupnosti,

| — | vlagati v ambiciozne evropske programe (vključno jezikovnega) izobraževanja in usposabljanja, ki vključuje evropsko civilno prostovoljno službo, ki je privlačna za mlade, |
| --- | --- |

—

vlagati v ambiciozne evropske programe (vključno jezikovnega) izobraževanja in usposabljanja, ki vključuje evropsko civilno prostovoljno službo, ki je privlačna za mlade,

| — | zbrati pričevanja znanih osebnosti, ki izražajo svojo evropsko pripadnost, |
| --- | --- |

—

zbrati pričevanja znanih osebnosti, ki izražajo svojo evropsko pripadnost,

| — | vlagati v prav tako ambiciozne evropske programe na kulturnem in medijskem področju, s skupnim statutom za ustanove in sponzorje, |
| --- | --- |

—

vlagati v prav tako ambiciozne evropske programe na kulturnem in medijskem področju, s skupnim statutom za ustanove in sponzorje,

| — | napraviti velik napredek pri gospodarskem in socialnem vključevanju v euro območje, |
| --- | --- |

—

napraviti velik napredek pri gospodarskem in socialnem vključevanju v euro območje,

| — | sprejeti pomembne politične odločitve, na primer: volitve v Evropski parlament na isti dan, 9. maj kot dela prost dan po vsej Evropi in predčasna uveljavitev evropske pravice do državljanske pobude. |
| --- | --- |

—

sprejeti pomembne politične odločitve, na primer: volitve v Evropski parlament na isti dan, 9. maj kot dela prost dan po vsej Evropi in predčasna uveljavitev evropske pravice do državljanske pobude.

| 1.6 | Na splošno je EESO prepričan, da bi take pobude Evropejcem omogočile, da se bolj zavedajo evropskega državljanstva, učinkoviteje uresničujejo svoboščine, ki jim jih prinaša, s čimer bi v Evropi obnovili identiteto, dinamiko, konkurenčnost in kohezijo, ki jih ji sedaj države članice le s težavo zagotavljajo. |
| --- | --- |

1.6

Na splošno je EESO prepričan, da bi take pobude Evropejcem omogočile, da se bolj zavedajo evropskega državljanstva, učinkoviteje uresničujejo svoboščine, ki jim jih prinaša, s čimer bi v Evropi obnovili identiteto, dinamiko, konkurenčnost in kohezijo, ki jih ji sedaj države članice le s težavo zagotavljajo.

| 1.7 | Da bi prispeval k temu cilju, bi EESO moral ustanoviti stalno skupino za dejavno evropsko državljanstvo in na to temo kmalu organizirati posvetovanje. |
| --- | --- |

1.7

Da bi prispeval k temu cilju, bi EESO moral ustanoviti stalno skupino za dejavno evropsko državljanstvo in na to temo kmalu organizirati posvetovanje.

2.   Uvod

| 2.1 | Kljub prevladujočemu evroskepticizmu so Evropejci globoko navezani na bistvene dosežke evropske integracije, za katere menijo, da so samoumevni in nepreklicni:






  — | mir in sodelovanje med državami članicami, |
| --- | --- | --- |

2.1

Kljub prevladujočemu evroskepticizmu so Evropejci globoko navezani na bistvene dosežke evropske integracije, za katere menijo, da so samoumevni in nepreklicni:

—

mir in sodelovanje med državami članicami,

| — | polno uresničevanje njihovih demokratičnih pravic, |
| --- | --- |

—

polno uresničevanje njihovih demokratičnih pravic,

| — | prosti pretok in svobodna trgovina, |
| --- | --- |

—

prosti pretok in svobodna trgovina,

| — | želja po združevanju za lažje spoprijemanje s svetovnimi izzivi. |
| --- | --- |

—

želja po združevanju za lažje spoprijemanje s svetovnimi izzivi.

| 2.2 | Evropejci so prav tako zahtevni do evropske integracije. Pričakujejo resnično dodano vrednost in zlasti:






  — | večje politične, državljanske, participativne, gospodarske in socialne pravice, |
| --- | --- | --- |

2.2

Evropejci so prav tako zahtevni do evropske integracije. Pričakujejo resnično dodano vrednost in zlasti:

—

večje politične, državljanske, participativne, gospodarske in socialne pravice,

| — | večjo podporo identiteti in kakovosti življenja, ker doživljajo večje spremembe, |
| --- | --- |

—

večjo podporo identiteti in kakovosti življenja, ker doživljajo večje spremembe,

| — | večjo rast, več delovnih mest ter gospodarski in socialni razvoj, |
| --- | --- |

—

večjo rast, več delovnih mest ter gospodarski in socialni razvoj,

| — | učinkovitejše spodbujanje skupnih interesov v svetu. |
| --- | --- |

—

učinkovitejše spodbujanje skupnih interesov v svetu.

| 2.3 | Za veliko Evropejcev njihova pričakovanja glede vsakodnevnih skrbi in prihodnosti danes nikakor niso izpolnjena. Dvakratna zavrnitev osnutka ustavne pogodbe, proti kateri so glasovali francoski in nizozemski volivci, je razkrila zlasti nezadovoljstvo in dvom javnosti, čeprav so k rezultatu nedvomno prispevali tudi drugi razlogi, ki niso povezani z Evropo. |
| --- | --- |

2.3

Za veliko Evropejcev njihova pričakovanja glede vsakodnevnih skrbi in prihodnosti danes nikakor niso izpolnjena. Dvakratna zavrnitev osnutka ustavne pogodbe, proti kateri so glasovali francoski in nizozemski volivci, je razkrila zlasti nezadovoljstvo in dvom javnosti, čeprav so k rezultatu nedvomno prispevali tudi drugi razlogi, ki niso povezani z Evropo.

| 2.4 | Dejanski napredek v zvezi z evropskimi državljanskimi pravicami, ki jih je uvedla Maastrichtska pogodba, je bil dosežen z novejšimi pogodbami (Amsterdamsko pogodbo, Pogodbo iz Nice), Listino o temeljnih pravicah in ustavno pogodbo, o kateri so odločali volivci (in ki Listino uzakonja, s tem ko jo vključuje v Pogodbo). Konvencija za pripravo ustavne pogodbe, ki predstavlja novost zaradi vključitve poslancev in odprtosti za civilno družbo, si je prizadevala okrepiti te pravice na političnem, državljanskem, gospodarskem in socialnem področju. Evropski ekonomsko-socialni odbor v zadnjih letih, poleg tega da je sodeloval na konvenciji, ni opustil prizadevanj za polno priznavanje pravic evropskih državljanov in upoštevanje vprašanj, ki jih vznemirjajo. Vendar je treba priznati, da uradna vključitev teh pravic v pogodbe ni uspela preprečiti povečanja evroskepticizma v javnosti. Danes citata Jeana Monneta „ne povezujemo držav, temveč združujemo ljudi“ nikakor ne občutimo kot prevladujočega načina delovanja Unije. |
| --- | --- |

2.4

Dejanski napredek v zvezi z evropskimi državljanskimi pravicami, ki jih je uvedla Maastrichtska pogodba, je bil dosežen z novejšimi pogodbami (Amsterdamsko pogodbo, Pogodbo iz Nice), Listino o temeljnih pravicah in ustavno pogodbo, o kateri so odločali volivci (in ki Listino uzakonja, s tem ko jo vključuje v Pogodbo). Konvencija za pripravo ustavne pogodbe, ki predstavlja novost zaradi vključitve poslancev in odprtosti za civilno družbo, si je prizadevala okrepiti te pravice na političnem, državljanskem, gospodarskem in socialnem področju. Evropski ekonomsko-socialni odbor v zadnjih letih, poleg tega da je sodeloval na konvenciji, ni opustil prizadevanj za polno priznavanje pravic evropskih državljanov in upoštevanje vprašanj, ki jih vznemirjajo. Vendar je treba priznati, da uradna vključitev teh pravic v pogodbe ni uspela preprečiti povečanja evroskepticizma v javnosti. Danes citata Jeana Monneta „ne povezujemo držav, temveč združujemo ljudi“ nikakor ne občutimo kot prevladujočega načina delovanja Unije.

| 2.5 | Zaradi vrste vzrokov obstaja nevarnost, da bi se zaskrbljenost v javnosti še povečala: |
| --- | --- |

2.5

Zaradi vrste vzrokov obstaja nevarnost, da bi se zaskrbljenost v javnosti še povečala:

| 2.5.1 | zavrnitev ratifikacije ustavne pogodbe bo postavila delovanje Unije na preizkušnjo: nerazumljivost in zapletenost pogodbe iz Nice, ki bi ju morala odpraviti nova pogodba, bosta hitro pokazali negativne posledice; |
| --- | --- |

2.5.1

zavrnitev ratifikacije ustavne pogodbe bo postavila delovanje Unije na preizkušnjo: nerazumljivost in zapletenost pogodbe iz Nice, ki bi ju morala odpraviti nova pogodba, bosta hitro pokazali negativne posledice;

| 2.5.2 | vedno večja vrzel med ambicijami Evrope in pomanjkanjem sredstev za njeno upravljanje, tako na političnem področju (težave pri odločanju 27-ih držav članic) kot pri proračunskih zadevah (omejena sredstva, ki so načrtovana za obdobje 2007–2013); |
| --- | --- |

2.5.2

vedno večja vrzel med ambicijami Evrope in pomanjkanjem sredstev za njeno upravljanje, tako na političnem področju (težave pri odločanju 27-ih držav članic) kot pri proračunskih zadevah (omejena sredstva, ki so načrtovana za obdobje 2007–2013);

| 2.5.3 | nove pravice evropskih državljanov iz ustavne pogodbe, ki vključuje Listino o temeljnih pravicah, ne morejo biti uradno priznane; |
| --- | --- |

2.5.3

nove pravice evropskih državljanov iz ustavne pogodbe, ki vključuje Listino o temeljnih pravicah, ne morejo biti uradno priznane;

| 2.5.4 | zaradi teh neugodnih razmer se stanje ne more izboljšati, hkrati pa se krepi mnenje državljanov, ki vidijo Evropo v vlogi dežurnega krivca. |
| --- | --- |

2.5.4

zaradi teh neugodnih razmer se stanje ne more izboljšati, hkrati pa se krepi mnenje državljanov, ki vidijo Evropo v vlogi dežurnega krivca.

| 2.6 | Kot je poudaril EESO v svojem prispevku Evropskemu svetu 15. in 16. junija 2006 (1), premor za razmislek, za katerega smo se odločili zaradi zavrnitve ustavne pogodbe, ne sme biti izgovor za odlašanje ali pasivnost pri večjem vključevanju državljanov v Evropo. Nasprotno, nujno se zdi izboljšati podobo Evrope v javnosti, zaradi nevarnosti, da se verižno okrepijo nezaupanje, opuščanje in blokade, ki bi imeli nepredvidljive posledice. Razen tega bi bilo popolnoma nesmiselno kakor koli trditi, da se lahko sedanji neuspešni poskus ratifikacije ustavne pogodbe reši brez prizadevanj po okrepitvi istovetenja Evropejcev z Evropo. To pomeni, da je treba analizirati, zakaj zelo veliko Evropejcev meni, da je Evropa na nekaterih področjih danes premalo prepoznavna in privlačna. |
| --- | --- |

2.6

Kot je poudaril EESO v svojem prispevku Evropskemu svetu 15. in 16. junija 2006 (1), premor za razmislek, za katerega smo se odločili zaradi zavrnitve ustavne pogodbe, ne sme biti izgovor za odlašanje ali pasivnost pri večjem vključevanju državljanov v Evropo. Nasprotno, nujno se zdi izboljšati podobo Evrope v javnosti, zaradi nevarnosti, da se verižno okrepijo nezaupanje, opuščanje in blokade, ki bi imeli nepredvidljive posledice. Razen tega bi bilo popolnoma nesmiselno kakor koli trditi, da se lahko sedanji neuspešni poskus ratifikacije ustavne pogodbe reši brez prizadevanj po okrepitvi istovetenja Evropejcev z Evropo. To pomeni, da je treba analizirati, zakaj zelo veliko Evropejcev meni, da je Evropa na nekaterih področjih danes premalo prepoznavna in privlačna.

3.   Slabo prepoznavno evropsko državljanstvo

| 3.1 | Ljudje občutijo „državljanstvo“ intuitivno in celo čustveno, če o njem ne razmišljajo v smislu pravic in dolžnosti. Samo „evropsko“ državljanstvo bi bilo treba dojemati kot dodano vrednost, ki bogati in ne odpravlja nacionalnega državljanstva, in kot „nove meje“, ki prinašajo več pravic, svoboščin in odgovornosti. Na tem področju in kljub velikim napredkom na področju trgovine evropsko državljanstvo še zdaleč ni pokazalo svoje vrednosti. Namesto tega se zdi, da je bilo storjeno vse, da bi ga od tega odvrnili. Na to kažejo nekatere preproste ugotovitve. Vsi Evropejci in predvsem„Evropejec z ulice“ menijo, da Evropi manjka štirih stvari: |
| --- | --- |

3.1

Ljudje občutijo „državljanstvo“ intuitivno in celo čustveno, če o njem ne razmišljajo v smislu pravic in dolžnosti. Samo „evropsko“ državljanstvo bi bilo treba dojemati kot dodano vrednost, ki bogati in ne odpravlja nacionalnega državljanstva, in kot „nove meje“, ki prinašajo več pravic, svoboščin in odgovornosti. Na tem področju in kljub velikim napredkom na področju trgovine evropsko državljanstvo še zdaleč ni pokazalo svoje vrednosti. Namesto tega se zdi, da je bilo storjeno vse, da bi ga od tega odvrnili. Na to kažejo nekatere preproste ugotovitve. Vsi Evropejci in predvsem„Evropejec z ulice“ menijo, da Evropi manjka štirih stvari:

| 3.1.1 | pomanjkanje prepoznavnosti in profila: cilji in obseg evropske integracije, tudi v geopolitičnem smislu (kje bodo potekale meje?), so danes nejasni zaradi političnih razlik glede cilja integracije in pomanjkanja jasnih meril za nadaljevanje na videz stalnega procesa širitve; |
| --- | --- |

3.1.1

pomanjkanje prepoznavnosti in profila: cilji in obseg evropske integracije, tudi v geopolitičnem smislu (kje bodo potekale meje?), so danes nejasni zaradi političnih razlik glede cilja integracije in pomanjkanja jasnih meril za nadaljevanje na videz stalnega procesa širitve;

| 3.1.2 | pomanjkanje poistovetenja in bližine: kljub doseženim svoboščinam in pravicam se Evropa zdi predvsem zadeva političnih, diplomatskih in strokovnih krogov, vključenost državljanov pa je obravnavana kot manj pomembna in zelo omejena; tudi nacionalne in lokalne uprave ravnajo tako, kot da je Evropa daleč stran, in jo pogosto dojemajo kot nekaj tujega; |
| --- | --- |

3.1.2

pomanjkanje poistovetenja in bližine: kljub doseženim svoboščinam in pravicam se Evropa zdi predvsem zadeva političnih, diplomatskih in strokovnih krogov, vključenost državljanov pa je obravnavana kot manj pomembna in zelo omejena; tudi nacionalne in lokalne uprave ravnajo tako, kot da je Evropa daleč stran, in jo pogosto dojemajo kot nekaj tujega;

| 3.1.3 | pomanjkanje obveščenosti in dialoga: Evropejci slabo poznajo svoje pravice, svoboščine in pogoje za delovanja skupnega trga. Njihova vprašanja o Evropi so pogosto slabo sprejeta, za odgovore je slabo poskrbljeno ali pa so pomanjkljivi. Vlade po drugi strani poskušajo predstaviti podobo Evrope, kot jim ustreza, ter razkriti ali prikriti tisto, kar jih ovira, čeprav ob tem tvegajo, da bodo ogrozili verodostojnost Evrope. Veliki, zlasti nacionalni mediji (radio, televizija) dajejo vtis, da teh vprašanj ne poznajo dobro, sami novinarji zaradi nezadostne izobrazbe na tem področju sodijo, da so zahtevna. O tem skoraj ne poročajo, razen občasnih, pogosto nenatančnih povzetkov. Pomanjkanje „evropskega“ mnenja, če izvzamemo nespretne „lepljenke“ nacionalnih mnenj, nikakor ne omogoča razvoja evropskih medijev in obratno; |
| --- | --- |

3.1.3

pomanjkanje obveščenosti in dialoga: Evropejci slabo poznajo svoje pravice, svoboščine in pogoje za delovanja skupnega trga. Njihova vprašanja o Evropi so pogosto slabo sprejeta, za odgovore je slabo poskrbljeno ali pa so pomanjkljivi. Vlade po drugi strani poskušajo predstaviti podobo Evrope, kot jim ustreza, ter razkriti ali prikriti tisto, kar jih ovira, čeprav ob tem tvegajo, da bodo ogrozili verodostojnost Evrope. Veliki, zlasti nacionalni mediji (radio, televizija) dajejo vtis, da teh vprašanj ne poznajo dobro, sami novinarji zaradi nezadostne izobrazbe na tem področju sodijo, da so zahtevna. O tem skoraj ne poročajo, razen občasnih, pogosto nenatančnih povzetkov. Pomanjkanje „evropskega“ mnenja, če izvzamemo nespretne „lepljenke“ nacionalnih mnenj, nikakor ne omogoča razvoja evropskih medijev in obratno;

| 3.1.4 | pomanjkanje gospodarske in socialne učinkovitosti: ob soočanju z globalizacijo mnogi Evrope zaradi nezadostnih dosežkov na področju rasti in zaposlovanja (vključno glede kakovosti) ne dojemajo kot sposobno gonilno silo ali učinkovit ščit v boju z vedno večjo zunanjo konkurenco, na katero se pogosto gleda kot pretirano ali celo nelojalno, in s selitvijo podjetij (z napetostmi, ki jih je zanetilo novo povečanje razlik med proizvodnimi stroški znotraj same razširjene Unije). |
| --- | --- |

3.1.4

pomanjkanje gospodarske in socialne učinkovitosti: ob soočanju z globalizacijo mnogi Evrope zaradi nezadostnih dosežkov na področju rasti in zaposlovanja (vključno glede kakovosti) ne dojemajo kot sposobno gonilno silo ali učinkovit ščit v boju z vedno večjo zunanjo konkurenco, na katero se pogosto gleda kot pretirano ali celo nelojalno, in s selitvijo podjetij (z napetostmi, ki jih je zanetilo novo povečanje razlik med proizvodnimi stroški znotraj same razširjene Unije).

| 3.2 | Evropejci, ki so bolje obveščeni o delovanju Evrope zaradi svojih stikov, poklica ali potovanj, se zavedajo, da ne obstajajo le te štiri pomanjkljivosti, ampak imajo izkušnje tudi z drugimi, ki so prav tako opazne: |
| --- | --- |

3.2

Evropejci, ki so bolje obveščeni o delovanju Evrope zaradi svojih stikov, poklica ali potovanj, se zavedajo, da ne obstajajo le te štiri pomanjkljivosti, ampak imajo izkušnje tudi z drugimi, ki so prav tako opazne:

| 3.2.1 | pomanjkanje kohezije, ki se je neizogibno povečalo s širitvijo: upravne, kulturne in socialne razlike so se zelo povečale, razlike v razvoju pa so se potrojile; upoštevati je treba tudi razlike v ekonomskem in monetarnem povezovanju, pri čemer je euro območje sedaj omejeno na 12 držav; |
| --- | --- |

3.2.1

pomanjkanje kohezije, ki se je neizogibno povečalo s širitvijo: upravne, kulturne in socialne razlike so se zelo povečale, razlike v razvoju pa so se potrojile; upoštevati je treba tudi razlike v ekonomskem in monetarnem povezovanju, pri čemer je euro območje sedaj omejeno na 12 držav;

| 3.2.2 | pomanjkanje dokončnega oblikovanja enotnega trga ovira njegovo delovanje, na katerem je še vedno veliko ovir na področju storitvenega sektorja (2/3 BDP), javnih naročil (16 % BDP) in obdavčevanja; za prosti pretok državljanov iz novih držav članic še vedno veljajo prehodne omejitve; |
| --- | --- |

3.2.2

pomanjkanje dokončnega oblikovanja enotnega trga ovira njegovo delovanje, na katerem je še vedno veliko ovir na področju storitvenega sektorja (2/3 BDP), javnih naročil (16 % BDP) in obdavčevanja; za prosti pretok državljanov iz novih držav članic še vedno veljajo prehodne omejitve;

| 3.2.3 | pomanjkanje poenostavitve je očitno vsem evropskim državljanom kot uporabnikom predpisov: direktive in druge določbe Skupnosti, ki naj bi jim poenostavile življenje, so prepogosto samo dodane k nacionalnim predpisom, ki jih je vedno več; |
| --- | --- |

3.2.3

pomanjkanje poenostavitve je očitno vsem evropskim državljanom kot uporabnikom predpisov: direktive in druge določbe Skupnosti, ki naj bi jim poenostavile življenje, so prepogosto samo dodane k nacionalnim predpisom, ki jih je vedno več;

| 3.2.4 | pomanjkanje sredstev, ki ga spremlja pomanjkanje splošnega interesa in prepoznavnosti evropskih javnih oblasti, so opazili vsi opazovalci: na finančnem področju: proračun Skupnosti, ki je bil zmanjšan na približno 1 % BDP (v nasprotju z 20 % v ZDA, sicer v drugačnem kontekstu) in ki je bil v zadnjem načrtu za obdobje 2007–2013 predmet napornih in konfliktnih pogajanj, ne bo zadoščal za dodatne naloge, dodeljene Evropi; na institucionalni ravni je na splošno težko sprejemati odločitve zaradi velikega števila vpletenih akterjev in, v številnih primerih, zaradi vztrajnih zahtev ali postopkov, ki zahtevajo soglasje držav članic; |
| --- | --- |

3.2.4

pomanjkanje sredstev, ki ga spremlja pomanjkanje splošnega interesa in prepoznavnosti evropskih javnih oblasti, so opazili vsi opazovalci: na finančnem področju: proračun Skupnosti, ki je bil zmanjšan na približno 1 % BDP (v nasprotju z 20 % v ZDA, sicer v drugačnem kontekstu) in ki je bil v zadnjem načrtu za obdobje 2007–2013 predmet napornih in konfliktnih pogajanj, ne bo zadoščal za dodatne naloge, dodeljene Evropi; na institucionalni ravni je na splošno težko sprejemati odločitve zaradi velikega števila vpletenih akterjev in, v številnih primerih, zaradi vztrajnih zahtev ali postopkov, ki zahtevajo soglasje držav članic;

| 3.2.5 | pomanjkanje nadnacionalnih infrastruktur (prevoz, energija, telekomunikacije) ob pomanjkanju proračunskih sredstev: sporazum iz decembra 2005 v Evropskem svetu je celo za polovico zmanjšal (samo 2 % proračuna namesto skoraj 4 %) sredstva, ki jih je predlagala Komisija za obdobje 2007–2013, čeprav so poznejši pogovori z Evropskim parlamentom nekoliko stanje izboljšali; |
| --- | --- |

3.2.5

pomanjkanje nadnacionalnih infrastruktur (prevoz, energija, telekomunikacije) ob pomanjkanju proračunskih sredstev: sporazum iz decembra 2005 v Evropskem svetu je celo za polovico zmanjšal (samo 2 % proračuna namesto skoraj 4 %) sredstva, ki jih je predlagala Komisija za obdobje 2007–2013, čeprav so poznejši pogovori z Evropskim parlamentom nekoliko stanje izboljšali;

| 3.2.6 | poročila Komisije jasno kažejo na pomanjkanje discipline v številnih državah članicah (prenos direktiv, kazni za kršitev zakonodaje Skupnosti); |
| --- | --- |

3.2.6

poročila Komisije jasno kažejo na pomanjkanje discipline v številnih državah članicah (prenos direktiv, kazni za kršitev zakonodaje Skupnosti);

| 3.2.7 | k seznamu dodajmo še pomanjkanje komunikacije in izvajanja lizbonske strategije: strategija je daleč od ponovnega zagona evropskih naložb v raziskave, inovacije, skupna infrastrukturna omrežja in izobraževanje ter celo zelo zaostaja za potrebnim prizadevanjem in predvidenimi cilji (zelo značilen je načrt proračuna za obdobje 2007–2013, ki je zelo omejen za vsa ta področja). |
| --- | --- |

3.2.7

k seznamu dodajmo še pomanjkanje komunikacije in izvajanja lizbonske strategije: strategija je daleč od ponovnega zagona evropskih naložb v raziskave, inovacije, skupna infrastrukturna omrežja in izobraževanje ter celo zelo zaostaja za potrebnim prizadevanjem in predvidenimi cilji (zelo značilen je načrt proračuna za obdobje 2007–2013, ki je zelo omejen za vsa ta področja).

| 3.3 | Pri mnogih evropskih državljanih vlada — kar je gotovo logično glede na dolg seznam pomanjkljivosti v delovanju Evrope — pomanjkanje zaupanja. Da bi ga odpravili, se je treba odločno spoprijeti z vsemi ugotovljenimi nepravilnostmi v delovanju. Za dosego tega cilja sedaj ni pravi trenutek za spreminjanje evropskega seznama sicer vsebinsko zelo dobrih, a slabo poznanih in neuveljavljenih pravic, temveč je treba razjasniti in poenostaviti pristop Evropejcev do Evrope in jim omogočiti dostop do bolj prepoznavnega in učinkovitega skupnega državljanstva. |
| --- | --- |

3.3

Pri mnogih evropskih državljanih vlada — kar je gotovo logično glede na dolg seznam pomanjkljivosti v delovanju Evrope — pomanjkanje zaupanja. Da bi ga odpravili, se je treba odločno spoprijeti z vsemi ugotovljenimi nepravilnostmi v delovanju. Za dosego tega cilja sedaj ni pravi trenutek za spreminjanje evropskega seznama sicer vsebinsko zelo dobrih, a slabo poznanih in neuveljavljenih pravic, temveč je treba razjasniti in poenostaviti pristop Evropejcev do Evrope in jim omogočiti dostop do bolj prepoznavnega in učinkovitega skupnega državljanstva.

| 3.4 | Brez večje podpore glavnih akterjev v Evropi ne bo mogoče doseči pomembnejšega začetnega napredka. Za to so potrebni: |
| --- | --- |

3.4

Brez večje podpore glavnih akterjev v Evropi ne bo mogoče doseči pomembnejšega začetnega napredka. Za to so potrebni:

| 3.4.1 | bolj „bojevito“, torej drznejše ali bolj nepopustljivo zavzemanje Evropske komisije, zlasti z izvajanjem pravice do predlaganja in z metodami posvetovanja; |
| --- | --- |

3.4.1

bolj „bojevito“, torej drznejše ali bolj nepopustljivo zavzemanje Evropske komisije, zlasti z izvajanjem pravice do predlaganja in z metodami posvetovanja;

| 3.4.2 | boljše delovanje evropskih institucij z dejansko zavezanostjo državljanom, s kodeksom za boljšo upravo in določbo, ki Evropejcem priznava več odgovornosti pri vprašanjih, ki jih neposredno zadevajo; |
| --- | --- |

3.4.2

boljše delovanje evropskih institucij z dejansko zavezanostjo državljanom, s kodeksom za boljšo upravo in določbo, ki Evropejcem priznava več odgovornosti pri vprašanjih, ki jih neposredno zadevajo;

| 3.4.3 | izražanje političnih voditeljev, ki je bolj naklonjeno Evropi in ki ne daje napačnih predstav tehnokratske Evrope ali je ne prikazuje kot žrtvovanje, ob tem pa si politični voditelji pripisujejo najboljšo vlogo; za to bi bil potreben bolj pedagoški pristop medijev; |
| --- | --- |

3.4.3

izražanje političnih voditeljev, ki je bolj naklonjeno Evropi in ki ne daje napačnih predstav tehnokratske Evrope ali je ne prikazuje kot žrtvovanje, ob tem pa si politični voditelji pripisujejo najboljšo vlogo; za to bi bil potreben bolj pedagoški pristop medijev;

| 3.4.4 | odgovorna drža voditeljev, ki bi privolili v to, da Evropa, ki jo gradijo skupaj (v smislu odločitev, sredstev in discipline), prejme minimalna sredstva, ki ustrezajo uradnim ambicijam glede Evrope; |
| --- | --- |

3.4.4

odgovorna drža voditeljev, ki bi privolili v to, da Evropa, ki jo gradijo skupaj (v smislu odločitev, sredstev in discipline), prejme minimalna sredstva, ki ustrezajo uradnim ambicijam glede Evrope;

| 3.4.5 | „okrepljeno sodelovanje“ med državami, ki so pripravljene napredovati, da bi odprle pot — v pogojih, ki ne ogrožajo primarnosti metode Skupnosti –, kadar je zahteva po soglasju prevelika ovira za napredek, ki je bistvenega pomena za Evropejce; |
| --- | --- |

3.4.5

„okrepljeno sodelovanje“ med državami, ki so pripravljene napredovati, da bi odprle pot — v pogojih, ki ne ogrožajo primarnosti metode Skupnosti –, kadar je zahteva po soglasju prevelika ovira za napredek, ki je bistvenega pomena za Evropejce;

| 3.4.6 | večji pritisk in več pobud socialnih partnerjev in drugih akterjev civilne družbe: brez njihove dejavne in stalne pomoči bi bilo nesmiselno načrtovati razvoj prepoznavnega in učinkovitega evropskega državljanstva. |
| --- | --- |

3.4.6

večji pritisk in več pobud socialnih partnerjev in drugih akterjev civilne družbe: brez njihove dejavne in stalne pomoči bi bilo nesmiselno načrtovati razvoj prepoznavnega in učinkovitega evropskega državljanstva.

| 3.5 | Kot je EESO poudaril že v svojem mnenju o akcijskem programu aktivnega državljanstva
   (2), program Komisije „Državljani za Evropo“ (2007-2013) ovira pretirano ozko področje delovanja in skromen proračun (235 milijonov EUR je bilo zmanjšanih na 190, kar znaša manj kot pol eura na prebivalca za to obdobje). Kljub hvale vrednim namenom nima na voljo nobenih sredstev za dosego svojega cilja zagotoviti „osrednje mesto državljanom“ v evropski integraciji. V najboljšem primeru bo lahko igral samo spremljevalno vlogo. |
| --- | --- |

3.5

Kot je EESO poudaril že v svojem mnenju o akcijskem programu aktivnega državljanstva
   (2), program Komisije „Državljani za Evropo“ (2007-2013) ovira pretirano ozko področje delovanja in skromen proračun (235 milijonov EUR je bilo zmanjšanih na 190, kar znaša manj kot pol eura na prebivalca za to obdobje). Kljub hvale vrednim namenom nima na voljo nobenih sredstev za dosego svojega cilja zagotoviti „osrednje mesto državljanom“ v evropski integraciji. V najboljšem primeru bo lahko igral samo spremljevalno vlogo.

| 3.6 | Ukrepanje je torej nujno, vendar ne z novimi deklaracijami o pravicah, temveč z dejanskimi ukrepi, ki omogočajo polno izkoriščanje evropskega državljanstva. Zato Evropski ekonomsko-socialni odbor predlaga razvoj novih pobud na treh področjih:






  — | odpravo najbolj neupravičenih pomanjkljivosti v Evropi; |
| --- | --- | --- |

3.6

Ukrepanje je torej nujno, vendar ne z novimi deklaracijami o pravicah, temveč z dejanskimi ukrepi, ki omogočajo polno izkoriščanje evropskega državljanstva. Zato Evropski ekonomsko-socialni odbor predlaga razvoj novih pobud na treh področjih:

—

odpravo najbolj neupravičenih pomanjkljivosti v Evropi;

| — | razvoj uprave Unije, ki v večji meri temelji na državljanih; |
| --- | --- |

—

razvoj uprave Unije, ki v večji meri temelji na državljanih;

| — | spodbujanje skupnih pobud z vsebino, ki poudarja identiteto. |
| --- | --- |

—

spodbujanje skupnih pobud z vsebino, ki poudarja identiteto.

4.   Odprava posebno neupravičenih pomanjkljivosti v Evropi

| 4.1 | Evropski državljani so lahko upravičeno začudeni zaradi pomanjkanja skupnih orodij in evropskih svoboščin na ključnih področjih, ki bi morala nasprotno ponazarjati njihovo pripadnost Uniji. To velja predvsem za posebno neupravičene pomanjkljivosti, povezane z evropskim statutom za združenja, družbe za vzajemno zavarovanje in za majhna podjetja, enotni evropski patent, ali evropsko davčno zaščito pred vsemi oblikami dvojnega obdavčevanja, vključno z dajatvami socialne varnosti in sistemi pokojninskega zavarovanja. Te pomanjkljivosti bodo natančneje obravnavane v nadaljevanju. |
| --- | --- |

4.1

Evropski državljani so lahko upravičeno začudeni zaradi pomanjkanja skupnih orodij in evropskih svoboščin na ključnih področjih, ki bi morala nasprotno ponazarjati njihovo pripadnost Uniji. To velja predvsem za posebno neupravičene pomanjkljivosti, povezane z evropskim statutom za združenja, družbe za vzajemno zavarovanje in za majhna podjetja, enotni evropski patent, ali evropsko davčno zaščito pred vsemi oblikami dvojnega obdavčevanja, vključno z dajatvami socialne varnosti in sistemi pokojninskega zavarovanja. Te pomanjkljivosti bodo natančneje obravnavane v nadaljevanju.

| 4.2 | Protislovno je, da pol stoletja po vzpostavitvi skupnega trga več tisoč združenj, ustanovljenih za zaščito evropskih interesov svojih članov, nima pravnega statusa v evropski zakonodaji in so prisiljena, da se opirajo na nacionalno zakonodajo države, v kateri so bila ustanovljena, tj. najpogosteje na belgijsko zakonodajo. |
| --- | --- |

4.2

Protislovno je, da pol stoletja po vzpostavitvi skupnega trga več tisoč združenj, ustanovljenih za zaščito evropskih interesov svojih članov, nima pravnega statusa v evropski zakonodaji in so prisiljena, da se opirajo na nacionalno zakonodajo države, v kateri so bila ustanovljena, tj. najpogosteje na belgijsko zakonodajo.

| 4.2.1 | Osnutek besedila, ki predlaga takšen evropski statut, je Komisija oktobra 2005 umaknila skupaj s šestdesetimi drugimi besedili in se pri tem sklicevala na poenostavitev zakonodaje ali majhne možnosti, da bi bili predlogi sprejeti. Z umikom tega osnutka statuta brez posvetovanja z zainteresiranimi krogi je Komisija žal zaustavila proces. |
| --- | --- |

4.2.1

Osnutek besedila, ki predlaga takšen evropski statut, je Komisija oktobra 2005 umaknila skupaj s šestdesetimi drugimi besedili in se pri tem sklicevala na poenostavitev zakonodaje ali majhne možnosti, da bi bili predlogi sprejeti. Z umikom tega osnutka statuta brez posvetovanja z zainteresiranimi krogi je Komisija žal zaustavila proces.

| 4.2.2 | Prvo dejanje za okrepitev evropskega državljanstva bi bilo, da Komisija prizna svojo napako, se opraviči ter ponovno predloži osnutek. Seveda si morata Parlament in Svet prizadevati, da ga čim prej sprejmeta, potem ko bosta pojasnila ali celo utemeljila razloge za nastale ovire. |
| --- | --- |

4.2.2

Prvo dejanje za okrepitev evropskega državljanstva bi bilo, da Komisija prizna svojo napako, se opraviči ter ponovno predloži osnutek. Seveda si morata Parlament in Svet prizadevati, da ga čim prej sprejmeta, potem ko bosta pojasnila ali celo utemeljila razloge za nastale ovire.

| 4.3 | Podobno je treba storiti tudi glede evropskega statuta za družbe za vzajemno zavarovanje, ki ga je Evropska komisija prav tako neupravičeno umaknila. Statut bi namreč prispeval k spodbujanju novih evropskih pobud in podprl uveljavljanje podjetniškega pluralizma v Evropi. |
| --- | --- |

4.3

Podobno je treba storiti tudi glede evropskega statuta za družbe za vzajemno zavarovanje, ki ga je Evropska komisija prav tako neupravičeno umaknila. Statut bi namreč prispeval k spodbujanju novih evropskih pobud in podprl uveljavljanje podjetniškega pluralizma v Evropi.

| 4.4 | Prav tako je protislovno, da ni enotnega in poenostavljenega evropskega pravnega statusa, ki bi pomagal malim in srednje velikim podjetjem, medtem ko obstaja veliko večletnih programov, deklaracij in celo listina o malih in srednje velikih podjetjih, ki podjetnikom ne prinašajo nobenega pomembnega izboljšanja. |
| --- | --- |

4.4

Prav tako je protislovno, da ni enotnega in poenostavljenega evropskega pravnega statusa, ki bi pomagal malim in srednje velikim podjetjem, medtem ko obstaja veliko večletnih programov, deklaracij in celo listina o malih in srednje velikih podjetjih, ki podjetnikom ne prinašajo nobenega pomembnega izboljšanja.

| 4.4.1 | Odbor je leta 2002 soglasno predložil natančna priporočila za takšen statut (3). Doslej jih ni upošteval še noben predlog Komisije. Čeprav si sledijo uradna sporočila, ki pozivajo k bolj podjetniški in konkurenčni Evropi, postajajo razmere vedno težje upravičljive. |
| --- | --- |

4.4.1

Odbor je leta 2002 soglasno predložil natančna priporočila za takšen statut (3). Doslej jih ni upošteval še noben predlog Komisije. Čeprav si sledijo uradna sporočila, ki pozivajo k bolj podjetniški in konkurenčni Evropi, postajajo razmere vedno težje upravičljive.

| 4.4.2 | Odbor zato od Komisije ponovno zahteva, da čim prej predloži predlog uredbe za statut. |
| --- | --- |

4.4.2

Odbor zato od Komisije ponovno zahteva, da čim prej predloži predlog uredbe za statut.

| 4.5 | Simboličen je zlasti poskus sprejetja patentne listine Skupnosti, ki je še vedno niso ratificirale vse države članice, čeprav je bila podpisana že leta 1975. |
| --- | --- |

4.5

Simboličen je zlasti poskus sprejetja patentne listine Skupnosti, ki je še vedno niso ratificirale vse države članice, čeprav je bila podpisana že leta 1975.

| 4.5.1 | Večkratni pozivi Evropskega sveta državam članicam, tj. samemu sebi, da najdejo rešitev, niso bili uspešni. Za evropske izumitelje še vedno velja zapleten in drag sistem za zaščito pravic glede na stopnjo učinkovitosti. Ta ovira kaže na žalostno nemoč Evropske unije, ki si je postavila cilj, da do leta 2010 postane najbolj dinamično in konkurenčno na znanju temelječe gospodarstvo na svetu. |
| --- | --- |

4.5.1

Večkratni pozivi Evropskega sveta državam članicam, tj. samemu sebi, da najdejo rešitev, niso bili uspešni. Za evropske izumitelje še vedno velja zapleten in drag sistem za zaščito pravic glede na stopnjo učinkovitosti. Ta ovira kaže na žalostno nemoč Evropske unije, ki si je postavila cilj, da do leta 2010 postane najbolj dinamično in konkurenčno na znanju temelječe gospodarstvo na svetu.

| 4.5.2 | Odbor predlaga, da bi se patentna listina Skupnosti, če bi se pokazalo, da je sklenitev soglasnega sporazuma še naprej nedosegljiva, začela uporabljati med tistimi državami članicami, ki so jo že ratificirale, pri čemer bi se uporabljali učinkoviti, enostavni in konkurenčni postopki. |
| --- | --- |

4.5.2

Odbor predlaga, da bi se patentna listina Skupnosti, če bi se pokazalo, da je sklenitev soglasnega sporazuma še naprej nedosegljiva, začela uporabljati med tistimi državami članicami, ki so jo že ratificirale, pri čemer bi se uporabljali učinkoviti, enostavni in konkurenčni postopki.

| 4.6 | Ukinitev dvojnega obdavčenja med državami članicami še naprej ureja zapleten in pomanjkljiv sklop več sto dvostranskih konvencij med državami, ki dopušča, da so državljani zavezani davčnim organom, ki so pogosto sami slabo obveščeni o veljavnih določbah. |
| --- | --- |

4.6

Ukinitev dvojnega obdavčenja med državami članicami še naprej ureja zapleten in pomanjkljiv sklop več sto dvostranskih konvencij med državami, ki dopušča, da so državljani zavezani davčnim organom, ki so pogosto sami slabo obveščeni o veljavnih določbah.

| 4.6.1 | Osnutek enotne in poenostavljene uredbe Komisije, ki bi odpravil to težavo, še ni končan, ker ni bilo doseženo soglasje med državami. |
| --- | --- |

4.6.1

Osnutek enotne in poenostavljene uredbe Komisije, ki bi odpravil to težavo, še ni končan, ker ni bilo doseženo soglasje med državami.

| 4.6.2 | Koristno bo, da te določbe zdaj sprejmejo in izvajajo tiste države članice, ki to lahko storijo. Logično bi bilo zlasti, da se vse države članice eura območja dogovorijo in sprejmejo besedilo. |
| --- | --- |

4.6.2

Koristno bo, da te določbe zdaj sprejmejo in izvajajo tiste države članice, ki to lahko storijo. Logično bi bilo zlasti, da se vse države članice eura območja dogovorijo in sprejmejo besedilo.

| 4.6.3 | EESO prav tako poudarja potrebo po zagotavljanju dejanske prenosljivosti socialnih storitev, brez davčne diskriminacije, v okviru mobilnosti znotraj Skupnosti. EESO med drugim opozarja na svoje prejšnje mnenje o prenosljivosti pravic iz dodatnega pokojninskega zavarovanja
   (4), ki zahteva uskladitev obdavčenja dodatnega pokojninskega zavarovanja, ki je predlog direktive ne zajema: razlike v davčni obravnavi med državami članicami namreč predstavljajo resno oviro mobilnosti, saj so delavci lahko izpostavljeni dvojnemu obdavčenju na prispevke in prejemke. |
| --- | --- |

4.6.3

EESO prav tako poudarja potrebo po zagotavljanju dejanske prenosljivosti socialnih storitev, brez davčne diskriminacije, v okviru mobilnosti znotraj Skupnosti. EESO med drugim opozarja na svoje prejšnje mnenje o prenosljivosti pravic iz dodatnega pokojninskega zavarovanja
   (4), ki zahteva uskladitev obdavčenja dodatnega pokojninskega zavarovanja, ki je predlog direktive ne zajema: razlike v davčni obravnavi med državami članicami namreč predstavljajo resno oviro mobilnosti, saj so delavci lahko izpostavljeni dvojnemu obdavčenju na prispevke in prejemke.

5.   Razvoj uprave Unije, ki v večji meri temelji na državljanih

| 5.1 | Evropsko povezavo še vedno prepogosto razumemo kot zadevo držav, v kateri imajo državljani drugotno vlogo. Da bi to spremenili, bi bilo treba razviti upravo Unije, ki v večji meri temelji na državljanih, torej zagotoviti delovanje Unije, ki je bolj neposredno v službi državljanov in spodbujati bolj evropski pristop medijev, bolje analizirati posledice projektov za državljane, v večji meri uporabljati postopke, kot sta dialog in posvetovanje, navesti razloge za blokade ali umike, bolj spodbujati pristope samoregulacije in koregulacije, spodbujati razvoj čezmejnih kolektivnih pogajanj socialnih partnerjev, izvajati pojem javne službe, ki podpira enotni trg z evropeiziranimi zunanjimi carinami, razvijati bolj interaktivno evropsko obveščanje, pritegniti socialne partnerje in druge akterje, ki predstavljajo civilno družbo v lokalnih in regionalnih skupnostih pri izvajanju programov, ki koristijo evropske pomoči. Te zahteve bodo natančneje obravnavane v nadaljevanju. |
| --- | --- |

5.1

Evropsko povezavo še vedno prepogosto razumemo kot zadevo držav, v kateri imajo državljani drugotno vlogo. Da bi to spremenili, bi bilo treba razviti upravo Unije, ki v večji meri temelji na državljanih, torej zagotoviti delovanje Unije, ki je bolj neposredno v službi državljanov in spodbujati bolj evropski pristop medijev, bolje analizirati posledice projektov za državljane, v večji meri uporabljati postopke, kot sta dialog in posvetovanje, navesti razloge za blokade ali umike, bolj spodbujati pristope samoregulacije in koregulacije, spodbujati razvoj čezmejnih kolektivnih pogajanj socialnih partnerjev, izvajati pojem javne službe, ki podpira enotni trg z evropeiziranimi zunanjimi carinami, razvijati bolj interaktivno evropsko obveščanje, pritegniti socialne partnerje in druge akterje, ki predstavljajo civilno družbo v lokalnih in regionalnih skupnostih pri izvajanju programov, ki koristijo evropske pomoči. Te zahteve bodo natančneje obravnavane v nadaljevanju.

| 5.2 | Čeprav lahko danes medije imenujemo „četrto oblast“ ob zakonodajni, izvršilni in sodni, je presenetljiva ugotovitev, da jih evropska razsežnost ni dosegla, za razliko od preostalih treh, kljub temu da je vsem najbolj vidna in poznana. Tako ni velikih radijskih ali televizijskih programov evropskega dometa in značaja; pozablja se na večjezičnost. V medijih je sorazmerno malo evropskih političnih razprav in oddaj. Življenje evropskih institucij, z izjemo priložnostnih dogodkov, kot so zasedanja na vrhu, krize in nove širitve, je še zmeraj redko komentirano in ostaja zaupno. Kot primer navedimo nedavno raziskavo Eurobarometra, ki poroča, da je samo 30 % ljudi, ki je izjavilo, da se zanima za evropske zadeve (in številka bi bila še precej manjša, če bi zajeli vse državljane EU) pravilno odgovorilo na tri osnovna vprašanja (število držav članic, ali so evropski poslanci imenovani ali izvoljeni, ali so v Evropski komisiji zastopanje vse narodnosti). Treba bi bilo torej sprejeti ukrepe za odpravo vztrajnih dezinformacij, kot na primer: |
| --- | --- |

5.2

Čeprav lahko danes medije imenujemo „četrto oblast“ ob zakonodajni, izvršilni in sodni, je presenetljiva ugotovitev, da jih evropska razsežnost ni dosegla, za razliko od preostalih treh, kljub temu da je vsem najbolj vidna in poznana. Tako ni velikih radijskih ali televizijskih programov evropskega dometa in značaja; pozablja se na večjezičnost. V medijih je sorazmerno malo evropskih političnih razprav in oddaj. Življenje evropskih institucij, z izjemo priložnostnih dogodkov, kot so zasedanja na vrhu, krize in nove širitve, je še zmeraj redko komentirano in ostaja zaupno. Kot primer navedimo nedavno raziskavo Eurobarometra, ki poroča, da je samo 30 % ljudi, ki je izjavilo, da se zanima za evropske zadeve (in številka bi bila še precej manjša, če bi zajeli vse državljane EU) pravilno odgovorilo na tri osnovna vprašanja (število držav članic, ali so evropski poslanci imenovani ali izvoljeni, ali so v Evropski komisiji zastopanje vse narodnosti). Treba bi bilo torej sprejeti ukrepe za odpravo vztrajnih dezinformacij, kot na primer:

| 5.2.1 | tekmovalnost evropskih medijev o evropskih vprašanjih in spodbude za to, da večjo pozornost namenijo informacijam o političnem življenju Unije, |
| --- | --- |

5.2.1

tekmovalnost evropskih medijev o evropskih vprašanjih in spodbude za to, da večjo pozornost namenijo informacijam o političnem življenju Unije,

| 5.2.2 | spodbujanje in usklajevanje teh pobud v medijih, ki bi jih lahko podprla evropska avdiovizualna agencija v sodelovanju s podobnimi organi v državah članicah. |
| --- | --- |

5.2.2

spodbujanje in usklajevanje teh pobud v medijih, ki bi jih lahko podprla evropska avdiovizualna agencija v sodelovanju s podobnimi organi v državah članicah.

| 5.3 | Kar zadeva delovanje evropskih institucij, so se zadnje pogodbe posvetile predvsem postopkom soodločanja, s čimer so upravičeno povečale pristojnosti Evropskega parlamenta, manj pa postopkom posvetovanja, ki bi jih lahko še izboljšali. |
| --- | --- |

5.3

Kar zadeva delovanje evropskih institucij, so se zadnje pogodbe posvetile predvsem postopkom soodločanja, s čimer so upravičeno povečale pristojnosti Evropskega parlamenta, manj pa postopkom posvetovanja, ki bi jih lahko še izboljšali.

| 5.3.1 | V praksi, in zlasti na podlagi bele knjige Komisije iz leta 2002 o boljši evropski upravi, je narejen že prvi korak: pogostejše zatekanje k zelenim knjigam, javna posvetovanja na spletu (čeprav je v praksi njihova uporabnost zelo različna), zaprosila za raziskovalna mnenja, naslovljena na EESO v zgodnejši fazi postopka. |
| --- | --- |

5.3.1

V praksi, in zlasti na podlagi bele knjige Komisije iz leta 2002 o boljši evropski upravi, je narejen že prvi korak: pogostejše zatekanje k zelenim knjigam, javna posvetovanja na spletu (čeprav je v praksi njihova uporabnost zelo različna), zaprosila za raziskovalna mnenja, naslovljena na EESO v zgodnejši fazi postopka.

| 5.3.2 | Med naslednjimi potrebni koraki je pomembna bolj načrtna uporaba predhodnih analiz vpliva predlogov Komisije, ki bi morale obravnavati zlasti, ali predlogi vključujejo dodano vrednost in dejansko poenostavitev za državljane in uporabnike ter ali je mogoče sprejeti alternativne pristope k običajni zakonodaji, pri čemer bi bili ti pristopi vedno predloženi skupaj s predlogi. Dejanske poenostavitve predpisov ne bo mogoče zagotoviti brez predhodnega povezovanja predstavnikov uporabnikov in brez vzporednih programov za poenostavitev na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

5.3.2

Med naslednjimi potrebni koraki je pomembna bolj načrtna uporaba predhodnih analiz vpliva predlogov Komisije, ki bi morale obravnavati zlasti, ali predlogi vključujejo dodano vrednost in dejansko poenostavitev za državljane in uporabnike ter ali je mogoče sprejeti alternativne pristope k običajni zakonodaji, pri čemer bi bili ti pristopi vedno predloženi skupaj s predlogi. Dejanske poenostavitve predpisov ne bo mogoče zagotoviti brez predhodnega povezovanja predstavnikov uporabnikov in brez vzporednih programov za poenostavitev na nacionalni ravni.

| 5.3.3 | Izboljšati bi bilo treba kakovost posvetovanj: Komisija bi morala zlasti utemeljiti ukrepe, ki so sledili razpravam, in razloge, zakaj so bile nekatere možnosti in argumenti sprejeti pred drugimi. Faza posvetovanja bi morala v vsakem primeru biti popolnoma ločena od faze odločanja ali soodločanja, vendar pogosto ni tako. Razen v prej navedenem primeru raziskovalnih mnenj zmanjšujejo učinkovitost posvetovanj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora tudi organi odločanja zaradi vzporedne in istočasne predložitve. |
| --- | --- |

5.3.3

Izboljšati bi bilo treba kakovost posvetovanj: Komisija bi morala zlasti utemeljiti ukrepe, ki so sledili razpravam, in razloge, zakaj so bile nekatere možnosti in argumenti sprejeti pred drugimi. Faza posvetovanja bi morala v vsakem primeru biti popolnoma ločena od faze odločanja ali soodločanja, vendar pogosto ni tako. Razen v prej navedenem primeru raziskovalnih mnenj zmanjšujejo učinkovitost posvetovanj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora tudi organi odločanja zaradi vzporedne in istočasne predložitve.

| 5.3.4 | Evropski svet marca 2006 je dokaj upravičeno zahteval, da dobijo socialni partnerji in drugi akterji civilne družbe, ki jih lizbonska strategija neposredno zadeva, več nadzora nad procesom. Evropski ekonomsko-socialni odbor prav tako izraža zadovoljstvo, da ga je Evropski svet ponovno pooblastil, da skupaj z Odborom regij prispeva k oceni in izvajanju te strategije. Mreže izmenjav, ki jih je EESO razvil v ta namen z ekonomsko-socialnimi sveti ali podobnimi reprezentativnimi organi v državah članicah, koristno prispevajo k upravi, ki v večji meri temelji na državljanih Unije. |
| --- | --- |

5.3.4

Evropski svet marca 2006 je dokaj upravičeno zahteval, da dobijo socialni partnerji in drugi akterji civilne družbe, ki jih lizbonska strategija neposredno zadeva, več nadzora nad procesom. Evropski ekonomsko-socialni odbor prav tako izraža zadovoljstvo, da ga je Evropski svet ponovno pooblastil, da skupaj z Odborom regij prispeva k oceni in izvajanju te strategije. Mreže izmenjav, ki jih je EESO razvil v ta namen z ekonomsko-socialnimi sveti ali podobnimi reprezentativnimi organi v državah članicah, koristno prispevajo k upravi, ki v večji meri temelji na državljanih Unije.

| 5.3.5 | Na nacionalni ravni bi bilo potrebno, da se vlade in parlamenti načrtno posvetujejo s socialnimi partnerji pred jesenskimi in pomladnimi zasedanji Evropskega sveta, ter jih pritegnejo k širšim smernicam ekonomske politike, smernicam za zaposlovanje in k izvajanju lizbonske strategije. Nacionalna poročila držav članic bi se morala izrecno opirati na ta posvetovanja. |
| --- | --- |

5.3.5

Na nacionalni ravni bi bilo potrebno, da se vlade in parlamenti načrtno posvetujejo s socialnimi partnerji pred jesenskimi in pomladnimi zasedanji Evropskega sveta, ter jih pritegnejo k širšim smernicam ekonomske politike, smernicam za zaposlovanje in k izvajanju lizbonske strategije. Nacionalna poročila držav članic bi se morala izrecno opirati na ta posvetovanja.

| 5.4 | Evropske institucije se ne bi smele čutiti odgovorne za ustrezno posvetovanje z državljani in njihovimi predstavniškimi organizacijami samo pred sprejetjem predlogov ali usmeritev, ki jih zadevajo. Tako bi morale ravnati tudi v primeru dolgotrajne blokade ali v primeru umika predloga, da bi bilo mogoče:






  — | izvedeti natančne razloge, obrazložitve in odgovornosti v primeru blokade v okviru Sveta ali umika s strani Komisije; |
| --- | --- | --- |

5.4

Evropske institucije se ne bi smele čutiti odgovorne za ustrezno posvetovanje z državljani in njihovimi predstavniškimi organizacijami samo pred sprejetjem predlogov ali usmeritev, ki jih zadevajo. Tako bi morale ravnati tudi v primeru dolgotrajne blokade ali v primeru umika predloga, da bi bilo mogoče:

—

izvedeti natančne razloge, obrazložitve in odgovornosti v primeru blokade v okviru Sveta ali umika s strani Komisije;

| — | zbrati mnenja predstavnikov civilne družbe o možnostih za alternativni pristop, da bi odpravili najbolj negativne posledice blokade ali umika. |
| --- | --- |

—

zbrati mnenja predstavnikov civilne družbe o možnostih za alternativni pristop, da bi odpravili najbolj negativne posledice blokade ali umika.

| 5.5 | Velik korak v smeri prepoznavnega in učinkovitega evropskega državljanstva bi bilo tudi večje spodbujanje pristopov koregulacije in samoregulacije, v okviru katerih se s socialno-poklicnimi akterji ne samo posvetuje, temveč se jih vključi v opredeljevanje ekonomskih in socialnih predpisov, ki jih neposredno zadevajo. |
| --- | --- |

5.5

Velik korak v smeri prepoznavnega in učinkovitega evropskega državljanstva bi bilo tudi večje spodbujanje pristopov koregulacije in samoregulacije, v okviru katerih se s socialno-poklicnimi akterji ne samo posvetuje, temveč se jih vključi v opredeljevanje ekonomskih in socialnih predpisov, ki jih neposredno zadevajo.

| 5.5.1 | Šele po sprejetju Maastrichtske pogodbe leta 1992 je bila sposobnost za sklepanje pogodb evropskih socialnih partnerjev uradno priznana v okviru avtonomnega dialoga tako na medprofesionalni kot na sektorski ravni. Potrebno je bilo še eno desetletje, da je evropski medinstitucionalni sporazum, ki so ga decembra 2003 sklenili Parlament, Svet in Komisija, v celoti priznal pristopa samoregulacije in koregulacije, ki vključujeta akterje civilne družbe na drugih področjih ter določil opredelitve in postopke. |
| --- | --- |

5.5.1

Šele po sprejetju Maastrichtske pogodbe leta 1992 je bila sposobnost za sklepanje pogodb evropskih socialnih partnerjev uradno priznana v okviru avtonomnega dialoga tako na medprofesionalni kot na sektorski ravni. Potrebno je bilo še eno desetletje, da je evropski medinstitucionalni sporazum, ki so ga decembra 2003 sklenili Parlament, Svet in Komisija, v celoti priznal pristopa samoregulacije in koregulacije, ki vključujeta akterje civilne družbe na drugih področjih ter določil opredelitve in postopke.

| 5.5.2 | Te prakse so že zelo razvite, zlasti kar zadeva, poleg socialnega dialoga, tehnične standarde, strokovne predpise, storitve, potrošnike, varčevanje z energijo in okolje (5). Še vedno pa so daleč od tega, da bi dosegle razvoj, ki ga zaslužijo, čeprav imajo vsi evropski državljani že zdaj opravka z njimi, iz enega ali drugega razloga. |
| --- | --- |

5.5.2

Te prakse so že zelo razvite, zlasti kar zadeva, poleg socialnega dialoga, tehnične standarde, strokovne predpise, storitve, potrošnike, varčevanje z energijo in okolje (5). Še vedno pa so daleč od tega, da bi dosegle razvoj, ki ga zaslužijo, čeprav imajo vsi evropski državljani že zdaj opravka z njimi, iz enega ali drugega razloga.

| 5.5.3 | Za podporo boljšemu izvajanju evropskega državljanstva v mejnih državah bi bilo zlasti koristno spodbujati razvoj kolektivnih čezmejnih pogajanj, kot načrtuje Komisija v svojem sporočilu iz leta 2005 o socialni agendi. |
| --- | --- |

5.5.3

Za podporo boljšemu izvajanju evropskega državljanstva v mejnih državah bi bilo zlasti koristno spodbujati razvoj kolektivnih čezmejnih pogajanj, kot načrtuje Komisija v svojem sporočilu iz leta 2005 o socialni agendi.

| 5.5.4 | Razvoj samoregulacije in koregulacije bi moral kot dopolnilo k ukrepanju zakonodajalca in po potrebi pod njegovim nadzorom omogočati napredovanje Evrope in pravic evropskih državljanov na številnih področjih, na primer:






  — | glede različnih vidikov delovnih odnosov, ki se lahko nanašajo na zaposlovanje, delovne pogoje, začetno in stalno poklicno usposabljanje, udeležbo in socialno zaščito; |
| --- | --- | --- |

5.5.4

Razvoj samoregulacije in koregulacije bi moral kot dopolnilo k ukrepanju zakonodajalca in po potrebi pod njegovim nadzorom omogočati napredovanje Evrope in pravic evropskih državljanov na številnih področjih, na primer:

—

glede različnih vidikov delovnih odnosov, ki se lahko nanašajo na zaposlovanje, delovne pogoje, začetno in stalno poklicno usposabljanje, udeležbo in socialno zaščito;

| — | oblikovanje dejanskega evropskega trga storitev; |
| --- | --- |

—

oblikovanje dejanskega evropskega trga storitev;

| — | okrepitev pravic potrošnikov na enotnem trgu; |
| --- | --- |

—

okrepitev pravic potrošnikov na enotnem trgu;

| — | izboljšanja okolja. |
| --- | --- |

—

izboljšanja okolja.

| 5.5.5 | EESO je sprejel sistematski pristop zbiranja in spodbujanja nadomestnih praks regulacije kot npr. reševanje sporov, zlasti s posvetovanji in posodobljeno bazo podatkov PRISM2, ki je glavna referenca o stanju samoregulacije v Evropi. |
| --- | --- |

5.5.5

EESO je sprejel sistematski pristop zbiranja in spodbujanja nadomestnih praks regulacije kot npr. reševanje sporov, zlasti s posvetovanji in posodobljeno bazo podatkov PRISM2, ki je glavna referenca o stanju samoregulacije v Evropi.

| 5.6 | Tako klasični evropski predpisi (direktive, uredbe) kot tudi koregulacija in samoregulacija bi morali prispevati k poglabljanju enotnega trga in izboljšati njegovo delovanje. Evropski državljani bi morali imeti možnost, da si enotni trg prilastijo kot naravno razsežnost svojih pobud in dejavnosti. |
| --- | --- |

5.6

Tako klasični evropski predpisi (direktive, uredbe) kot tudi koregulacija in samoregulacija bi morali prispevati k poglabljanju enotnega trga in izboljšati njegovo delovanje. Evropski državljani bi morali imeti možnost, da si enotni trg prilastijo kot naravno razsežnost svojih pobud in dejavnosti.

| 5.6.1 | Čeprav predstavlja naravni okvir za tekmovalnost in konkurenčnost za gospodarske dejavnike, enotni trg ne bi smel biti postavljen v frontalno in sistematično nasprotje s koncepti javnih storitev in splošnega interesa, ki si prav tako zaslužijo razvoj na evropski ravni. Razne evropske agencije, ki so bile ustanovljene v državah članicah, da bi prispevale k različnim vidikom delovanja enotnega trga, se morajo osredotočiti na dejanske „naloge evropske javne službe“ pri izvajanju svojih dolžnosti. Takšne smernice so lahko koristne v razpravi o ustanovitvi javnih služb v Evropi. Dejansko bi prispevale k preseganju poenostavljenega nasprotovanja med tistimi, ki razumejo javne službe le v nacionalnem smislu, in tistimi, ki samodejno enačijo odpiranje Evrope z večjo privatizacijo. |
| --- | --- |

5.6.1

Čeprav predstavlja naravni okvir za tekmovalnost in konkurenčnost za gospodarske dejavnike, enotni trg ne bi smel biti postavljen v frontalno in sistematično nasprotje s koncepti javnih storitev in splošnega interesa, ki si prav tako zaslužijo razvoj na evropski ravni. Razne evropske agencije, ki so bile ustanovljene v državah članicah, da bi prispevale k različnim vidikom delovanja enotnega trga, se morajo osredotočiti na dejanske „naloge evropske javne službe“ pri izvajanju svojih dolžnosti. Takšne smernice so lahko koristne v razpravi o ustanovitvi javnih služb v Evropi. Dejansko bi prispevale k preseganju poenostavljenega nasprotovanja med tistimi, ki razumejo javne službe le v nacionalnem smislu, in tistimi, ki samodejno enačijo odpiranje Evrope z večjo privatizacijo.

| 5.6.2 | Zunanje meje Unije bi morala postopno začeti upravljati carinska uprava Skupnosti z identičnim vizualnim znakom namesto nacionalnih carinskih uprav. Najprej bi bilo treba v povezavi z Evropsko agencijo za varovanje meja ustanoviti evropski organ za inšpekcijo in mejno stražo, pri čemer bi se zagotovilo skupno osnovno usposabljanje carinikov in okrepilo medsebojne izmenjave, ki so danes zelo neredne. Uskladiti bi bilo treba tudi kršitve in sankcije, države članice pa bi morale vzajemno priznavati in izvajati sodne in upravne odločitve sodišč. |
| --- | --- |

5.6.2

Zunanje meje Unije bi morala postopno začeti upravljati carinska uprava Skupnosti z identičnim vizualnim znakom namesto nacionalnih carinskih uprav. Najprej bi bilo treba v povezavi z Evropsko agencijo za varovanje meja ustanoviti evropski organ za inšpekcijo in mejno stražo, pri čemer bi se zagotovilo skupno osnovno usposabljanje carinikov in okrepilo medsebojne izmenjave, ki so danes zelo neredne. Uskladiti bi bilo treba tudi kršitve in sankcije, države članice pa bi morale vzajemno priznavati in izvajati sodne in upravne odločitve sodišč.

| 5.6.3 | Evropa bi se prav tako morala opremiti s skupnim, mobilnim in uspešnim sistemom civilne zaščite, ki bi lahko hitro in učinkovito podprl države članice in njihovo prebivalstvo v primeru naravnih nesreč in terorizma. |
| --- | --- |

5.6.3

Evropa bi se prav tako morala opremiti s skupnim, mobilnim in uspešnim sistemom civilne zaščite, ki bi lahko hitro in učinkovito podprl države članice in njihovo prebivalstvo v primeru naravnih nesreč in terorizma.

| 5.6.4 | V zvezi z obveščanjem državljanov o njihovih pravicah in možnostih v okviru enotnega trga bi bilo treba v vseh državah članicah zagotoviti informacije, ki jih zdaj zelo pogosto ni, o centrih Solvit in drugih kontaktnih točkah o Evropi, ki so bili ustanovljeni v vseh državah članicah za pomoč državljanom pri reševanju morebitnih problemov v zvezi s trgovino med državami članicami. Zgoraj navedene evropske agencije se po ustanovitvi same skoraj niso predstavile javnosti. Informacijske kampanje bi morale odpraviti to pomanjkljivost. |
| --- | --- |

5.6.4

V zvezi z obveščanjem državljanov o njihovih pravicah in možnostih v okviru enotnega trga bi bilo treba v vseh državah članicah zagotoviti informacije, ki jih zdaj zelo pogosto ni, o centrih Solvit in drugih kontaktnih točkah o Evropi, ki so bili ustanovljeni v vseh državah članicah za pomoč državljanom pri reševanju morebitnih problemov v zvezi s trgovino med državami članicami. Zgoraj navedene evropske agencije se po ustanovitvi same skoraj niso predstavile javnosti. Informacijske kampanje bi morale odpraviti to pomanjkljivost.

| 5.6.5 | Obveščanje o delovanju Evrope in enotnega trga ter o pravicah in svoboščinah državljanov na tej ravni bi se prav tako moralo prilagoditi pričakovanjem in jeziku sogovornikov. Pogosto je potrebno izhajati iz vprašanj in želja državljanov, zlasti mladih, namesto da jim dajemo vnaprej pripravljene odgovore „ex cathedra“. Razvoj kontaktnih in informativnih točk o Evropi bi morala spremljati dejanska zmogljivost za polno vključevanje jezika, pristopa in stališča sogovornikov s pomočjo interaktivnega dialoga, ki omogoča boljšo usvojitev informacij o Evropi glede na značilnosti vsakega posameznika. Uporaba interneta ustreza tem ciljem. Evropske institucije in združenja civilne družbe bi morali v polni meri izkoristiti internet za učinkovitejše evropsko državljanstvo. |
| --- | --- |

5.6.5

Obveščanje o delovanju Evrope in enotnega trga ter o pravicah in svoboščinah državljanov na tej ravni bi se prav tako moralo prilagoditi pričakovanjem in jeziku sogovornikov. Pogosto je potrebno izhajati iz vprašanj in želja državljanov, zlasti mladih, namesto da jim dajemo vnaprej pripravljene odgovore „ex cathedra“. Razvoj kontaktnih in informativnih točk o Evropi bi morala spremljati dejanska zmogljivost za polno vključevanje jezika, pristopa in stališča sogovornikov s pomočjo interaktivnega dialoga, ki omogoča boljšo usvojitev informacij o Evropi glede na značilnosti vsakega posameznika. Uporaba interneta ustreza tem ciljem. Evropske institucije in združenja civilne družbe bi morali v polni meri izkoristiti internet za učinkovitejše evropsko državljanstvo.

| 5.7 | Da bi pritegnili evropske državljane k posegom strukturnih skladov, je treba postoriti še marsikaj. Medtem ko določbe, ki urejajo pomoč Skupnosti državam AKP v Afriki, na karibskem in pacifiškem območju, izrecno predpisujejo večje vključevanje civilne družbe (glej Kotonovski sporazum), je protislovno, da ne obstaja ničesar podobnega v zvezi z vključevanjem socialnih partnerjev in drugih predstavnikov evropske organizirane civilne družbe v kohezijsko politiko Unije. |
| --- | --- |

5.7

Da bi pritegnili evropske državljane k posegom strukturnih skladov, je treba postoriti še marsikaj. Medtem ko določbe, ki urejajo pomoč Skupnosti državam AKP v Afriki, na karibskem in pacifiškem območju, izrecno predpisujejo večje vključevanje civilne družbe (glej Kotonovski sporazum), je protislovno, da ne obstaja ničesar podobnega v zvezi z vključevanjem socialnih partnerjev in drugih predstavnikov evropske organizirane civilne družbe v kohezijsko politiko Unije.

| 5.7.1 | Strateške smernice, ki jih je predlagala Komisija za obdobje 2007–2013, se le neuradno sklicujejo na takšno posvetovanje in vključevanje, pri čemer ne načrtujejo izrecnih določb v predlaganih besedilih, ne glede na to, ali gre za smernice ali predpise za strukturne sklade. |
| --- | --- |

5.7.1

Strateške smernice, ki jih je predlagala Komisija za obdobje 2007–2013, se le neuradno sklicujejo na takšno posvetovanje in vključevanje, pri čemer ne načrtujejo izrecnih določb v predlaganih besedilih, ne glede na to, ali gre za smernice ali predpise za strukturne sklade.

| 5.7.2 | To pomanjkljivost je treba odpraviti in doseči, da bi ta besedila predpisovala vključenost z določbami, ki bi jih lahko neposredno uporabljale institucije Skupnosti in države članice. |
| --- | --- |

5.7.2

To pomanjkljivost je treba odpraviti in doseči, da bi ta besedila predpisovala vključenost z določbami, ki bi jih lahko neposredno uporabljale institucije Skupnosti in države članice.

6.   Spodbujanje skupnih pobud z vsebino, ki močno poudarja identiteto

| 6.1 | Evropski državljani, ki od Evrope pričakujejo dodano vrednost k svoji nacionalni in regionalni identiteti, zelo pogosto ugotavljajo, da je ta dodatna vrednost skromna, če ne celo zgolj površinska. Res je, da so se evropske vlade postopoma odločale za korake vedno večjega pomena: himna in evropska zastava, evropski potni list, vzajemna pomoč med veleposlaništvi in konzulati ter seveda skupna valuta euro, ki sedaj povezuje že dvanajst držav članic. |
| --- | --- |

6.1

Evropski državljani, ki od Evrope pričakujejo dodano vrednost k svoji nacionalni in regionalni identiteti, zelo pogosto ugotavljajo, da je ta dodatna vrednost skromna, če ne celo zgolj površinska. Res je, da so se evropske vlade postopoma odločale za korake vedno večjega pomena: himna in evropska zastava, evropski potni list, vzajemna pomoč med veleposlaništvi in konzulati ter seveda skupna valuta euro, ki sedaj povezuje že dvanajst držav članic.

| 6.1.1 | Ta napredek je bil dosežen zelo postopoma. Danes ga spremljajo velike zamude v zvezi s skupno identiteto na drugih, pogosto sorodnih področjih. Za njihovo odpravljanje je treba opredeliti koncept subsidiarnosti, vendar ne v smislu sistematičnega prehajanja navzdol, ampak v smislu prilagajanja na posamezen primer, ki lahko pogosto zahteva evropsko posredovanje. |
| --- | --- |

6.1.1

Ta napredek je bil dosežen zelo postopoma. Danes ga spremljajo velike zamude v zvezi s skupno identiteto na drugih, pogosto sorodnih področjih. Za njihovo odpravljanje je treba opredeliti koncept subsidiarnosti, vendar ne v smislu sistematičnega prehajanja navzdol, ampak v smislu prilagajanja na posamezen primer, ki lahko pogosto zahteva evropsko posredovanje.

| 6.1.2 | V tej smeri bi bilo treba spodbujati pobude z vsebino, ki močno poudarja evropsko identiteto, kot na primer: dati prednost financiranju velikih evropskih projektov, vlagati v ambiciozne evropske programe izobraževanja in usposabljanja, vključno s prostovoljno evropsko civilno službo za mlade, zbrati pričevanja znanih osebnosti, ki izražajo svojo evropsko pripadnost, vlagati v ambiciozne evropske program na ravni kulture in medijev, s skupnim statutom za ustanove in sponzorje, doseči pomemben napredek na področju ekonomskega in socialnega vključevanja v območje eura. Prav tako bi bilo treba sprejeti zelo pomembne politične odločitve, kot na primer: izpeljati volitve v Evropski parlament na isti dan, 9. maj uveljaviti kot dela prost dan po vsej Evropi, predčasno uveljaviti evropsko pravico do državljanske pobude. Te zahteve bodo natančneje obravnavane v nadaljevanju. |
| --- | --- |

6.1.2

V tej smeri bi bilo treba spodbujati pobude z vsebino, ki močno poudarja evropsko identiteto, kot na primer: dati prednost financiranju velikih evropskih projektov, vlagati v ambiciozne evropske programe izobraževanja in usposabljanja, vključno s prostovoljno evropsko civilno službo za mlade, zbrati pričevanja znanih osebnosti, ki izražajo svojo evropsko pripadnost, vlagati v ambiciozne evropske program na ravni kulture in medijev, s skupnim statutom za ustanove in sponzorje, doseči pomemben napredek na področju ekonomskega in socialnega vključevanja v območje eura. Prav tako bi bilo treba sprejeti zelo pomembne politične odločitve, kot na primer: izpeljati volitve v Evropski parlament na isti dan, 9. maj uveljaviti kot dela prost dan po vsej Evropi, predčasno uveljaviti evropsko pravico do državljanske pobude. Te zahteve bodo natančneje obravnavane v nadaljevanju.

| 6.2 | Skromna sredstva evropskega proračuna bi morala biti dodaten razlog za to, da bi večji delež namenili financiranju avtentičnih evropskih projektov. |
| --- | --- |

6.2

Skromna sredstva evropskega proračuna bi morala biti dodaten razlog za to, da bi večji delež namenili financiranju avtentičnih evropskih projektov.

| 6.2.1 | Ta finančna sredstva bi morala koristiti zlasti obmejnim regijam, ki so „spojne točke Evrope“ in ki so v večji meri kot druge prizadete na področju kohezije zaradi pomanjkanja usklajenosti med državami članicami. Socialno-poklicnim akterjem teh čezmejnih regij bi morali priznati osrednjo vlogo pri načrtovanju in izvajanju čezmejnih programov. Zagotoviti bi jim bilo treba velik delež proračuna Skupnosti, ki bi se v naslednjih letih še povečeval. Še posebno bi bilo treba povečati proračunska sredstva za program EURES, njegove dejavnosti pa predstaviti v regionalnem tisku, na regionalnem radiu in televiziji. |
| --- | --- |

6.2.1

Ta finančna sredstva bi morala koristiti zlasti obmejnim regijam, ki so „spojne točke Evrope“ in ki so v večji meri kot druge prizadete na področju kohezije zaradi pomanjkanja usklajenosti med državami članicami. Socialno-poklicnim akterjem teh čezmejnih regij bi morali priznati osrednjo vlogo pri načrtovanju in izvajanju čezmejnih programov. Zagotoviti bi jim bilo treba velik delež proračuna Skupnosti, ki bi se v naslednjih letih še povečeval. Še posebno bi bilo treba povečati proračunska sredstva za program EURES, njegove dejavnosti pa predstaviti v regionalnem tisku, na regionalnem radiu in televiziji.

| 6.2.2 | Takšna finančna sredstva Skupnosti, s pomočjo učinkovitih javno-zasebnih partnerstev, bi morala spodbujati tudi razvoj vseevropskih omrežij (promet, energija, telekomunikacije) za učinkovitejše in bolje povezano delovanje Evrope. Vendar gibanje trenutno poteka v prav nasprotno smer, kot kaže sklep Evropskega sveta v decembru 2005 glede zmanjšanja sredstev za obdobje 2007–2013, ki ga je najprej predlagala Komisija za omrežja, nato pa so bila s poznejšim dogovorom z Evropskim parlamentom nekoliko povečana. |
| --- | --- |

6.2.2

Takšna finančna sredstva Skupnosti, s pomočjo učinkovitih javno-zasebnih partnerstev, bi morala spodbujati tudi razvoj vseevropskih omrežij (promet, energija, telekomunikacije) za učinkovitejše in bolje povezano delovanje Evrope. Vendar gibanje trenutno poteka v prav nasprotno smer, kot kaže sklep Evropskega sveta v decembru 2005 glede zmanjšanja sredstev za obdobje 2007–2013, ki ga je najprej predlagala Komisija za omrežja, nato pa so bila s poznejšim dogovorom z Evropskim parlamentom nekoliko povečana.

| 6.2.3 | Prav tako bi bilo treba razvijati več velikih evropskih industrijskih in tehnoloških projektov iz proračuna Skupnosti ali s posebnimi prispevki držav članic, ki želijo sodelovati. Uspeh, dosežen na področjih letalske in vesoljske industrije, kaže pot naprej. Podobni dosežki krepijo ugled Evrope v javnem mnenju in občutek skupne pripadnosti, hkrati pa večajo njeno konkurenčnost. Še vedno je veliko možnosti za sodelovanje ter industrijsko in tehnološko vključevanje v obrambnem in varnostnem sektorju. |
| --- | --- |

6.2.3

Prav tako bi bilo treba razvijati več velikih evropskih industrijskih in tehnoloških projektov iz proračuna Skupnosti ali s posebnimi prispevki držav članic, ki želijo sodelovati. Uspeh, dosežen na področjih letalske in vesoljske industrije, kaže pot naprej. Podobni dosežki krepijo ugled Evrope v javnem mnenju in občutek skupne pripadnosti, hkrati pa večajo njeno konkurenčnost. Še vedno je veliko možnosti za sodelovanje ter industrijsko in tehnološko vključevanje v obrambnem in varnostnem sektorju.

| 6.3 | Začeti bi bilo treba ambiciozne pobude za krepitev evropskega državljanstva z izobraževanjem in usposabljanjem, tudi na temo Evrope. |
| --- | --- |

6.3

Začeti bi bilo treba ambiciozne pobude za krepitev evropskega državljanstva z izobraževanjem in usposabljanjem, tudi na temo Evrope.

| 6.3.1 | Na vseh stopnjah izobraževanja, od osnovne in srednje šole do univerze, je treba zagotoviti skupno osnovno znanje o Evropi. Učenje jezikov bi bilo treba močno spodbujati na podlagi skupnega referenčnega okvira ravni znanja (posplošiti pobudo Sveta Evrope z uvedbo evropskega jezikovnega „portfolija“). Odprtost Evrope bi bilo treba zagotoviti ne samo s podiplomskimi študiji, temveč predvsem z izmenjavami, pripravništvi in konkretnimi izkušnjami med bivanjem. Prednostno je treba spodbujati tesno medsebojno povezovanje ter evropska šolska in univerzitetna potovanja. Novinarske šole bi morale obsežen del programa posvetiti Evropi. |
| --- | --- |

6.3.1

Na vseh stopnjah izobraževanja, od osnovne in srednje šole do univerze, je treba zagotoviti skupno osnovno znanje o Evropi. Učenje jezikov bi bilo treba močno spodbujati na podlagi skupnega referenčnega okvira ravni znanja (posplošiti pobudo Sveta Evrope z uvedbo evropskega jezikovnega „portfolija“). Odprtost Evrope bi bilo treba zagotoviti ne samo s podiplomskimi študiji, temveč predvsem z izmenjavami, pripravništvi in konkretnimi izkušnjami med bivanjem. Prednostno je treba spodbujati tesno medsebojno povezovanje ter evropska šolska in univerzitetna potovanja. Novinarske šole bi morale obsežen del programa posvetiti Evropi.

| 6.3.2 | Mladi bi morali imeti možnost opravljanja privlačnih in poučnih evropskih prostovoljnih civilnih služb na veliko širši ravni kot v izvedenih prvih primerih, ki se jih je doslej udeležilo kakih tisoč mladih. Ta možnost bi koristno dopolnjevala izmenjave študentov v okviru programov Erasmus in Leonardo, ki doživljata velik uspeh z več milijoni udeležencev. |
| --- | --- |

6.3.2

Mladi bi morali imeti možnost opravljanja privlačnih in poučnih evropskih prostovoljnih civilnih služb na veliko širši ravni kot v izvedenih prvih primerih, ki se jih je doslej udeležilo kakih tisoč mladih. Ta možnost bi koristno dopolnjevala izmenjave študentov v okviru programov Erasmus in Leonardo, ki doživljata velik uspeh z več milijoni udeležencev.

| 6.3.3 | Za spodbujanje občutka evropske pripadnosti bi se znane osebnosti iz sveta kulture ali športa v komunikacijskih kampanjah lahko predstavile kot pristni Evropejci in s svojo osebnostjo ovrednotile občutek in izraz evropske identitete. |
| --- | --- |

6.3.3

Za spodbujanje občutka evropske pripadnosti bi se znane osebnosti iz sveta kulture ali športa v komunikacijskih kampanjah lahko predstavile kot pristni Evropejci in s svojo osebnostjo ovrednotile občutek in izraz evropske identitete.

| 6.4 | Podobno bi bilo treba spodbujati ambiciozne pobude za ovrednotenje evropske kulture in pospeševati njeno razširjanje v medijih. |
| --- | --- |

6.4

Podobno bi bilo treba spodbujati ambiciozne pobude za ovrednotenje evropske kulture in pospeševati njeno razširjanje v medijih.

| 6.4.1 | Treba bi bilo bolje izkoristiti kulturno bogastvo Evrope s poudarjanjem njenih skupnih temeljev in velike raznolikosti njenih izrazov. Prav tako bi bilo treba spodbujati uporabo izvirnih inačic filmov s podnaslovi ter del in oddaj iz drugih držav članic, kar bi Evropejcem olajšalo učenje in ohranjanje znanja tujih jezikov. |
| --- | --- |

6.4.1

Treba bi bilo bolje izkoristiti kulturno bogastvo Evrope s poudarjanjem njenih skupnih temeljev in velike raznolikosti njenih izrazov. Prav tako bi bilo treba spodbujati uporabo izvirnih inačic filmov s podnaslovi ter del in oddaj iz drugih držav članic, kar bi Evropejcem olajšalo učenje in ohranjanje znanja tujih jezikov.

| 6.4.2 | Evropska unija bi morala zlasti spodbujati ustanovitev evropske filmske šole in po zgledu oskarjev uvesti svoje nagrade za svoje najboljše ustvarjalce in umetnike. |
| --- | --- |

6.4.2

Evropska unija bi morala zlasti spodbujati ustanovitev evropske filmske šole in po zgledu oskarjev uvesti svoje nagrade za svoje najboljše ustvarjalce in umetnike.

| 6.4.3 | Skupna promocija ustanov in sponzorjev bi močno pospešila uspešnost ambicioznih evropskih kulturnih programov z mnogimi gospodarskimi in družbenimi učinki. Priprava privlačnega evropskega statuta na teh področjih bi neposredno prispevala k poglobitvi tega sodelovanja. |
| --- | --- |

6.4.3

Skupna promocija ustanov in sponzorjev bi močno pospešila uspešnost ambicioznih evropskih kulturnih programov z mnogimi gospodarskimi in družbenimi učinki. Priprava privlačnega evropskega statuta na teh področjih bi neposredno prispevala k poglobitvi tega sodelovanja.

| 6.5 | Končno bi bilo treba razmisliti tudi o euru. Zdi se, da države, ki so sprejele euro, menijo, da so s tem dosegle ciljno točko in ne izhodiščne. Državljani v euro območju se lahko upravičeno sprašujejo, ali je tako mišljenje ustrezno. |
| --- | --- |

6.5

Končno bi bilo treba razmisliti tudi o euru. Zdi se, da države, ki so sprejele euro, menijo, da so s tem dosegle ciljno točko in ne izhodiščne. Državljani v euro območju se lahko upravičeno sprašujejo, ali je tako mišljenje ustrezno.

| 6.5.1 | Zakaj te države na gospodarskem področju ne poglobijo integracije, okrepijo finančnih izmenjav in si prizadevajo za boljšo harmonizacijo na davčnem področju? Zakaj euro skupina, ki jo sestavlja dvanajst finančnih ministrov, danes še vedno ni oblikovala ogrodja gospodarske vlade euro območja, ki bi dopolnjevala politiko Evropske centralne banke, ki je že sedaj zvezna? Zakaj se ne razmišlja o enotni gospodarski in finančni predstavitvi držav z euro območja (MDS, G7 itd.), da bi imela večjo težo zlasti v primerjavi z dolarjem? Zakaj države iz euro območja še niso začele tesno medsebojno sodelovati pri svojih proračunih? |
| --- | --- |

6.5.1

Zakaj te države na gospodarskem področju ne poglobijo integracije, okrepijo finančnih izmenjav in si prizadevajo za boljšo harmonizacijo na davčnem področju? Zakaj euro skupina, ki jo sestavlja dvanajst finančnih ministrov, danes še vedno ni oblikovala ogrodja gospodarske vlade euro območja, ki bi dopolnjevala politiko Evropske centralne banke, ki je že sedaj zvezna? Zakaj se ne razmišlja o enotni gospodarski in finančni predstavitvi držav z euro območja (MDS, G7 itd.), da bi imela večjo težo zlasti v primerjavi z dolarjem? Zakaj države iz euro območja še niso začele tesno medsebojno sodelovati pri svojih proračunih?

| 6.5.2 | Zakaj je euro skupina zdaj, ko se zahteve po bolj učinkovitem in usklajenem izvajanju lizbonske strategije krepijo, še vedno omejena na gospodarske in finančne ministre ter zakaj ni ustanovila ustreznice za ministre za socialne zadeve? Ali ne bi mogla euro skupina s takšno dvojno strukturo gospodarstvo-finance in socialne zadeve, ki bi se ji lahko pridružili tudi ministri za industrijo, razviti bolj učinkovite pristope h gospodarskim in socialnim reformam, dajati zgled pri spodbujanju raziskav in izvajanju patentne listine Skupnosti ter predložiti skupno poročilo o izvajanju lizbonske strategije skupaj z nacionalnimi poročili? |
| --- | --- |

6.5.2

Zakaj je euro skupina zdaj, ko se zahteve po bolj učinkovitem in usklajenem izvajanju lizbonske strategije krepijo, še vedno omejena na gospodarske in finančne ministre ter zakaj ni ustanovila ustreznice za ministre za socialne zadeve? Ali ne bi mogla euro skupina s takšno dvojno strukturo gospodarstvo-finance in socialne zadeve, ki bi se ji lahko pridružili tudi ministri za industrijo, razviti bolj učinkovite pristope h gospodarskim in socialnim reformam, dajati zgled pri spodbujanju raziskav in izvajanju patentne listine Skupnosti ter predložiti skupno poročilo o izvajanju lizbonske strategije skupaj z nacionalnimi poročili?

| 6.5.3 | Seveda se je treba z državljani iz držav euro območja podrobno posvetovati in jih vključiti v takšne izbire, zlasti prek njihovih predstavniških združenj. Prav tako jih je treba spodbujati k razvijanju svojih pobud na področju euro območja. Tako bi euro območje, ki je laboratorij za večjo gospodarsko in socialno integracijo, postalo tudi laboratorij za učinkovitejše evropsko državljanstvo. |
| --- | --- |

6.5.3

Seveda se je treba z državljani iz držav euro območja podrobno posvetovati in jih vključiti v takšne izbire, zlasti prek njihovih predstavniških združenj. Prav tako jih je treba spodbujati k razvijanju svojih pobud na področju euro območja. Tako bi euro območje, ki je laboratorij za večjo gospodarsko in socialno integracijo, postalo tudi laboratorij za učinkovitejše evropsko državljanstvo.

| 6.5.4 | Seveda bi bilo treba ob tem paziti, da ne bi škodili koheziji Unije v njeni celoti: države nečlanice euro območja bi bilo treba pravilno obveščati, se z njimi posvetovati in jih po možnosti pritegniti k temu okrepljenemu sodelovanju, ki ga bodo v polni meri izvajale takoj po uvedbi eura. |
| --- | --- |

6.5.4

Seveda bi bilo treba ob tem paziti, da ne bi škodili koheziji Unije v njeni celoti: države nečlanice euro območja bi bilo treba pravilno obveščati, se z njimi posvetovati in jih po možnosti pritegniti k temu okrepljenemu sodelovanju, ki ga bodo v polni meri izvajale takoj po uvedbi eura.

| 6.6 | Na čisto politični ravni bi nekateri ukrepi prispevali k znatnemu napredku v smeri bolj razvidnega in učinkovitejšega evropskega državljanstva, kot na primer: |
| --- | --- |

6.6

Na čisto politični ravni bi nekateri ukrepi prispevali k znatnemu napredku v smeri bolj razvidnega in učinkovitejšega evropskega državljanstva, kot na primer:

| 6.6.1 | izbrati isti dan za splošne neposredne volitve v Evropski parlament; pristen evropski volilni večer po volitvah bi dal razpravam, govorom in komentarjem povsem drugo razsežnost. Politični izzivi bi tako dobili resnično evropski značaj, namesto da jih povsem napačno zapiramo v nacionalni okvir, kot se to večinoma dogaja danes; |
| --- | --- |

6.6.1

izbrati isti dan za splošne neposredne volitve v Evropski parlament; pristen evropski volilni večer po volitvah bi dal razpravam, govorom in komentarjem povsem drugo razsežnost. Politični izzivi bi tako dobili resnično evropski značaj, namesto da jih povsem napačno zapiramo v nacionalni okvir, kot se to večinoma dogaja danes;

| 6.6.2 | uradni praznični značaj 9. maja, dneva Evrope, ki bi si zaslužil postati evropski dela prost dan — ki bi ga lahko države članice po svoji izbiri zamenjale z drugim, doslej dela prostim dnevom –, zlasti s kulturnimi dogodki in programi, v znamenju Evrope; |
| --- | --- |

6.6.2

uradni praznični značaj 9. maja, dneva Evrope, ki bi si zaslužil postati evropski dela prost dan — ki bi ga lahko države članice po svoji izbiri zamenjale z drugim, doslej dela prostim dnevom –, zlasti s kulturnimi dogodki in programi, v znamenju Evrope;

| 6.6.3 | izvajanje evropske pravice do državljanske pobude, s čimer bi predčasno uveljavili določbe, predvidene v ustavni pogodbi (milijon zbranih podpisov v več državah članicah). Evropska komisija bi se že sedaj lahko zavezala k obravnavi in po potrebi k predaji vseh evropskih predlogov državljanske pobude, ki so dosegli ta prag. Zavezala bi se tudi k javni predstavitvi natančnih razlogov v primeru odločitve, da ne bo upoštevala te pobude. |
| --- | --- |

6.6.3

izvajanje evropske pravice do državljanske pobude, s čimer bi predčasno uveljavili določbe, predvidene v ustavni pogodbi (milijon zbranih podpisov v več državah članicah). Evropska komisija bi se že sedaj lahko zavezala k obravnavi in po potrebi k predaji vseh evropskih predlogov državljanske pobude, ki so dosegli ta prag. Zavezala bi se tudi k javni predstavitvi natančnih razlogov v primeru odločitve, da ne bo upoštevala te pobude.

7.   Sklepne ugotovitve

| 7.1 | Po vseh teh spoznanjih, deklaracijah in listinah lahko povzamemo, da se bolj prepoznavnega in učinkovitega evropskega državljanstva ne določa z zakonom. Evropsko državljanstvo si je treba zaslužiti in ga izvajati. Evropsko državljanstvo se razvija in je gonilna sila. Šele s svojo uveljavitvijo se bo okrepilo. In le z razvijanjem dimenzije „horizontalnega“ sodelovanja v evropski integraciji bo evropsko državljanstvo zagotovilo polno sprejemanje „vertikalne“ dimenzije te strukture in njen nadaljnji obstoj. |
| --- | --- |

7.1

Po vseh teh spoznanjih, deklaracijah in listinah lahko povzamemo, da se bolj prepoznavnega in učinkovitega evropskega državljanstva ne določa z zakonom. Evropsko državljanstvo si je treba zaslužiti in ga izvajati. Evropsko državljanstvo se razvija in je gonilna sila. Šele s svojo uveljavitvijo se bo okrepilo. In le z razvijanjem dimenzije „horizontalnega“ sodelovanja v evropski integraciji bo evropsko državljanstvo zagotovilo polno sprejemanje „vertikalne“ dimenzije te strukture in njen nadaljnji obstoj.

| 7.2 | Učinkovito evropsko državljanstvo danes potrebuje sredstva, ki niso samo deklarativna, ampak tudi dejansko učinkovita in jih je doslej primanjkovalo. Evropejcem je sedaj treba dati ta sredstva, ki jih pričakujejo in ki jih bodo znali dobro uporabiti. Ni dvoma, da bodo Evropi uspeli dati novo identiteto, novo dinamiko, konkurenčnost in kohezijo, ki jih ji države članice le stežka zagotavljajo. |
| --- | --- |

7.2

Učinkovito evropsko državljanstvo danes potrebuje sredstva, ki niso samo deklarativna, ampak tudi dejansko učinkovita in jih je doslej primanjkovalo. Evropejcem je sedaj treba dati ta sredstva, ki jih pričakujejo in ki jih bodo znali dobro uporabiti. Ni dvoma, da bodo Evropi uspeli dati novo identiteto, novo dinamiko, konkurenčnost in kohezijo, ki jih ji države članice le stežka zagotavljajo.

| 7.3 | Za spremljanje razvoja teh priporočil in zagotavljanje svojega prispevka k dejanskemu napredku za evropske državljane bi Evropski ekonomsko-socialni odbor moral ustanoviti stalno skupino za dejavno evropsko državljanstvo. Naloge te skupine bodo naslednje:






  — | spremljati napredke in zamude na tem področju, |
| --- | --- | --- |

7.3

Za spremljanje razvoja teh priporočil in zagotavljanje svojega prispevka k dejanskemu napredku za evropske državljane bi Evropski ekonomsko-socialni odbor moral ustanoviti stalno skupino za dejavno evropsko državljanstvo. Naloge te skupine bodo naslednje:

—

spremljati napredke in zamude na tem področju,

| — | spodbujati javni dialog z akterji civilne družbe, |
| --- | --- |

—

spodbujati javni dialog z akterji civilne družbe,

| — | spodbujati in izboljšati poznavanje pobud in najboljših praks. |
| --- | --- |

—

spodbujati in izboljšati poznavanje pobud in najboljših praks.

| 7.4 | Da bi zaznamovali in usmerili začetek spremljanja, bo Evropski ekonomsko-socialni odbor organiziral simpozij o dejavnem evropskem državljanstvu, kot je predvidel v prejšnjem mnenju o akcijskem programu aktivnega državljanstva
   (6). |
| --- | --- |

7.4

Da bi zaznamovali in usmerili začetek spremljanja, bo Evropski ekonomsko-socialni odbor organiziral simpozij o dejavnem evropskem državljanstvu, kot je predvidel v prejšnjem mnenju o akcijskem programu aktivnega državljanstva
   (6).

V Bruslju, 14. septembra 2006.

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Mnenje EESO Prispevek za Evropski svet 15. in 16. junija 2006 — Obdobje za razmislek, poročevalec: g. MALOSSE.

1

Prispevek za Evropski svet 15. in 16. junija 2006

Obdobje za razmislek

(2)  Mnenje EESO z dne 26.10.2005 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa „Državljani za Evropo“ za spodbujanje dejavnega evropskega državljanstva za obdobje 2007-2013, poročevalec g. LE SCORNET (UL C 28 z dne 3.2.2006).

2

predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa „Državljani za Evropo“ za spodbujanje dejavnega evropskega državljanstva za obdobje 2007-2013

(3)  Mnenje EESO z dne 26.4.2002 o dostopu MSP do statuta evropskega prava, poročevalec: g. MALOSSE (UL C 125 z dne 27.5.2002, str. 100).

3

dostopu MSP do statuta evropskega prava

(4)  Mnenje EESO z dne 20.4.2006 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izboljšanju prenosljivosti pravic iz dodatnega pokojninskega zavarovanja, poročevalka ga. ENGELEN-KEFFER.

4

predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izboljšanju prenosljivosti pravic iz dodatnega pokojninskega zavarovanja

(5)  Glej informativno poročilo, ki ga je strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo sprejela 11.1.2005 o trenutnem položaju koregulative in samoregulative na enotnem trgu; poročevalec je bil g. Vever.

5

(6)  Mnenje EESO z dne 26.10.2005 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa „Državljani za Evropo“ za spodbujanje dejavnega evropskega državljanstva za obdobje 2007–2013, poročevalec g. LE SCORNET (UL C 28 z dne 3.2.2006).

6

predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa „Državljani za Evropo“ za spodbujanje dejavnega evropskega državljanstva za obdobje 2007–2013

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/173 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/173

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o načrtu za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010

COM(2006) 92 konč.

(2006/C 318/29)

Komisija je 1. marca 2006 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 13. julija 2006. Poročevalka je bila ga. Grace Attard.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 13. septembra) s 175 glasovi za, 11 glasovi proti in 9 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO pozdravlja politično pripravljenost Komisije, da enakost med spoloma še naprej obravnava kot eno izmed prednostnih nalog za obdobje 2006–2010. Odbor pozdravlja osebno zavezanost predsednika Barrosa za sprejetje načrta in se strinja, da je treba v izvajanje prednostnih nalog s tega področja vključiti vse zainteresirane strani. |
| --- | --- |

1.1

EESO pozdravlja politično pripravljenost Komisije, da enakost med spoloma še naprej obravnava kot eno izmed prednostnih nalog za obdobje 2006–2010. Odbor pozdravlja osebno zavezanost predsednika Barrosa za sprejetje načrta in se strinja, da je treba v izvajanje prednostnih nalog s tega področja vključiti vse zainteresirane strani.

1.2   EESO

| — | priznava, da so za povečanje stopnje zaposlenosti žensk pri usklajevanju politik zaposlovanja potrebne skupne prednostne naloge; |
| --- | --- |

—

priznava, da so za povečanje stopnje zaposlenosti žensk pri usklajevanju politik zaposlovanja potrebne skupne prednostne naloge;

| — | meni, da so nacionalne vlade, nacionalni organi za enakost in socialni partnerji vseh držav članic dolžni zagotoviti, da sprejeti sistemi plač ne vodijo k diskriminaciji pri plačilu za ženske in moške; |
| --- | --- |

—

meni, da so nacionalne vlade, nacionalni organi za enakost in socialni partnerji vseh držav članic dolžni zagotoviti, da sprejeti sistemi plač ne vodijo k diskriminaciji pri plačilu za ženske in moške;

| — | v zvezi s podjetnicami priporoča, da se s strategijami izboljša dostop žensk do bančnih posojil in bančnih storitev; |
| --- | --- |

—

v zvezi s podjetnicami priporoča, da se s strategijami izboljša dostop žensk do bančnih posojil in bančnih storitev;

| — | priporoča, da se v nacionalne učne načrte na srednje-, višje- in visokošolski ravni vključi področje podjetništva, zlasti za ženske, ter da se sprejmejo ukrepi za povečanje števila žensk, ki diplomirajo na znanstvenih in tehničnih področjih. Tako je mogoče zmanjšati razlike med spoloma na tehničnih področjih, kot so inženiring in storitve s področja IKT; |
| --- | --- |

—

priporoča, da se v nacionalne učne načrte na srednje-, višje- in visokošolski ravni vključi področje podjetništva, zlasti za ženske, ter da se sprejmejo ukrepi za povečanje števila žensk, ki diplomirajo na znanstvenih in tehničnih področjih. Tako je mogoče zmanjšati razlike med spoloma na tehničnih področjih, kot so inženiring in storitve s področja IKT;

| — | predlaga spodbujanje strategij za enakost med spoloma na področju socialnega varstva in boja proti revščini, ki bi zagotovile, da sistemi obdavčevanja in socialne varnosti upoštevajo potrebe žensk, ki jim grozi revščina, zlasti mater samohranilk; potrebni so tudi konkretni predlogi za ukrepe, katerih cilj bi bil spodbujanje staršev samohranilcev, da pridobijo konkurenčno znanje in spretnosti in tako lažje najdejo zaposlitev; |
| --- | --- |

—

predlaga spodbujanje strategij za enakost med spoloma na področju socialnega varstva in boja proti revščini, ki bi zagotovile, da sistemi obdavčevanja in socialne varnosti upoštevajo potrebe žensk, ki jim grozi revščina, zlasti mater samohranilk; potrebni so tudi konkretni predlogi za ukrepe, katerih cilj bi bil spodbujanje staršev samohranilcev, da pridobijo konkurenčno znanje in spretnosti in tako lažje najdejo zaposlitev;

| — | meni, da bi morale nacionalne strategije za zdravje in dolgoročno oskrbo vključevati integrirane politike za standarde zdravstvenega varstva pri delu za ženske; |
| --- | --- |

—

meni, da bi morale nacionalne strategije za zdravje in dolgoročno oskrbo vključevati integrirane politike za standarde zdravstvenega varstva pri delu za ženske;

| — | poziva k večjemu upoštevanju, natančnejši preučitvi in analizi posledic bremena, ki ga za fizično in psihično zdravje žensk predstavlja skrb za druge; |
| --- | --- |

—

poziva k večjemu upoštevanju, natančnejši preučitvi in analizi posledic bremena, ki ga za fizično in psihično zdravje žensk predstavlja skrb za druge;

| — | priznava, da bi bilo treba odprto metodo usklajevanja uporabiti na področju zdravstvenega varstva in vanjo vključiti cilje s področja enakosti med spoloma; |
| --- | --- |

—

priznava, da bi bilo treba odprto metodo usklajevanja uporabiti na področju zdravstvenega varstva in vanjo vključiti cilje s področja enakosti med spoloma;

| — | opozarja na pojav feminizacije migracij in priporoča popolno vključitev načel enakosti med spoloma v politiko in ukrepe EU na vseh ravneh migracijskega procesa; |
| --- | --- |

—

opozarja na pojav feminizacije migracij in priporoča popolno vključitev načel enakosti med spoloma v politiko in ukrepe EU na vseh ravneh migracijskega procesa;

| — | priznava, da je treba oblikovati ukrepe, vključno z določitvijo natančnih ciljev in kazalcev, ki bodo zagotovili varstvo otrok, pa tudi starejših in invalidov, ki so odvisni od pomoči drugih; |
| --- | --- |

—

priznava, da je treba oblikovati ukrepe, vključno z določitvijo natančnih ciljev in kazalcev, ki bodo zagotovili varstvo otrok, pa tudi starejših in invalidov, ki so odvisni od pomoči drugih;

| — | priporoča uvedbo ciljev in rokov za povečanje sodelovanja žensk pri vseh oblikah sprejemanja odločitev; |
| --- | --- |

—

priporoča uvedbo ciljev in rokov za povečanje sodelovanja žensk pri vseh oblikah sprejemanja odločitev;

| — | priporoča pripravo evropskega akcijskega načrta za boj proti nasilju nad ženskami; |
| --- | --- |

—

priporoča pripravo evropskega akcijskega načrta za boj proti nasilju nad ženskami;

| — | poziva države članice, da zagotovijo izvajanje ukrepov, s katerimi se žrtvam trgovine z ljudmi zaradi spolnega izkoriščanja prizna več pravic in podpore; |
| --- | --- |

—

poziva države članice, da zagotovijo izvajanje ukrepov, s katerimi se žrtvam trgovine z ljudmi zaradi spolnega izkoriščanja prizna več pravic in podpore;

| — | priporoča razvoj vseevropskih dejavnosti za ozaveščanje o nični strpnosti do seksističnih sporočil in poniževalnega prikazovanja žensk v medijih; |
| --- | --- |

—

priporoča razvoj vseevropskih dejavnosti za ozaveščanje o nični strpnosti do seksističnih sporočil in poniževalnega prikazovanja žensk v medijih;

| — | meni, da bi morale države članice — kot to priporoča direktiva o usklajevanju nekaterih zakonov o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov, ki jo je predlagala Komisija (1) — zagotoviti, da avdiovizualna reklamna sporočila nikogar ne diskriminirajo na podlagi rase, spola ali nacionalnosti; |
| --- | --- |

—

meni, da bi morale države članice — kot to priporoča direktiva o usklajevanju nekaterih zakonov o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov, ki jo je predlagala Komisija (1) — zagotoviti, da avdiovizualna reklamna sporočila nikogar ne diskriminirajo na podlagi rase, spola ali nacionalnosti;

| — | priporoča uvedbo modulov izobraževanja o enakosti med spoloma v ustanovah za medijsko izobraževanje in stroge mehanizme za dosego ravnovesja med spoloma na vseh ravneh odločanja v medijski industriji; |
| --- | --- |

—

priporoča uvedbo modulov izobraževanja o enakosti med spoloma v ustanovah za medijsko izobraževanje in stroge mehanizme za dosego ravnovesja med spoloma na vseh ravneh odločanja v medijski industriji;

| — | priporoča, da se ženskam v okviru razvojne politike EU omogoči ustrezen dostop do finančne pomoči EU, zlasti v okviru nacionalnih projektov, ki jih izvajajo ženske organizacije; |
| --- | --- |

—

priporoča, da se ženskam v okviru razvojne politike EU omogoči ustrezen dostop do finančne pomoči EU, zlasti v okviru nacionalnih projektov, ki jih izvajajo ženske organizacije;

| — | poziva, naj bo pomoč in finančna podpora ženskam, žrtvam spolnega nasilja, do katerega prihaja pri konfliktih, v ospredju politike Evropske komisije za humanitarno pomoč (ECHO); |
| --- | --- |

—

poziva, naj bo pomoč in finančna podpora ženskam, žrtvam spolnega nasilja, do katerega prihaja pri konfliktih, v ospredju politike Evropske komisije za humanitarno pomoč (ECHO);

| — | meni, da je izboljšanje upravljanja na področju enakosti med spoloma odločilnega pomena za uspeh načrta; priporoča okrepitev mehanizmov za dialog in posvetovanje z organizirano civilno družbo, zlasti ženskimi organizacijami na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

—

meni, da je izboljšanje upravljanja na področju enakosti med spoloma odločilnega pomena za uspeh načrta; priporoča okrepitev mehanizmov za dialog in posvetovanje z organizirano civilno družbo, zlasti ženskimi organizacijami na nacionalni ravni;

| — | poziva k ustanovitvi delovne skupine za proračun za področje enakosti med spoloma v okviru GD Komisije za proračun in vsakoletno pripravo ločene ocene vplivov proračuna EU na področje enakosti med spoloma. |
| --- | --- |

—

poziva k ustanovitvi delovne skupine za proračun za področje enakosti med spoloma v okviru GD Komisije za proračun in vsakoletno pripravo ločene ocene vplivov proračuna EU na področje enakosti med spoloma.

2.   Obrazložitev

2.1   Povzetek sporočila Komisije

| 2.1.1 | EU je znatno napredovala pri doseganju enakosti med spoloma zahvaljujoč zakonodaji o enakem obravnavanju, integraciji načela enakosti med spoloma, posebnim ukrepom za spodbujanje žensk, akcijskim programom, socialnemu dialogu in dialogu s civilno družbo. Vendar pa neenakost obstaja in se lahko poveča, saj večja globalna gospodarska konkurenca zahteva prožnejšo in bolj mobilno delovno silo. To lahko bolj prizadene ženske, ki se morajo zaradi pomanjkanja prožne ureditve dela, storitev oskrbe, obstoječih stereotipov o spolih in neenake delitve družinskih odgovornosti z moškimi pogosto odločati med otroki in kariero. |
| --- | --- |

2.1.1

EU je znatno napredovala pri doseganju enakosti med spoloma zahvaljujoč zakonodaji o enakem obravnavanju, integraciji načela enakosti med spoloma, posebnim ukrepom za spodbujanje žensk, akcijskim programom, socialnemu dialogu in dialogu s civilno družbo. Vendar pa neenakost obstaja in se lahko poveča, saj večja globalna gospodarska konkurenca zahteva prožnejšo in bolj mobilno delovno silo. To lahko bolj prizadene ženske, ki se morajo zaradi pomanjkanja prožne ureditve dela, storitev oskrbe, obstoječih stereotipov o spolih in neenake delitve družinskih odgovornosti z moškimi pogosto odločati med otroki in kariero.

| 2.1.2 | Načrt Komisije določa šest prednostnih področij za ukrepe EU na področju enakosti spolov za obdobje 2006–2010:






  — | enaka ekonomska neodvisnost za ženske in moške; |
| --- | --- | --- |

2.1.2

Načrt Komisije določa šest prednostnih področij za ukrepe EU na področju enakosti spolov za obdobje 2006–2010:

—

enaka ekonomska neodvisnost za ženske in moške;

| — | usklajevanje zasebnega in poklicnega življenja; |
| --- | --- |

—

usklajevanje zasebnega in poklicnega življenja;

| — | enaka zastopanost pri odločanju; |
| --- | --- |

—

enaka zastopanost pri odločanju;

| — | izkoreninjenje vseh oblik nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

—

izkoreninjenje vseh oblik nasilja na podlagi spola;

| — | odprava stereotipov o spolih; |
| --- | --- |

—

odprava stereotipov o spolih;

| — | spodbujanje enakosti med spoloma v zunanjih in razvojnih politikah. |
| --- | --- |

—

spodbujanje enakosti med spoloma v zunanjih in razvojnih politikah.

Za vsako področje so določeni prednostni cilji in ukrepi. Komisija teh ciljev sama ne more doseči, ker je ukrepanje na mnogih področjih v pristojnosti držav članic. Zato ta načrt predstavlja zavezo Komisije za nadaljevanje načrta o enakosti med spoloma ter krepitev partnerstva z državami članicami in drugimi akterji.

| 2.1.3 | Za izboljšanje upravljanja na področju enakosti med spoloma Komisija določa vrsto najpomembnejših ukrepov in se zavezuje k natančnemu spremljanju napredka. |
| --- | --- |

2.1.3

Za izboljšanje upravljanja na področju enakosti med spoloma Komisija določa vrsto najpomembnejših ukrepov in se zavezuje k natančnemu spremljanju napredka.

2.2   Splošne ugotovitve

| 2.2.1 | EESO pozdravlja politično pripravljenost Komisije, da enakost med spoloma še naprej obravnava kot eno izmed prednostnih nalog za obdobje 2006–2010. Odbor pozdravlja osebno zavezanost predsednika Barrosa za sprejetje načrta in se strinja, da je treba v izvajanje prednostnih nalog s tega področja vključiti vse zainteresirane strani. |
| --- | --- |

2.2.1

EESO pozdravlja politično pripravljenost Komisije, da enakost med spoloma še naprej obravnava kot eno izmed prednostnih nalog za obdobje 2006–2010. Odbor pozdravlja osebno zavezanost predsednika Barrosa za sprejetje načrta in se strinja, da je treba v izvajanje prednostnih nalog s tega področja vključiti vse zainteresirane strani.

| 2.2.2 | Enakost med spoloma je temeljna pravica in vrednota, ki je skupna EU in državam članicam, nujno potrebna za doseganje ciljev EU glede rasti, zaposlovanja in socialne kohezije, ki so tudi temelji lizbonske strategije. EESO podpira strategijo načrta, ki temelji na dvojnem pristopu — integraciji načel enakosti med spoloma in posebnih ukrepih. |
| --- | --- |

2.2.2

Enakost med spoloma je temeljna pravica in vrednota, ki je skupna EU in državam članicam, nujno potrebna za doseganje ciljev EU glede rasti, zaposlovanja in socialne kohezije, ki so tudi temelji lizbonske strategije. EESO podpira strategijo načrta, ki temelji na dvojnem pristopu — integraciji načel enakosti med spoloma in posebnih ukrepih.

| 2.2.3 | Položaj žensk na trgu dela ne odraža v celoti napredka, ki so ga ženske dosegle tudi na temeljnih področjih lizbonske strategije, kot sta področji izobraževanja in raziskav. EU si enostavno ne more privoščiti, da ne bi polno izkoristila lastnega človeškega kapitala. Hkrati pa demografske spremembe ter posledično zmanjševanje števila rojstev in delovne sile ogrožajo politično in gospodarsko vlogo EU. |
| --- | --- |

2.2.3

Položaj žensk na trgu dela ne odraža v celoti napredka, ki so ga ženske dosegle tudi na temeljnih področjih lizbonske strategije, kot sta področji izobraževanja in raziskav. EU si enostavno ne more privoščiti, da ne bi polno izkoristila lastnega človeškega kapitala. Hkrati pa demografske spremembe ter posledično zmanjševanje števila rojstev in delovne sile ogrožajo politično in gospodarsko vlogo EU.

| 2.2.4 | EESO pozdravlja cilj Komisije, da obravnava in odpravi nasilje na podlagi spola in trgovino z ljudmi, ki pomenita oviro za doseganje enakosti med spoloma in kršitev človekovih pravic žensk. |
| --- | --- |

2.2.4

EESO pozdravlja cilj Komisije, da obravnava in odpravi nasilje na podlagi spola in trgovino z ljudmi, ki pomenita oviro za doseganje enakosti med spoloma in kršitev človekovih pravic žensk.

| 2.2.5 | Poleg tega EESO podpira zavezanost Komisije, da obravnava globalne spremembe in varuje človekove pravice žensk ter jih vključuje v ustrezne zunanje politike EU, ukrepe in programe. |
| --- | --- |

2.2.5

Poleg tega EESO podpira zavezanost Komisije, da obravnava globalne spremembe in varuje človekove pravice žensk ter jih vključuje v ustrezne zunanje politike EU, ukrepe in programe.

2.3   Posebne ugotovitve k I. delu: prednostne naloge na področju enakosti med spoloma

| 2.3.1 | Za uspešno izvajanje prednostnih nalog, ki jih določa načrt, so potrebne integrirane strategije. Poleg tega je treba zagotoviti, da so načela enakosti med spoloma izrecno obravnavana in vključena v vse politike na ustrezni ravni EU in tudi na nacionalni ravni. Za zagotovitev učinkovite integracije načel enakosti spolov na nacionalni ravni je treba okrepiti mehanizme in vire EU, kot je to določeno v evropskem paktu za enakost med spoloma, sprejetem na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta 2006. |
| --- | --- |

2.3.1

Za uspešno izvajanje prednostnih nalog, ki jih določa načrt, so potrebne integrirane strategije. Poleg tega je treba zagotoviti, da so načela enakosti med spoloma izrecno obravnavana in vključena v vse politike na ustrezni ravni EU in tudi na nacionalni ravni. Za zagotovitev učinkovite integracije načel enakosti spolov na nacionalni ravni je treba okrepiti mehanizme in vire EU, kot je to določeno v evropskem paktu za enakost med spoloma, sprejetem na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta 2006.

| 2.3.2 | Konkretno spremljanje načrta je treba izvajati v sodelovanju z državami članicami. Kazalci za spremljanje napredka sicer že obstajajo, vendar je treba pripraviti primerljive podatke na ravni EU. |
| --- | --- |

2.3.2

Konkretno spremljanje načrta je treba izvajati v sodelovanju z državami članicami. Kazalci za spremljanje napredka sicer že obstajajo, vendar je treba pripraviti primerljive podatke na ravni EU.

2.3.3   Doseganje enake ekonomske neodvisnosti žensk in moških

2.3.3.1   Doseganje lizbonskih ciljev na področju zaposlovanja

| 2.3.3.1.1 | V skladu z lizbonskimi cilji na področju zaposlovanja naj bi stopnja zaposlenosti žensk do leta 2010 znašala 60 %. Kljub obveznostim, ki so jih sprejele države članice v okviru lizbonske strategije, agende za rast in delovna mesta ter obvezujočih pravil EU v zvezi z enakostjo med spoloma in zaposlovanjem, so razlike med ženskami in moškimi še vedno precejšnje. Stopnja zaposlenosti žensk je nižja in znaša 55,7 % (v primerjavi s 70 % pri moških). Pri starejših ženskah med 55. in 64. letom starosti je stopnja zaposlenosti še veliko nižja (31,7 %). Tudi stopnja brezposelnosti je pri ženskah višja kot pri moških, saj znaša 9,7 %, pri moških pa 7,8 %. V lizbonski strategiji za rast in delovna mesta je zato treba okrepiti vidik enakosti med spoloma. |
| --- | --- |

2.3.3.1.1

V skladu z lizbonskimi cilji na področju zaposlovanja naj bi stopnja zaposlenosti žensk do leta 2010 znašala 60 %. Kljub obveznostim, ki so jih sprejele države članice v okviru lizbonske strategije, agende za rast in delovna mesta ter obvezujočih pravil EU v zvezi z enakostjo med spoloma in zaposlovanjem, so razlike med ženskami in moškimi še vedno precejšnje. Stopnja zaposlenosti žensk je nižja in znaša 55,7 % (v primerjavi s 70 % pri moških). Pri starejših ženskah med 55. in 64. letom starosti je stopnja zaposlenosti še veliko nižja (31,7 %). Tudi stopnja brezposelnosti je pri ženskah višja kot pri moških, saj znaša 9,7 %, pri moških pa 7,8 %. V lizbonski strategiji za rast in delovna mesta je zato treba okrepiti vidik enakosti med spoloma.

| 2.3.3.1.2 | Komisija se osredotoča na skladnost z zakonodajo o enakem obravnavanju, učinkovito uporabo novih strukturnih skladov in individualizacijo pravic glede davkov in nadomestil, ki je potrebna za to, da se zaposlitev izplača. EESO pozdravlja ustanovitev Evropskega inštituta za enakost med spoloma, vendar so za njegovo učinkovito delovanje potrebni ustrezni človeški in finančni viri (2). |
| --- | --- |

2.3.3.1.2

Komisija se osredotoča na skladnost z zakonodajo o enakem obravnavanju, učinkovito uporabo novih strukturnih skladov in individualizacijo pravic glede davkov in nadomestil, ki je potrebna za to, da se zaposlitev izplača. EESO pozdravlja ustanovitev Evropskega inštituta za enakost med spoloma, vendar so za njegovo učinkovito delovanje potrebni ustrezni človeški in finančni viri (2).

| 2.3.3.1.3 | Odbor priznava, da so za povečanje stopnje zaposlenosti žensk pri usklajevanju politik zaposlovanja potrebne skupne prednostne naloge; Komisija mora pri oceni nacionalnih programov reform zagotoviti, da so razlike med spoloma prednostna naloga in da se sprejmejo ustrezni ukrepi. |
| --- | --- |

2.3.3.1.3

Odbor priznava, da so za povečanje stopnje zaposlenosti žensk pri usklajevanju politik zaposlovanja potrebne skupne prednostne naloge; Komisija mora pri oceni nacionalnih programov reform zagotoviti, da so razlike med spoloma prednostna naloga in da se sprejmejo ustrezni ukrepi.

| 2.3.3.1.4 | EESO meni, da je naloga nacionalnih vlad, nacionalnih organov za enakost in socialnih partnerjev vseh držav članic zagotoviti, da sprejeti sistemi plač ne vodijo k diskriminaciji pri plačilu za ženske in moške. |
| --- | --- |

2.3.3.1.4

EESO meni, da je naloga nacionalnih vlad, nacionalnih organov za enakost in socialnih partnerjev vseh držav članic zagotoviti, da sprejeti sistemi plač ne vodijo k diskriminaciji pri plačilu za ženske in moške.

| 2.3.3.1.5 | Odbor izraža zaskrbljenost, ker nekatere nove oblike organizacije dela lahko vodijo k izkoriščanju delavcev in nevarnemu delu, ki ga pogosto opravljajo ženske; Odbor meni, da je treba najti ravnovesje med prožnostjo in varnostjo.
  EESO meni, da so zanesljivi in primerljivi podatki — specifični glede na spol — o ovirah za zaposlovanje invalidnih žensk nujni za zagotovitev njihovega vključevanja na trg dela. |
| --- | --- |

2.3.3.1.5

Odbor izraža zaskrbljenost, ker nekatere nove oblike organizacije dela lahko vodijo k izkoriščanju delavcev in nevarnemu delu, ki ga pogosto opravljajo ženske; Odbor meni, da je treba najti ravnovesje med prožnostjo in varnostjo.

EESO meni, da so zanesljivi in primerljivi podatki — specifični glede na spol — o ovirah za zaposlovanje invalidnih žensk nujni za zagotovitev njihovega vključevanja na trg dela.

2.3.3.2   Odprava razlik v plačilu med spoloma

| 2.3.3.2.1 | Kljub zakonodaji EU o enakem plačilu zaslužijo ženske v povprečju 15 % manj kot moški (3), ta razlika pa se zmanjšuje počasneje kot razlika v zaposlenosti med spoloma. To je posledica neposredne in posredne diskriminacije žensk ter strukturnih neenakosti, kot so ločevanje na posamezne sektorje, poklice in različne vzorce dela, prekinitev poklicne poti zaradi skrbi za otroka in družino, neenak dostop do izobraževanja in usposabljanja, pristransko ocenjevanje, sistemi plač in stereotipi. Tehnični, človeški in finančni viri niso nujno na voljo v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

2.3.3.2.1

Kljub zakonodaji EU o enakem plačilu zaslužijo ženske v povprečju 15 % manj kot moški (3), ta razlika pa se zmanjšuje počasneje kot razlika v zaposlenosti med spoloma. To je posledica neposredne in posredne diskriminacije žensk ter strukturnih neenakosti, kot so ločevanje na posamezne sektorje, poklice in različne vzorce dela, prekinitev poklicne poti zaradi skrbi za otroka in družino, neenak dostop do izobraževanja in usposabljanja, pristransko ocenjevanje, sistemi plač in stereotipi. Tehnični, človeški in finančni viri niso nujno na voljo v vseh državah članicah.

| 2.3.3.2.2 | V prihodnjem sporočilu o razlikah v plačilu med spoloma in vključevanju socialnih partnerjev bi morala Komisija zagotoviti večjo doslednost nacionalnih predpisov o pravicah na področju enakosti, skupaj z enostavnim dostopom do možnosti za odškodnino. |
| --- | --- |

2.3.3.2.2

V prihodnjem sporočilu o razlikah v plačilu med spoloma in vključevanju socialnih partnerjev bi morala Komisija zagotoviti večjo doslednost nacionalnih predpisov o pravicah na področju enakosti, skupaj z enostavnim dostopom do možnosti za odškodnino.

2.3.3.3   Ženske in podjetništvo

| 2.3.3.3.1 | Povprečno 30 % podjetnikov v EU je žensk. Te se pri ustanavljanju podjetja ter dostopu do finančnih sredstev in usposabljanja pogosto soočajo z večjimi težavami kot moški. Zato je treba še naprej izvajati akcijski načrt EU za podjetništvo, pri čemer je treba bolj upoštevati vprašanja enakosti med spoloma. Podjetništvo je treba spodbujati na različne načine, tudi z lažjim dostopom do finančnih sredstev za zagon dejavnosti. Potrebne so informacije in začetna podpora za lažjo ustanovitev in razvoj novih podjetij. Strategije bi morale izboljšati dostop žensk do bančnih posojil in drugih bančnih storitev. Poleg tega je treba podjetnicam omogočiti, da se povežejo s finančnimi ustanovami, ki bi lahko pripravile pakete finančne podpore po meri, zlasti za mikrofinanciranje. |
| --- | --- |

2.3.3.3.1

Povprečno 30 % podjetnikov v EU je žensk. Te se pri ustanavljanju podjetja ter dostopu do finančnih sredstev in usposabljanja pogosto soočajo z večjimi težavami kot moški. Zato je treba še naprej izvajati akcijski načrt EU za podjetništvo, pri čemer je treba bolj upoštevati vprašanja enakosti med spoloma. Podjetništvo je treba spodbujati na različne načine, tudi z lažjim dostopom do finančnih sredstev za zagon dejavnosti. Potrebne so informacije in začetna podpora za lažjo ustanovitev in razvoj novih podjetij. Strategije bi morale izboljšati dostop žensk do bančnih posojil in drugih bančnih storitev. Poleg tega je treba podjetnicam omogočiti, da se povežejo s finančnimi ustanovami, ki bi lahko pripravile pakete finančne podpore po meri, zlasti za mikrofinanciranje.

| 2.3.3.3.2 | Nacionalni učni načrti na srednje-, višje- in visokošolski ravni bi morali vključevati tudi izobraževanje s področja podjetništva, zlasti za ženske, da bi jih tako spodbujali k oblikovanju inovativnih idej na tem področju. Vendar pa si vse ženske ne želijo biti samozaposlene. Nacionalni učni načrti bi torej morali tudi seznanjati študente z njihovimi pravicami glede zaposlovanja in jih spodbujati, da sprejmejo delo v „netradicionalnih“ sektorjih. |
| --- | --- |

2.3.3.3.2

Nacionalni učni načrti na srednje-, višje- in visokošolski ravni bi morali vključevati tudi izobraževanje s področja podjetništva, zlasti za ženske, da bi jih tako spodbujali k oblikovanju inovativnih idej na tem področju. Vendar pa si vse ženske ne želijo biti samozaposlene. Nacionalni učni načrti bi torej morali tudi seznanjati študente z njihovimi pravicami glede zaposlovanja in jih spodbujati, da sprejmejo delo v „netradicionalnih“ sektorjih.

| 2.3.3.3.3 | Specifična, vendar integrirana politika za spodbujanje ženskega podjetništva, bi zlasti prispevala k zmanjšanju razlik pri zaposlovanju žensk in moških na tehničnih področjih, kot so inženiring in storitve ter kvalificirana delovna mesta na področju informacijske in komunikacijske tehnologije. |
| --- | --- |

2.3.3.3.3

Specifična, vendar integrirana politika za spodbujanje ženskega podjetništva, bi zlasti prispevala k zmanjšanju razlik pri zaposlovanju žensk in moških na tehničnih področjih, kot so inženiring in storitve ter kvalificirana delovna mesta na področju informacijske in komunikacijske tehnologije.

2.3.3.4   Enakost med spoloma v socialnem varstvu in boju proti revščini

| 2.3.3.4.1 | Sistemi socialnega varstva morajo odpraviti „negativne spodbude“, ki ženske in moške odvračajo od tega, da bi vstopili na trg dela in na njem tudi ostali, pri tem pa jim je treba omogočiti, da zbirajo individualne pokojninske pravice. Ženskam bi bilo treba omogočiti uveljavljanje pokojninskih pravic in pripraviti bi bilo treba alternativne modele za zagotavljanje teh pravic. Še vedno je zelo verjetno, da bo poklicna pot ženske krajša ali jo bo ženska prekinila, zato ženske tudi pridobijo manj pravic kot moški. To povečuje nevarnost pojava revščine, zlasti za matere samohranilke, starejše ženske ali ženske, ki opravljajo poklicne dejavnosti v družinskih podjetjih v kmetijskem in ribiškem sektorju, pa tudi v sektorju maloprodaje in proizvodnih sektorjih. Države članice bi morale priseljenke zaščititi pred izkoriščanjem v teh sektorjih. |
| --- | --- |

2.3.3.4.1

Sistemi socialnega varstva morajo odpraviti „negativne spodbude“, ki ženske in moške odvračajo od tega, da bi vstopili na trg dela in na njem tudi ostali, pri tem pa jim je treba omogočiti, da zbirajo individualne pokojninske pravice. Ženskam bi bilo treba omogočiti uveljavljanje pokojninskih pravic in pripraviti bi bilo treba alternativne modele za zagotavljanje teh pravic. Še vedno je zelo verjetno, da bo poklicna pot ženske krajša ali jo bo ženska prekinila, zato ženske tudi pridobijo manj pravic kot moški. To povečuje nevarnost pojava revščine, zlasti za matere samohranilke, starejše ženske ali ženske, ki opravljajo poklicne dejavnosti v družinskih podjetjih v kmetijskem in ribiškem sektorju, pa tudi v sektorju maloprodaje in proizvodnih sektorjih. Države članice bi morale priseljenke zaščititi pred izkoriščanjem v teh sektorjih.

| 2.3.3.4.2 | Spodbujati bi bilo treba strategije, ki bi zagotovile, da ženske, ki jim grozi revščina, ne glede na to, ali so zaposlene ali ne, pridobijo konkurenčno znanje in spretnosti, ki jim bodo zagotavljale finančno neodvisnost (4). |
| --- | --- |

2.3.3.4.2

Spodbujati bi bilo treba strategije, ki bi zagotovile, da ženske, ki jim grozi revščina, ne glede na to, ali so zaposlene ali ne, pridobijo konkurenčno znanje in spretnosti, ki jim bodo zagotavljale finančno neodvisnost (4).

| 2.3.3.4.3 | EESO predlaga spodbujanje strategij za enakost med spoloma na področju socialnega varstva in boja proti revščini, ki bi zagotovile, da sistemi obdavčevanja in socialne varnosti upoštevajo potrebe žensk, ki jim grozi revščina, zlasti mater samohranilk. Poleg tega so potrebni konkretni predlogi za ukrepe, katerih cilj bi bil spodbujanje staršev samohranilcev, da pridobijo konkurenčno znanje in spretnosti ter si tako olajšajo dostop do zaposlitve. V nekaterih državah članicah je zlasti treba ponovno preučiti sedanje majhne razlike med podporami za brezposelne, kamor je treba prišteti še dodatno pomoč za vzdrževane osebe, in zajamčenimi osebnimi dohodki. |
| --- | --- |

2.3.3.4.3

EESO predlaga spodbujanje strategij za enakost med spoloma na področju socialnega varstva in boja proti revščini, ki bi zagotovile, da sistemi obdavčevanja in socialne varnosti upoštevajo potrebe žensk, ki jim grozi revščina, zlasti mater samohranilk. Poleg tega so potrebni konkretni predlogi za ukrepe, katerih cilj bi bil spodbujanje staršev samohranilcev, da pridobijo konkurenčno znanje in spretnosti ter si tako olajšajo dostop do zaposlitve. V nekaterih državah članicah je zlasti treba ponovno preučiti sedanje majhne razlike med podporami za brezposelne, kamor je treba prišteti še dodatno pomoč za vzdrževane osebe, in zajamčenimi osebnimi dohodki.

| 2.3.3.4.4 | Večjo privlačnost zaposlitve je treba doseči ne le z denarnimi, temveč tudi z drugimi spodbudami, ki niso povezane z denarjem, kot so prožnost delovnih mest in možnosti usposabljanja za nizkokvalificirane delavce. Zagotoviti bi bilo treba ustrezno subvencionirane možnosti otroškega varstva za ogrožene družine z dvema in več otroki, ne glede na to, ali so to družine z enim ali dvema staršema. |
| --- | --- |

2.3.3.4.4

Večjo privlačnost zaposlitve je treba doseči ne le z denarnimi, temveč tudi z drugimi spodbudami, ki niso povezane z denarjem, kot so prožnost delovnih mest in možnosti usposabljanja za nizkokvalificirane delavce. Zagotoviti bi bilo treba ustrezno subvencionirane možnosti otroškega varstva za ogrožene družine z dvema in več otroki, ne glede na to, ali so to družine z enim ali dvema staršema.

| 2.3.3.4.5 | Revščina najbolj ogroža starše samohranilce (35 % v povprečju EU), v 85 % primerov so to matere samohranilke. Revščina močno ogroža tudi ženske, starejše od 65 let. Nizkokvalificiranim ženskam grozi nevarnost, da bodo izrinjene s trga dela, še preden dosežejo upokojitveno starost. |
| --- | --- |

2.3.3.4.5

Revščina najbolj ogroža starše samohranilce (35 % v povprečju EU), v 85 % primerov so to matere samohranilke. Revščina močno ogroža tudi ženske, starejše od 65 let. Nizkokvalificiranim ženskam grozi nevarnost, da bodo izrinjene s trga dela, še preden dosežejo upokojitveno starost.

2.3.3.5   Upoštevanje vidika spolov v zdravstvu

| 2.3.3.5.1 | Ženske in moški se soočajo z različnimi zdravstvenimi tveganji, boleznimi, težavami in praksami, ki vplivajo na njihovo zdravje. Sem sodijo težave, povezane z okoljem, kot so težave zaradi kemikalij, ki jih obravnava predlog REACH, in pesticidov, ki se pogosto prenašajo z dojenjem. Sedanje medicinske raziskave ter mnogi varnostni in zdravstveni standardi se bolj nanašajo na moška delovna področja. Zato bi bilo treba še naprej razvijati znanje in raziskave na tem področju, pa tudi statistike in kazalnike, pri tem pa upoštevati vidik žensk. |
| --- | --- |

2.3.3.5.1

Ženske in moški se soočajo z različnimi zdravstvenimi tveganji, boleznimi, težavami in praksami, ki vplivajo na njihovo zdravje. Sem sodijo težave, povezane z okoljem, kot so težave zaradi kemikalij, ki jih obravnava predlog REACH, in pesticidov, ki se pogosto prenašajo z dojenjem. Sedanje medicinske raziskave ter mnogi varnostni in zdravstveni standardi se bolj nanašajo na moška delovna področja. Zato bi bilo treba še naprej razvijati znanje in raziskave na tem področju, pa tudi statistike in kazalnike, pri tem pa upoštevati vidik žensk.

| 2.3.3.5.2 | V okviru ukrepov za izboljšanje zdravja in varnosti žensk na delovnem mestu na področjih, kjer je zaposlenih največ žensk, bi bilo treba v nacionalne strategije za zdravje in dolgoročno oskrbo vključiti integrirane politike, ki obravnavajo standarde zdravstvenega varstva pri delu za kmetice in na splošno ženske v kmečkih družinah, pa tudi ponavljajoče se obremenitve v industriji. V to bi morale biti vključene tudi informacije in izobraževanje za samostojno sprejemanje odločitev. |
| --- | --- |

2.3.3.5.2

V okviru ukrepov za izboljšanje zdravja in varnosti žensk na delovnem mestu na področjih, kjer je zaposlenih največ žensk, bi bilo treba v nacionalne strategije za zdravje in dolgoročno oskrbo vključiti integrirane politike, ki obravnavajo standarde zdravstvenega varstva pri delu za kmetice in na splošno ženske v kmečkih družinah, pa tudi ponavljajoče se obremenitve v industriji. V to bi morale biti vključene tudi informacije in izobraževanje za samostojno sprejemanje odločitev.

| 2.3.3.5.3 | Poleg tega EESO poziva k večjemu upoštevanju, natančnejši preučitvi in analizi posledic bremena, ki ga za fizično in psihično zdravje žensk predstavlja skrb za druge. |
| --- | --- |

2.3.3.5.3

Poleg tega EESO poziva k večjemu upoštevanju, natančnejši preučitvi in analizi posledic bremena, ki ga za fizično in psihično zdravje žensk predstavlja skrb za druge.

| 2.3.3.5.4 | EESO se strinja s cilji EU na področju enakosti med spoloma in predlaga, da se odprta metoda usklajevanja uporabi na področju zdravstvenega varstva, vanjo pa se vključijo cilji s področja enakosti med spoloma. Pri tem je treba okrepiti tudi preventivne programe in — z vidika spolov — specifične pobude za obravnavanje spolno prenosljivih bolezni (tudi HIV/AIDS) ter težav, povezanih s spolnim in reprodukcijskim zdravjem. |
| --- | --- |

2.3.3.5.4

EESO se strinja s cilji EU na področju enakosti med spoloma in predlaga, da se odprta metoda usklajevanja uporabi na področju zdravstvenega varstva, vanjo pa se vključijo cilji s področja enakosti med spoloma. Pri tem je treba okrepiti tudi preventivne programe in — z vidika spolov — specifične pobude za obravnavanje spolno prenosljivih bolezni (tudi HIV/AIDS) ter težav, povezanih s spolnim in reprodukcijskim zdravjem.

2.3.3.6   Boj proti večstranski diskriminaciji, zlasti priseljenk in žensk iz etničnih manjšin

| 2.3.3.6.1 | Položaj žensk v ogroženih skupinah je velikokrat še slabši kot položaj moških. Pogosto so izpostavljene večkratni diskriminaciji. Spodbujanje enakosti med spoloma v politikah priseljevanja in vključevanja je nujno za zagotovitev pravic žensk in sodelovanje žensk v družbi, za polni izkoristek njihovega zaposlitvenega potenciala ter izboljšanje njihovega dostopa do izobraževanja in vseživljenjskega učenja. |
| --- | --- |

2.3.3.6.1

Položaj žensk v ogroženih skupinah je velikokrat še slabši kot položaj moških. Pogosto so izpostavljene večkratni diskriminaciji. Spodbujanje enakosti med spoloma v politikah priseljevanja in vključevanja je nujno za zagotovitev pravic žensk in sodelovanje žensk v družbi, za polni izkoristek njihovega zaposlitvenega potenciala ter izboljšanje njihovega dostopa do izobraževanja in vseživljenjskega učenja.

| 2.3.3.6.2 | EESO obžaluje, da haaški cilji Evropskega sveta za krepitev svobode, varnosti in pravice za obdobje 2005–2010 ne obravnavajo specifičnega položaja priseljenk. Odbor opozarja na pojav feminizacije migracij in priporoča polno vključitev načel enakosti med spoloma v politiko EU in ukrepe na vseh ravneh migracijskega procesa, zlasti ob sprejemu in vključevanju v družbe gostiteljice. |
| --- | --- |

2.3.3.6.2

EESO obžaluje, da haaški cilji Evropskega sveta za krepitev svobode, varnosti in pravice za obdobje 2005–2010 ne obravnavajo specifičnega položaja priseljenk. Odbor opozarja na pojav feminizacije migracij in priporoča polno vključitev načel enakosti med spoloma v politiko EU in ukrepe na vseh ravneh migracijskega procesa, zlasti ob sprejemu in vključevanju v družbe gostiteljice.

| 2.3.3.6.3 | Prenos in izvajanje sedanjih instrumentov na področju azila, zlasti začasne zaščite in minimalnih standardov za sprejem prosilcev, sta v skladu z obveznostmi, določenimi v mednarodnih konvencijah o človekovih pravicah in ženevski konvenciji iz leta 1951. Poleg tega bi azilne politike morale upoštevati tudi preganjanje žensk na podlagi spola, zaradi česar te ženske pobegnejo iz domovine. |
| --- | --- |

2.3.3.6.3

Prenos in izvajanje sedanjih instrumentov na področju azila, zlasti začasne zaščite in minimalnih standardov za sprejem prosilcev, sta v skladu z obveznostmi, določenimi v mednarodnih konvencijah o človekovih pravicah in ženevski konvenciji iz leta 1951. Poleg tega bi azilne politike morale upoštevati tudi preganjanje žensk na podlagi spola, zaradi česar te ženske pobegnejo iz domovine.

2.3.3.7   Najpomembnejše dejavnosti Komisije na tem področju

| 2.3.3.7.1 | EESO podpira najpomembnejše dejavnosti, ki jih je določila Komisija, zlasti dejavnosti, kjer je v ospredju spremljanje in krepitev integracije načel enakosti med spoloma. Odbor se strinja s pobudami za racionalizacijo odprte metode usklajevanja za — med drugim — področje pokojnin, socialne vključenosti, zdravstvenega varstva in dolgoročne oskrbe. Pri tem se je treba osredotočiti na spodbujanje enakosti med ženskami in moškimi (5). |
| --- | --- |

2.3.3.7.1

EESO podpira najpomembnejše dejavnosti, ki jih je določila Komisija, zlasti dejavnosti, kjer je v ospredju spremljanje in krepitev integracije načel enakosti med spoloma. Odbor se strinja s pobudami za racionalizacijo odprte metode usklajevanja za — med drugim — področje pokojnin, socialne vključenosti, zdravstvenega varstva in dolgoročne oskrbe. Pri tem se je treba osredotočiti na spodbujanje enakosti med ženskami in moškimi (5).

2.3.4   Boljše usklajevanje poklicnega, zasebnega in družinskega življenja

| 2.3.4.1 | EESO se strinja, da je treba oblikovati ukrepe — in pri tem tudi določiti natančne cilje in kazalnike — za zagotavljanje otroškega varstva od rojstva otroka do starosti, ko postane šoloobvezen, ter za zagotavljanje cenovno in tudi drugače dostopnih storitev za druge vzdrževane osebe, saj to neposredno vpliva na udeležbo žensk v poklicnem življenju. Uvesti bi bilo treba tudi obšolske storitve za otroke za ves čas obiskovanja šole in jih uskladiti z delovnim časom njihovih staršev. |
| --- | --- |

2.3.4.1

EESO se strinja, da je treba oblikovati ukrepe — in pri tem tudi določiti natančne cilje in kazalnike — za zagotavljanje otroškega varstva od rojstva otroka do starosti, ko postane šoloobvezen, ter za zagotavljanje cenovno in tudi drugače dostopnih storitev za druge vzdrževane osebe, saj to neposredno vpliva na udeležbo žensk v poklicnem življenju. Uvesti bi bilo treba tudi obšolske storitve za otroke za ves čas obiskovanja šole in jih uskladiti z delovnim časom njihovih staršev.

| 2.3.4.2 | EESO se strinja, da je treba doseči ravnovesje med zasebnim in poklicnim življenjem ter priznava, da prednosti prožnih oblik dela še vedno niso tako izkoriščene, kot bi lahko bile. Odbor izraža zaskrbljenost, ker nekatere nove oblike organizacije dela lahko vodijo k izkoriščanju delavcev in nevarnemu delu, ki ga pogosto opravljajo ženske, ter meni, da je potrebno uravnoteženo razmerje med prožnostjo in varnostjo. |
| --- | --- |

2.3.4.2

EESO se strinja, da je treba doseči ravnovesje med zasebnim in poklicnim življenjem ter priznava, da prednosti prožnih oblik dela še vedno niso tako izkoriščene, kot bi lahko bile. Odbor izraža zaskrbljenost, ker nekatere nove oblike organizacije dela lahko vodijo k izkoriščanju delavcev in nevarnemu delu, ki ga pogosto opravljajo ženske, ter meni, da je potrebno uravnoteženo razmerje med prožnostjo in varnostjo.

| 2.3.4.3 | EU je priznala pomen doseganja ravnovesja med zasebnim in poklicnim življenjem žensk in moških (6). Za enako porazdelitev bremena med ženske in moške je treba spremeniti delitev domačih opravil in skrbi za družino na moške in ženske dolžnosti. Okrepiti je treba vlogo moškega v gospodinjstvu. Poleg tega je treba v okviru sedanje razprave o reviziji direktive o organizaciji delovnega časa določiti delovni čas, ki je s socialnega vidika skladen z družinskimi obveznostmi.
  EESO priznava, da je treba oblikovati ukrepe — in pri tem tudi določiti natančne cilje in kazalnike — za zagotavljanje varstva otrok, pa tudi starejših in invalidov, ki so odvisni od pomoči drugih. |
| --- | --- |

2.3.4.3

EU je priznala pomen doseganja ravnovesja med zasebnim in poklicnim življenjem žensk in moških (6). Za enako porazdelitev bremena med ženske in moške je treba spremeniti delitev domačih opravil in skrbi za družino na moške in ženske dolžnosti. Okrepiti je treba vlogo moškega v gospodinjstvu. Poleg tega je treba v okviru sedanje razprave o reviziji direktive o organizaciji delovnega časa določiti delovni čas, ki je s socialnega vidika skladen z družinskimi obveznostmi.

EESO priznava, da je treba oblikovati ukrepe — in pri tem tudi določiti natančne cilje in kazalnike — za zagotavljanje varstva otrok, pa tudi starejših in invalidov, ki so odvisni od pomoči drugih.

2.3.5   Spodbujanje enake udeležbe žensk in moških pri odločanju

| 2.3.5.1 | Vprašanje majhne zastopanosti žensk v politiki, pri sprejemanju gospodarskih odločitev ter v znanosti in tehnologiji še ni rešeno. Najpomembnejši ukrepi, ki jih predlaga Komisija, so usmerjeni v reševanje tega nedemokratičnega položaja. Vendar pa je zavezanost držav članic za izvajanje potrebnih ukrepov še vedno zelo majhna. Ločevanje po spolu je opaziti tako v javnem kot tudi zasebnem sektorju. Ženske so v javnem in zasebnem sektorju premalo zastopane na najvišjih položajih in položajih, kjer se sprejemajo odločitve. |
| --- | --- |

2.3.5.1

Vprašanje majhne zastopanosti žensk v politiki, pri sprejemanju gospodarskih odločitev ter v znanosti in tehnologiji še ni rešeno. Najpomembnejši ukrepi, ki jih predlaga Komisija, so usmerjeni v reševanje tega nedemokratičnega položaja. Vendar pa je zavezanost držav članic za izvajanje potrebnih ukrepov še vedno zelo majhna. Ločevanje po spolu je opaziti tako v javnem kot tudi zasebnem sektorju. Ženske so v javnem in zasebnem sektorju premalo zastopane na najvišjih položajih in položajih, kjer se sprejemajo odločitve.

| 2.3.5.2 | Zato Odbor priporoča, da se uvedejo cilji in roki za dosego enakosti. S tem bi povečali udeležbo žensk pri vseh oblikah odločanja. Odbor meni, da bi tako lahko učinkovito okrepili zastopanost žensk v političnem vodenju, pri sprejemanju gospodarskih odločitev, v znanosti in tehnologiji. |
| --- | --- |

2.3.5.2

Zato Odbor priporoča, da se uvedejo cilji in roki za dosego enakosti. S tem bi povečali udeležbo žensk pri vseh oblikah odločanja. Odbor meni, da bi tako lahko učinkovito okrepili zastopanost žensk v političnem vodenju, pri sprejemanju gospodarskih odločitev, v znanosti in tehnologiji.

| 2.3.5.3 | Vse evropske institucije bi poleg tega morale v skladu s členom 1d (77) 96 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti z dne 1.5.2004 (7) izvajati učinkovite pozitivne ukrepe na vseh ravneh, kjer so ženske premalo zastopane pri sprejemanju odločitev. Rezultate pozitivnih ukrepov bi bilo treba redno spremljati in objavljati. |
| --- | --- |

2.3.5.3

Vse evropske institucije bi poleg tega morale v skladu s členom 1d (77) 96 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti z dne 1.5.2004 (7) izvajati učinkovite pozitivne ukrepe na vseh ravneh, kjer so ženske premalo zastopane pri sprejemanju odločitev. Rezultate pozitivnih ukrepov bi bilo treba redno spremljati in objavljati.

2.3.6   Izkoreninjenje nasilja in trgovine z ljudmi na podlagi spola

| 2.3.6.1 | Komisija je zavezana k boju proti vsem oblikam nasilja. Ženske so glavne žrtve nasilja na podlagi spola. EESO je pred kratkim to vprašanje obravnaval v mnenju na lastno pobudo o nasilju nad ženskami v družini (8). Nasilje v družini ovira socialno vključevanje žensk in zlasti njihovo vključevanje na trg dela. Posledice tega so marginalizacija, revščina ter finančna in materialna odvisnost. Potreben bi bil evropski akcijski načrt za boj proti nasilju nad ženskami. |
| --- | --- |

2.3.6.1

Komisija je zavezana k boju proti vsem oblikam nasilja. Ženske so glavne žrtve nasilja na podlagi spola. EESO je pred kratkim to vprašanje obravnaval v mnenju na lastno pobudo o nasilju nad ženskami v družini (8). Nasilje v družini ovira socialno vključevanje žensk in zlasti njihovo vključevanje na trg dela. Posledice tega so marginalizacija, revščina ter finančna in materialna odvisnost. Potreben bi bil evropski akcijski načrt za boj proti nasilju nad ženskami.

| 2.3.6.2 | Tihotapljenja z ljudmi ni mogoče obravnavati ločeno, saj je to sestavni del organiziranega kriminala in zahteva sodelovanje vseh držav članic. Le tako je mogoče zagotoviti doslednejšo in bolj povezano varnostno politiko ter skupni zakonodajni okvir, kar je potrebno za učinkovito delovanje na tem področju. Haaški program (9) in konvencija Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu (10) določata cilje EU na tem področju. EESO je sprejel mnenje, v katerem poudarja pomen učinkovite varnostne politike, ki ščiti državljane v svobodni in odprti družbi v okviru pravne države in ob upoštevanju zakonov (11). |
| --- | --- |

2.3.6.2

Tihotapljenja z ljudmi ni mogoče obravnavati ločeno, saj je to sestavni del organiziranega kriminala in zahteva sodelovanje vseh držav članic. Le tako je mogoče zagotoviti doslednejšo in bolj povezano varnostno politiko ter skupni zakonodajni okvir, kar je potrebno za učinkovito delovanje na tem področju. Haaški program (9) in konvencija Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu (10) določata cilje EU na tem področju. EESO je sprejel mnenje, v katerem poudarja pomen učinkovite varnostne politike, ki ščiti državljane v svobodni in odprti družbi v okviru pravne države in ob upoštevanju zakonov (11).

| 2.3.6.3 | Ženske, žrtve trgovine z ljudmi, ne bi smeli prisilno izgnati, saj jim v domovini morda grozi nevarnost zaradi trgovcev z belim blagom. Namesto tega jim je treba priznati pravico do bivanja v državi, v katero so bile pripeljane, pri tem pa zagotoviti ustrezno varstvo pred zlorabami takšne pravice. |
| --- | --- |

2.3.6.3

Ženske, žrtve trgovine z ljudmi, ne bi smeli prisilno izgnati, saj jim v domovini morda grozi nevarnost zaradi trgovcev z belim blagom. Namesto tega jim je treba priznati pravico do bivanja v državi, v katero so bile pripeljane, pri tem pa zagotoviti ustrezno varstvo pred zlorabami takšne pravice.

| 2.3.6.4 | Odbor poziva države članice, da zagotovijo izvajanje ukrepov, s katerimi se ženskam, žrtvam trgovine z ljudmi zaradi spolnega izkoriščanja, prizna več pravic in podpore. Vedno večje povpraševanje po spolnih uslugah bi bilo treba zmanjšati z okrepljenimi kampanjami za ozaveščanje zlasti strank. To bi moral biti del širše izobraževalne pobude za večji dostop do alternativnih delovnih mest in finančnih sredstev. |
| --- | --- |

2.3.6.4

Odbor poziva države članice, da zagotovijo izvajanje ukrepov, s katerimi se ženskam, žrtvam trgovine z ljudmi zaradi spolnega izkoriščanja, prizna več pravic in podpore. Vedno večje povpraševanje po spolnih uslugah bi bilo treba zmanjšati z okrepljenimi kampanjami za ozaveščanje zlasti strank. To bi moral biti del širše izobraževalne pobude za večji dostop do alternativnih delovnih mest in finančnih sredstev.

| 2.3.6.5 | Države članice bi morale razmisliti o tem, da bi kupovanje spolnih uslug postalo kaznivo dejanje ali vsaj o večji zaščiti oseb, ki v trgovini s spolnimi uslugami sodelujejo neprostovoljno, ker so žrtve tihotapljenja ali iz kakšnega drugega razloga. |
| --- | --- |

2.3.6.5

Države članice bi morale razmisliti o tem, da bi kupovanje spolnih uslug postalo kaznivo dejanje ali vsaj o večji zaščiti oseb, ki v trgovini s spolnimi uslugami sodelujejo neprostovoljno, ker so žrtve tihotapljenja ali iz kakšnega drugega razloga.

2.3.7   Odprava stereotipov o spolih v družbi

| 2.3.7.1 | EESO se strinja s Komisijo, da imajo mediji odločilno vlogo pri oblikovanju stališč in vzorcev obnašanja. Ta vprašanja obravnavajo predlagani ukrepi, ki vključujejo odpravo stereotipov o spolih v izobraževanju, na trgu dela in v medijih, ter usmerjajo ravnanje držav članic. |
| --- | --- |

2.3.7.1

EESO se strinja s Komisijo, da imajo mediji odločilno vlogo pri oblikovanju stališč in vzorcev obnašanja. Ta vprašanja obravnavajo predlagani ukrepi, ki vključujejo odpravo stereotipov o spolih v izobraževanju, na trgu dela in v medijih, ter usmerjajo ravnanje držav članic.

| 2.3.7.2 | Treba je opozoriti, da so ženske v medijih še vedno premalo zastopane, zlasti na tistih položajih v medijskih industriji, kjer se sprejemajo odločitve. EESO se strinja, da je potrebno oblikovanje politik v zvezi z enakostjo med spoloma in mediji. EESO zato priporoča naslednje:






  a) | Razviti je treba vseevropske dejavnosti za ozaveščanje o nični strpnosti do seksističnih sporočil in poniževalnega prikazovanja žensk v medijih. |
| --- | --- | --- |

2.3.7.2

Treba je opozoriti, da so ženske v medijih še vedno premalo zastopane, zlasti na tistih položajih v medijskih industriji, kjer se sprejemajo odločitve. EESO se strinja, da je potrebno oblikovanje politik v zvezi z enakostjo med spoloma in mediji. EESO zato priporoča naslednje:

a)

Razviti je treba vseevropske dejavnosti za ozaveščanje o nični strpnosti do seksističnih sporočil in poniževalnega prikazovanja žensk v medijih.

| b) | Kot priporoča direktiva o usklajevanju nekaterih zakonov o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov, ki jo je predlagala Komisija, bi morale države članice zagotoviti, da avdiovizualna reklamna sporočila nikogar ne diskriminirajo na podlagi rase, spola ali nacionalnosti (12). |
| --- | --- |

b)

Kot priporoča direktiva o usklajevanju nekaterih zakonov o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov, ki jo je predlagala Komisija, bi morale države članice zagotoviti, da avdiovizualna reklamna sporočila nikogar ne diskriminirajo na podlagi rase, spola ali nacionalnosti (12).

| c) | Uvesti je treba module za izobraževanje s področja enakosti med spoloma v ustanovah za medijsko izobraževanje in razviti stroge mehanizme, usmerjene v dosego ravnovesja med spoloma na vseh ravneh odločanja v medijskih industriji. |
| --- | --- |

c)

Uvesti je treba module za izobraževanje s področja enakosti med spoloma v ustanovah za medijsko izobraževanje in razviti stroge mehanizme, usmerjene v dosego ravnovesja med spoloma na vseh ravneh odločanja v medijskih industriji.

| d) | Javno radiotelevizijo je treba oblikovati kot neodvisen medijski instrument, ki bi bil v službi javnosti in odgovoren za zaščito človekovih pravic ter upoštevanje načel enakosti med spoloma. |
| --- | --- |

d)

Javno radiotelevizijo je treba oblikovati kot neodvisen medijski instrument, ki bi bil v službi javnosti in odgovoren za zaščito človekovih pravic ter upoštevanje načel enakosti med spoloma.

| 2.3.7.3 | EESO se strinja s predlaganim ukrepom za krepitev ozaveščenosti s pomočjo načrta Komisije za demokracijo, dialog in debato (13) (načrt D) ter z njim povezanih dejavnosti, ki jih organizirajo predstavništva Komisije v državah članicah. |
| --- | --- |

2.3.7.3

EESO se strinja s predlaganim ukrepom za krepitev ozaveščenosti s pomočjo načrta Komisije za demokracijo, dialog in debato (13) (načrt D) ter z njim povezanih dejavnosti, ki jih organizirajo predstavništva Komisije v državah članicah.

2.3.8   Spodbujanje enakosti med spoloma zunaj EU

| 2.3.8.1 | EESO podpira vlogo Komisije pri spodbujanju pravic žensk v mednarodnem okviru. |
| --- | --- |

2.3.8.1

EESO podpira vlogo Komisije pri spodbujanju pravic žensk v mednarodnem okviru.

| 2.3.8.2 | Zunanja in razvojna politika EU morata odražati dejstvo, da imajo ženske osrednjo vlogo pri odpravi revščine, in da njihove možnosti sprejemanja odločitev na gospodarskem, izobraževalnem, političnem in spolnem področju ne vplivajo le nanje, temveč tudi na njihove družine in skupnost. |
| --- | --- |

2.3.8.2

Zunanja in razvojna politika EU morata odražati dejstvo, da imajo ženske osrednjo vlogo pri odpravi revščine, in da njihove možnosti sprejemanja odločitev na gospodarskem, izobraževalnem, političnem in spolnem področju ne vplivajo le nanje, temveč tudi na njihove družine in skupnost.

| 2.3.8.3 | Poleg tega mora EU zagotoviti integracijo in spremljanje potreb žensk in njihovih vidikov na nacionalni ravni in ravni EU ter enak dostop žensk do finančne pomoči EU v okviru politike razvojne pomoči. |
| --- | --- |

2.3.8.3

Poleg tega mora EU zagotoviti integracijo in spremljanje potreb žensk in njihovih vidikov na nacionalni ravni in ravni EU ter enak dostop žensk do finančne pomoči EU v okviru politike razvojne pomoči.

| 2.3.8.4 | Pri kriznih intervencijah je treba vidik enakosti med spoloma v skladu z Resolucijo ZN 1325 (14) in evropsko resolucijo o udeležbi žensk pri mirnem reševanju sporov iz novembra 2000 vključiti v evropsko varnostno in obrambno politiko (EVOP). |
| --- | --- |

2.3.8.4

Pri kriznih intervencijah je treba vidik enakosti med spoloma v skladu z Resolucijo ZN 1325 (14) in evropsko resolucijo o udeležbi žensk pri mirnem reševanju sporov iz novembra 2000 vključiti v evropsko varnostno in obrambno politiko (EVOP).

| 2.3.8.5 | Politika humanitarne pomoči Evropske komisije (ECHO) bi morala v ospredje postaviti finančno pomoč ženskam, žrtvam spolnega nasilja, do katerega prihaja med konflikti, po oboroženih sporih pa si je v okviru mehanizmov mednarodnega prava treba prizadevati za popravo krivic. |
| --- | --- |

2.3.8.5

Politika humanitarne pomoči Evropske komisije (ECHO) bi morala v ospredje postaviti finančno pomoč ženskam, žrtvam spolnega nasilja, do katerega prihaja med konflikti, po oboroženih sporih pa si je v okviru mehanizmov mednarodnega prava treba prizadevati za popravo krivic.

2.4   Del II: Boljše upravljanje za enakost med spoloma

| 2.4.1 | Enakost med spoloma je mogoče doseči le z jasno zavezo na najvišji politični ravni. Komisija spodbuja enakost med spoloma v svojih vrstah (15) in podpira številne strukture za obravnavanje vprašanj enakosti med spoloma, ki so omogočile velik napredek. Največ pa je še vedno treba doseči na najpomembnejših področjih, opredeljenih v tem načrtu, to pa zahteva boljše upravljanje na vseh ravneh: v institucijah EU, državah članicah, parlamentih, na ravni socialnih partnerjev in civilne družbe. Na nacionalni ravni je bistvena podpora ministrov, pristojnih za vprašanja s področja enakosti med spoloma. |
| --- | --- |

2.4.1

Enakost med spoloma je mogoče doseči le z jasno zavezo na najvišji politični ravni. Komisija spodbuja enakost med spoloma v svojih vrstah (15) in podpira številne strukture za obravnavanje vprašanj enakosti med spoloma, ki so omogočile velik napredek. Največ pa je še vedno treba doseči na najpomembnejših področjih, opredeljenih v tem načrtu, to pa zahteva boljše upravljanje na vseh ravneh: v institucijah EU, državah članicah, parlamentih, na ravni socialnih partnerjev in civilne družbe. Na nacionalni ravni je bistvena podpora ministrov, pristojnih za vprašanja s področja enakosti med spoloma.

| 2.4.2 | EESO priporoča, da se z izboljšano doslednostjo in povezovanjem sistemov, pa tudi s krepitvijo mehanizmov za dialog in posvetovanji z organizirano civilno družbo, okrepijo sedanje strukture v Komisiji in s tem spodbudi enakost med spoloma. Ženske organizacije na nacionalni ravni bi morale dobiti več podpore in priznanja, potrebnih je tudi več sinergij, temelječih na načelu participativne demokracije. |
| --- | --- |

2.4.2

EESO priporoča, da se z izboljšano doslednostjo in povezovanjem sistemov, pa tudi s krepitvijo mehanizmov za dialog in posvetovanji z organizirano civilno družbo, okrepijo sedanje strukture v Komisiji in s tem spodbudi enakost med spoloma. Ženske organizacije na nacionalni ravni bi morale dobiti več podpore in priznanja, potrebnih je tudi več sinergij, temelječih na načelu participativne demokracije.

| 2.4.3 | Nadalje se EESO zavzema za obvezno integracijo načel enakosti med spoloma ter za izobraževanje za ozaveščenost o teh vprašanjih v institucijah EU. |
| --- | --- |

2.4.3

Nadalje se EESO zavzema za obvezno integracijo načel enakosti med spoloma ter za izobraževanje za ozaveščenost o teh vprašanjih v institucijah EU.

| 2.4.4 | EESO priporoča ustanovitev delovne skupine za proračun za področje enakosti med spoloma v okviru GD Komisije za proračun in vsakoletno pripravo ločene ocene vplivov proračuna EU na področje enakosti med spoloma. |
| --- | --- |

2.4.4

EESO priporoča ustanovitev delovne skupine za proračun za področje enakosti med spoloma v okviru GD Komisije za proračun in vsakoletno pripravo ločene ocene vplivov proračuna EU na področje enakosti med spoloma.

| 2.4.5 | EESO meni, da je spremljanje napredka pri izvajanju nujno za dosego ciljev, določenih v načrtu. Vmesni pregled, ki je načrtovan za leto 2008, naj bi bil tudi osnova za oblikovanje nadaljnjih ustreznih ukrepov do leta 2010 in — če bo to potrebno — novih ukrepov, tudi na drugih političnih področjih. |
| --- | --- |

2.4.5

EESO meni, da je spremljanje napredka pri izvajanju nujno za dosego ciljev, določenih v načrtu. Vmesni pregled, ki je načrtovan za leto 2008, naj bi bil tudi osnova za oblikovanje nadaljnjih ustreznih ukrepov do leta 2010 in — če bo to potrebno — novih ukrepov, tudi na drugih političnih področjih.

V Bruslju, 13. septembra 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 89/552/EGS o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov (COM(2005) 646 konč.).

1

o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov

URL: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/sl/com/2005/com2005_0646sl01.pdf.

(2)  Mnenje EESO z dne 28.9.2005 o ustanovitvi Evropskega inštituta za enakost med spoloma, poročevalka ga. Štechova (UL C 24, 31.1.2006, str. 29–33).

2

URL: http://eur-lex.europa.eu/JOHtml.do?textfield2=24&year=2006&Submit=Search&serie=C.

(3)  Neprečiščen podatek.

3

(4)  Mnenje EESO z dne 29.9.2005 o revščini med ženskami v Evropi, poročevalka: ga. King (UL C 24, 31.1.2006, str. 96–101).

4

URL: http://eur-lex.europa.eu/JOHtml.do?textfield2=24&year=2006&Submit=Search&serie=C.

(5)  Glej mnenje EESO z dne 20. aprila 2006 o strategiji za odprto usklajevanje socialne zaščite, točka 5.2.2; poročevalec: g. Olsson (UL C 185, 8.8.2006, str. 87).

5

URL: http://eur-lex.europa.eu/JOIndex.do?year=2006&serie=C&textfield2=185&Submit=Search.

(6)  Resolucija Sveta in ministrov za delo in socialne zadeve z dne 29. junija 2000 o uravnoteženi udeležbi žensk in moških pri družinskem in poklicnem življenju (2000/C 218/02).

6

URL: http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2000/c_218/c_21820000731en00050007.pdf. (op.p.: stran je v angleškem jeziku).

(7)  Glej: http://www.europa.eu.int/comm/dgs/personnel_administration/statut/tocen100.pdf.

7

(8)  Mnenje EESO z dne 16.3.2006 o nasilju nad ženskami, poročevalka: ga. Heinisch (UL C 110, 9.5.2006, str. 89).

8

URL: http://eur-lex.europa.eu/JOIndex.do?year=2006&serie=C&textfield2=110&Submit=Search.

(9)  Glej http://ec.europa.eu/justice_home/news/information_dossiers/the_hague_priorities/index_en.htm. (op. p.: stran je v angleškem jeziku).

9

(10)  Glej http://www.unodc.org/unodc/crime_cicp_convention.html. (op. p.: stran je v angleškem jeziku).

10

(11)  Mnenje EESO z dne 15.12.2005 o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Haaški progam: deset prednostnih nalog za naslednjih pet let — partnerstvo za evropsko prenovo na področju svobode, varnosti in pravice; poročevalec: g. Pariza-Castańos (UL C 65 z dne 17.3.2006, str. 120–130).

11

URL: http://eur-lex.europa.eu/JOIndex.do?year=2006&serie=C&textfield2=65&Submit=Search.

(12)  COM(2005) 646 konč. Glej opombo 2.

12

(13)  Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o prispevku Komisije k obdobju razmisleka in za vnaprej: načrt D za demokracijo, dialog in debato (COM(2005) 494 konč.).

13

URL: http://europa.eu.int/eur-lex/lex/LexUriServ/site/sl/com/2005/com2005_0494sl01.pdf.

(14)  Glej: http://www.peacewomen.org/un/sc/1325.html (sprejeto 31.10.2000). (op. p.: stran je v angleškem jeziku).

14

(15)  Dodatek III sporočila.

15

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/180 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/180

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o vseevropskih prometnih koridorjih 2004–2006

(2006/C 318/30)

Evropski Ekonomsko-socialni odbor je 16. decembra 2004 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje na Vseevropski prometni koridorji 2004–2006.

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 4. septembra 2006. Poročevalka je bila ga. ALLEWELDT.

Odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 13. septembra 2006) s 192 glasovi za, 4 glasovi proti in 10 vzdržanimi glasovi.

1.   Cilj stalne študijske skupine

| 1.1 | Od začetkov vseevropske prometne politike leta 1991, ki je postavila temelje za načrtovanje glavnih povezav prek koridorjev, je EESO aktivno in s trdnim prepričanjem v to politiko kohezije deloval prek zunanjih meja EU. Leta 2003 je EESO objavil brošuro o delu, ki ga je začel deset let pred tem (1). Od tedaj stalna študijska skupina nepretrgoma nadaljuje s svojim delom. Zadnje mnenje (2) zajema obdobje od 2002 do 2004, predloženo mnenje pa obravnava razvoj do sredine leta 2006. |
| --- | --- |

1.1

Od začetkov vseevropske prometne politike leta 1991, ki je postavila temelje za načrtovanje glavnih povezav prek koridorjev, je EESO aktivno in s trdnim prepričanjem v to politiko kohezije deloval prek zunanjih meja EU. Leta 2003 je EESO objavil brošuro o delu, ki ga je začel deset let pred tem (1). Od tedaj stalna študijska skupina nepretrgoma nadaljuje s svojim delom. Zadnje mnenje (2) zajema obdobje od 2002 do 2004, predloženo mnenje pa obravnava razvoj do sredine leta 2006.

| 1.2 | Cilj stalne študijske skupine je povezati vzpostavitev skupne vseevropske prometne infrastrukture od začetka in prek meja EU s cilji prometne politike za trajnostni in učinkovit prometni sistem ter cilji kohezije. Za to je treba upoštevati socialno, gospodarsko, operativno, okoljsko ter varnostnopolitično in regionalno vprašanje ter vključiti ustrezne interesne skupine. K temu želi stalna študijska skupina ustrezno prispevati s svojim praktičnim delom na kraju samem. Predloženo mnenje je poročilo o dejavnostih in izkušnjah iz obdobja 2004–2006, ki hkrati ocenjuje tudi politične spremembe na tem področju. |
| --- | --- |

1.2

Cilj stalne študijske skupine je povezati vzpostavitev skupne vseevropske prometne infrastrukture od začetka in prek meja EU s cilji prometne politike za trajnostni in učinkovit prometni sistem ter cilji kohezije. Za to je treba upoštevati socialno, gospodarsko, operativno, okoljsko ter varnostnopolitično in regionalno vprašanje ter vključiti ustrezne interesne skupine. K temu želi stalna študijska skupina ustrezno prispevati s svojim praktičnim delom na kraju samem. Predloženo mnenje je poročilo o dejavnostih in izkušnjah iz obdobja 2004–2006, ki hkrati ocenjuje tudi politične spremembe na tem področju.

2.   Sklepne ugotovitve

| 2.1 | V središču pobude EESO je povezava med razvojem prometne infrastrukture na eni strani ter uresničevanjem osrednjih ciljev prometne politike in operativnih vprašanj na drugi strani. Ta povezava je še vedno enako pomembna in nujna. Kljub večkratnemu in redno ponavljajočemu priznanju na politični ravni, da je treba vzpostaviti to povezavo, je napredek zgolj skromen, saj posebnega postopka za izvajanje te naloge ni. Upanje, da se bodo cilji prometne politike praktično samodejno uskladili z nadaljnjim razvojem infrastrukture, se v preteklih letih ni uresničilo. Pri tem bi ključno vlogo lahko imele regije, kjer se konkretno združujejo vsa vprašanja in kjer je izrecno potrebno razumevanje vseevropskega konteksta. Stalna študijska skupina je na regionalni konferenci v severovzhodnem delu Poljske lahko zgledno pojasnila, kako pomembno je upoštevati regionalni učinek načrtovanih glavnih prometnih osi. Na tem področju mora evropska politika prevzeti več odgovornosti. Ni dovolj, da se kot evropska naloga obravnava le vzpostavitev osrednjih prometnih osi. |
| --- | --- |

2.1

V središču pobude EESO je povezava med razvojem prometne infrastrukture na eni strani ter uresničevanjem osrednjih ciljev prometne politike in operativnih vprašanj na drugi strani. Ta povezava je še vedno enako pomembna in nujna. Kljub večkratnemu in redno ponavljajočemu priznanju na politični ravni, da je treba vzpostaviti to povezavo, je napredek zgolj skromen, saj posebnega postopka za izvajanje te naloge ni. Upanje, da se bodo cilji prometne politike praktično samodejno uskladili z nadaljnjim razvojem infrastrukture, se v preteklih letih ni uresničilo. Pri tem bi ključno vlogo lahko imele regije, kjer se konkretno združujejo vsa vprašanja in kjer je izrecno potrebno razumevanje vseevropskega konteksta. Stalna študijska skupina je na regionalni konferenci v severovzhodnem delu Poljske lahko zgledno pojasnila, kako pomembno je upoštevati regionalni učinek načrtovanih glavnih prometnih osi. Na tem področju mora evropska politika prevzeti več odgovornosti. Ni dovolj, da se kot evropska naloga obravnava le vzpostavitev osrednjih prometnih osi.

| 2.2 | V preteklih dveh letih je bilo veliko storjenega, da bi načrtovanje evropske infrastrukture prilagodili novim političnim okoliščinam. V EU so bili napovedani novi prednostni projekti in opredeljene nove osrednje prometne osi s sosednjimi državami, pobude za Zahodni Balkan pa so se razvijale naprej. EESO načeloma meni, da so novi pristopi uspešni in zlasti pozdravlja, da se povezava s sosednjimi državami jemlje resno. Hkrati pa so novi pristopi ostali zakoreninjeni v starem konceptu: gre skoraj izključno za načrtovanje prometnih poti, medtem ko se vprašanji intermodalnosti in vpliva na okolje ter gospodarski in socialni interesi na kraju samem zelo skromno obravnavajo ali pa sploh ne. S stališča EESO je to obžalovanja vredno. |
| --- | --- |

2.2

V preteklih dveh letih je bilo veliko storjenega, da bi načrtovanje evropske infrastrukture prilagodili novim političnim okoliščinam. V EU so bili napovedani novi prednostni projekti in opredeljene nove osrednje prometne osi s sosednjimi državami, pobude za Zahodni Balkan pa so se razvijale naprej. EESO načeloma meni, da so novi pristopi uspešni in zlasti pozdravlja, da se povezava s sosednjimi državami jemlje resno. Hkrati pa so novi pristopi ostali zakoreninjeni v starem konceptu: gre skoraj izključno za načrtovanje prometnih poti, medtem ko se vprašanji intermodalnosti in vpliva na okolje ter gospodarski in socialni interesi na kraju samem zelo skromno obravnavajo ali pa sploh ne. S stališča EESO je to obžalovanja vredno.

| 2.3 | Razlog za ponovni pregled evropskega načrtovanja infrastrukture je bil počasen napredek pri izvajanju, vzrok za to pa so pogosto nezadostna finančna sredstva. Zato je bil glavni cilj osredotočiti se le na nekatere projekte. Po mnenju EESO se morajo zvišati tudi evropske subvencije. EESO je že drugje pripravil predloge o možnostih za dodatna finančna sredstva. Navsezadnje bi lahko bolje izkoristili 20-odstotno sofinanciranje s sredstvi EU, ki je možno za projekte v EU. Hkrati bi z višjimi subvencijami morali in lahko bolj zavezujoče oblikovali tudi zahteve za infrastrukturne projekte, na primer za varstvo okolja, intermodalnost ali varnost. |
| --- | --- |

2.3

Razlog za ponovni pregled evropskega načrtovanja infrastrukture je bil počasen napredek pri izvajanju, vzrok za to pa so pogosto nezadostna finančna sredstva. Zato je bil glavni cilj osredotočiti se le na nekatere projekte. Po mnenju EESO se morajo zvišati tudi evropske subvencije. EESO je že drugje pripravil predloge o možnostih za dodatna finančna sredstva. Navsezadnje bi lahko bolje izkoristili 20-odstotno sofinanciranje s sredstvi EU, ki je možno za projekte v EU. Hkrati bi z višjimi subvencijami morali in lahko bolj zavezujoče oblikovali tudi zahteve za infrastrukturne projekte, na primer za varstvo okolja, intermodalnost ali varnost.

| 2.4 | EESO si prizadeva, da bi čezmejnimi organi, ki so jih ustanovila ministrstva za promet držav članic (usmerjevalni odbori za koridorje), in tisti, ki jih je na tem področju ustanovila Komisija, imeli več skupnega. Samo usklajevanje ne zadošča oz. pomeni celo izgubo pomembne priložnosti za napredovanje v praktični politiki. Še težje pa bo ugotoviti, kdo prevzema katero odgovornost za čezmejne cilje prometne politike. Prve tri vseevropske konference o prometu leta 1991, 1994 in 1997 so prispevale pomembne usmeritve. Izjava iz Helsinkov leta 1997 je zaradi svoje izčrpnosti še vedno odlična podlaga za sodelovanje. Takratna težnja je bila redno ocenjevati napredek. Danes pa je skorajda edina stvar, ki se ocenjuje, realizacija gradbenih načrtov. |
| --- | --- |

2.4

EESO si prizadeva, da bi čezmejnimi organi, ki so jih ustanovila ministrstva za promet držav članic (usmerjevalni odbori za koridorje), in tisti, ki jih je na tem področju ustanovila Komisija, imeli več skupnega. Samo usklajevanje ne zadošča oz. pomeni celo izgubo pomembne priložnosti za napredovanje v praktični politiki. Še težje pa bo ugotoviti, kdo prevzema katero odgovornost za čezmejne cilje prometne politike. Prve tri vseevropske konference o prometu leta 1991, 1994 in 1997 so prispevale pomembne usmeritve. Izjava iz Helsinkov leta 1997 je zaradi svoje izčrpnosti še vedno odlična podlaga za sodelovanje. Takratna težnja je bila redno ocenjevati napredek. Danes pa je skorajda edina stvar, ki se ocenjuje, realizacija gradbenih načrtov.

| 2.5 | Konferenca, ki jo je EESO organiziral v Bialystoku, je bila zelo uspešna (3). Prinesla ni le Evrope v regijo, temveč je posredovala tudi pričakovanja ljudi v regiji glede uspešne vseevropske prometne politike. EESO bo v središče svojih prihodnjih dejavnosti na tem področju postavil svoje sposobnosti, da zagotovi takšne spodbude. Poleg tega je smotrno še naprej tesno sodelovati z usmerjevalnimi odbori za koridorje, delovnimi strukturami v Jugovzhodni Evropi (SEETO) ter seveda s Komisijo v okviru usklajevalnih del. Poleg regionalnih pristopov bi morali v prihodnosti bolj obravnavati in ocenjevati tudi vprašanja, povezana z načinom prevoza vzdolž glavnih osi ter prednostne projekte v okviru omrežja TEN-T. |
| --- | --- |

2.5

Konferenca, ki jo je EESO organiziral v Bialystoku, je bila zelo uspešna (3). Prinesla ni le Evrope v regijo, temveč je posredovala tudi pričakovanja ljudi v regiji glede uspešne vseevropske prometne politike. EESO bo v središče svojih prihodnjih dejavnosti na tem področju postavil svoje sposobnosti, da zagotovi takšne spodbude. Poleg tega je smotrno še naprej tesno sodelovati z usmerjevalnimi odbori za koridorje, delovnimi strukturami v Jugovzhodni Evropi (SEETO) ter seveda s Komisijo v okviru usklajevalnih del. Poleg regionalnih pristopov bi morali v prihodnosti bolj obravnavati in ocenjevati tudi vprašanja, povezana z načinom prevoza vzdolž glavnih osi ter prednostne projekte v okviru omrežja TEN-T.

3.   Novi okvirni pogoji v vseevropski prometni politiki

| 3.1 | V zadnjih dveh letih je Evropa doživela obsežen razvoj. Maja 2004 se je Evropski uniji pridružilo deset novih držav članic. Evropa je obnovila in okrepila svojo zavezanost do držav Zahodnega Balkana ter osnovala novo sosedsko politiko. Pobuda Evropske komisije za prenovo vseevropskih omrežij ter nadaljnji razvoj koridorjev je bila po eni strani usmerjena v notranjost. Pri tem se je upoštevala širitev v letu 2004 in v politiko TEN-T znotraj EU so se vključile izkušnje s koridorji (4). Po drugi strani pa so se osrednje prometne povezave razširile v skladu z novo evropsko sosedsko politiko ter tudi preko njenega področja delovanja. |
| --- | --- |

3.1

V zadnjih dveh letih je Evropa doživela obsežen razvoj. Maja 2004 se je Evropski uniji pridružilo deset novih držav članic. Evropa je obnovila in okrepila svojo zavezanost do držav Zahodnega Balkana ter osnovala novo sosedsko politiko. Pobuda Evropske komisije za prenovo vseevropskih omrežij ter nadaljnji razvoj koridorjev je bila po eni strani usmerjena v notranjost. Pri tem se je upoštevala širitev v letu 2004 in v politiko TEN-T znotraj EU so se vključile izkušnje s koridorji (4). Po drugi strani pa so se osrednje prometne povezave razširile v skladu z novo evropsko sosedsko politiko ter tudi preko njenega področja delovanja.

| 3.2 | Leta 2002 je Evropska komisija pregledala stanje izvajanja omrežja TEN-T in vseevropskih prometnih koridorjev. Ugotovitve so vseskozi kazale na resne zamude pri gradnji glavnih prometnih osi. Nato je bil izbran nov pristop z jasneje določenimi prednostnimi nalogami in obsežnejšim prizadevanjem v korist zadevnih držav. Pri tem lahko razlikujemo tri različna geografska območja: Evropsko unijo v njeni prihodnji obliki s 27 državami članicami, države Zahodnega Balkana (5) ter ostale države in regije, ki mejijo na EU-27. V vseh treh primerih je Evropska komisija imenovala skupine na visoki ravni, da bi te pripravile priporočila za prednostne projekte ali akcijske smernice. |
| --- | --- |

3.2

Leta 2002 je Evropska komisija pregledala stanje izvajanja omrežja TEN-T in vseevropskih prometnih koridorjev. Ugotovitve so vseskozi kazale na resne zamude pri gradnji glavnih prometnih osi. Nato je bil izbran nov pristop z jasneje določenimi prednostnimi nalogami in obsežnejšim prizadevanjem v korist zadevnih držav. Pri tem lahko razlikujemo tri različna geografska območja: Evropsko unijo v njeni prihodnji obliki s 27 državami članicami, države Zahodnega Balkana (5) ter ostale države in regije, ki mejijo na EU-27. V vseh treh primerih je Evropska komisija imenovala skupine na visoki ravni, da bi te pripravile priporočila za prednostne projekte ali akcijske smernice.

| 3.3 | Prvo tovrstno raziskavo je za EU-27 izvedla skupina na visoki ravni pod vodstvom Karla Mierta (2002–2003). Pri tem je strogo preverila tri četrtine vseevropskih prometnih koridorjev ter predložila seznam 30-ih projektov na področju prometne infrastrukture v „starih“ in „novih“ državah članicah, ki za vseevropsko prometno omrežje (TEN-T) EU-27 predstavljajo prednostno nalogo. Nadalje je predlagala nove finančne določbe in pravne predpise za podporo uresničevanja TEN-T ter nove mehanizme usklajevanja, ki temeljijo na projektih. Priporočila skupine na visoki ravni so pripeljala do revizije smernic TEN-T aprila 2004. |
| --- | --- |

3.3

Prvo tovrstno raziskavo je za EU-27 izvedla skupina na visoki ravni pod vodstvom Karla Mierta (2002–2003). Pri tem je strogo preverila tri četrtine vseevropskih prometnih koridorjev ter predložila seznam 30-ih projektov na področju prometne infrastrukture v „starih“ in „novih“ državah članicah, ki za vseevropsko prometno omrežje (TEN-T) EU-27 predstavljajo prednostno nalogo. Nadalje je predlagala nove finančne določbe in pravne predpise za podporo uresničevanja TEN-T ter nove mehanizme usklajevanja, ki temeljijo na projektih. Priporočila skupine na visoki ravni so pripeljala do revizije smernic TEN-T aprila 2004.

| 3.4 | Zahodni Balkan je za regionalno politično oblikovanje predstavljal manj homogeno podlago kot EU-27: zaradi različnih statusov posameznih držav glede na EU, povezav znotraj regije in dinamike v odnosih z EU je vedno znova prihajalo do političnih prilagajanj. Po konfliktih v nedavni preteklosti Balkan nujno potrebuje — gospodarsko, socialno in politično — stabilnost ter zato še toliko bolj zunanjo pomoč. Zato regionalni pristop do držav Zahodnega Balkana prinaša prav posebno dodano vrednot. EU je bila vneta zagovornica tega koncepta in sicer ne le v prometnem sektorju, temveč tudi na področju prizadevanj za vzpostavitev skupnega območja proste trgovine in skupnega energetskega trga. |
| --- | --- |

3.4

Zahodni Balkan je za regionalno politično oblikovanje predstavljal manj homogeno podlago kot EU-27: zaradi različnih statusov posameznih držav glede na EU, povezav znotraj regije in dinamike v odnosih z EU je vedno znova prihajalo do političnih prilagajanj. Po konfliktih v nedavni preteklosti Balkan nujno potrebuje — gospodarsko, socialno in politično — stabilnost ter zato še toliko bolj zunanjo pomoč. Zato regionalni pristop do držav Zahodnega Balkana prinaša prav posebno dodano vrednot. EU je bila vneta zagovornica tega koncepta in sicer ne le v prometnem sektorju, temveč tudi na področju prizadevanj za vzpostavitev skupnega območja proste trgovine in skupnega energetskega trga.

| 3.4.1 | Leta 2000 je Evropska komisija objavila strategijo za regionalni prometni sistem v Jugovzhodni Evropi v obliki multimodalnega omrežja prometne infrastrukture. Tej strategiji sta se pridružili dve študiji — TRIS in REBIS (6), ki sta opredelili jedro omrežja in podali priporočila glede naložb in financiranja. S tem procesom je bila vzpostavljena podlaga za ustanovitev samostojnega sekretariata s sedežem v Beogradu, imenovanega Prometni observatorij za Jugovzhodno Evropo (South East Europe Transport Observatory — SEETO). SEETO ni bil ustanovljen le za podporo in usklajevanje razvoja infrastrukture, temveč tudi kot kontaktna točka za vprašanja družbenih in gospodarskih akterjev, ki to možnost tudi vedno bolj izkoriščajo. V zvezi s tem je bila izrecno omenjena tudi stalna študijska skupina EESO. |
| --- | --- |

3.4.1

Leta 2000 je Evropska komisija objavila strategijo za regionalni prometni sistem v Jugovzhodni Evropi v obliki multimodalnega omrežja prometne infrastrukture. Tej strategiji sta se pridružili dve študiji — TRIS in REBIS (6), ki sta opredelili jedro omrežja in podali priporočila glede naložb in financiranja. S tem procesom je bila vzpostavljena podlaga za ustanovitev samostojnega sekretariata s sedežem v Beogradu, imenovanega Prometni observatorij za Jugovzhodno Evropo (South East Europe Transport Observatory — SEETO). SEETO ni bil ustanovljen le za podporo in usklajevanje razvoja infrastrukture, temveč tudi kot kontaktna točka za vprašanja družbenih in gospodarskih akterjev, ki to možnost tudi vedno bolj izkoriščajo. V zvezi s tem je bila izrecno omenjena tudi stalna študijska skupina EESO.

| 3.4.2 | Prvi petletni akcijski načrt za obdobje 2006–2010 je bil podpisan novembra 2005 in predvideva približno 150 projektov. Poleg tega je v okviru načrta omenjenih do 20 t.i. „mehkih regionalnih projektov“, ki so povezani s spremljevalnimi ukrepi za vzpostavitev regionalnih omrežij. Zaradi zelo omejenih finančnih sredstev se je število prednostnih infrastrukturnih projektov nedavno odločno zmanjšalo, in sicer na 22 projektov. Proces, ki ga je usklajeval SEETO, lahko primerjamo z nekdanjim procesom TINA v EU, kjer naj bi poleg glavnih osi/koridorjev zaključili tudi vzpostavitev regionalnega omrežja. |
| --- | --- |

3.4.2

Prvi petletni akcijski načrt za obdobje 2006–2010 je bil podpisan novembra 2005 in predvideva približno 150 projektov. Poleg tega je v okviru načrta omenjenih do 20 t.i. „mehkih regionalnih projektov“, ki so povezani s spremljevalnimi ukrepi za vzpostavitev regionalnih omrežij. Zaradi zelo omejenih finančnih sredstev se je število prednostnih infrastrukturnih projektov nedavno odločno zmanjšalo, in sicer na 22 projektov. Proces, ki ga je usklajeval SEETO, lahko primerjamo z nekdanjim procesom TINA v EU, kjer naj bi poleg glavnih osi/koridorjev zaključili tudi vzpostavitev regionalnega omrežja.

| 3.5 | Skupina na visoki ravni (HGL 2) pod vodstvom Loyole de Palacio je obravnavala nadaljnji razvoj glavnih prometnih osi s sosednjimi državami EU in še precej dlje. Opredeljene so bile štiri kopenske povezave in ena plovna pot (7). Predstavljale naj bi najpomembnejše mednarodne povezave in hkrati krepile regionalno kohezijo. HLG 2 je pripravila tudi vrsto predlogov za horizontalne ukrepe, med drugim, da je treba pospešiti mejne formalnosti, povečati varnost v prometu in izboljšati interoperabilnost v železniškem prometu. Priporoča tudi tesnejše sodelovanje in sposobnost uveljavljanja, tako da se memorandumi o soglasju (MoU) zamenjajo z obvezujočimi pogodbami. Na podlagi priporočil namerava Komisija julija ali septembra objaviti sporočilo o svojih načrtovanjih. S stališča stalne študijske skupine je pomembno, da Komisija ustrezno obravnava horizontalna vprašanja. |
| --- | --- |

3.5

Skupina na visoki ravni (HGL 2) pod vodstvom Loyole de Palacio je obravnavala nadaljnji razvoj glavnih prometnih osi s sosednjimi državami EU in še precej dlje. Opredeljene so bile štiri kopenske povezave in ena plovna pot (7). Predstavljale naj bi najpomembnejše mednarodne povezave in hkrati krepile regionalno kohezijo. HLG 2 je pripravila tudi vrsto predlogov za horizontalne ukrepe, med drugim, da je treba pospešiti mejne formalnosti, povečati varnost v prometu in izboljšati interoperabilnost v železniškem prometu. Priporoča tudi tesnejše sodelovanje in sposobnost uveljavljanja, tako da se memorandumi o soglasju (MoU) zamenjajo z obvezujočimi pogodbami. Na podlagi priporočil namerava Komisija julija ali septembra objaviti sporočilo o svojih načrtovanjih. S stališča stalne študijske skupine je pomembno, da Komisija ustrezno obravnava horizontalna vprašanja.

| 3.6 | Delo v koridorjih in na prometnih območjih (za podrobne informacije glej Prilogo II) je neenakomerno napredovalo. Prometna območja z izjemo Barentsove-evro-arktične regije se niso izkazala, kar pa se bolj ali manj ni spremenilo od leta 1997, ko so bila območja ustanovljena (helsinška konferenca). Težnja po sodelovanju na področju koridorjev se vedno bolj razvija tudi v regionalnih omrežjih, kar EESO ocenjuje kot nedvomno pozitiven razvoj. Tudi v zadnjih dveh letih se na področju finančne in tehnično organizacijske podpore ni nič izboljšalo. Komisija se ni uspela odzvati na pogoste pozive k boljši podpori. Odločilna sprememba pa je, da je „model koridorja“ na podlagi dela obeh skupin na visoki ravni in sklepov Komisije praktično zastaral. V EU so prednostne naloge določene v skladu s 30 projekti. Zunaj EU so jih „nadomestili“ s petimi novimi osmi oz. se nadaljujejo pod novimi imeni. Kljub temu je očitno dovolj razlogov za nadaljevanje dela. Usmerjevalni odbori so se uveljavili kot pomembni forumi za stike in sodelovanje med udeleženimi prometnimi ministrstvi in razvili lastno identiteto (zaščiteno ime). Delo nadaljujejo na pomembnih mestih — za katerega sicer ni nikakršne čezmejne pobude — kot so prednostni projekti TEN brez določenega posebnega koordinatorja. |
| --- | --- |

3.6

Delo v koridorjih in na prometnih območjih (za podrobne informacije glej Prilogo II) je neenakomerno napredovalo. Prometna območja z izjemo Barentsove-evro-arktične regije se niso izkazala, kar pa se bolj ali manj ni spremenilo od leta 1997, ko so bila območja ustanovljena (helsinška konferenca). Težnja po sodelovanju na področju koridorjev se vedno bolj razvija tudi v regionalnih omrežjih, kar EESO ocenjuje kot nedvomno pozitiven razvoj. Tudi v zadnjih dveh letih se na področju finančne in tehnično organizacijske podpore ni nič izboljšalo. Komisija se ni uspela odzvati na pogoste pozive k boljši podpori. Odločilna sprememba pa je, da je „model koridorja“ na podlagi dela obeh skupin na visoki ravni in sklepov Komisije praktično zastaral. V EU so prednostne naloge določene v skladu s 30 projekti. Zunaj EU so jih „nadomestili“ s petimi novimi osmi oz. se nadaljujejo pod novimi imeni. Kljub temu je očitno dovolj razlogov za nadaljevanje dela. Usmerjevalni odbori so se uveljavili kot pomembni forumi za stike in sodelovanje med udeleženimi prometnimi ministrstvi in razvili lastno identiteto (zaščiteno ime). Delo nadaljujejo na pomembnih mestih — za katerega sicer ni nikakršne čezmejne pobude — kot so prednostni projekti TEN brez določenega posebnega koordinatorja.

| 3.7 | Komisija je okrepila svoje ponudbe na področju usklajevanja in redna srečanja za usklajevanje, ki potekajo en- do dvakrat letno z vsemi predsedniki koridorjev in vrsto drugih vodilnih akterjev, predstavljajo pomembni forum izmenjave. EESO je vedno vabljen k udeležbi in sodelovanju. Potrdil je, da to tudi zelo ceni. Srečanja ne vključujejo le izmenjave informacij o nedavnem napredku pri gradbenih projektih, temveč tudi temeljna in koncepcionalna vprašanja vseevropske politike prometne infrastrukture. Na tem področju so zelo pomembne nekatere strukturne novosti: za spodbujanje izvedbe pomembnih delov projektov TEN je Komisija za šest projektov imenovala posebne koordinatorje (8). Prav tako je predvidena ustanovitev agencije, ki naj bi izboljšala financiranje in potek pomembnih projektov, tudi glede na večji finančni obseg. Vendar pa razprava o pravno obvezujoči obliki čezmejnega sodelovanja, ki presega obstoječe memorandume o soglasju, še ni zaključena. |
| --- | --- |

3.7

Komisija je okrepila svoje ponudbe na področju usklajevanja in redna srečanja za usklajevanje, ki potekajo en- do dvakrat letno z vsemi predsedniki koridorjev in vrsto drugih vodilnih akterjev, predstavljajo pomembni forum izmenjave. EESO je vedno vabljen k udeležbi in sodelovanju. Potrdil je, da to tudi zelo ceni. Srečanja ne vključujejo le izmenjave informacij o nedavnem napredku pri gradbenih projektih, temveč tudi temeljna in koncepcionalna vprašanja vseevropske politike prometne infrastrukture. Na tem področju so zelo pomembne nekatere strukturne novosti: za spodbujanje izvedbe pomembnih delov projektov TEN je Komisija za šest projektov imenovala posebne koordinatorje (8). Prav tako je predvidena ustanovitev agencije, ki naj bi izboljšala financiranje in potek pomembnih projektov, tudi glede na večji finančni obseg. Vendar pa razprava o pravno obvezujoči obliki čezmejnega sodelovanja, ki presega obstoječe memorandume o soglasju, še ni zaključena.

4.   Organizacija dela stalne študijske skupine — dejavnosti

| 4.1 | V skladu s preusmeritvijo vseevropske prometne politike stalna študijska skupina svoje pozornosti ne usmerja več samo na dela na področju koridorjev, temveč tudi na prednostne projekte v vseevropskem prometnem omrežju (9) ter novo načrtovanje skupine strokovnjakov pod vodstvom Loyole de Palacio, kot na primer zamisel za posebno povezavo med Španijo in Afriko. Med pogovori s pristojnimi službami GD za promet in energetiko (DG TREN) je postalo jasno, da bo prispevek EESO k socioekonomski oceni že izvedenih ali načrtovanih projektov TEN dobrodošel. |
| --- | --- |

4.1

V skladu s preusmeritvijo vseevropske prometne politike stalna študijska skupina svoje pozornosti ne usmerja več samo na dela na področju koridorjev, temveč tudi na prednostne projekte v vseevropskem prometnem omrežju (9) ter novo načrtovanje skupine strokovnjakov pod vodstvom Loyole de Palacio, kot na primer zamisel za posebno povezavo med Španijo in Afriko. Med pogovori s pristojnimi službami GD za promet in energetiko (DG TREN) je postalo jasno, da bo prispevek EESO k socioekonomski oceni že izvedenih ali načrtovanih projektov TEN dobrodošel.

| 4.2 | Ob prelomnici leta 2004/2005 je Komisija začela s pripravami na drugo poročilo strokovnjakov pod vodstvom Loyole de Palacio. Stalna študijska skupina je v tej zgodnji fazi imela možnost, da o temeljnih vprašanjih zavzame stališče (10). Njene ugotovitve so bile naslednje: varstvo okolja mora igrati večjo vlogo; zahteva po intermodalnosti se mora močneje odražati v praksi, kar bi lahko postalo neodvisno merilo ocenjevanja; povezavo z regionalnimi prometnimi omrežji je treba potisniti bolj v ospredje. Končno je stalna študijska skupina poudarila pomen horizontalnih vidikov, kot sta usklajevanje zakonodaje in varnostna vprašanja itd., ter posebej izrazila, da je ta vprašanja treba obravnavati bolj temeljito in obsežno, če želimo napredovati pri uresničevanju ciljev prometne politike EU. V pisnem odgovoru (11) je Komisija poudarila, da želi v prihodnosti več pozornosti nameniti zlasti povezavi z regionalnimi prometnimi omrežji. |
| --- | --- |

4.2

Ob prelomnici leta 2004/2005 je Komisija začela s pripravami na drugo poročilo strokovnjakov pod vodstvom Loyole de Palacio. Stalna študijska skupina je v tej zgodnji fazi imela možnost, da o temeljnih vprašanjih zavzame stališče (10). Njene ugotovitve so bile naslednje: varstvo okolja mora igrati večjo vlogo; zahteva po intermodalnosti se mora močneje odražati v praksi, kar bi lahko postalo neodvisno merilo ocenjevanja; povezavo z regionalnimi prometnimi omrežji je treba potisniti bolj v ospredje. Končno je stalna študijska skupina poudarila pomen horizontalnih vidikov, kot sta usklajevanje zakonodaje in varnostna vprašanja itd., ter posebej izrazila, da je ta vprašanja treba obravnavati bolj temeljito in obsežno, če želimo napredovati pri uresničevanju ciljev prometne politike EU. V pisnem odgovoru (11) je Komisija poudarila, da želi v prihodnosti več pozornosti nameniti zlasti povezavi z regionalnimi prometnimi omrežji.

| 4.3 | Ob drugem poročilu strokovnjakov je Komisija analizirala stanje dotedanjega dela na področju koridorjev. Tudi pri tem je s kratko oceno sodelovala stalna študijska skupina, pri čemer so precej večje področje zavzela vprašanja ekonomske in socialne kohezije ter posvetovanja. Študijska skupina je prav tako menila, da je treba okrepiti in izboljšati prepletenost usmerjevalnih odborov, povečati povezanost in spremljati napredek, pri čemer je slednje predvsem v pristojnosti usmerjevalnih odborov. Pri ocenjevanju vprašalnika je Komisija prišla do štirih bistvenih sklepov (12): koncept koridorjev se je izkazal za uspešnega in bo ohranjen; pri operativnih vprašanjih in upoštevanju socioekonomskih dejavnikov je potrebno ukrepati; boljše spremljanje napredka je koristno, vendar se je treba držati posebnih značilnosti vsakega koridorja; pozitivni učinek koridorjev je mogoče oceniti le dolgoročno, toda učinek bo večji, če bo sodelovanje bolj zavezujoče. |
| --- | --- |

4.3

Ob drugem poročilu strokovnjakov je Komisija analizirala stanje dotedanjega dela na področju koridorjev. Tudi pri tem je s kratko oceno sodelovala stalna študijska skupina, pri čemer so precej večje področje zavzela vprašanja ekonomske in socialne kohezije ter posvetovanja. Študijska skupina je prav tako menila, da je treba okrepiti in izboljšati prepletenost usmerjevalnih odborov, povečati povezanost in spremljati napredek, pri čemer je slednje predvsem v pristojnosti usmerjevalnih odborov. Pri ocenjevanju vprašalnika je Komisija prišla do štirih bistvenih sklepov (12): koncept koridorjev se je izkazal za uspešnega in bo ohranjen; pri operativnih vprašanjih in upoštevanju socioekonomskih dejavnikov je potrebno ukrepati; boljše spremljanje napredka je koristno, vendar se je treba držati posebnih značilnosti vsakega koridorja; pozitivni učinek koridorjev je mogoče oceniti le dolgoročno, toda učinek bo večji, če bo sodelovanje bolj zavezujoče.

| 4.4 | Sodelovanje z usmerjevalnimi odbori desetih prometnih koridorjev tudi v zadnjih dveh letih ostaja prav tako pomembno. Iz praktičnih in osebnih razlogov ni mogoče ohranjati aktivne udeležbe na sejah usmerjevalnih odborov na enak način kot prejšnja leta. Stiki vendarle niso pretrgani, nenazadnje zato, ker srečanja za usklajevanje, ki potekajo približno dvakrat letno v Bruslju, zagotavljajo redno sestajanje in izmenjavo izkušenj. Stalna študijska skupina je uvedla sistem dodeljevanja pristojnosti za posamezne koridorje na podlagi delitve dela, kar bo v prihodnosti lahko pomenilo več praktičnega zavzemanja in večjo povezanost v lastnih vrstah. |
| --- | --- |

4.4

Sodelovanje z usmerjevalnimi odbori desetih prometnih koridorjev tudi v zadnjih dveh letih ostaja prav tako pomembno. Iz praktičnih in osebnih razlogov ni mogoče ohranjati aktivne udeležbe na sejah usmerjevalnih odborov na enak način kot prejšnja leta. Stiki vendarle niso pretrgani, nenazadnje zato, ker srečanja za usklajevanje, ki potekajo približno dvakrat letno v Bruslju, zagotavljajo redno sestajanje in izmenjavo izkušenj. Stalna študijska skupina je uvedla sistem dodeljevanja pristojnosti za posamezne koridorje na podlagi delitve dela, kar bo v prihodnosti lahko pomenilo več praktičnega zavzemanja in večjo povezanost v lastnih vrstah.

| 4.5 | Razmeroma široko področje je zavzela priprava mnenja o vlogi železniških postaj v mestih in aglomeracijah razširjene Evropske unije (13), ki je bilo vključeno v delo stalne študijske skupine in sprejeto februarja 2006. Evropska prometna politika bi morala posvečati več pozornosti ohranjanju, uporabi in oblikovanju železniških postaj — zlasti s stališča varnosti — kot izložb za potnike v železniškem prometu in kot storitvenih centrov v prometnem omrežju. |
| --- | --- |

4.5

Razmeroma široko področje je zavzela priprava mnenja o vlogi železniških postaj v mestih in aglomeracijah razširjene Evropske unije (13), ki je bilo vključeno v delo stalne študijske skupine in sprejeto februarja 2006. Evropska prometna politika bi morala posvečati več pozornosti ohranjanju, uporabi in oblikovanju železniških postaj — zlasti s stališča varnosti — kot izložb za potnike v železniškem prometu in kot storitvenih centrov v prometnem omrežju.

| 4.6 | V obdobju, ki ga zajema poročilo, je stalna študijska skupina organizirala dva zunanja dogodka: novembra 2004 se je EESO udeležil znamenitega potovanja z vlakom vzdolž koridorja X, ki ga je organizirala delovna skupina koridor X (ARGE Korridor X), ki poteka od Beljaka v Avstriji prek Zagreba na Hrvaškem do Sarajeva v Bosni in Hercegovini. Dogodek je prikazal potrebo po učinkovitejših železniških povezavah in čezmejnem sodelovanju med železnicami v tej regiji. Na posameznih postajah so bile organizirane dejavnosti, ki naj bi pritegnile pozornost medijev. Drugi zunanji dogodek je potekal v Bialystocku na Poljskem, osredotočen pa je bil na regionalne posledice načrtovanja koridorja I: na varstvo narave in varnost ter kakovost življenja na severovzhodnem delu Poljske. Konferenca v Bialystoku je v mnogih ozirih dosegla popoln uspeh in se lahko obravnava kot poudarek dela stalne študijske skupine. Zato je ocena tega dogodka vključena v naslednje poglavje. |
| --- | --- |

4.6

V obdobju, ki ga zajema poročilo, je stalna študijska skupina organizirala dva zunanja dogodka: novembra 2004 se je EESO udeležil znamenitega potovanja z vlakom vzdolž koridorja X, ki ga je organizirala delovna skupina koridor X (ARGE Korridor X), ki poteka od Beljaka v Avstriji prek Zagreba na Hrvaškem do Sarajeva v Bosni in Hercegovini. Dogodek je prikazal potrebo po učinkovitejših železniških povezavah in čezmejnem sodelovanju med železnicami v tej regiji. Na posameznih postajah so bile organizirane dejavnosti, ki naj bi pritegnile pozornost medijev. Drugi zunanji dogodek je potekal v Bialystocku na Poljskem, osredotočen pa je bil na regionalne posledice načrtovanja koridorja I: na varstvo narave in varnost ter kakovost življenja na severovzhodnem delu Poljske. Konferenca v Bialystoku je v mnogih ozirih dosegla popoln uspeh in se lahko obravnava kot poudarek dela stalne študijske skupine. Zato je ocena tega dogodka vključena v naslednje poglavje.

5.   Najpomembnejši rezultati dela v obdobju 2004–2006

| 5.1 | Na povabilo maršala Podlaškega vojvodstva je stalna študijska skupina od 15. do 17. novembra 2005 organizirala konferenco z javnim posvetovanjem v Bialystoku, ki so ga spremljali različni pogovori in obiski v bližnji okolici vseevropskega prometnega koridorja I „Via- in Rail-Baltica“. Cilj konference je bil, da se s predstavniki samouprave, različnimi socioekonomskimi interesnimi skupinami in organi, pristojnimi za prometno politiko na regionalni in nacionalni ravni, razpravlja o tem, kako čim bolje uskladiti izgradnjo koridorja I z regionalnimi interesi in varstvom okolja. Delegacijo EESO je spremljal predstavnik Evropske komisije, ki je posebej odgovoren za spodbujanje projekta Rail Baltica. Na vseh srečanjih je vladalo enkratno gostoljubno vzdušje. Obisk delegacije ni bil pomemben le s stališča prometne politike, temveč je predstavljal tudi vzajemni uspeh na področju „seznanjanja z Evropo“. |
| --- | --- |

5.1

Na povabilo maršala Podlaškega vojvodstva je stalna študijska skupina od 15. do 17. novembra 2005 organizirala konferenco z javnim posvetovanjem v Bialystoku, ki so ga spremljali različni pogovori in obiski v bližnji okolici vseevropskega prometnega koridorja I „Via- in Rail-Baltica“. Cilj konference je bil, da se s predstavniki samouprave, različnimi socioekonomskimi interesnimi skupinami in organi, pristojnimi za prometno politiko na regionalni in nacionalni ravni, razpravlja o tem, kako čim bolje uskladiti izgradnjo koridorja I z regionalnimi interesi in varstvom okolja. Delegacijo EESO je spremljal predstavnik Evropske komisije, ki je posebej odgovoren za spodbujanje projekta Rail Baltica. Na vseh srečanjih je vladalo enkratno gostoljubno vzdušje. Obisk delegacije ni bil pomemben le s stališča prometne politike, temveč je predstavljal tudi vzajemni uspeh na področju „seznanjanja z Evropo“.

| 5.1.1 | Na konferenci so se zbrali različni udeleženci: naravovarstveniki, lokalni politiki, podjetniki železniške industrije, lokalni prebivalci in predstavniki svetov delavcev ter praktično oblikovali oprijemljivo povezavo med regijami in EU/Brusljem. Opaziti je bilo različne razsežnosti učinkov prometnega koridorja: obremenitev ljudi, ki živijo ob tranzitnih cestah, pričakovanja, da bodo prometne povezave sprožile gospodarski razcvet, slabosti javnega potniškega prevoza in regionalnega železniškega prevoza, ohranjanje posebnega naravnega bogastva regije, strah pred izgubo delovnih mest, finančne stiske in birokratske ovire, ki jih je kot takšne možno prepoznati in odstraniti šele s pomočjo vzajemnosti na tem področju. Spoznanja s tega srečanja so bila za vse udeležence večplastna in izrazito poučna, na koncu pa so se pojavile tudi nove možnosti za rešitev problema. |
| --- | --- |

5.1.1

Na konferenci so se zbrali različni udeleženci: naravovarstveniki, lokalni politiki, podjetniki železniške industrije, lokalni prebivalci in predstavniki svetov delavcev ter praktično oblikovali oprijemljivo povezavo med regijami in EU/Brusljem. Opaziti je bilo različne razsežnosti učinkov prometnega koridorja: obremenitev ljudi, ki živijo ob tranzitnih cestah, pričakovanja, da bodo prometne povezave sprožile gospodarski razcvet, slabosti javnega potniškega prevoza in regionalnega železniškega prevoza, ohranjanje posebnega naravnega bogastva regije, strah pred izgubo delovnih mest, finančne stiske in birokratske ovire, ki jih je kot takšne možno prepoznati in odstraniti šele s pomočjo vzajemnosti na tem področju. Spoznanja s tega srečanja so bila za vse udeležence večplastna in izrazito poučna, na koncu pa so se pojavile tudi nove možnosti za rešitev problema.

| 5.1.2 | Via Baltica na severovzhodnem delu Poljske lahko služi kot vzorčna rešitev za celostno vseevropsko prometno politiko. Glavna težava je obremenitev regije zaradi tranzitnega prometa na eni strani in nujno potreben razvoj gospodarstva na drugi strani, ki sicer izhaja iz prometnih povezav, ne pa iz tranzitnega prometa. Drugi ključni problem in hkrati „glavna pridobitev“ regije je njeno neprimerljivo naravno bogastvo, ki ga je treba varovati. Na tem področju so bile opredeljene številne dobre možne rešitve, za katere ni nujno, da so tudi dražje. Na koncu je postalo jasno, da Rail-Baltica ni bila ustrezno upoštevana pri regionalnem načrtovanju, kar je dalo predstavniku koordinatorja EU priložnost, da se zavzame prav za to koridorsko povezavo. Postalo je jasno, da je le celostni skupni prometni koncept lahko kos težavam in tako premaga ovire pri načrtovanju in izvajanju projektov Via-Baltica in Rail Baltica. EESO bo še naprej podpiral pozitivni razvoj, ki že poteka. |
| --- | --- |

5.1.2

Via Baltica na severovzhodnem delu Poljske lahko služi kot vzorčna rešitev za celostno vseevropsko prometno politiko. Glavna težava je obremenitev regije zaradi tranzitnega prometa na eni strani in nujno potreben razvoj gospodarstva na drugi strani, ki sicer izhaja iz prometnih povezav, ne pa iz tranzitnega prometa. Drugi ključni problem in hkrati „glavna pridobitev“ regije je njeno neprimerljivo naravno bogastvo, ki ga je treba varovati. Na tem področju so bile opredeljene številne dobre možne rešitve, za katere ni nujno, da so tudi dražje. Na koncu je postalo jasno, da Rail-Baltica ni bila ustrezno upoštevana pri regionalnem načrtovanju, kar je dalo predstavniku koordinatorja EU priložnost, da se zavzame prav za to koridorsko povezavo. Postalo je jasno, da je le celostni skupni prometni koncept lahko kos težavam in tako premaga ovire pri načrtovanju in izvajanju projektov Via-Baltica in Rail Baltica. EESO bo še naprej podpiral pozitivni razvoj, ki že poteka.

| 5.2 | Čezmejno sodelovanje prometnih ministrstev posameznih držav vzdolž koridorjev bo v prihodnosti nadomestila oz. zajela pobuda Komisije (glej poglavje 3). Tako naj bi izkoristili možnost za tesnejše enotno sodelovanje, namesto da se kot doslej usklajujeta dva vzporedna procesa. To naj bi izboljšalo tudi podlago za izvajanje osrednjih ciljev prometne politike. Težava, ki še vedno ostaja nerešena, je, kako učinkovito okrepiti obveznost čezmejnega sodelovanja med državami članicami EU in tretjimi državami. EESO meni, da je poleg izboljšanjih pogodbenih odnosov najboljši način za to predvsem koncentracija razpoložljivih finančnih sredstev EU. Tako bi se morali na primer tudi znotraj prednostnih osi osredotočiti na prednostne projekte in dejansko izkoristiti možno sofinanciranje v višini 20 % za projekte v EU. Trenutno so subvencije komaj na ravni 2–5 %. |
| --- | --- |

5.2

Čezmejno sodelovanje prometnih ministrstev posameznih držav vzdolž koridorjev bo v prihodnosti nadomestila oz. zajela pobuda Komisije (glej poglavje 3). Tako naj bi izkoristili možnost za tesnejše enotno sodelovanje, namesto da se kot doslej usklajujeta dva vzporedna procesa. To naj bi izboljšalo tudi podlago za izvajanje osrednjih ciljev prometne politike. Težava, ki še vedno ostaja nerešena, je, kako učinkovito okrepiti obveznost čezmejnega sodelovanja med državami članicami EU in tretjimi državami. EESO meni, da je poleg izboljšanjih pogodbenih odnosov najboljši način za to predvsem koncentracija razpoložljivih finančnih sredstev EU. Tako bi se morali na primer tudi znotraj prednostnih osi osredotočiti na prednostne projekte in dejansko izkoristiti možno sofinanciranje v višini 20 % za projekte v EU. Trenutno so subvencije komaj na ravni 2–5 %.

| 5.3 | Nenazadnje ostaja težava povezovanja infrastrukturnih in operativnih vprašanj, področja, ki je bilo za EESO vedno pomembno in doslej še ni dovolj razvito. Čeprav je bilo to dejstvo že večkrat in redno priznano, je napredek skromen, saj ni neodvisnega postopka izvajanja za to področje. Upanje, da se bodo cilji prometne politike samodejno uskladili z nadaljnjim razvojem infrastrukture, se v preteklih letih ni uresničilo. Usmerjenost v velike konference na področju prometa je na žalost preteklost. V prihodnosti bodo zato ključno vlogo igrale regije, kjer se vsa vprašanja združujejo v praksi in kjer je izrecno pomembno razumevanje vseevropskega konteksta. To pa se sklada z izkušnjami, pridobljenimi na konferenci v Bialystoku. |
| --- | --- |

5.3

Nenazadnje ostaja težava povezovanja infrastrukturnih in operativnih vprašanj, področja, ki je bilo za EESO vedno pomembno in doslej še ni dovolj razvito. Čeprav je bilo to dejstvo že večkrat in redno priznano, je napredek skromen, saj ni neodvisnega postopka izvajanja za to področje. Upanje, da se bodo cilji prometne politike samodejno uskladili z nadaljnjim razvojem infrastrukture, se v preteklih letih ni uresničilo. Usmerjenost v velike konference na področju prometa je na žalost preteklost. V prihodnosti bodo zato ključno vlogo igrale regije, kjer se vsa vprašanja združujejo v praksi in kjer je izrecno pomembno razumevanje vseevropskega konteksta. To pa se sklada z izkušnjami, pridobljenimi na konferenci v Bialystoku.

V Bruslju, 13. septembra 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EESO: Deset let vseevropske prometne politike, 2003.

1

(2)  Mnenje Odbora o vseevropskih prometnih koridorjih, UL C 120, 20.5.2005, str. 17.

2

(3)  Poročilo o konferenci je v Prilogi I.

3

(4)  Podlaga je bilo poročilo skupine strokovnjakov pod vodstvom Karla van Mierta, predloženo junija 2003.

4

(5)  Zaradi politične skladnosti se Zahodni Balkan priložnostno obravnava kot del Jugovzhodne Evrope, kamor praktično sodijo — razen nekdanje Jugoslavije — Romunija, Bolgarija in v redkejših primerih Turčija ter Republika Moldavija.

5

(6)  Regional Balkans Infrastructure Study — Transport (Regionalna študija o prometni infrastrukturi za Balkan).

6

(7)  Povezave so naslednje:

7

| — | Jugozahodna os: povezuje jugozahod in središče EU, vključno s Švico, in os „Transmaghreb“ od Maroka do Egipta. |
| --- | --- |

—

Jugozahodna os: povezuje jugozahod in središče EU, vključno s Švico, in os „Transmaghreb“ od Maroka do Egipta.

| — | Jugovzhodna os: povezuje središče EU prek Balkana in Turčije s Kavkazom in Kaspijskim morjem ter Bližnji vzhod do Egipta. |
| --- | --- |

—

Jugovzhodna os: povezuje središče EU prek Balkana in Turčije s Kavkazom in Kaspijskim morjem ter Bližnji vzhod do Egipta.

| — | Osrednja os: povezuje središče EU z Ukrajino in Črnim morjem ter z Rusijo in Sibirijo. |
| --- | --- |

—

Osrednja os: povezuje središče EU z Ukrajino in Črnim morjem ter z Rusijo in Sibirijo.

| — | Severovzhodna os: povezuje EU z Norveško ter Rusijo in Transsibirijo. |
| --- | --- |

—

Severovzhodna os: povezuje EU z Norveško ter Rusijo in Transsibirijo.

| — | Morska avtocesta: povezuje Baltsko morje, Atlantik, Sredozemsko morje in Črno morje ter obmorske države. Prav tako je predvidena širitev preko Sueškega prekopa. |
| --- | --- |

—

Morska avtocesta: povezuje Baltsko morje, Atlantik, Sredozemsko morje in Črno morje ter obmorske države. Prav tako je predvidena širitev preko Sueškega prekopa.

(8)

8

| I. | Železniška povezava Berlin-Palermo (g. van Miert). |
| --- | --- |
| II. | Hitra železniška povezava Lizbona-Madrid-Tours/Montpellier (g. Davignon). |
| III. | Železniška povezava Lyon-Torino-Budimpešta-ukrajinska meja (ga. de Palacio). |
| IV. | Železniška povezava Pariz-Bratislava (g. Balzazs). |
| V. | Železniška povezava „Rail Baltica“ Varšava-Helsinki (g. Telicka). |
| VI. | Železniški koridorji in ETRMS (g. Vinck). |

I.

Železniška povezava Berlin-Palermo (g. van Miert).

II.

Hitra železniška povezava Lizbona-Madrid-Tours/Montpellier (g. Davignon).

III.

Železniška povezava Lyon-Torino-Budimpešta-ukrajinska meja (ga. de Palacio).

IV.

Železniška povezava Pariz-Bratislava (g. Balzazs).

V.

Železniška povezava „Rail Baltica“ Varšava-Helsinki (g. Telicka).

VI.

Železniški koridorji in ETRMS (g. Vinck).

(9)  Odločba 884/2004/ES z dne 29. aprila 2004, UL 30.4.2004 in 7.7.2004.

9

(10)  Pismo E. Thielmannu, GD za promet in energetiko, z dne 15.12.2004.

10

(11)  Pismo E.Thielmanna z dne 21.1.2005.

11

(12)  Ocena je bila predložena na seji za usklajevanje 21. aprila 2005 v Bruslju.

12

(13)  Mnenje Odbora o vlogi železniških postaj v mestih in aglomeracijah razširjene Evropske unije, UL C 88, 11.4.2006, str. 9.

13

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/185 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/185

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o oskrbi EU z energijo: strategija za optimalno kombinacijo energetskih virov

(2006/C 318/31)

Evropska komisija je v pismu z dne 29. avgusta 2005, v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zaprosila Evropski ekonomsko-socialni odbor, da pripravi mnenje: Oskrba EU z energijo: strategija za optimalno kombinacijo energetskih virov.

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 30. maja 2006. Poročevalka je bila ga. Sirkeinen.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 13. septembra 2006) s 162 glasovi za, 27 glasovi proti in 15 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO ugotavlja, da mora Evropa določiti strateški cilj raznolike kombinacije energetskih virov, ki bo optimalno upošteval gospodarsko upravičenost, zanesljivost oskrbe in cilje podnebne politike. Glede na te cilje imajo vsi viri energije in tehnologije prednosti in pomanjkljivosti, ki jih je treba upoštevati na odprt in uravnotežen način. |
| --- | --- |

1.1

EESO ugotavlja, da mora Evropa določiti strateški cilj raznolike kombinacije energetskih virov, ki bo optimalno upošteval gospodarsko upravičenost, zanesljivost oskrbe in cilje podnebne politike. Glede na te cilje imajo vsi viri energije in tehnologije prednosti in pomanjkljivosti, ki jih je treba upoštevati na odprt in uravnotežen način.

| 1.2 | Raznolika kombinacija je potrebna






  — | za sprejemljive stroške energije tako, da se omogoči večja konkurenčnost med dobavitelji energije in optimalna splošna učinkovitost energetskih sistemov, zlasti električne energije. Poleg tega morajo biti viri oskrbe raznovrstni, kar zagotavlja konkurenco med dobavitelji; |
| --- | --- | --- |

1.2

—

za sprejemljive stroške energije tako, da se omogoči večja konkurenčnost med dobavitelji energije in optimalna splošna učinkovitost energetskih sistemov, zlasti električne energije. Poleg tega morajo biti viri oskrbe raznovrstni, kar zagotavlja konkurenco med dobavitelji;

| — | za boljšo zanesljivost oskrbe tako, da se zagotovi možnost nadomestitve v primeru težav pri oskrbi, in za povečanje tržne moči uporabnikov; |
| --- | --- |

—

za boljšo zanesljivost oskrbe tako, da se zagotovi možnost nadomestitve v primeru težav pri oskrbi, in za povečanje tržne moči uporabnikov;

| — | za evropsko in celo svetovno solidarnost v zvezi z uporabo virov in vplivi na okolje. |
| --- | --- |

—

za evropsko in celo svetovno solidarnost v zvezi z uporabo virov in vplivi na okolje.

| 1.3 | Odvisnosti EU od zunanjih virov energije se trenutno ni mogoče izogniti. Politične, gospodarske in tehnične težave se lahko pojavijo zaradi velike in vedno večje odvisnosti od enega vira oskrbe, zlasti z območij, ki ne spoštujejo enakih pravil igre ali so politično nestabilna, kot v primeru nafte in plina. |
| --- | --- |

1.3

Odvisnosti EU od zunanjih virov energije se trenutno ni mogoče izogniti. Politične, gospodarske in tehnične težave se lahko pojavijo zaradi velike in vedno večje odvisnosti od enega vira oskrbe, zlasti z območij, ki ne spoštujejo enakih pravil igre ali so politično nestabilna, kot v primeru nafte in plina.

| 1.4 | Za premog in uran so na svetovnem trgu različni viri, vključno z viri v EU, in zato nista razlog za zaskrbljenost. |
| --- | --- |

1.4

Za premog in uran so na svetovnem trgu različni viri, vključno z viri v EU, in zato nista razlog za zaskrbljenost.

| 1.5 | Večja uporaba obnovljivih virov energije za proizvodnjo električne energije ponuja možnosti, ki jih je treba izkoristiti. Vendar tudi z doseženim ciljem 20 % obnovljivih virov energije do leta 2020, ki ga je predlagal Evropski parlament, ni verjetno, da bi lahko obnovljivi viri energije v predvidljivi prihodnosti popolnoma nadomestili tradicionalne energetske vire. |
| --- | --- |

1.5

Večja uporaba obnovljivih virov energije za proizvodnjo električne energije ponuja možnosti, ki jih je treba izkoristiti. Vendar tudi z doseženim ciljem 20 % obnovljivih virov energije do leta 2020, ki ga je predlagal Evropski parlament, ni verjetno, da bi lahko obnovljivi viri energije v predvidljivi prihodnosti popolnoma nadomestili tradicionalne energetske vire.

| 1.6 | Uporaba plina se je povečala in se še vedno povečuje zaradi tržnih razlogov in tudi političnih odločitev. Zdaj je že jasno, da je nadaljevanje takšnega trenda vprašljivo. Zaradi zanesljivosti oskrbe in stroškov bo plin le težko še naprej nadomeščal premog, prav tako pa zaradi emisij ne bo mogel nadomestiti jedrske energije. Razen tega se pojavljajo tudi ugovori proti uporabi omejenih zalog plina za energijo, ker je plin dragocena surovina za uporabo z visoko dodano vrednostjo v industriji, enako kot nafta. |
| --- | --- |

1.6

Uporaba plina se je povečala in se še vedno povečuje zaradi tržnih razlogov in tudi političnih odločitev. Zdaj je že jasno, da je nadaljevanje takšnega trenda vprašljivo. Zaradi zanesljivosti oskrbe in stroškov bo plin le težko še naprej nadomeščal premog, prav tako pa zaradi emisij ne bo mogel nadomestiti jedrske energije. Razen tega se pojavljajo tudi ugovori proti uporabi omejenih zalog plina za energijo, ker je plin dragocena surovina za uporabo z visoko dodano vrednostjo v industriji, enako kot nafta.

| 1.7 | Zaradi kritične družbene razprave v številnih državah članicah EU je treba rešiti vprašanja v zvezi z jedrsko varnostjo, razgradnjo jedrskih elektrarn in doslej v večini držav članic nerazčiščenim ravnanjem z izrabljenim gorivom, posebej pri končnem skladiščenju, da se omogoči nadaljnja uporaba in celo večja uporaba te tehnologije zaradi njenih prednosti v boju proti podnebnim spremembam, nizke zunanje gospodarske odvisnosti in stalnih stroškov. Po predvidenih scenarijih bi bila možna nadomestitev jedrske energije v bližnji prihodnosti težko izvedljiva brez povečane uporabe fosilnih goriv. |
| --- | --- |

1.7

Zaradi kritične družbene razprave v številnih državah članicah EU je treba rešiti vprašanja v zvezi z jedrsko varnostjo, razgradnjo jedrskih elektrarn in doslej v večini držav članic nerazčiščenim ravnanjem z izrabljenim gorivom, posebej pri končnem skladiščenju, da se omogoči nadaljnja uporaba in celo večja uporaba te tehnologije zaradi njenih prednosti v boju proti podnebnim spremembam, nizke zunanje gospodarske odvisnosti in stalnih stroškov. Po predvidenih scenarijih bi bila možna nadomestitev jedrske energije v bližnji prihodnosti težko izvedljiva brez povečane uporabe fosilnih goriv.

| 1.8 | EESO podpira preudaren pristop k izbiri oskrbe z energijo v prihodnosti. Nespametno je domnevati, da je prihodnji razvoj povsem predvidljiv in da vse poteka popolnoma skladno s političnimi cilji ali najboljšimi pričakovanji. Politika mora s svojimi odločitvami zagotoviti zadostno dobavo energije po sprejemljivih cenah tudi ob manj ugodnem razvoju dogodkov. Kakršna koli druga možnost bi bila izjemno neodgovorna. |
| --- | --- |

1.8

EESO podpira preudaren pristop k izbiri oskrbe z energijo v prihodnosti. Nespametno je domnevati, da je prihodnji razvoj povsem predvidljiv in da vse poteka popolnoma skladno s političnimi cilji ali najboljšimi pričakovanji. Politika mora s svojimi odločitvami zagotoviti zadostno dobavo energije po sprejemljivih cenah tudi ob manj ugodnem razvoju dogodkov. Kakršna koli druga možnost bi bila izjemno neodgovorna.

| 1.9 | Vse možnosti je treba pustiti odprte. Scenariji za EU-25 v poglavju 4 jasno podpirajo takšen sklep. Tudi pri scenariju, ki temelji na domnevah o najhitrejšem razvoju energetske učinkovitosti in povečanju uporabe obnovljivih virov energije, se nobeni energetski tehnologiji ni mogoče odpovedati, ne da bi to negativno vplivalo na okolje ali gospodarstvo. |
| --- | --- |

1.9

Vse možnosti je treba pustiti odprte. Scenariji za EU-25 v poglavju 4 jasno podpirajo takšen sklep. Tudi pri scenariju, ki temelji na domnevah o najhitrejšem razvoju energetske učinkovitosti in povečanju uporabe obnovljivih virov energije, se nobeni energetski tehnologiji ni mogoče odpovedati, ne da bi to negativno vplivalo na okolje ali gospodarstvo.

| 1.10 | Nadaljnji razvoj zdajšnje kombinacije mora biti v okviru političnih strategij usmerjen v doseganje manjše zunanje odvisnosti in večje dostopnosti virov brez emisij v Evropi, pri čemer je treba upoštevati, da o naložbah v različne tehnologije odločajo tržni akterji. |
| --- | --- |

1.10

Nadaljnji razvoj zdajšnje kombinacije mora biti v okviru političnih strategij usmerjen v doseganje manjše zunanje odvisnosti in večje dostopnosti virov brez emisij v Evropi, pri čemer je treba upoštevati, da o naložbah v različne tehnologije odločajo tržni akterji.

| 1.11 | EESO priporoča razvoj strategije za optimalno kombinacijo energetskih virov. V okviru tega je treba razjasniti vlogo EU, držav članic, neodvisnih oblasti in tržnih akterjev. Ker so države članice na področju energije med seboj močno odvisne, bi boljša usklajenost energetske politike v EU povečala sposobnost odzivanja na notranje in zunanje probleme.
  Strategija za optimalno kombinacijo energetskih virov bi morala vsebovati naslednje prvine: |
| --- | --- |

1.11

EESO priporoča razvoj strategije za optimalno kombinacijo energetskih virov. V okviru tega je treba razjasniti vlogo EU, držav članic, neodvisnih oblasti in tržnih akterjev. Ker so države članice na področju energije med seboj močno odvisne, bi boljša usklajenost energetske politike v EU povečala sposobnost odzivanja na notranje in zunanje probleme.

Strategija za optimalno kombinacijo energetskih virov bi morala vsebovati naslednje prvine:

| 1.12 | Energetska učinkovitost, vključno s soproizvodnjo toplote in električne energije, je prvi ključni odgovor na izzive energetske politike. Boljša učinkovitost ni neposredno povezana z uravnoteženo kombinacijo, vendar podpira vse cilje energetske politike — konkurenčnost, zanesljivost oskrbe in varstvo podnebja. |
| --- | --- |

1.12

Energetska učinkovitost, vključno s soproizvodnjo toplote in električne energije, je prvi ključni odgovor na izzive energetske politike. Boljša učinkovitost ni neposredno povezana z uravnoteženo kombinacijo, vendar podpira vse cilje energetske politike — konkurenčnost, zanesljivost oskrbe in varstvo podnebja.

| 1.13 | Obnovljivi viri energije ponujajo veliko možnosti v EU in jih je treba podpirati. Pri nekaterih tehnologijah je treba izboljšati le učinkovitost, da bodo pripravljene za uporabo na trgu, za druge pa so potrebne še dolgoročne raziskave in razvoj. Ukrepe je treba oblikovati preudarno, da se že zdaj močan pritisk na povečanje cen energije ne bo še povečal. |
| --- | --- |

1.13

Obnovljivi viri energije ponujajo veliko možnosti v EU in jih je treba podpirati. Pri nekaterih tehnologijah je treba izboljšati le učinkovitost, da bodo pripravljene za uporabo na trgu, za druge pa so potrebne še dolgoročne raziskave in razvoj. Ukrepe je treba oblikovati preudarno, da se že zdaj močan pritisk na povečanje cen energije ne bo še povečal.

| 1.14 | Preudarno je treba povečati uporabo biogoriv v prometu na podlagi temeljitih presoj vplivov. Kot prvo je treba izvajati veljavno direktivo o pospeševanju rabe biogoriv (1) |
| --- | --- |

1.14

Preudarno je treba povečati uporabo biogoriv v prometu na podlagi temeljitih presoj vplivov. Kot prvo je treba izvajati veljavno direktivo o pospeševanju rabe biogoriv (1)

| 1.15 | Z različnimi ukrepi je treba izboljšati energetsko učinkovitost v prometu (glej 6.3.1.5). |
| --- | --- |

1.15

Z različnimi ukrepi je treba izboljšati energetsko učinkovitost v prometu (glej 6.3.1.5).

| 1.16 | Izboljšanje jedrske varnosti in rešitev doslej v večini držav nerazčiščenega vprašanja izrabljenega goriva je pereč problem. Odgovornost bodo morali imeti operaterji, varnostne oblasti in ustrezni mednarodni organi pa bodo morali določiti ustrezne zahteve. Na področju prevoza izrabljenega goriva je treba upoštevati tako pravila EU kot tudi mednarodne obveznosti. |
| --- | --- |

1.16

Izboljšanje jedrske varnosti in rešitev doslej v večini držav nerazčiščenega vprašanja izrabljenega goriva je pereč problem. Odgovornost bodo morali imeti operaterji, varnostne oblasti in ustrezni mednarodni organi pa bodo morali določiti ustrezne zahteve. Na področju prevoza izrabljenega goriva je treba upoštevati tako pravila EU kot tudi mednarodne obveznosti.

| 1.17 | Treba si je resno prizadevati za tehnologijo čistega premoga — povečanje učinkovitosti elektrarn in komercialne uporabe zajetja in skladiščenja ogljika. To je pomembno zlasti glede na svetovni razvoj dogodkov. |
| --- | --- |

1.17

Treba si je resno prizadevati za tehnologijo čistega premoga — povečanje učinkovitosti elektrarn in komercialne uporabe zajetja in skladiščenja ogljika. To je pomembno zlasti glede na svetovni razvoj dogodkov.

| 1.18 | Treba se je pripraviti na ponovno povečanje uporabe domačih zalog premoga EU, vključno z uporabo v tekoči in plinasti obliki. V tem kontekstu in tudi v okviru drugih ne smemo pozabiti, da imajo politične odločitve na področju energije običajno močan gospodarski, socialni in okoljski vpliv ter da so spremembe na tem področju obsežne in dolgotrajne. |
| --- | --- |

1.18

Treba se je pripraviti na ponovno povečanje uporabe domačih zalog premoga EU, vključno z uporabo v tekoči in plinasti obliki. V tem kontekstu in tudi v okviru drugih ne smemo pozabiti, da imajo politične odločitve na področju energije običajno močan gospodarski, socialni in okoljski vpliv ter da so spremembe na tem področju obsežne in dolgotrajne.

| 1.19 | Za doseganje raznolikosti virov oskrbe s plinom in razvoj skladišč za plin ter ustreznih ukrepov je treba spodbujati naložbe v terminale za utekočinjen zemeljski plin, kar je predpogoj za zmanjšanje težav v zvezi z ohranitvijo in povečanjem deleža plina v kombinaciji energetskih virov. |
| --- | --- |

1.19

Za doseganje raznolikosti virov oskrbe s plinom in razvoj skladišč za plin ter ustreznih ukrepov je treba spodbujati naložbe v terminale za utekočinjen zemeljski plin, kar je predpogoj za zmanjšanje težav v zvezi z ohranitvijo in povečanjem deleža plina v kombinaciji energetskih virov.

| 1.20 | Zagotoviti je treba zadostne naložbe v proizvodnjo in prenos energije z ustreznim pravnim okvirom ter primernimi finančnimi ukrepi. Koristen instrument bi lahko bile na primer dolgoročne pogodbe znotraj omejitev, ki jih določa potreba po zadostni konkurenci. |
| --- | --- |

1.20

Zagotoviti je treba zadostne naložbe v proizvodnjo in prenos energije z ustreznim pravnim okvirom ter primernimi finančnimi ukrepi. Koristen instrument bi lahko bile na primer dolgoročne pogodbe znotraj omejitev, ki jih določa potreba po zadostni konkurenci.

| 1.21 | EU kot ena od najmočnejših udeleženk na mednarodnem prizorišču mora govoriti z enim glasom in zavzeti stališče pri pogajanjih z dobavitelji energije, zlasti z Rusijo. Pri odzivanju in pogajanjih na področju oskrbe z energijo je treba upoštevati različne posebnosti medsebojnih odvisnosti. Unija ne more nastopati kot udeleženka na energetskem trgu, vendar mora trdno podpirati interese akterjev EU, ker o energiji v več državah dobaviteljicah odločajo zlasti vlade. |
| --- | --- |

1.21

EU kot ena od najmočnejših udeleženk na mednarodnem prizorišču mora govoriti z enim glasom in zavzeti stališče pri pogajanjih z dobavitelji energije, zlasti z Rusijo. Pri odzivanju in pogajanjih na področju oskrbe z energijo je treba upoštevati različne posebnosti medsebojnih odvisnosti. Unija ne more nastopati kot udeleženka na energetskem trgu, vendar mora trdno podpirati interese akterjev EU, ker o energiji v več državah dobaviteljicah odločajo zlasti vlade.

| 1.22 | Pri ocenjevanju okvirnih pogojev za izbiro energije je treba analizirati eksterne stroške in učinek subvencij. Skrbno je treba oceniti tudi vplive zdajšnjih in prihodnjih ukrepov podnebne ter okoljske politike na druge cilje energetske politike — konkurenčnost in zanesljivost oskrbe — ter na raznoliko oskrbo z energijo. |
| --- | --- |

1.22

Pri ocenjevanju okvirnih pogojev za izbiro energije je treba analizirati eksterne stroške in učinek subvencij. Skrbno je treba oceniti tudi vplive zdajšnjih in prihodnjih ukrepov podnebne ter okoljske politike na druge cilje energetske politike — konkurenčnost in zanesljivost oskrbe — ter na raznoliko oskrbo z energijo.

| 1.23 | Treba je najti globalno rešitev za podnebno politiko po Kjotu, ki bo vključevala vsaj vse največje onesnaževalce. Sicer ne bo nobenega večjega napredka na področju boja proti podnebnim spremembam, lahko pa bi škodovalo gospodarskemu in socialnemu razvoju EU. |
| --- | --- |

1.23

Treba je najti globalno rešitev za podnebno politiko po Kjotu, ki bo vključevala vsaj vse največje onesnaževalce. Sicer ne bo nobenega večjega napredka na področju boja proti podnebnim spremembam, lahko pa bi škodovalo gospodarskemu in socialnemu razvoju EU.

| 1.24 | Glede na to, kako pomembna je energija za družbo in kakšen izziv predstavlja, je treba povečati prizadevanja na področju raziskav in razvoja ter podporo Evropske unije raziskavam in razvoju na področju energije. Kratkoročno to pomeni neposredna prizadevanja za boljšo energetsko učinkovitost, tehnologije obnovljivih virov, ki še niso pripravljene na trg, tehnologijo čistega premoga in jedrsko varnost. Mnoge tehnologije na področju obnovljivih virov ter za povečanje učinkovitosti je treba še naprej inteligentno razvijati, da bi znižali njihove stroške. Za uresničevanje vizije o energiji iz obnovljivih virov energije, s fuzijo in vodikom je potrebno mnogo osnovnih in dolgoročnih raziskav in razvoja. Do takrat pa je treba spodbujati in podpirati tudi prvine drugih obetavnih prihodnjih vizij. |
| --- | --- |

1.24

Glede na to, kako pomembna je energija za družbo in kakšen izziv predstavlja, je treba povečati prizadevanja na področju raziskav in razvoja ter podporo Evropske unije raziskavam in razvoju na področju energije. Kratkoročno to pomeni neposredna prizadevanja za boljšo energetsko učinkovitost, tehnologije obnovljivih virov, ki še niso pripravljene na trg, tehnologijo čistega premoga in jedrsko varnost. Mnoge tehnologije na področju obnovljivih virov ter za povečanje učinkovitosti je treba še naprej inteligentno razvijati, da bi znižali njihove stroške. Za uresničevanje vizije o energiji iz obnovljivih virov energije, s fuzijo in vodikom je potrebno mnogo osnovnih in dolgoročnih raziskav in razvoja. Do takrat pa je treba spodbujati in podpirati tudi prvine drugih obetavnih prihodnjih vizij.

2.   Uvod

| 2.1 | EESO je od leta 2002 pripravil več mnenj na lastno pobudo ter raziskovalnih mnenj o različnih energetskih virih in tehnologijah — jedrski energiji, obnovljivih virih energije, fosilnih gorivih in energetski učinkovitosti. To mnenje temelji na teh mnenjih, pri čemer se posebej ne sklicuje na podrobnejše informacije in razprave, ki jih je Odbor predstavil v njih. |
| --- | --- |

2.1

EESO je od leta 2002 pripravil več mnenj na lastno pobudo ter raziskovalnih mnenj o različnih energetskih virih in tehnologijah — jedrski energiji, obnovljivih virih energije, fosilnih gorivih in energetski učinkovitosti. To mnenje temelji na teh mnenjih, pri čemer se posebej ne sklicuje na podrobnejše informacije in razprave, ki jih je Odbor predstavil v njih.

| 2.2 | Nemogoče je natančno predvideti razvoj na področju energije. Vse napovedi in vsi scenariji imajo svoje meje. Presenetljivi dogodki ali odločna politična dejanja lahko spremenijo trende. Politična razmišljanja, da ne govorimo o odločitvah, morajo vsekakor temeljiti na poglobljenih informacijah o trenutnem stanju, najboljših možnih napovedih in scenarijih ter tudi razumevanju gonilnih sil, kdaj je treba spremembe pospeševati in kdaj zavirati. To mnenje pravzaprav temelji na scenarijih Mednarodne agencije za energijo (IEA) in Evropske komisije in zajema obdobje do leta 2030. Slika po tem obdobju je precej bolj nejasna. |
| --- | --- |

2.2

Nemogoče je natančno predvideti razvoj na področju energije. Vse napovedi in vsi scenariji imajo svoje meje. Presenetljivi dogodki ali odločna politična dejanja lahko spremenijo trende. Politična razmišljanja, da ne govorimo o odločitvah, morajo vsekakor temeljiti na poglobljenih informacijah o trenutnem stanju, najboljših možnih napovedih in scenarijih ter tudi razumevanju gonilnih sil, kdaj je treba spremembe pospeševati in kdaj zavirati. To mnenje pravzaprav temelji na scenarijih Mednarodne agencije za energijo (IEA) in Evropske komisije in zajema obdobje do leta 2030. Slika po tem obdobju je precej bolj nejasna.

| 2.3 | Odločitve o energetskih virih in tehnologijah sprejemajo vlagatelji, nanje pa lahko vplivajo politične odločitve. EU ne more neposredno posegati v odločitve držav članic v zvezi z energetskimi viri, vendar lahko nanje posredno vpliva s svojimi pooblastili na področju okolja. Države članice bi morale čim bolj spodbujati uporabo svojih domačih virov. Izbire držav članic vzajemno vplivajo ena na drugo. Poleg tega so uporabniki energije v državah članicah, ki na primer nimajo proizvodnje električne energije iz nukleark ali iz premoga, del trga z električno energijo, kjer se uporabljata jedrska energija in energija iz premoga. |
| --- | --- |

2.3

Odločitve o energetskih virih in tehnologijah sprejemajo vlagatelji, nanje pa lahko vplivajo politične odločitve. EU ne more neposredno posegati v odločitve držav članic v zvezi z energetskimi viri, vendar lahko nanje posredno vpliva s svojimi pooblastili na področju okolja. Države članice bi morale čim bolj spodbujati uporabo svojih domačih virov. Izbire držav članic vzajemno vplivajo ena na drugo. Poleg tega so uporabniki energije v državah članicah, ki na primer nimajo proizvodnje električne energije iz nukleark ali iz premoga, del trga z električno energijo, kjer se uporabljata jedrska energija in energija iz premoga.

| 2.4 | Naše ključno vprašanje je: ali je mogoče že zdaj izključiti zdajšnje ali potencialne prihodnje sisteme ali druge možnosti? Z drugimi besedami, ali naše znanje in zaupanje zadoščata za omejitev možnosti, s katerimi naj bi dosegli zastavljene cilje energetske politike — zadostno in zanesljivo oskrbo z energijo, sprejemljive in konkurenčne cene ter manjšo obremenitev za okolje in podnebje? Naš namen je odgovoriti na to vprašanje ter hkrati predstaviti s tem povezane sklepe in priporočila. |
| --- | --- |

2.4

Naše ključno vprašanje je: ali je mogoče že zdaj izključiti zdajšnje ali potencialne prihodnje sisteme ali druge možnosti? Z drugimi besedami, ali naše znanje in zaupanje zadoščata za omejitev možnosti, s katerimi naj bi dosegli zastavljene cilje energetske politike — zadostno in zanesljivo oskrbo z energijo, sprejemljive in konkurenčne cene ter manjšo obremenitev za okolje in podnebje? Naš namen je odgovoriti na to vprašanje ter hkrati predstaviti s tem povezane sklepe in priporočila.

3.   Svetovni razvoj energetskega trga in emisij ogljikovega dioksida

| 3.1 | Prihodnost energije v svetu vpliva na prihodnost energije v Evropi. Poraba energije je danes največja zunaj Evrope in še vedno močno narašča. Naraščajoče svetovno povpraševanje po fosilnih gorivih vpliva na cene in razpoložljivost v Evropi. Spreminjanje cen povzroča spremembe pri izbiri energije, vedenju potrošnikov in podjetij ter usmeritvi prizadevanj na področju raziskav in razvoja. Vse to pa vpliva tudi na stanje v EU. Zato je pomembno imeti celotno globalno sliko prihodnosti energije kot podlago pri obravnavanju možnosti, ki jih ima Evropa. Mednarodna agencija za energijo (IEA) predstavlja svoja stališča o svetovni prihodnosti energije v Izgledih o energiji v svetu 2004 (World Energy Outlook 2004) z dvema scenarijema od leta 2004 do leta 2030.

  Referenčni scenarij (WEO-R04) upošteva tiste vladne politike in ukrepe, ki so bili predpisani ali sprejeti do sredine leta 2004. Svetovni alternativni scenarij (WEO-A04) analizira, kako bi se lahko razvijal svetovni energetski trg, če bi države po svetu sprejele vrsto politik in ukrepov, ki jih trenutno obravnavajo ali za katere lahko upravičeno pričakujemo, da se bodo izvajali v načrtovanem obdobju. Referenčni in alternativni scenarij sta bila delno posodobljena v Izgledih o energiji v svetu 2005 (WEO-R05, WEO-A05) Mednarodne agencije za energijo. |
| --- | --- |

3.1

Prihodnost energije v svetu vpliva na prihodnost energije v Evropi. Poraba energije je danes največja zunaj Evrope in še vedno močno narašča. Naraščajoče svetovno povpraševanje po fosilnih gorivih vpliva na cene in razpoložljivost v Evropi. Spreminjanje cen povzroča spremembe pri izbiri energije, vedenju potrošnikov in podjetij ter usmeritvi prizadevanj na področju raziskav in razvoja. Vse to pa vpliva tudi na stanje v EU. Zato je pomembno imeti celotno globalno sliko prihodnosti energije kot podlago pri obravnavanju možnosti, ki jih ima Evropa. Mednarodna agencija za energijo (IEA) predstavlja svoja stališča o svetovni prihodnosti energije v Izgledih o energiji v svetu 2004 (World Energy Outlook 2004) z dvema scenarijema od leta 2004 do leta 2030.

Referenčni scenarij (WEO-R04) upošteva tiste vladne politike in ukrepe, ki so bili predpisani ali sprejeti do sredine leta 2004. Svetovni alternativni scenarij (WEO-A04) analizira, kako bi se lahko razvijal svetovni energetski trg, če bi države po svetu sprejele vrsto politik in ukrepov, ki jih trenutno obravnavajo ali za katere lahko upravičeno pričakujemo, da se bodo izvajali v načrtovanem obdobju. Referenčni in alternativni scenarij sta bila delno posodobljena v Izgledih o energiji v svetu 2005 (WEO-R05, WEO-A05) Mednarodne agencije za energijo.

| 3.2 | Svetovno povpraševanje po primarni energiji v scenariju WEO-R05 se bo od leta 2002 do 2030 po predvidevanjih povečalo za 52 %. Več kot dve tretjini tega povečanja bo prišlo iz držav v razvoju. Letna stopnja rasti povpraševanja po energiji (1,6 %) se bo zmanjšala glede na raven 2,1 % v zadnjih treh desetletjih. Prometni sektor in sektor proizvodnje električne energije bosta porabljala vedno večji delež svetovne energije. Svetovna poraba električne energije se bo v tem obdobju podvojila. |
| --- | --- |

3.2

Svetovno povpraševanje po primarni energiji v scenariju WEO-R05 se bo od leta 2002 do 2030 po predvidevanjih povečalo za 52 %. Več kot dve tretjini tega povečanja bo prišlo iz držav v razvoju. Letna stopnja rasti povpraševanja po energiji (1,6 %) se bo zmanjšala glede na raven 2,1 % v zadnjih treh desetletjih. Prometni sektor in sektor proizvodnje električne energije bosta porabljala vedno večji delež svetovne energije. Svetovna poraba električne energije se bo v tem obdobju podvojila.

| 3.3 | V scenariju WEO-A05 naj bi bilo svetovno povpraševanje po energiji 10 % manjše kot v scenariju WEO-R05. |
| --- | --- |

3.3

V scenariju WEO-A05 naj bi bilo svetovno povpraševanje po energiji 10 % manjše kot v scenariju WEO-R05.

| 3.4 | Poraba energije v sektorjih končnih porabnikov energije se bo do leta 2030 povečala za 1,6 % letno (WEO-R04). Najhitreje bo naraščalo povpraševanje v prometnem sektorju in sicer za 2,1 % na leto. Poraba v gospodinjstvih in storitvenem sektorju bo naraščala povprečno za 1,5 % letno, prav toliko pa tudi v industriji. |
| --- | --- |

3.4

Poraba energije v sektorjih končnih porabnikov energije se bo do leta 2030 povečala za 1,6 % letno (WEO-R04). Najhitreje bo naraščalo povpraševanje v prometnem sektorju in sicer za 2,1 % na leto. Poraba v gospodinjstvih in storitvenem sektorju bo naraščala povprečno za 1,5 % letno, prav toliko pa tudi v industriji.

| 3.5 | Svetovno povpraševanje po električni energiji se bo po scenariju WEO-R04 med letoma 2002 in 2030 podvojilo. Največje sektorsko povečanje porabe električne energije bo v gospodinjskem sektorju (119 %), sledila mu bosta storitveni sektor (97 %) in industrija (86 %). Za načrtovano povečanje povpraševanja po električni energiji in zamenjavo starajoče se infrastrukture bo potrebno okoli 4.800 GW nove zmogljivosti ali skoraj 10.000 novih naprav. |
| --- | --- |

3.5

Svetovno povpraševanje po električni energiji se bo po scenariju WEO-R04 med letoma 2002 in 2030 podvojilo. Največje sektorsko povečanje porabe električne energije bo v gospodinjskem sektorju (119 %), sledila mu bosta storitveni sektor (97 %) in industrija (86 %). Za načrtovano povečanje povpraševanja po električni energiji in zamenjavo starajoče se infrastrukture bo potrebno okoli 4.800 GW nove zmogljivosti ali skoraj 10.000 novih naprav.

| 3.6 | Fosilna goriva bodo glede na scenarij WEO-R05 še naprej prevladovala v svetovni rabi energije. Predstavljala bodo okoli 83 % povečanja povpraševanja po svetovni primarni energiji. Delež jedrske energije se bo zmanjšal iz 6,4 % na 4,7 %, medtem ko se bo delež obnovljivih virov energije predvidoma povečal iz 13 % na 14 %.
  Po scenariju WEO-A04 bo povpraševanje po fosilnih gorivih v letu 2030 za 14 % nižje kot po scenariju WEO-R04, medtem ko se bo uporaba jedrske energije povečala za 14 %, uporaba nevodnih obnovljivih virov energije (razen biomase) pa se bo povečala za 27 %. |
| --- | --- |

3.6

Fosilna goriva bodo glede na scenarij WEO-R05 še naprej prevladovala v svetovni rabi energije. Predstavljala bodo okoli 83 % povečanja povpraševanja po svetovni primarni energiji. Delež jedrske energije se bo zmanjšal iz 6,4 % na 4,7 %, medtem ko se bo delež obnovljivih virov energije predvidoma povečal iz 13 % na 14 %.

Po scenariju WEO-A04 bo povpraševanje po fosilnih gorivih v letu 2030 za 14 % nižje kot po scenariju WEO-R04, medtem ko se bo uporaba jedrske energije povečala za 14 %, uporaba nevodnih obnovljivih virov energije (razen biomase) pa se bo povečala za 27 %.

| 3.7 | Nafta bo ostala edino najpomembnejše gorivo. Svetovno povpraševanje po nafti se bo do leta 2030 povečevalo za 1,4 % letno (WEO-R05). Svetovni tržni delež OPEC se bo z 39 % v letu 2004 povečal na 50 % v letu 2030. Medregionalno neto trgovanje z nafto se bo v tem obdobju več kot podvojilo. Najbolj se bo povečal izvoz z Bližnjega vzhoda.
  Primarno povpraševanje po nafti je v scenariju WEO-A04 11 % nižje kot v scenariju WEO-R04. |
| --- | --- |

3.7

Nafta bo ostala edino najpomembnejše gorivo. Svetovno povpraševanje po nafti se bo do leta 2030 povečevalo za 1,4 % letno (WEO-R05). Svetovni tržni delež OPEC se bo z 39 % v letu 2004 povečal na 50 % v letu 2030. Medregionalno neto trgovanje z nafto se bo v tem obdobju več kot podvojilo. Najbolj se bo povečal izvoz z Bližnjega vzhoda.

Primarno povpraševanje po nafti je v scenariju WEO-A04 11 % nižje kot v scenariju WEO-R04.

| 3.8 | Povpraševanje po zemeljskem plinu bo naraščalo z enakomerno 2,1-odstotno letno stopnjo (WEO-R05). Poraba zemeljskega plina se bo od leta 2003 do 2030 povečala za tri četrtine. Obrati za proizvodnjo sintetičnih tekočih goriv bodo glavni novi trg za zemeljski plin in bodo omogočili uporabo nahajališč, ki so daleč od tradicionalnih trgov. Pridobivanje se bo najbolj povečalo v Rusiji in na Bližnjem vzhodu.
  Povpraševanje po plinu naj bi bilo 10 % manjše v WEO-A04. |
| --- | --- |

3.8

Povpraševanje po zemeljskem plinu bo naraščalo z enakomerno 2,1-odstotno letno stopnjo (WEO-R05). Poraba zemeljskega plina se bo od leta 2003 do 2030 povečala za tri četrtine. Obrati za proizvodnjo sintetičnih tekočih goriv bodo glavni novi trg za zemeljski plin in bodo omogočili uporabo nahajališč, ki so daleč od tradicionalnih trgov. Pridobivanje se bo najbolj povečalo v Rusiji in na Bližnjem vzhodu.

Povpraševanje po plinu naj bi bilo 10 % manjše v WEO-A04.

| 3.9 | Premog bo še naprej imel ključno vlogo v svetovni kombinaciji energetskih virov s povprečno letno stopnjo povečanja za 1,4 % (WEO-R05). Povpraševanje po premogu se bo najbolj povečalo v azijskih državah v razvoju. Sektor električne energije bo predstavljal več kot 95 % povečanja. V državah OECD je več kot 40 % svetovnih zalog premoga, kar glede na zdajšnje stopnje izkopavanja ustreza skoraj 200 letom izkopavanja.
  Povpraševanje po premogu naj bi bilo v letu 2030 skoraj za četrtino manjše po alternativnem scenariju kot po referenčnem scenariju. |
| --- | --- |

3.9

Premog bo še naprej imel ključno vlogo v svetovni kombinaciji energetskih virov s povprečno letno stopnjo povečanja za 1,4 % (WEO-R05). Povpraševanje po premogu se bo najbolj povečalo v azijskih državah v razvoju. Sektor električne energije bo predstavljal več kot 95 % povečanja. V državah OECD je več kot 40 % svetovnih zalog premoga, kar glede na zdajšnje stopnje izkopavanja ustreza skoraj 200 letom izkopavanja.

Povpraševanje po premogu naj bi bilo v letu 2030 skoraj za četrtino manjše po alternativnem scenariju kot po referenčnem scenariju.

| 3.10 | Svetovne emisije ogljikovega dioksida se bodo glede na scenarij WEO-R05 v obdobju 2003–2030 povečevale za 1,6 % letno. Skoraj 70 % povečanja bodo prispevale države v razvoju. Pridobivanje električne energije bo po pričakovanjih prineslo okoli polovico povečanja svetovnih emisij. Prometni sektor ostaja drugi največji vir emisij ogljikovega dioksida na svetu.
  V scenariju WEO-A05 so emisije ogljikovega dioksida leta 2030 za 16 % nižje kot v referenčnem scenariju. Letna stopnja rasti naj bi se v projekcijskem obdobju zmanjšala na 1,1 %. |
| --- | --- |

3.10

Svetovne emisije ogljikovega dioksida se bodo glede na scenarij WEO-R05 v obdobju 2003–2030 povečevale za 1,6 % letno. Skoraj 70 % povečanja bodo prispevale države v razvoju. Pridobivanje električne energije bo po pričakovanjih prineslo okoli polovico povečanja svetovnih emisij. Prometni sektor ostaja drugi največji vir emisij ogljikovega dioksida na svetu.

V scenariju WEO-A05 so emisije ogljikovega dioksida leta 2030 za 16 % nižje kot v referenčnem scenariju. Letna stopnja rasti naj bi se v projekcijskem obdobju zmanjšala na 1,1 %.

4.   Razvoj energetskega trga in emisij ogljikovega dioksida v EU

| 4.1 | Evropska komisija je pripravila številne scenarije o prihodnosti energije EU na podlagi različnih hipotez. V tem poglavju sta predstavljena dva različna scenarija. Osnovni scenarij 2005 (Baseline 2005 scenario, BL05) kaže prihodnost na podlagi sedanjih trendov ter političnih ukrepov EU in držav članic, ki so bili sprejeti pred koncem leta 2004. Cilj scenarija Visoke stopnje energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije (High levels of energy efficiency and renewables HLEER-04) je spodbujanje energetskih in okoljskih vplivov uspešnega izvajanja močnih politik na področju energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije, v kolikor je mogoče oblikovati takšne ukrepe. Scenarij HLEER-04 ni bil posodobljen, tako da so primerjave narejene glede na osnovni scenarij 2004 (BL-04), torej obeh scenarijev ni mogoče neposredno primerjati med seboj. Komisija ni predstavila izračunov glede na razlike v stroških med scenarijema BL in HLEER. |
| --- | --- |

4.1

Evropska komisija je pripravila številne scenarije o prihodnosti energije EU na podlagi različnih hipotez. V tem poglavju sta predstavljena dva različna scenarija. Osnovni scenarij 2005 (Baseline 2005 scenario, BL05) kaže prihodnost na podlagi sedanjih trendov ter političnih ukrepov EU in držav članic, ki so bili sprejeti pred koncem leta 2004. Cilj scenarija Visoke stopnje energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije (High levels of energy efficiency and renewables HLEER-04) je spodbujanje energetskih in okoljskih vplivov uspešnega izvajanja močnih politik na področju energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije, v kolikor je mogoče oblikovati takšne ukrepe. Scenarij HLEER-04 ni bil posodobljen, tako da so primerjave narejene glede na osnovni scenarij 2004 (BL-04), torej obeh scenarijev ni mogoče neposredno primerjati med seboj. Komisija ni predstavila izračunov glede na razlike v stroških med scenarijema BL in HLEER.

| 4.2 | Leta 2000 je uporabo primarne energije v sedanji EU-25 sestavljala 18-odstotna uporaba trdnih goriv (predvsem premog), 37-odstotna uporaba tekočih goriv (nafta), 24-odstotna uporaba zemeljskega plina, 14-odstotna uporaba jedrskih in 7-odstotna uporaba obnovljivih energetskih virov. 29 % električne energije se je pridobivalo iz črnega in rjavega premoga, 20 % iz plina, 31 % iz jedrske energije, 15 % iz obnovljivih virov energije (vključno z velikimi hidroelektrarnami) in 5 % iz naftnih proizvodov. |
| --- | --- |

4.2

Leta 2000 je uporabo primarne energije v sedanji EU-25 sestavljala 18-odstotna uporaba trdnih goriv (predvsem premog), 37-odstotna uporaba tekočih goriv (nafta), 24-odstotna uporaba zemeljskega plina, 14-odstotna uporaba jedrskih in 7-odstotna uporaba obnovljivih energetskih virov. 29 % električne energije se je pridobivalo iz črnega in rjavega premoga, 20 % iz plina, 31 % iz jedrske energije, 15 % iz obnovljivih virov energije (vključno z velikimi hidroelektrarnami) in 5 % iz naftnih proizvodov.

| 4.3 | Povpraševanje po primarni energiji v EU bo glede na predvidevanja v scenariju BL-05 leta 2030 15 % večje kot je bilo leta 2000 (+0,5 letno), z 79 % stopnjo rasti BDP. Iz scenarija BL-05 je razvidno, da povpraševanje po energiji ni več tako tesno vezano na rast BDP. Energetska intenzivnost (razmerje med porabo energije in BDP) se izboljšuje za 1,5 % letno.
  Glede na predvidevanja scenarija HLEER-04 bo leta 2030 potreba po primarni energiji 14,1 % nižja kot predvideva scenarij BL-04, vendar še vedno precej nad stopnjo iz leta 2000. |
| --- | --- |

4.3

Povpraševanje po primarni energiji v EU bo glede na predvidevanja v scenariju BL-05 leta 2030 15 % večje kot je bilo leta 2000 (+0,5 letno), z 79 % stopnjo rasti BDP. Iz scenarija BL-05 je razvidno, da povpraševanje po energiji ni več tako tesno vezano na rast BDP. Energetska intenzivnost (razmerje med porabo energije in BDP) se izboljšuje za 1,5 % letno.

Glede na predvidevanja scenarija HLEER-04 bo leta 2030 potreba po primarni energiji 14,1 % nižja kot predvideva scenarij BL-04, vendar še vedno precej nad stopnjo iz leta 2000.

| 4.4 | Za uporabo energije v sektorjih končnih uporabnikov se predvideva, da bo do leta 2030 narasla za 25 % (BL-05). Povpraševanje po energiji v storitvenem sektorju bo v letu 2030 predvidoma 49 % večje kot je bilo leta 2000. Ta razvoj pospešuje naraščajoče povpraševanje po električni energiji. Povpraševanje po energiji v gospodinjstvih pa naj bi se med letoma 2000 in 2030 povečevalo za 29 %. Leta 2030 bo povpraševanje po energiji v sektorju prometa predvidoma 21 %, v industriji pa 19 % večje kot v letu 2000.
  V scenariju HLEER-04 pa je potreba po energiji, predvidena za leto 2030, 10,9 % nižja kot v scenariju BL-04. |
| --- | --- |

4.4

Za uporabo energije v sektorjih končnih uporabnikov se predvideva, da bo do leta 2030 narasla za 25 % (BL-05). Povpraševanje po energiji v storitvenem sektorju bo v letu 2030 predvidoma 49 % večje kot je bilo leta 2000. Ta razvoj pospešuje naraščajoče povpraševanje po električni energiji. Povpraševanje po energiji v gospodinjstvih pa naj bi se med letoma 2000 in 2030 povečevalo za 29 %. Leta 2030 bo povpraševanje po energiji v sektorju prometa predvidoma 21 %, v industriji pa 19 % večje kot v letu 2000.

V scenariju HLEER-04 pa je potreba po energiji, predvidena za leto 2030, 10,9 % nižja kot v scenariju BL-04.

| 4.5 | Povpraševanje po električni energiji v EU se bo med letoma 2005 in 2030 povečalo za 43 % (BL-05). Rast povpraševanja bo zlasti hitra v sektorju gospodinjstev (62 %), sledila mu bosta terciarni sektor (53 %) in industrija (26 %). |
| --- | --- |

4.5

Povpraševanje po električni energiji v EU se bo med letoma 2005 in 2030 povečalo za 43 % (BL-05). Rast povpraševanja bo zlasti hitra v sektorju gospodinjstev (62 %), sledila mu bosta terciarni sektor (53 %) in industrija (26 %).

| 4.6 | Pričakuje se, da se bo proizvodnja električne energije v EU med letoma 2000 in 2030 povečala za 51 % (BL-05). Naraščajoč delež električne energije bo proizveden v obliki soproizvodnje električne energije in toplote (povečanje do skoraj 10 odstotnih točk za dosego 24-odstotnega deleža soproizvodnje električne energije in toplote v letu 2030). Struktura proizvodnje električne energije se močno spreminja v korist obnovljivih virov energije in zemeljskega plina, medtem ko jedrska energija in trdna goriva izgubljajo tržni delež.
  Po scenariju HLEER-04 naj bi bila celotna proizvodnja električne energije v letu 2030 za 16 % nižja kot po scenariju BL-04. V absolutnih vrednostih se delež trdnih goriv in jedrske energije pri proizvodnji električne energije zmanjšuje v podobni meri (-9,3 % po scenariju BL-04 v letu 2030). |
| --- | --- |

4.6

Pričakuje se, da se bo proizvodnja električne energije v EU med letoma 2000 in 2030 povečala za 51 % (BL-05). Naraščajoč delež električne energije bo proizveden v obliki soproizvodnje električne energije in toplote (povečanje do skoraj 10 odstotnih točk za dosego 24-odstotnega deleža soproizvodnje električne energije in toplote v letu 2030). Struktura proizvodnje električne energije se močno spreminja v korist obnovljivih virov energije in zemeljskega plina, medtem ko jedrska energija in trdna goriva izgubljajo tržni delež.

Po scenariju HLEER-04 naj bi bila celotna proizvodnja električne energije v letu 2030 za 16 % nižja kot po scenariju BL-04. V absolutnih vrednostih se delež trdnih goriv in jedrske energije pri proizvodnji električne energije zmanjšuje v podobni meri (-9,3 % po scenariju BL-04 v letu 2030).

| 4.7 | Nafta ostaja najpomembnejše gorivo, čeprav njena poraba v letu 2030 ne bi smela presegati zdajšnje ravni (BL-05). Pričakuje se, da se bo po občutnem povečanju, ki smo ga že zabeležili v 90-ih letih, povpraševanje po zemeljskem plinu znatno povečalo (38 % do leta 2030). Predviden je manjši upad trdnih goriv do leta 2020 in nato, zaradi visokih cen nafte in plina ter opuščanja jedrske energije v nekaterih državah članicah, ponovni porast do leta 2030 skoraj do zdajšnje ravni.
  V scenariju HLEER-04 se bo prihodnje povpraševanje po fosilnih gorivih bistveno zmanjšalo zaradi manjše potrebe po energiji v povezavi z ukrepi za spodbujanje obnovljivih virov energije. Največji upad bodo doživela trdna goriva (-37,5 % v primerjavi s scenarijem BL-04). |
| --- | --- |

4.7

Nafta ostaja najpomembnejše gorivo, čeprav njena poraba v letu 2030 ne bi smela presegati zdajšnje ravni (BL-05). Pričakuje se, da se bo po občutnem povečanju, ki smo ga že zabeležili v 90-ih letih, povpraševanje po zemeljskem plinu znatno povečalo (38 % do leta 2030). Predviden je manjši upad trdnih goriv do leta 2020 in nato, zaradi visokih cen nafte in plina ter opuščanja jedrske energije v nekaterih državah članicah, ponovni porast do leta 2030 skoraj do zdajšnje ravni.

V scenariju HLEER-04 se bo prihodnje povpraševanje po fosilnih gorivih bistveno zmanjšalo zaradi manjše potrebe po energiji v povezavi z ukrepi za spodbujanje obnovljivih virov energije. Največji upad bodo doživela trdna goriva (-37,5 % v primerjavi s scenarijem BL-04).

| 4.8 | Relativno gledano se obnovljivi viri energije po scenariju BL-05 povečujejo bolj kot druga goriva (njihov delež se bo od danes do leta 2030 več kot podvojil). K pokrivanju naraščajočega povpraševanja po energiji prispevajo skoraj toliko kot zemeljski plin.
  V scenariju HLEER-04 ukrepi za spodbujanje obnovljivih virov energije prispevajo k velikemu povečanju distribucije teh virov v energetskem sistemu EU-25. Povečanje bo leta 2030 za 43,3 % nad stopnjo v scenariju BL-04. |
| --- | --- |

4.8

Relativno gledano se obnovljivi viri energije po scenariju BL-05 povečujejo bolj kot druga goriva (njihov delež se bo od danes do leta 2030 več kot podvojil). K pokrivanju naraščajočega povpraševanja po energiji prispevajo skoraj toliko kot zemeljski plin.

V scenariju HLEER-04 ukrepi za spodbujanje obnovljivih virov energije prispevajo k velikemu povečanju distribucije teh virov v energetskem sistemu EU-25. Povečanje bo leta 2030 za 43,3 % nad stopnjo v scenariju BL-04.

| 4.9 | Povpraševanje po jedrski energiji je po scenariju BL-05 leta 2030 nekoliko manjše, kot je bilo leta 2000 (-11 %) zaradi političnih odločitev o opuščanju jedrske energije v nekaterih starih državah članicah in varnostnih problemov, ki se pojavljajo v elektrarnah v nekaterih novih državah članicah.
  V scenariju HLEER-04 je delež jedrske energije 19,9 % manjši kot v scenariju BL-04. |
| --- | --- |

4.9

Povpraševanje po jedrski energiji je po scenariju BL-05 leta 2030 nekoliko manjše, kot je bilo leta 2000 (-11 %) zaradi političnih odločitev o opuščanju jedrske energije v nekaterih starih državah članicah in varnostnih problemov, ki se pojavljajo v elektrarnah v nekaterih novih državah članicah.

V scenariju HLEER-04 je delež jedrske energije 19,9 % manjši kot v scenariju BL-04.

| 4.10 | Odvisnost od uvoza bo do leta 2030 še naprej naraščala in dosegla 65 %, kar je skoraj 15 odstotnih točk nad današnjo stopnjo (BL-05). Pri nafti bo odvisnost od uvoza še naprej najvišja in bo leta 2030 dosegla 94 %. Pri zemeljskem plinu bo do leta 2030 odvisnost od uvoza, ki je danes nekoliko nad 50 %, narasla na 84 %. Podobno bo tudi oskrba s trdnimi gorivi vedno bolj odvisna od uvoza, saj bo leta 2030 dosegla 59 %.
  V scenariju HLEER-04 je odvisnost od uvoza 4–6 % manjša kot v scenariju BL-04. |
| --- | --- |

4.10

Odvisnost od uvoza bo do leta 2030 še naprej naraščala in dosegla 65 %, kar je skoraj 15 odstotnih točk nad današnjo stopnjo (BL-05). Pri nafti bo odvisnost od uvoza še naprej najvišja in bo leta 2030 dosegla 94 %. Pri zemeljskem plinu bo do leta 2030 odvisnost od uvoza, ki je danes nekoliko nad 50 %, narasla na 84 %. Podobno bo tudi oskrba s trdnimi gorivi vedno bolj odvisna od uvoza, saj bo leta 2030 dosegla 59 %.

V scenariju HLEER-04 je odvisnost od uvoza 4–6 % manjša kot v scenariju BL-04.

| 4.11 | Emisije ogljikovega dioksida so se med leti 1990 in 2000 zmanjšale. Danes so ponovno na stopnji iz leta 1990. Predvideno je, da se bodo emisije ogljikovega dioksida povečale toliko, da bodo leta 2010 za 3 % presegale stopnjo iz leta 1990, leta 2030 pa za 5 %. Dolgoročno gledano zmerno nadaljnje naraščanje emisij ogljikovega dioksida odraža nizko rast porabe energije ter precej pomembno vlogo obnovljivih virov energije in jedrske energije brez emisij ogljikovega dioksida.
  V scenariju HLEER-04 so emisije ogljikovega dioksida znatno nižje od napovedi iz scenarija BL-04 (-11,9 % pod stopnjami iz scenarija BL-04 leta 2010 in -22,5 % leta 2030). To pomeni zmanjšanje za skoraj 10 % glede na leto 2000. |
| --- | --- |

4.11

Emisije ogljikovega dioksida so se med leti 1990 in 2000 zmanjšale. Danes so ponovno na stopnji iz leta 1990. Predvideno je, da se bodo emisije ogljikovega dioksida povečale toliko, da bodo leta 2010 za 3 % presegale stopnjo iz leta 1990, leta 2030 pa za 5 %. Dolgoročno gledano zmerno nadaljnje naraščanje emisij ogljikovega dioksida odraža nizko rast porabe energije ter precej pomembno vlogo obnovljivih virov energije in jedrske energije brez emisij ogljikovega dioksida.

V scenariju HLEER-04 so emisije ogljikovega dioksida znatno nižje od napovedi iz scenarija BL-04 (-11,9 % pod stopnjami iz scenarija BL-04 leta 2010 in -22,5 % leta 2030). To pomeni zmanjšanje za skoraj 10 % glede na leto 2000.

5.   Politični izzivi

5.1   Gibanje cen

| 5.1.1 | Splošno povišanje cen, ki je pogojeno s povpraševanjem, nima močnega vpliva na nacionalna gospodarstva — čeprav prizadene potrošnike —, če višje cene ustvarjajo povpraševanje v državah proizvajalkah. Povišanje cen v enem gospodarskem sektorju, kot sedaj na primer na področju električne energije, škoduje potrošnikom in konkurenčnosti. Višje cene dolgoročno spremenijo konkurenčni položaj različnih virov energije in tehnologije, donosnost ukrepov za učinkovitost ter vedenje na splošno. |
| --- | --- |

5.1.1

Splošno povišanje cen, ki je pogojeno s povpraševanjem, nima močnega vpliva na nacionalna gospodarstva — čeprav prizadene potrošnike —, če višje cene ustvarjajo povpraševanje v državah proizvajalkah. Povišanje cen v enem gospodarskem sektorju, kot sedaj na primer na področju električne energije, škoduje potrošnikom in konkurenčnosti. Višje cene dolgoročno spremenijo konkurenčni položaj različnih virov energije in tehnologije, donosnost ukrepov za učinkovitost ter vedenje na splošno.

| 5.1.2 | Cene nafte in naftnih derivatov so se v zadnjih letih močno povečale. V prihodnjih letih lahko ostanejo cene visoke ali se celo zvišajo zaradi več razlogov, predvsem:






  — | močnega pritiska povpraševanja iz azijskih držav s hitro gospodarsko rastjo, |
| --- | --- | --- |

5.1.2

Cene nafte in naftnih derivatov so se v zadnjih letih močno povečale. V prihodnjih letih lahko ostanejo cene visoke ali se celo zvišajo zaradi več razlogov, predvsem:

—

močnega pritiska povpraševanja iz azijskih držav s hitro gospodarsko rastjo,

| — | premajhnih naložb v infrastrukturo za oskrbo in |
| --- | --- |

—

premajhnih naložb v infrastrukturo za oskrbo in

| — | geopolitičnih dejavnikov ter politične nestabilnosti. |
| --- | --- |

—

geopolitičnih dejavnikov ter politične nestabilnosti.

| 5.1.3 | Cene plina so se po povišanju cen nafte močno povišale v vseh regijah. V Evropi so cene plina običajno vezane na cene nafte. Ker je evropska oskrba osredotočena predvsem na Rusijo in Norveško ter ker utekočinjeni zemeljski plin verjetno še ne bo kmalu konkurenčen, bo ta povezava med cenami ostala. Konkurenca med različnimi dobavitelji na trgu plina bi lahko zmanjšala pritisk na cene plina, vendar bi ta učinek v veliki meri izničili vedno večji stroški dobave. |
| --- | --- |

5.1.3

Cene plina so se po povišanju cen nafte močno povišale v vseh regijah. V Evropi so cene plina običajno vezane na cene nafte. Ker je evropska oskrba osredotočena predvsem na Rusijo in Norveško ter ker utekočinjeni zemeljski plin verjetno še ne bo kmalu konkurenčen, bo ta povezava med cenami ostala. Konkurenca med različnimi dobavitelji na trgu plina bi lahko zmanjšala pritisk na cene plina, vendar bi ta učinek v veliki meri izničili vedno večji stroški dobave.

| 5.1.4 | Cene premoga bodo dolgoročno verjetno ostale zmerne, ker več tržnih osnov ostaja nespremenjenih. Obstoječih in možnih dobaviteljev je veliko, trg je še vedno visoko konkurenčen in za cene premoga se pričakuje, da bodo ostale nizke v primerjavi s cenami ostalih virov primarne energije. |
| --- | --- |

5.1.4

Cene premoga bodo dolgoročno verjetno ostale zmerne, ker več tržnih osnov ostaja nespremenjenih. Obstoječih in možnih dobaviteljev je veliko, trg je še vedno visoko konkurenčen in za cene premoga se pričakuje, da bodo ostale nizke v primerjavi s cenami ostalih virov primarne energije.

| 5.1.5 | Investicijski stroški obnovljivih virov energije se bodo po predvidevanjih v prihodnosti zmanjšali. Najhitrejše zmanjšanje je pričakovati pri stroških fotovoltaične energije, ki je danes kapitalsko najbolj intenziven energetski sistem. Znatna zmanjšanja se pričakujejo tudi pri investicijskih stroških za tehnologijo pridobivanja energije iz morskih vetrnih elektrarn, sončne termične energije ter energije plimovanja in valovanja. Stroški vodne energije na splošno so nizki in stabilni, potencial za gradnjo novih hidroelektrarn je omejen, nove naprave pa vedno dražje. |
| --- | --- |

5.1.5

Investicijski stroški obnovljivih virov energije se bodo po predvidevanjih v prihodnosti zmanjšali. Najhitrejše zmanjšanje je pričakovati pri stroških fotovoltaične energije, ki je danes kapitalsko najbolj intenziven energetski sistem. Znatna zmanjšanja se pričakujejo tudi pri investicijskih stroških za tehnologijo pridobivanja energije iz morskih vetrnih elektrarn, sončne termične energije ter energije plimovanja in valovanja. Stroški vodne energije na splošno so nizki in stabilni, potencial za gradnjo novih hidroelektrarn je omejen, nove naprave pa vedno dražje.

| 5.1.6 | Cene električne energije so se v EU zvišale iz več razlogov. Višje cene plina vplivajo na cene električne energije v večini delov EU, kjer se plin uporablja kot gorivo za proizvajanje elektrike, tudi če se uporablja samo kot dodatno gorivo. Zvišanja cen iz elektrarn na premog pa je le težko mogoče utemeljevati z rastočimi cenami surovin. Vedno tesnejše usklajevanje dobave in povpraševanja se že kaže na cenah. Podjetja za oskrbo z energijo zvišanja cen delno utemeljujejo s trgovanjem z emisijskimi pravicami, v katerem „vrednost“ emisijskih pravic vključujejo v maloprodajno ceno, čeprav so jim bile emisijske pravice dodeljene brezplačno. V nekaterih primerih so cene električne energije povišali ukrepi za spodbujanje obnovljivih virov energije, pa tudi davki in druge dajatve. Poleg tega Komisija zdaj preiskuje, ali je nezadostna konkurenčnost na trgu električne energije negativno vplivala na cene. |
| --- | --- |

5.1.6

Cene električne energije so se v EU zvišale iz več razlogov. Višje cene plina vplivajo na cene električne energije v večini delov EU, kjer se plin uporablja kot gorivo za proizvajanje elektrike, tudi če se uporablja samo kot dodatno gorivo. Zvišanja cen iz elektrarn na premog pa je le težko mogoče utemeljevati z rastočimi cenami surovin. Vedno tesnejše usklajevanje dobave in povpraševanja se že kaže na cenah. Podjetja za oskrbo z energijo zvišanja cen delno utemeljujejo s trgovanjem z emisijskimi pravicami, v katerem „vrednost“ emisijskih pravic vključujejo v maloprodajno ceno, čeprav so jim bile emisijske pravice dodeljene brezplačno. V nekaterih primerih so cene električne energije povišali ukrepi za spodbujanje obnovljivih virov energije, pa tudi davki in druge dajatve. Poleg tega Komisija zdaj preiskuje, ali je nezadostna konkurenčnost na trgu električne energije negativno vplivala na cene.

5.2   Zanesljivost oskrbe

| 5.2.1 | V zeleni knjigi o varnosti oskrbe je Komisija poudarila resno zaskrbljenost v zvezi s tem vprašanjem. Po napovedih naj bi se odvisnost EU od zunanjih virov energije v treh desetletjih povečala s 50 % na 70 %. V mnenju o Zeleni knjigi je EESO (2) izrazil enako skrb. Danes je vprašanje zanesljivosti oskrbe še bolj pereč problem. |
| --- | --- |

5.2.1

V zeleni knjigi o varnosti oskrbe je Komisija poudarila resno zaskrbljenost v zvezi s tem vprašanjem. Po napovedih naj bi se odvisnost EU od zunanjih virov energije v treh desetletjih povečala s 50 % na 70 %. V mnenju o Zeleni knjigi je EESO (2) izrazil enako skrb. Danes je vprašanje zanesljivosti oskrbe še bolj pereč problem.

| 5.2.2 | Odvisnost od uvoza nafte iz zunanjih virov je vse večja in vse bolj osredotočena na Bližnji vzhod. Tudi vse večje povpraševanje po plinu povečuje odvisnost od zunanjih virov, ki je v tem primeru osredotočena na Rusijo. Dodatno skrb povzroča prenos prek dolgih plinovodov, ki pogosto prečkajo politično nestabilne regije. |
| --- | --- |

5.2.2

Odvisnost od uvoza nafte iz zunanjih virov je vse večja in vse bolj osredotočena na Bližnji vzhod. Tudi vse večje povpraševanje po plinu povečuje odvisnost od zunanjih virov, ki je v tem primeru osredotočena na Rusijo. Dodatno skrb povzroča prenos prek dolgih plinovodov, ki pogosto prečkajo politično nestabilne regije.

| 5.2.3 | Nekateri izpadi omrežja so pozornost usmerili, poleg k vodstvenim in nekaterim regulativnim težavam, k nezadostnim naložbam glede na vse večje zahteve po prenosu in prenosne razdalje. Medsebojna povezanost električnega in plinovodnega omrežja v Evropi je napredovala, vendar pa obstajajo pomembne strukturne pomanjkljivosti med državami članicami. Ureditev omrežij mora spodbujati varnost, kakovost in zadostne naložbe. |
| --- | --- |

5.2.3

Nekateri izpadi omrežja so pozornost usmerili, poleg k vodstvenim in nekaterim regulativnim težavam, k nezadostnim naložbam glede na vse večje zahteve po prenosu in prenosne razdalje. Medsebojna povezanost električnega in plinovodnega omrežja v Evropi je napredovala, vendar pa obstajajo pomembne strukturne pomanjkljivosti med državami članicami. Ureditev omrežij mora spodbujati varnost, kakovost in zadostne naložbe.

| 5.2.4 | V zadnjih dveh desetletjih so bile naložbe v elektrarne in rafinerije nafte nizke. Na področju električne energije se končuje obdobje presežkov zmogljivosti in do leta 2030 so potrebne naložbe v proizvodno zmogljivost električne energije z močjo 600-750 GW, da bi zadovoljili naraščajočo potrebo po električni energiji in nadomestili zastarele elektrarne. Potrebo po naložbah v dodatno proizvodno zmogljivost, zlasti za konično obremenitev, bi bilo mogoče deloma nevtralizirati s povsem povezanimi omrežji. |
| --- | --- |

5.2.4

V zadnjih dveh desetletjih so bile naložbe v elektrarne in rafinerije nafte nizke. Na področju električne energije se končuje obdobje presežkov zmogljivosti in do leta 2030 so potrebne naložbe v proizvodno zmogljivost električne energije z močjo 600-750 GW, da bi zadovoljili naraščajočo potrebo po električni energiji in nadomestili zastarele elektrarne. Potrebo po naložbah v dodatno proizvodno zmogljivost, zlasti za konično obremenitev, bi bilo mogoče deloma nevtralizirati s povsem povezanimi omrežji.

| 5.2.5 | Politika EU za povečanje uporabe obnovljivih virov energije je močan premik k nevtralizaciji vse večje odvisnosti od zunanjih virov. Hkrati se bodo zmanjšale emisije toplogrednih plinov in v nekaterih primerih odvisnost od omrežja. V primeru biomase in biogoriv je treba upoštevati dolgoročnejšo optimalno izkoriščanje tal. |
| --- | --- |

5.2.5

Politika EU za povečanje uporabe obnovljivih virov energije je močan premik k nevtralizaciji vse večje odvisnosti od zunanjih virov. Hkrati se bodo zmanjšale emisije toplogrednih plinov in v nekaterih primerih odvisnost od omrežja. V primeru biomase in biogoriv je treba upoštevati dolgoročnejšo optimalno izkoriščanje tal.

| 5.2.6 | Do 95 % urana se iz različnih virov uvaža v EU. Po podatkih Mednarodne agencije za jedrsko energijo (IAEA) in Agencije OECD za jedrsko energijo bi morali trenutno znani gospodarski viri urana naslednjih 50 let zadovoljevati zdajšnjo raven svetovnega povpraševanja. Potencialne zaloge, ki temeljijo na geoloških meritvah, kažejo, da se izkoriščanje lahko podaljša na 280 let. Kasneje bodo morda nove tehnologije zagotavljale nadaljnje možnosti za oskrbo z gorivom. |
| --- | --- |

5.2.6

Do 95 % urana se iz različnih virov uvaža v EU. Po podatkih Mednarodne agencije za jedrsko energijo (IAEA) in Agencije OECD za jedrsko energijo bi morali trenutno znani gospodarski viri urana naslednjih 50 let zadovoljevati zdajšnjo raven svetovnega povpraševanja. Potencialne zaloge, ki temeljijo na geoloških meritvah, kažejo, da se izkoriščanje lahko podaljša na 280 let. Kasneje bodo morda nove tehnologije zagotavljale nadaljnje možnosti za oskrbo z gorivom.

5.3   Podnebne spremembe

| 5.3.1 | EU je prevzela vodilno vlogo v svetu v boju proti podnebnim spremembam. Politika EU je edinstvena, zelo napredna in ambiciozna, zlasti v zvezi s sistemom za trgovanje z emisijskimi pravicami in povečanjem uporabe obnovljivih virov. Mnogi drugi predeli sveta, vključno z največjimi onesnaževalci, temu niso ustrezno sledili. |
| --- | --- |

5.3.1

EU je prevzela vodilno vlogo v svetu v boju proti podnebnim spremembam. Politika EU je edinstvena, zelo napredna in ambiciozna, zlasti v zvezi s sistemom za trgovanje z emisijskimi pravicami in povečanjem uporabe obnovljivih virov. Mnogi drugi predeli sveta, vključno z največjimi onesnaževalci, temu niso ustrezno sledili.

| 5.3.2 | V zvezi z globalnim segrevanjem so kjotski cilji skromni, vseeno se zdi, da jih večina držav članic EU težko izpolnjuje. |
| --- | --- |

5.3.2

V zvezi z globalnim segrevanjem so kjotski cilji skromni, vseeno se zdi, da jih večina držav članic EU težko izpolnjuje.

| 5.3.3 | Večina dosedanjih zmanjšanj je bila dosežena z uporabo plina namesto premoga za ogrevanje in proizvodnjo električne energije (v Združenem kraljestvu) ter z zapiranjem in obnavljanjem starih elektrarn v vzhodnih delih Nemčije. Številna sedanja in prihodnja zmanjšanja emisij so težavnejša in dražja. |
| --- | --- |

5.3.3

Večina dosedanjih zmanjšanj je bila dosežena z uporabo plina namesto premoga za ogrevanje in proizvodnjo električne energije (v Združenem kraljestvu) ter z zapiranjem in obnavljanjem starih elektrarn v vzhodnih delih Nemčije. Številna sedanja in prihodnja zmanjšanja emisij so težavnejša in dražja.

| 5.3.4 | Treba je najti globalno rešitev za podnebno politiko po Kjotu, ki bo vključevala vsaj vse največje onesnaževalce. Sicer ne bo nobenega večjega napredka na področju boja proti podnebnim spremembam, lahko pa škodi gospodarskemu in socialnemu razvoju EU. |
| --- | --- |

5.3.4

Treba je najti globalno rešitev za podnebno politiko po Kjotu, ki bo vključevala vsaj vse največje onesnaževalce. Sicer ne bo nobenega večjega napredka na področju boja proti podnebnim spremembam, lahko pa škodi gospodarskemu in socialnemu razvoju EU.

6.   Prihodnje možnosti

6.1   Dolgoročna vizija

| 6.1.1 | Zdaj se zdi, da bi idealna energetska vizija za prihodnost, ki bi čim manj vplivala na okolje in podnebje ter zagotavljala zadostno svetovno oskrbo z energijo, vsebovala obnovljive vire energije za ogrevanje in različne obremenitve električne energije, jedrsko fuzijo za osnovno obremenitev ter uporabo vodika kot energetskega nosilca. Ni pričakovati, da bi bila takšna kombinacija energetskih virov v uporabi pred letom 2050, verjetno pa še precej pozneje. Druga vizija kaže visoko energetsko učinkovitost, obnovljive vire energije, ki jih podpirajo tehnološke rešitve za shranjevanje električne energije — na primer vodik –, in premog, povezan z zajetjem in shranjevanjem CO2. |
| --- | --- |

6.1.1

Zdaj se zdi, da bi idealna energetska vizija za prihodnost, ki bi čim manj vplivala na okolje in podnebje ter zagotavljala zadostno svetovno oskrbo z energijo, vsebovala obnovljive vire energije za ogrevanje in različne obremenitve električne energije, jedrsko fuzijo za osnovno obremenitev ter uporabo vodika kot energetskega nosilca. Ni pričakovati, da bi bila takšna kombinacija energetskih virov v uporabi pred letom 2050, verjetno pa še precej pozneje. Druga vizija kaže visoko energetsko učinkovitost, obnovljive vire energije, ki jih podpirajo tehnološke rešitve za shranjevanje električne energije — na primer vodik –, in premog, povezan z zajetjem in shranjevanjem CO2.

| 6.1.2 | Fuzijska tehnologija še vedno vsebuje velike izzive in negotovost. Potrebno je razrešiti še nekatera osnovna tehnična vprašanja in zlasti še precej razvojnega dela, da bi dosegli ekonomsko upravičenost. Tudi razširjeno vodikovo gospodarstvo zahteva precej električne energije. Vodik, ki temelji na obnovljivih virih energije ali plinu, ne more v celoti, vsaj ne sam, oskrbovati vodikovega gospodarstva. |
| --- | --- |

6.1.2

Fuzijska tehnologija še vedno vsebuje velike izzive in negotovost. Potrebno je razrešiti še nekatera osnovna tehnična vprašanja in zlasti še precej razvojnega dela, da bi dosegli ekonomsko upravičenost. Tudi razširjeno vodikovo gospodarstvo zahteva precej električne energije. Vodik, ki temelji na obnovljivih virih energije ali plinu, ne more v celoti, vsaj ne sam, oskrbovati vodikovega gospodarstva.

| 6.1.3 | Težko je določiti svetovni potencial obnovljivih virov energije, če se upoštevajo nekatere naravne omejitve in gospodarstvo. Nekatere študije so pokazale možnost, da bo delež obnovljivih virov energije v Evropi leta 2050 skoraj 100 %, vendar se s tem strinjajo le redki in tudi scenariji, ki jih je pripravila Komisija, tega ne podpirajo — celo alternativni scenarij z največ obnovljivih virov navaja samo 15 % delež obnovljivih virov leta 2030. Doslej se je v EU-25 uporaba obnovljivih virov energije razvijala počasneje, kot to določajo cilji. |
| --- | --- |

6.1.3

Težko je določiti svetovni potencial obnovljivih virov energije, če se upoštevajo nekatere naravne omejitve in gospodarstvo. Nekatere študije so pokazale možnost, da bo delež obnovljivih virov energije v Evropi leta 2050 skoraj 100 %, vendar se s tem strinjajo le redki in tudi scenariji, ki jih je pripravila Komisija, tega ne podpirajo — celo alternativni scenarij z največ obnovljivih virov navaja samo 15 % delež obnovljivih virov leta 2030. Doslej se je v EU-25 uporaba obnovljivih virov energije razvijala počasneje, kot to določajo cilji.

6.2   Energetska učinkovitost

| 6.2.1 | Energetska učinkovitost in varčevanje z energijo sta ključna elementa energetske politike. Nedavno je EESO v svojem mnenju, s katerim se je odzval na zeleno knjigo o energetski učinkovitosti, močno podprl ukrepe na tem političnem področju in izrazil svoje stališče o številnih možnih instrumentih in ukrepih. |
| --- | --- |

6.2.1

Energetska učinkovitost in varčevanje z energijo sta ključna elementa energetske politike. Nedavno je EESO v svojem mnenju, s katerim se je odzval na zeleno knjigo o energetski učinkovitosti, močno podprl ukrepe na tem političnem področju in izrazil svoje stališče o številnih možnih instrumentih in ukrepih.

| 6.2.2 | Boljša učinkovitost vpliva na prihodnjo kombinacijo energetskih virov. Trg bi relativen upad povpraševanja usmeril v zmanjšanje uporabe najmanj gospodarnih virov oskrbe ali s političnimi ukrepi v uporabo najmanj zaželenega vira. |
| --- | --- |

6.2.2

Boljša učinkovitost vpliva na prihodnjo kombinacijo energetskih virov. Trg bi relativen upad povpraševanja usmeril v zmanjšanje uporabe najmanj gospodarnih virov oskrbe ali s političnimi ukrepi v uporabo najmanj zaželenega vira.

| 6.2.3 | V nedavno objavljeni zeleni knjigi o energetski učinkovitosti Komisija ocenjuje, da je potencial za izboljšanje gospodarske učinkovitosti 20 %, torej 1,5 % letno, tako da bi se EU-25 vrnila na raven povpraševanja iz leta 1990. Scenariji, ki jih je objavila Komisija, ne kažejo takšnega upada do leta 2030, niti tisti, ki predvideva sprejem najstrožjih političnih ukrepov. |
| --- | --- |

6.2.3

V nedavno objavljeni zeleni knjigi o energetski učinkovitosti Komisija ocenjuje, da je potencial za izboljšanje gospodarske učinkovitosti 20 %, torej 1,5 % letno, tako da bi se EU-25 vrnila na raven povpraševanja iz leta 1990. Scenariji, ki jih je objavila Komisija, ne kažejo takšnega upada do leta 2030, niti tisti, ki predvideva sprejem najstrožjih političnih ukrepov.

| 6.2.4 | EESO v svojem mnenju močno podpira idejo boljše energetske učinkovitosti kot predpogoja za trajnostni razvoj, konkurenčnost in gospodarsko neodvisnost. Boljša energetska učinkovitost je z gospodarskega vidika zelo smiselna, kadar ni pretirana. Izboljšanje energetske učinkovitosti je vsakodnevna praksa v podjetjih, prostovoljni sporazumi pa so učinkovito orodje. V drugih sektorjih so potrebni številni ukrepi, kot so širjenje ozaveščenosti in znanja ter ustrezni gospodarski ukrepi. EESO vseeno meni, da so cilji, predstavljeni v Zeleni knjigi, optimistični. |
| --- | --- |

6.2.4

EESO v svojem mnenju močno podpira idejo boljše energetske učinkovitosti kot predpogoja za trajnostni razvoj, konkurenčnost in gospodarsko neodvisnost. Boljša energetska učinkovitost je z gospodarskega vidika zelo smiselna, kadar ni pretirana. Izboljšanje energetske učinkovitosti je vsakodnevna praksa v podjetjih, prostovoljni sporazumi pa so učinkovito orodje. V drugih sektorjih so potrebni številni ukrepi, kot so širjenje ozaveščenosti in znanja ter ustrezni gospodarski ukrepi. EESO vseeno meni, da so cilji, predstavljeni v Zeleni knjigi, optimistični.

| 6.2.5 | Kljub ukrepom za učinkovitost se zdi z vidika scenarijev neverjetno, da bi povpraševanje po energiji v EU-25 začelo upadati pred letom 2030, morda pa bi lahko celo naraslo. Močnejši razvoj energetske učinkovitosti bi prinesel velike koristi. |
| --- | --- |

6.2.5

Kljub ukrepom za učinkovitost se zdi z vidika scenarijev neverjetno, da bi povpraševanje po energiji v EU-25 začelo upadati pred letom 2030, morda pa bi lahko celo naraslo. Močnejši razvoj energetske učinkovitosti bi prinesel velike koristi.

6.3   Možnosti na področju uporabe

Za analizo možnih kombinacij energetskih virov v zvezi z zgoraj omenjenimi političnimi izzivi, je koristno ločeno obravnavati različne sektorje, kjer se porablja primarna energija — promet, ogrevanje in elektrika. Ti sektorji so med seboj le malo povezani.

6.3.1   Prevoz

| 6.3.1.1 | Promet je skoraj povsem odvisen od tekočih goriv, v praksi so to naftni derivati. Zdaj je v določeni meri edino nadomestilo električni železniški promet. V javnem prevozu se uporablja malo, vendar vedno več plina, ki zagotavlja raznovrstnost, vendar se pri tem srečujemo z vprašanji povečane uporabe plina. |
| --- | --- |

6.3.1.1

Promet je skoraj povsem odvisen od tekočih goriv, v praksi so to naftni derivati. Zdaj je v določeni meri edino nadomestilo električni železniški promet. V javnem prevozu se uporablja malo, vendar vedno več plina, ki zagotavlja raznovrstnost, vendar se pri tem srečujemo z vprašanji povečane uporabe plina.

| 6.3.1.2 | Cilj EU je nadomestiti do 5,75 % goriv na osnovi nafte z biogorivi do leta 2010. Zaradi sedanjih visokih cen nafte poteka široka razprava o tem, da bi bilo treba nadomestiti še precej večji delež goriv na osnovi nafte. Komisija je februarja 2006 predstavila sporočilo o povečani uporabi biogoriv (akcijski načrt za biomaso). Pri načrtovanju teh politik je treba upoštevati številne dejavnike, kot so neto energetske bilance, trgovinska, finančna, okoljska in kmetijska politika ter stroški za uporabnike. Dodatna pomembna vprašanja so zagotovljena stalna oskrba in vpliv na nadomestno uporabo biomase. |
| --- | --- |

6.3.1.2

Cilj EU je nadomestiti do 5,75 % goriv na osnovi nafte z biogorivi do leta 2010. Zaradi sedanjih visokih cen nafte poteka široka razprava o tem, da bi bilo treba nadomestiti še precej večji delež goriv na osnovi nafte. Komisija je februarja 2006 predstavila sporočilo o povečani uporabi biogoriv (akcijski načrt za biomaso). Pri načrtovanju teh politik je treba upoštevati številne dejavnike, kot so neto energetske bilance, trgovinska, finančna, okoljska in kmetijska politika ter stroški za uporabnike. Dodatna pomembna vprašanja so zagotovljena stalna oskrba in vpliv na nadomestno uporabo biomase.

| 6.3.1.3 | Avtomobili s pogonom na gorivne celice so v preskusni fazi. Ključno vprašanje je, katero gorivo se bo uporabljalo. V prihodnosti bo mogoče z uporabo elektrike vodik pridobivati iz obnovljivih virov ali naravnega plina ter vode. Zaenkrat so gorivne celice precej dražje kot motorji z notranjim izgorevanjem. |
| --- | --- |

6.3.1.3

Avtomobili s pogonom na gorivne celice so v preskusni fazi. Ključno vprašanje je, katero gorivo se bo uporabljalo. V prihodnosti bo mogoče z uporabo elektrike vodik pridobivati iz obnovljivih virov ali naravnega plina ter vode. Zaenkrat so gorivne celice precej dražje kot motorji z notranjim izgorevanjem.

| 6.3.1.4 | Elektrika lahko predstavlja pomembno alternativo kot energetski nosilec za promet, na primer hibridna vozila, ki se polnijo preko električne vtičnice. |
| --- | --- |

6.3.1.4

Elektrika lahko predstavlja pomembno alternativo kot energetski nosilec za promet, na primer hibridna vozila, ki se polnijo preko električne vtičnice.

| 6.3.1.5 | Na vidiku ni nobene hitre rešitve za prometni sistem brez nafte. Zato si je treba izredno prizadevati za povečanje energetske učinkovitosti v prometu z:






  — | boljšo tehnologijo motorjev in goriv, |
| --- | --- | --- |

6.3.1.5

Na vidiku ni nobene hitre rešitve za prometni sistem brez nafte. Zato si je treba izredno prizadevati za povečanje energetske učinkovitosti v prometu z:

—

boljšo tehnologijo motorjev in goriv,

| — | lažjimi avtomobili, učinkovitejšimi vozili za cestni prevoz blaga, |
| --- | --- |

—

lažjimi avtomobili, učinkovitejšimi vozili za cestni prevoz blaga,

| — | boljšim javnim prevozom in uvedbo cestnin v mestnih središčih, |
| --- | --- |

—

boljšim javnim prevozom in uvedbo cestnin v mestnih središčih,

| — | preusmerjanjem prevozov na železnice in vodne poti, kolikor je to mogoče, če te delujejo učinkovito, |
| --- | --- |

—

preusmerjanjem prevozov na železnice in vodne poti, kolikor je to mogoče, če te delujejo učinkovito,

| — | preprečevanjem prometnih zastojev, na primer s prožnejšim delavnikom. |
| --- | --- |

—

preprečevanjem prometnih zastojev, na primer s prožnejšim delavnikom.

Potrebe po prevozu se lahko zmanjšajo z regionalnim načrtovanjem in delom na daljavo.

Za bolj splošno poglobljeno analizo evropske prometne infrastrukture in njenih prihodnjih izzivov si oglejte mnenje EESO o pripravi prometne infrastrukture za prihodnost: načrtovanje in sosednje države — trajnostna mobilnost — financiranje.

6.3.2   Ogrevanje in hlajenje

| 6.3.2.1 | V Evropi se za ogrevanje uporabljajo predvsem fosilna goriva — nafta, plin in premog. Delež plina hitro raste. V določeni meri se uporablja elektrika, na severu se uveljavlja biomasa, na jugu pa sončna energija. Za hlajenje se še vedno večinoma uporablja elektrika, vendar se vse bolj uveljavljajo tudi druge možnosti, kot je daljinsko hlajenje iz TE-TO. |
| --- | --- |

6.3.2.1

V Evropi se za ogrevanje uporabljajo predvsem fosilna goriva — nafta, plin in premog. Delež plina hitro raste. V določeni meri se uporablja elektrika, na severu se uveljavlja biomasa, na jugu pa sončna energija. Za hlajenje se še vedno večinoma uporablja elektrika, vendar se vse bolj uveljavljajo tudi druge možnosti, kot je daljinsko hlajenje iz TE-TO.

| 6.3.2.2 | V Evropi se 40 % energije porabi za ogrevanje in hlajenje zgradb. Po mnenju strokovnjakov so možnosti za večjo energetsko učinkovitost in varčevanje velike, EU je že začela ukrepati na tem področju. |
| --- | --- |

6.3.2.2

V Evropi se 40 % energije porabi za ogrevanje in hlajenje zgradb. Po mnenju strokovnjakov so možnosti za večjo energetsko učinkovitost in varčevanje velike, EU je že začela ukrepati na tem področju.

| 6.3.2.3 | Obnovljivi viri imajo na tem področju veliko možnosti. V sodobnem svetu bi bilo mogoče precej več uporabljati biomaso ali daljinske sisteme za ogrevanje in hlajenje skupaj s proizvodnjo elektrike, kadar je to izvedljivo. Geotermalna energija predstavlja skoraj neomejene možnosti. Ogrevanje s sončno energijo je v nekaterih južnih državah presenetljivo slabo razvito. Poleg tega predstavlja črpanje toplote iz okolja s toplotnimi črpalkami bogat in energetsko učinkovit vir obnovljive energije. |
| --- | --- |

6.3.2.3

Obnovljivi viri imajo na tem področju veliko možnosti. V sodobnem svetu bi bilo mogoče precej več uporabljati biomaso ali daljinske sisteme za ogrevanje in hlajenje skupaj s proizvodnjo elektrike, kadar je to izvedljivo. Geotermalna energija predstavlja skoraj neomejene možnosti. Ogrevanje s sončno energijo je v nekaterih južnih državah presenetljivo slabo razvito. Poleg tega predstavlja črpanje toplote iz okolja s toplotnimi črpalkami bogat in energetsko učinkovit vir obnovljive energije.

| 6.3.2.4 | Ogrevanje in hlajenje predstavljata zelo lokalno porabo energije. Ukrepe za izboljšanje učinkovite porabe energije v zgradbah je treba sprejeti na lokalni ravni. Na ravni EU je treba sprejeti ukrepe za spodbujanje tehnološkega razvoja, izmenjavo znanja in najboljših praks ter za zagotavljanje delujočega notranjega trga za izdelke in storitve s tega področja. |
| --- | --- |

6.3.2.4

Ogrevanje in hlajenje predstavljata zelo lokalno porabo energije. Ukrepe za izboljšanje učinkovite porabe energije v zgradbah je treba sprejeti na lokalni ravni. Na ravni EU je treba sprejeti ukrepe za spodbujanje tehnološkega razvoja, izmenjavo znanja in najboljših praks ter za zagotavljanje delujočega notranjega trga za izdelke in storitve s tega področja.

6.3.3   Elektrika

| 6.3.3.1 | Viri za proizvodnjo elektrike so različni — premog, nafta, voda, jedrska energija in veter ter trdna nefosilna goriva, kot je biomasa. Fotovoltaične tehnologije in tehnologije za uporabo energije plimovanja se šele razvijajo. |
| --- | --- |

6.3.3.1

Viri za proizvodnjo elektrike so različni — premog, nafta, voda, jedrska energija in veter ter trdna nefosilna goriva, kot je biomasa. Fotovoltaične tehnologije in tehnologije za uporabo energije plimovanja se šele razvijajo.

| 6.3.3.2 | Večino elektrarn v Evropi bo v bližnji prihodnosti treba zamenjati. To velja za najpogostejšo vrsto elektrarn, ki temeljijo na fosilnih gorivih, in za jedrske elektrarne. To daje edinstveno priložnost za pomemben premik k uporabi neogljikovih virov energije in hkrati k zmanjšanju odvisnosti od zunanjih virov ter tudi k izboljšanju učinkovitosti v proizvodnji električne energije. |
| --- | --- |

6.3.3.2

Večino elektrarn v Evropi bo v bližnji prihodnosti treba zamenjati. To velja za najpogostejšo vrsto elektrarn, ki temeljijo na fosilnih gorivih, in za jedrske elektrarne. To daje edinstveno priložnost za pomemben premik k uporabi neogljikovih virov energije in hkrati k zmanjšanju odvisnosti od zunanjih virov ter tudi k izboljšanju učinkovitosti v proizvodnji električne energije.

| 6.3.3.3 | Ukrepe za energetsko učinkovitost je mogoče sprejeti v celotni verigi električne energije — od tehnologije goriv in elektrarn do ekološko učinkovitega načrtovanje električnih naprav. |
| --- | --- |

6.3.3.3

Ukrepe za energetsko učinkovitost je mogoče sprejeti v celotni verigi električne energije — od tehnologije goriv in elektrarn do ekološko učinkovitega načrtovanje električnih naprav.

| 6.3.3.4 | Vseeno je splošno mnenje, da se bo v naslednjih desetletjih povpraševanje po električni energiji še vedno večalo, zato je v EU-25 treba zgraditi 400–800 novih elektrarn z zmogljivostjo skoraj 400 GW, da bi zadovoljili naraščajoče povpraševanje. Poleg tega so nove elektrarne z zmogljivostjo več sto GW potrebne za nadomestitev starih. |
| --- | --- |

6.3.3.4

Vseeno je splošno mnenje, da se bo v naslednjih desetletjih povpraševanje po električni energiji še vedno večalo, zato je v EU-25 treba zgraditi 400–800 novih elektrarn z zmogljivostjo skoraj 400 GW, da bi zadovoljili naraščajoče povpraševanje. Poleg tega so nove elektrarne z zmogljivostjo več sto GW potrebne za nadomestitev starih.

| 6.3.3.5 | Najboljša kombinacija oskrbe z električno energijo vključuje različne tipe proizvodnih zmogljivosti, ki ustrezajo različnim potrebam. Hidroelektrarne, jedrske elektrarne ali termoelektrarne, ki uporabljajo cenejša goriva, kot je premog, so najboljša rešitev za oskrbo z elektriko za osnovno obremenitev pri stabilnem in stalnem povpraševanju. Spremenljiva obremenitev — to velja za večino porabe — zahteva oskrbo, ki jo je mogoče zlahka uravnavati; to omogočajo hidroelektrarne ali termoelektrarne. Konične obremenitve najbolje oskrbujejo elektrarne z nizkimi investicijskimi stroški, ki jih navadno spremljajo visoki stroški obratovanja, kot so plinske turbine. Tudi zmogljivost osnovne obremenitve se lahko uporablja za to, da se poveča vodna energija za konično obremenitev. Uporaba nestalnih virov električne energije zahteva rezervno oskrbo, ki jo je mogoče zlahka uravnavati. |
| --- | --- |

6.3.3.5

Najboljša kombinacija oskrbe z električno energijo vključuje različne tipe proizvodnih zmogljivosti, ki ustrezajo različnim potrebam. Hidroelektrarne, jedrske elektrarne ali termoelektrarne, ki uporabljajo cenejša goriva, kot je premog, so najboljša rešitev za oskrbo z elektriko za osnovno obremenitev pri stabilnem in stalnem povpraševanju. Spremenljiva obremenitev — to velja za večino porabe — zahteva oskrbo, ki jo je mogoče zlahka uravnavati; to omogočajo hidroelektrarne ali termoelektrarne. Konične obremenitve najbolje oskrbujejo elektrarne z nizkimi investicijskimi stroški, ki jih navadno spremljajo visoki stroški obratovanja, kot so plinske turbine. Tudi zmogljivost osnovne obremenitve se lahko uporablja za to, da se poveča vodna energija za konično obremenitev. Uporaba nestalnih virov električne energije zahteva rezervno oskrbo, ki jo je mogoče zlahka uravnavati.

| 6.3.3.6 | Zadostna in dobro delujoča prenosna omrežja, vključno s povezovalnimi daljnovodi, so potreba za učinkovitejšo uporabo elektrarn in zmanjšanje potrebe po gradnji novih elektrarn. Po drugi strani je treba sistem izboljšati z gradnjo elektrarn tam, kjer je povpraševanje visoko, namesto prenosa na dolge razdalje. Decentralizirana proizvodnja, po možnosti s soproizvodnjo električne energije in toplote, je možnost, ki jo je treba razvijati. Dobro oblikovano upravljanje povpraševanja lahko na trgu, ki dobro deluje, zmanjša konično povpraševanje. |
| --- | --- |

6.3.3.6

Zadostna in dobro delujoča prenosna omrežja, vključno s povezovalnimi daljnovodi, so potreba za učinkovitejšo uporabo elektrarn in zmanjšanje potrebe po gradnji novih elektrarn. Po drugi strani je treba sistem izboljšati z gradnjo elektrarn tam, kjer je povpraševanje visoko, namesto prenosa na dolge razdalje. Decentralizirana proizvodnja, po možnosti s soproizvodnjo električne energije in toplote, je možnost, ki jo je treba razvijati. Dobro oblikovano upravljanje povpraševanja lahko na trgu, ki dobro deluje, zmanjša konično povpraševanje.

V Bruslju, 13. septembra 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Direktiva 2003/30/ES, UL L 123, 17.5.2003.

1

(2)  K evropski strategiji za varnost oskrbe z energijo, UL C 221, 7.8.2001.

2

---

DODATEK

k mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Naslednji amandmaji, ki so prejeli vsaj četrtino oddanih glasov za, so bili pri glasovanju zavrnjeni:

Nova točka 2.2.1

„EESO opozarja, da bi se napovedi, na katerih temelji mnenje, lahko izkazale za napačne oz. zastarele glede na sedanji razvoj na energetskih trgih, zlasti na področju gibanja cene nafte. Kajti za vse napovedi so okvirni podatki, ki so bili uporabljeni, odločilnega pomena, vendar pa so se v zadnjih mesecih odločno spremenili. Tako je študija
   (1)
  , ki jo je naročilo zvezno ministrstvo za gospodarstvo v Nemčiji, pokazala, da se bo na podlagi sedanjih pričakovanj glede prihodnje cene nafte, namreč 60 USD na sodček, poraba energije do leta 2030 zmanjšala za 17 % in da se bo povečala uporaba premoga in obnovljivih virov energije. Doslej se je na podlagi predvidene prihodnje cene nafte 37 USD domnevalo, da se bo poraba energije povečala.“

Obrazložitev

Naše izjave morajo nedvomno temeljiti na določenih napovedih, in poročevalec je storil prav, ko je citiral Mednarodno agencijo za energijo in Komisijo. Vendar pa bi moral EESO v mnenje vključiti vsaj najnovejši razvoj, ne da bi moral zato spremeniti sklepe.

Izid glasovanja

Glasovi za: 69

Glasovi proti: 85

Vzdržani glasovi: 19

Točka 2.3

Se spremeni:

„Odločitve o energetskih virih in tehnologijah sprejemajo vlagatelji, nanje pa lahko vplivajo politične odločitve. EU ne more neposredno posegati v odločitve držav članic v zvezi z energetskimi viri, vendar lahko nanje posredno vpliva s svojimi pooblastili na področju okolja. Države članice bi morale čim bolj spodbujati uporabo svojih domačih virov. Izbire držav članic vzajemno vplivajo ena na drugo. Poleg tega so uporabniki energije v državah članicah, ki na primer nimajo proizvodnje električne energije iz nukleark ali iz premoga, del trga z električno energijo, kjer se uporabljata jedrska energija in energija iz premoga.“

Obrazložitev

Trditev v tej obliki ne drži. Po eni strani obstaja v državah, ki se npr. jedrski energiji odpovedujejo oziroma se ji hočejo odpovedati, pogosto dovolj alternativnih proizvodnih zmogljivosti. Dejstvo, da npr. Nemčija uvaža jedrsko elektriko iz Francije ali iz Češke republike, je povezano z evropskim notranjim trgom in zavestno ustvarjenimi presežnimi zmogljivostmi v nekaterih državah in ga ni mogoče razlagati s tem, da je neko domnevno nastalo energetsko vrzel mogoče kriti npr. le s tujimi jedrskimi elektrarnami.

Izid glasovanja

Glasovi za: 60

Glasovi proti: 115

Vzdržani glasovi: 13

Točka 5.2.6

Spremeni se:

„Do 95 %

  urana

  se iz različnih virov uvaža v EU. Po podatkih Mednarodne agencije za jedrsko energijo (IAEA) in Agencije OECD za jedrsko energijo bi morali trenutno znani gospodarski viri urana naslednjih 50 let zadovoljevati zdajšnjo raven svetovnega povpraševanja. Potencialne zaloge, ki temeljijo na geoloških meritvah, kažejo, da se izkoriščanje lahko podaljša na 280 let.

  Vendar se utegne to obdobje korenito skrajšati, če bi se uresničili jedrski načrti nekaterih držav. Tako recimo Indija načrtuje povečanje zmogljivosti svojih nukleark s 3 000 na 300.000 megavatov, kar bi seveda imelo hude posledice za globalno razpoložljivost urana

  . Kasneje bodo morda nove tehnologije zagotavljale nadaljnje možnosti za oskrbo z gorivom,

  vendar takšne tehnologije doslej še niso bile preskušene in jih tudi ni realno na voljo
  .“

Obrazložitev

Pojasnilo.

Izid glasovanja

Glasovi za: 62

Glasovi proti: 124

Vzdržani glasovi: 6

Točka 6.3.3.2

Spremeni se naslednje:

„Večino elektrarn v Evropi bo v bližnji prihodnosti treba zamenjati. To velja za najpogostejšo vrsto elektrarn, ki temeljijo na fosilnih gorivih, in za jedrske elektrarne. To daje edinstveno priložnost za pomemben premik k uporabi neogljikovih virov energije sistemov pridobivanja energije, ki so manj obremenjujoči za okolje (enota za proizvodnjo toplote in električne energije, tehnologija čistega premoga) in hkrati k zmanjšanju odvisnosti od zunanjih virov ter tudi k izboljšanju učinkovitosti v proizvodnji električne energije.“

Obrazložitev

Razvidno iz besedila. Glej tudi točki 1.17 in 1.18, kjer med drugim govorimo o tehnologiji čistega premoga.

Izid glasovanja

Glasovi za: 62

Glasovi proti: 121

Vzdržani glasovi: 12

---

(1)  Študijo sta pripravila baselski prognostični inštitut in inštitut za energetiko Univerze v Kölnu.

1

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/195 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/195

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o

predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izpolnjevanju zahtev države zastave

COM(2005) 586 konč. — 2005/0236 (COD),

predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih predpisih in standardih za organizacije, pooblaščene za inšpekcijski pregled in nadzor ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav

COM(2005) 587 konč. — 2005/237 (COD),

predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pomorski inšpekciji

COM(2005) 588 konč. — 2005/0238 (COD),

predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2002/59/ES o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet

COM(2005) 589 konč. — 2005/0239 (COD),

predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi temeljnih načel za vodenje preiskav nesreč v sektorju pomorskega prometa in o spremembi Direktiv 1999/35/ES in 2002/59/ES

COM(2005) 590 konč. — 2005/240 (COD),

predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o odgovornosti prevoznikov potnikov po morju in celinskih plovnih poteh v primeru nesreč

COM(2005) 592 konč. — 2005/0241 (COD),

predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o civilni odgovornosti in finančnih jamstvih lastnikov ladij

COM(2005) 593 konč. — 2005/0242 (COD)

(2006/C 318/32)

Svet je 25. januarja (TEN/236), 8. februarja (TEN/235), 14. februarja (TEN/234 in 239), 28. februarja (TEN/237) in 15. marca 2006 (TEN/233 in 238) sklenil, da v skladu s členoma 71(1) in 80(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenih dokumentih.

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 18. julija 2006. Poročevalec je bil g. RETUREAU, soporočevalka pa ga. BREDIMA–SAVOPOULOU.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 13. septembra 2006) s 198 glasovi za, 2 glasovoma proti in 5 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Odbor z odobravanjem sprejema celoten tretji sveženj zakonodajnih ukrepov za pomorsko varnost, ki je še en konstruktiven in proaktiven korak v smeri izboljševanja varnosti na morju, saj bo omogočil zmanjšanje števila nesreč in tudi onesnaževanja morja ter boljši nadzor nad njihovimi posledicami. EESO je na splošno naklonjen predlogom, ki so povezani z izpolnjevanjem zahtev države zastave, pomorsko inšpekcijo, spremljanjem, ki ga izvajajo klasifikacijski zavodi, zadolženi za izvajanje pregledov, preiskavami nesreč, in tudi predlogom spremljanja prometa plovil in informacij (VTM in plovila v stiski ter pribežališča). Predlogi izražajo glavna stališča, ki jih je Odbor izrazil v mnenjih v zvezi s svežnjema ERIKA I in II. Obravnavani predlogi izboljšujejo različne vidike transportne verige in pričajo o zavzemanju Evropske unije za kakovost pomorskega prometa. |
| --- | --- |

1.1

Odbor z odobravanjem sprejema celoten tretji sveženj zakonodajnih ukrepov za pomorsko varnost, ki je še en konstruktiven in proaktiven korak v smeri izboljševanja varnosti na morju, saj bo omogočil zmanjšanje števila nesreč in tudi onesnaževanja morja ter boljši nadzor nad njihovimi posledicami. EESO je na splošno naklonjen predlogom, ki so povezani z izpolnjevanjem zahtev države zastave, pomorsko inšpekcijo, spremljanjem, ki ga izvajajo klasifikacijski zavodi, zadolženi za izvajanje pregledov, preiskavami nesreč, in tudi predlogom spremljanja prometa plovil in informacij (VTM in plovila v stiski ter pribežališča). Predlogi izražajo glavna stališča, ki jih je Odbor izrazil v mnenjih v zvezi s svežnjema ERIKA I in II. Obravnavani predlogi izboljšujejo različne vidike transportne verige in pričajo o zavzemanju Evropske unije za kakovost pomorskega prometa.

| 1.2 | Odbor izraža zaskrbljenost v zvezi s predlogi, ki so povezani z odgovornostjo za potnike na potniških ladjah na podlagi Atenske konvencije Mednarodne pomorske organizacije, in glede civilne odgovornosti. Še posebej poglobljen pregled si zasluži predlog v zvezi s civilno odgovornostjo. |
| --- | --- |

1.2

Odbor izraža zaskrbljenost v zvezi s predlogi, ki so povezani z odgovornostjo za potnike na potniških ladjah na podlagi Atenske konvencije Mednarodne pomorske organizacije, in glede civilne odgovornosti. Še posebej poglobljen pregled si zasluži predlog v zvezi s civilno odgovornostjo.

| 1.3 | EESO ocenjuje, da je priznanje vloge IMO (Mednarodna pomorska organizacija) pozitiven element svežnja. To je popolnoma skladno z mnenji, ki jih je Odbor objavljal od leta 1993 v zvezi s pomorsko varnostjo ter preprečevanjem onesnaževanja in v katerih je upošteval potrebo po vzpostavitvi mednarodnega okvira za pomorsko varnost in preprečevanje onesnaževanja. |
| --- | --- |

1.3

EESO ocenjuje, da je priznanje vloge IMO (Mednarodna pomorska organizacija) pozitiven element svežnja. To je popolnoma skladno z mnenji, ki jih je Odbor objavljal od leta 1993 v zvezi s pomorsko varnostjo ter preprečevanjem onesnaževanja in v katerih je upošteval potrebo po vzpostavitvi mednarodnega okvira za pomorsko varnost in preprečevanje onesnaževanja.

| 1.4 | EESO priporoča Komisiji, da sprejme vse potrebne ukrepe, da države članice čim prej ratificirajo obstoječe konvencije IMO, zlasti Konvencijo o omejevanju odgovornosti za pomorske zahtevke (Konvencija LLMC iz leta 1996). Ratifikacija teh instrumentov bo imela neposreden vpliv na pomorsko varnost, globalno okolje, odgovornost in odškodnino za škodo, ki je posledica onesnaževanja v svetovnem merilu. |
| --- | --- |

1.4

EESO priporoča Komisiji, da sprejme vse potrebne ukrepe, da države članice čim prej ratificirajo obstoječe konvencije IMO, zlasti Konvencijo o omejevanju odgovornosti za pomorske zahtevke (Konvencija LLMC iz leta 1996). Ratifikacija teh instrumentov bo imela neposreden vpliv na pomorsko varnost, globalno okolje, odgovornost in odškodnino za škodo, ki je posledica onesnaževanja v svetovnem merilu.

| 1.5 | EESO predlaga Komisiji, da iz predloga v zvezi z odgovornostjo za potnike med prevozi po celinskih plovnih poteh izloči celinske plovne poti in objavi konkreten predlog v okviru programa Naïades. |
| --- | --- |

1.5

EESO predlaga Komisiji, da iz predloga v zvezi z odgovornostjo za potnike med prevozi po celinskih plovnih poteh izloči celinske plovne poti in objavi konkreten predlog v okviru programa Naïades.

| 1.6 | EESO ponavlja svoj poziv, ki ga je izrazil že v mnenjih o svežnjih ERIKA I in II, da je potreben dodaten sveženj za pomorsko varnost, ki se bo posebej ukvarjal s človeško razsežnostjo, in obžaluje nezadostno pozornost, ki jo tretji sveženj za pomorsko varnost namenja človeškemu faktorju na ravni Skupnosti. Kot podlago za pripravo ustreznih določb predlaga konvencijo o kodeksu dela pomorščakov, ki jo je pomorska konferenca ILO sprejela leta 2006 in ki jo morajo države članice ratificirati; z njo naj bi uskladili temeljna evropska in mednarodna pravila. Za oblikovanje boljših evropskih standardov je prav tako treba ustrezno upoštevati del kodeksa, ki vsebuje priporočila (nezavezujoči akti). |
| --- | --- |

1.6

EESO ponavlja svoj poziv, ki ga je izrazil že v mnenjih o svežnjih ERIKA I in II, da je potreben dodaten sveženj za pomorsko varnost, ki se bo posebej ukvarjal s človeško razsežnostjo, in obžaluje nezadostno pozornost, ki jo tretji sveženj za pomorsko varnost namenja človeškemu faktorju na ravni Skupnosti. Kot podlago za pripravo ustreznih določb predlaga konvencijo o kodeksu dela pomorščakov, ki jo je pomorska konferenca ILO sprejela leta 2006 in ki jo morajo države članice ratificirati; z njo naj bi uskladili temeljna evropska in mednarodna pravila. Za oblikovanje boljših evropskih standardov je prav tako treba ustrezno upoštevati del kodeksa, ki vsebuje priporočila (nezavezujoči akti).

| 1.7 | EESO opaža, da je z boljšim uveljavljanjem pravnih norm možno tudi izboljšanje zakonodajnega postopka. V tem smislu opozarja na nujnost boljšega izvajanja predpisov. Prav tako poziva vse udeležence, da spremljajo izvajanje predpisov novega svežnja za pomorsko varnost. |
| --- | --- |

1.7

EESO opaža, da je z boljšim uveljavljanjem pravnih norm možno tudi izboljšanje zakonodajnega postopka. V tem smislu opozarja na nujnost boljšega izvajanja predpisov. Prav tako poziva vse udeležence, da spremljajo izvajanje predpisov novega svežnja za pomorsko varnost.

| 1.8 | EESO opozarja na nujnost povečanja sredstev držav članic za pomorsko inšpekcijo. Med drugim poziva k povečanju števila inšpektorjev v pristaniščih, s čimer bi zagotovili učinkovito izvajanje različnih vidikov svežnjev za pomorsko varnost. EESO poziva Komisijo k sodelovanju z državami članicami, da bi razvili vsa možna sredstva, s katerimi bi privabili nove, ustrezno izobražene ljudi in jih zaposlili kot inšpektorje. |
| --- | --- |

1.8

EESO opozarja na nujnost povečanja sredstev držav članic za pomorsko inšpekcijo. Med drugim poziva k povečanju števila inšpektorjev v pristaniščih, s čimer bi zagotovili učinkovito izvajanje različnih vidikov svežnjev za pomorsko varnost. EESO poziva Komisijo k sodelovanju z državami članicami, da bi razvili vsa možna sredstva, s katerimi bi privabili nove, ustrezno izobražene ljudi in jih zaposlili kot inšpektorje.

2.   Uvod

| 2.1 | Zaradi škode, nastale v nesrečah tankerjev Erika (1999) in Prestige (2002) na francoskih in španskih obalah in pri katerih se je pokazala ranljivost evropske obale, si Evropska unija prizadeva sprejeti ukrepe za vzpostavitev obrambnega mehanizma za varovanje evropske obale pred nevarnostjo nesreč in onesnaževanja morja ter za izboljšanje varnostnih ukrepov za plovila, ki pristajajo v njenih pristaniščih. Sprejeta sta bila dva zakonodajna svežnja: „ERIKA I“ (1) iz leta 2001 in „ERIKA II“ (2) iz leta 2002. Vsebujeta šest pravnih instrumentov (tri direktive in tri uredbe). Komisija je 23. novembra 2005 objavila tretji sveženj ukrepov za pomorsko varnost, da bi okrepila pravila Skupnosti na področju pomorske varnosti in izboljšala učinkovitost obstoječih ukrepov. |
| --- | --- |

2.1

Zaradi škode, nastale v nesrečah tankerjev Erika (1999) in Prestige (2002) na francoskih in španskih obalah in pri katerih se je pokazala ranljivost evropske obale, si Evropska unija prizadeva sprejeti ukrepe za vzpostavitev obrambnega mehanizma za varovanje evropske obale pred nevarnostjo nesreč in onesnaževanja morja ter za izboljšanje varnostnih ukrepov za plovila, ki pristajajo v njenih pristaniščih. Sprejeta sta bila dva zakonodajna svežnja: „ERIKA I“ (1) iz leta 2001 in „ERIKA II“ (2) iz leta 2002. Vsebujeta šest pravnih instrumentov (tri direktive in tri uredbe). Komisija je 23. novembra 2005 objavila tretji sveženj ukrepov za pomorsko varnost, da bi okrepila pravila Skupnosti na področju pomorske varnosti in izboljšala učinkovitost obstoječih ukrepov.

3.   Predlogi Komisije

| 3.1 | Od širitve EU flota Skupnosti predstavlja 25 % svetovne flote. Cilj Evropske komisije je ustvariti model flote, ki bo lahko zagotavljal varne, konkurenčne in okolju prijazne pomorske storitve. |
| --- | --- |

3.1

Od širitve EU flota Skupnosti predstavlja 25 % svetovne flote. Cilj Evropske komisije je ustvariti model flote, ki bo lahko zagotavljal varne, konkurenčne in okolju prijazne pomorske storitve.

| 3.2 | Tretji sveženj ukrepov za pomorsko varnost bo zagotavljal boljšo varnost pomorskega prometa v Skupnosti. Predlaga proaktiven pristop, ki bo za operaterje, ki spoštujejo mednarodne standarde, spet ustvaril pogoje za zdravo in trajnostno konkurenco. Sveženj vsebuje sedem predlogov, ki upoštevajo izkušnje, pridobljene pri izvajanju zakonodaje Skupnosti na področju pomorske varnosti in preprečevanja onesnaževanja. Osredotočajo se na dve prednostni področji ukrepov:






  — | izboljšanje preprečevanja nesreč in onesnaževanja ter |
| --- | --- | --- |

3.2

Tretji sveženj ukrepov za pomorsko varnost bo zagotavljal boljšo varnost pomorskega prometa v Skupnosti. Predlaga proaktiven pristop, ki bo za operaterje, ki spoštujejo mednarodne standarde, spet ustvaril pogoje za zdravo in trajnostno konkurenco. Sveženj vsebuje sedem predlogov, ki upoštevajo izkušnje, pridobljene pri izvajanju zakonodaje Skupnosti na področju pomorske varnosti in preprečevanja onesnaževanja. Osredotočajo se na dve prednostni področji ukrepov:

—

izboljšanje preprečevanja nesreč in onesnaževanja ter

| — | obvladovanje posledic nesreč. |
| --- | --- |

—

obvladovanje posledic nesreč.

3.3   Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izpolnjevanju zahtev države zastave

| 3.3.1 | Cilj tega predloga je poskrbeti za to, da države članice zagotovijo učinkovito spremljanje skladnosti plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, z mednarodnimi standardi, ki jih predlaga Mednarodna pomorska organizacija (IMO). Zato morajo države zastave ustanoviti pomorske uprave, ki bodo delovale na podlagi visokih kakovostnih meril. Namen tega predloga je zagotoviti, da bodo države članice svoje mednarodne obveznosti izpolnjevale učinkovito in usklajeno. |
| --- | --- |

3.3.1

Cilj tega predloga je poskrbeti za to, da države članice zagotovijo učinkovito spremljanje skladnosti plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, z mednarodnimi standardi, ki jih predlaga Mednarodna pomorska organizacija (IMO). Zato morajo države zastave ustanoviti pomorske uprave, ki bodo delovale na podlagi visokih kakovostnih meril. Namen tega predloga je zagotoviti, da bodo države članice svoje mednarodne obveznosti izpolnjevale učinkovito in usklajeno.

3.4   Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih predpisih in standardih za organizacije, pooblaščene za inšpekcijski pregled in nadzor ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav

| 3.4.1 | Predlog je namenjen izboljšanju kakovosti dela klasifikacijskih zavodov (zadolženi so za inšpekcijo in certificiranje ladij), prenovi sistema sankcij, predvidenih za podjetja, ki ne izpolnjujejo obveznosti in katerim se izrečejo postopne in sorazmerne denarne kazni, in okrepitvi pristojnosti Komisije, ki bo dovoljevala inšpektorjem dostop do vseh ladij, ne glede na zastavo. Kakovost dela klasifikacijskih zavodov se mora zaradi izvajanja sistema nadzora kakovosti izboljšati. |
| --- | --- |

3.4.1

Predlog je namenjen izboljšanju kakovosti dela klasifikacijskih zavodov (zadolženi so za inšpekcijo in certificiranje ladij), prenovi sistema sankcij, predvidenih za podjetja, ki ne izpolnjujejo obveznosti in katerim se izrečejo postopne in sorazmerne denarne kazni, in okrepitvi pristojnosti Komisije, ki bo dovoljevala inšpektorjem dostop do vseh ladij, ne glede na zastavo. Kakovost dela klasifikacijskih zavodov se mora zaradi izvajanja sistema nadzora kakovosti izboljšati.

3.5   Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pomorski inšpekciji

| 3.5.1 | Predlog uvaja načelo prenove celotnega sedanjega sistema (Pariški memorandum o soglasju — MOU), v okviru katerega mora vsaka država članica pregledati najmanj 25 % plovil, ki pristajajo v njenih pristaniščih; ta sistem je treba nadomestiti s ciljem Skupnosti, ki narekuje sistematičen pregled vseh ladij, ob upoštevanju nujnosti zmanjšanja bremena inšpekcijskih pregledov na kakovostnih plovilih. |
| --- | --- |

3.5.1

Predlog uvaja načelo prenove celotnega sedanjega sistema (Pariški memorandum o soglasju — MOU), v okviru katerega mora vsaka država članica pregledati najmanj 25 % plovil, ki pristajajo v njenih pristaniščih; ta sistem je treba nadomestiti s ciljem Skupnosti, ki narekuje sistematičen pregled vseh ladij, ob upoštevanju nujnosti zmanjšanja bremena inšpekcijskih pregledov na kakovostnih plovilih.

| 3.5.2 | Drugi ukrepi bodo sprejeti zaradi izboljšanja učinkovitosti in kakovosti izvajanja pregledov na plovilih, ki so v pristaniščih Skupnosti (tudi v zvezi s pogoji dela za pomorščake). Novi sistem inšpekcijskih pregledov se bo osredotočil na ladje z večjim tveganjem. V zvezi s podstandardnimi ladjami bodo sprejeti strogi ukrepi, ki bodo okrepili določbe za prepoved njihove plovbe v vodah Skupnosti. |
| --- | --- |

3.5.2

Drugi ukrepi bodo sprejeti zaradi izboljšanja učinkovitosti in kakovosti izvajanja pregledov na plovilih, ki so v pristaniščih Skupnosti (tudi v zvezi s pogoji dela za pomorščake). Novi sistem inšpekcijskih pregledov se bo osredotočil na ladje z večjim tveganjem. V zvezi s podstandardnimi ladjami bodo sprejeti strogi ukrepi, ki bodo okrepili določbe za prepoved njihove plovbe v vodah Skupnosti.

3.6   Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2002/59/ES o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet

| 3.6.1 | Na seznamu ciljev je izboljšanje pravnega okvira za sprejem ladij v stiski v pribežališča. Treba je pospešiti identifikacijo vseh možnih zavarovanih območij, ki bi lahko služila kot pribežališče, kar bo izboljšalo učinkovitost odločanja v primeru pomorske nesreče. Komisija prav tako predlaga, da se vsa ribiška plovila opremijo s sistemi AIS, kar bo zmanjšalo tveganje trčenj z velikimi plovili. |
| --- | --- |

3.6.1

Na seznamu ciljev je izboljšanje pravnega okvira za sprejem ladij v stiski v pribežališča. Treba je pospešiti identifikacijo vseh možnih zavarovanih območij, ki bi lahko služila kot pribežališče, kar bo izboljšalo učinkovitost odločanja v primeru pomorske nesreče. Komisija prav tako predlaga, da se vsa ribiška plovila opremijo s sistemi AIS, kar bo zmanjšalo tveganje trčenj z velikimi plovili.

| 3.6.2 | Razširitev sistema Skupnosti za izmenjavo informacij SafeSeaNet na celotno ozemlje Evropske unije bo olajšalo spremljanje ladij in njihovega tovora. Ladje bodo obveščene o nevarnostih nastajanja ledu na nekaterih morskih območjih. |
| --- | --- |

3.6.2

Razširitev sistema Skupnosti za izmenjavo informacij SafeSeaNet na celotno ozemlje Evropske unije bo olajšalo spremljanje ladij in njihovega tovora. Ladje bodo obveščene o nevarnostih nastajanja ledu na nekaterih morskih območjih.

3.7   Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi temeljnih načel za vodenje preiskav nesreč v sektorju pomorskega prometa in o spremembi direktiv 1999/35/ES in 2002/59/ES

| 3.7.1 | Kakovost standardov na področju pomorske varnosti je odvisna od sposobnosti analiziranja vzrokov nesreč in vseh pridobljenih izkušenj. Cilj tega predloga je izdelava usklajenega okvira Skupnosti, ki bo omogočal vodenje preiskav o nesrečah. Te bodo opravili neodvisni specializirani organi, pooblaščeni v ta namen. Predlog določa jasne smernice na ravni Skupnosti in spodbuja sodelovanje pri tehničnih preiskavah pomorskih nesreč. |
| --- | --- |

3.7.1

Kakovost standardov na področju pomorske varnosti je odvisna od sposobnosti analiziranja vzrokov nesreč in vseh pridobljenih izkušenj. Cilj tega predloga je izdelava usklajenega okvira Skupnosti, ki bo omogočal vodenje preiskav o nesrečah. Te bodo opravili neodvisni specializirani organi, pooblaščeni v ta namen. Predlog določa jasne smernice na ravni Skupnosti in spodbuja sodelovanje pri tehničnih preiskavah pomorskih nesreč.

3.8   Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o odgovornosti prevoznikov potnikov po morju in celinskih plovnih poteh v primeru nesreč

| 3.8.1 | Cilj tega predloga je vključiti določbe Atenske konvencije iz leta 2002 (uporabljajo se le za mednarodne linije in še niso v veljavi) v zakonodajo Skupnosti in razširiti zaščito, ki jo zagotavlja omenjena konvencija vsem potnikom, ki potujejo z ladjo v EU v okviru domačega pomorskega prometa ter tudi za plovbo po morskih poteh in celinskih plovnih poteh. |
| --- | --- |

3.8.1

Cilj tega predloga je vključiti določbe Atenske konvencije iz leta 2002 (uporabljajo se le za mednarodne linije in še niso v veljavi) v zakonodajo Skupnosti in razširiti zaščito, ki jo zagotavlja omenjena konvencija vsem potnikom, ki potujejo z ladjo v EU v okviru domačega pomorskega prometa ter tudi za plovbo po morskih poteh in celinskih plovnih poteh.

3.9   Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o civilni odgovornosti in finančnih jamstvih lastnikov ladij

| 3.9.1 | Lastnike ladij je treba spodbujati, da bodo ravnali bolj odgovorno, in jih zavezati k temu, da sklenejo zavarovanje ali drugo finančno jamstvo za škodo, ki bi jo povzročili tretji osebi, in ki bo krila stroške, povezane z vrnitvijo pomorščakov v domovino v primeru odpustitve. |
| --- | --- |

3.9.1

Lastnike ladij je treba spodbujati, da bodo ravnali bolj odgovorno, in jih zavezati k temu, da sklenejo zavarovanje ali drugo finančno jamstvo za škodo, ki bi jo povzročili tretji osebi, in ki bo krila stroške, povezane z vrnitvijo pomorščakov v domovino v primeru odpustitve.

| 3.9.2 | Prvi korak v to smer je, da države članice ratificirajo vse veljavne konvencije IMO in zlasti Konvencijo o omejevanju odgovornosti za pomorske zahtevke iz leta 1996 (Konvencija LLMC). Besedilo Konvencije iz leta 1996 bo vključeno v pravo Skupnosti in bo zagotavljalo celostno in enotno izvajanje določb v vsej Evropski uniji. Na drugem mestu bo Komisija zahtevala mandat za pogajanja z IMO glede revizije Protokola iz leta 1996, da bi ponovno preučili mejo, ko lastnik izgubi pravico do omejitve svoje odgovornosti. Za ladje, ki plujejo pod zastavo države, ki ni ratificirala Konvencije iz leta 1996, v primeru hude malomarnosti velja režim večje odgovornosti. |
| --- | --- |

3.9.2

Prvi korak v to smer je, da države članice ratificirajo vse veljavne konvencije IMO in zlasti Konvencijo o omejevanju odgovornosti za pomorske zahtevke iz leta 1996 (Konvencija LLMC). Besedilo Konvencije iz leta 1996 bo vključeno v pravo Skupnosti in bo zagotavljalo celostno in enotno izvajanje določb v vsej Evropski uniji. Na drugem mestu bo Komisija zahtevala mandat za pogajanja z IMO glede revizije Protokola iz leta 1996, da bi ponovno preučili mejo, ko lastnik izgubi pravico do omejitve svoje odgovornosti. Za ladje, ki plujejo pod zastavo države, ki ni ratificirala Konvencije iz leta 1996, v primeru hude malomarnosti velja režim večje odgovornosti.

| 3.9.3 | Države članice morajo preverjati, ali imajo lastniki ladij, ki plujejo v vodah Skupnosti, ne glede na njihovo zastavo, finančno jamstvo za civilno odgovornost, ki ustreza dvakratniku zgornjih meja, določenih z omenjeno konvencijo iz leta 1996. Lastniki morajo prav tako imeti finančno jamstvo v primeru odpustitve pomorščakov. Finančno jamstvo se dokazuje s potrdilom, ki se hrani na krovu plovila. |
| --- | --- |

3.9.3

Države članice morajo preverjati, ali imajo lastniki ladij, ki plujejo v vodah Skupnosti, ne glede na njihovo zastavo, finančno jamstvo za civilno odgovornost, ki ustreza dvakratniku zgornjih meja, določenih z omenjeno konvencijo iz leta 1996. Lastniki morajo prav tako imeti finančno jamstvo v primeru odpustitve pomorščakov. Finančno jamstvo se dokazuje s potrdilom, ki se hrani na krovu plovila.

4.   Splošne ugotovitve

4.1   Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izpolnjevanju zahtev države zastave

| 4.1.1 | EESO popolnoma soglaša s tem predlogom, ki pomeni, da morajo države članice ustrezno izpolniti svoje obveznosti in upoštevati instrumente IMO, zlasti določila Kodeksa za uporabo obveznih instrumentov IMO v zvezi z državami zastave in sistemom pregledov držav zastave. |
| --- | --- |

4.1.1

EESO popolnoma soglaša s tem predlogom, ki pomeni, da morajo države članice ustrezno izpolniti svoje obveznosti in upoštevati instrumente IMO, zlasti določila Kodeksa za uporabo obveznih instrumentov IMO v zvezi z državami zastave in sistemom pregledov držav zastave.

| 4.1.2 | EESO se sprašuje o primernosti člena 9 „Preiskave držav zastave“, saj se nanaša na preiskovanje nesreč, ki je večinoma zajeto v petem instrumentu, predlaganem v tretjem svežnju za pomorsko varnost. Vendar pa krepi potrebo po preiskavah ter zahtevo in obveznost, da države članice za to zagotovijo ustrezna sredstva. |
| --- | --- |

4.1.2

EESO se sprašuje o primernosti člena 9 „Preiskave držav zastave“, saj se nanaša na preiskovanje nesreč, ki je večinoma zajeto v petem instrumentu, predlaganem v tretjem svežnju za pomorsko varnost. Vendar pa krepi potrebo po preiskavah ter zahtevo in obveznost, da države članice za to zagotovijo ustrezna sredstva.

| 4.1.3 | Odbor priznava, da je namen člena 10 „Varno upravljanje“ zagotoviti, da imajo ladje, ki plujejo pod zastavo držav članic, na krovu ustrezno število osebja v skladu z Resolucijo skupščine IMO A.890 (21) o načelih varnega upravljanja (Principles on Safe Manning). Vendar je EESO prepričan, da so „enotni pogoji delovanja“, torej pogoji pravične konkurence med državami zastave, bistveni in da je treba predlog, da Komisija pripravi poročilo, kot je poudarjeno v členu 15 „Sporazumi o sodelovanju“, izvesti čim prej. |
| --- | --- |

4.1.3

Odbor priznava, da je namen člena 10 „Varno upravljanje“ zagotoviti, da imajo ladje, ki plujejo pod zastavo držav članic, na krovu ustrezno število osebja v skladu z Resolucijo skupščine IMO A.890 (21) o načelih varnega upravljanja (Principles on Safe Manning). Vendar je EESO prepričan, da so „enotni pogoji delovanja“, torej pogoji pravične konkurence med državami zastave, bistveni in da je treba predlog, da Komisija pripravi poročilo, kot je poudarjeno v členu 15 „Sporazumi o sodelovanju“, izvesti čim prej.

4.2   Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih predpisih in standardih za organizacije, pooblaščene za inšpekcijski pregled in nadzor ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav

| 4.2.1 | Klasifikacijski zavodi prevzemajo vedno večjo odgovornost za varnost pomorskega prometa in varstvo okolja in na tem področju odgovarjajo upravam držav zastave. Zato EESO odobrava predlagane ukrepe za izboljšanje kakovosti dela teh organizacij, pooblaščenih za delovanje v imenu držav članic, in za krepitev nadzora ter tudi kazni, z vzpostavitvijo bolj učinkovitega sistema sankcij kot je sedanji. |
| --- | --- |

4.2.1

Klasifikacijski zavodi prevzemajo vedno večjo odgovornost za varnost pomorskega prometa in varstvo okolja in na tem področju odgovarjajo upravam držav zastave. Zato EESO odobrava predlagane ukrepe za izboljšanje kakovosti dela teh organizacij, pooblaščenih za delovanje v imenu držav članic, in za krepitev nadzora ter tudi kazni, z vzpostavitvijo bolj učinkovitega sistema sankcij kot je sedanji.

| 4.2.2 | Vendar glede na sedanje prekrivanje teh nalog EESO ocenjuje, da bi bilo treba bolje ločiti zakonske naloge od klasifikacijskih, na primer z zaupanjem teh nalog različnim inšpektorjem istega odobrenega organa ali dveh različnih organov. Zdi se, da bo potrebno vmesno obdobje, v katerem bo potekalo stalno spodbujanje „najboljše prakse“ s pogajanji med državami članicami in temi zavodi ter med klasifikacijskimi zavodi, med katerim bi pripravili zbirko dobre prakse za izogibanje navzkrižja interesov. |
| --- | --- |

4.2.2

Vendar glede na sedanje prekrivanje teh nalog EESO ocenjuje, da bi bilo treba bolje ločiti zakonske naloge od klasifikacijskih, na primer z zaupanjem teh nalog različnim inšpektorjem istega odobrenega organa ali dveh različnih organov. Zdi se, da bo potrebno vmesno obdobje, v katerem bo potekalo stalno spodbujanje „najboljše prakse“ s pogajanji med državami članicami in temi zavodi ter med klasifikacijskimi zavodi, med katerim bi pripravili zbirko dobre prakse za izogibanje navzkrižja interesov.

| 4.2.3 | V skladu s členom 19(3) morajo države članice sodelovati s priznanimi klasifikacijskimi zavodi pri oblikovanju njihovih pravil in/ali predpisov navedenih organizacij. Kljub določbam členov 16 in 17 EESO ocenjuje, da mora podoben ukrep o medsebojni obveznosti veljati tudi za klasifikacijske zavode. |
| --- | --- |

4.2.3

V skladu s členom 19(3) morajo države članice sodelovati s priznanimi klasifikacijskimi zavodi pri oblikovanju njihovih pravil in/ali predpisov navedenih organizacij. Kljub določbam členov 16 in 17 EESO ocenjuje, da mora podoben ukrep o medsebojni obveznosti veljati tudi za klasifikacijske zavode.

| 4.2.4 | EESO z odobravanjem sprejema določbe člena 20 v zvezi z zahtevo, da se morajo priznane organizacije med seboj posvetovati in sodelovati, da bi zagotovile enakovrednost pravil in usklajeno uporabo mednarodnih konvencij. |
| --- | --- |

4.2.4

EESO z odobravanjem sprejema določbe člena 20 v zvezi z zahtevo, da se morajo priznane organizacije med seboj posvetovati in sodelovati, da bi zagotovile enakovrednost pravil in usklajeno uporabo mednarodnih konvencij.

4.3   Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pomorski inšpekciji

| 4.3.1 | EESO se strinja s preoblikovanjem direktive zaradi večje jasnosti, kar bo omogočilo krepitev in izboljšanje učinkovitosti izvajanja pomorske inšpekcije. Opaža, da se je v zadnjih šestih letih število ladij, na katerih je bil opravljen obvezen inšpekcijski pregled, povečalo s 700 na 4000. |
| --- | --- |

4.3.1

EESO se strinja s preoblikovanjem direktive zaradi večje jasnosti, kar bo omogočilo krepitev in izboljšanje učinkovitosti izvajanja pomorske inšpekcije. Opaža, da se je v zadnjih šestih letih število ladij, na katerih je bil opravljen obvezen inšpekcijski pregled, povečalo s 700 na 4000.

| 4.3.2 | EESO podpira namero, da se kakovostne ladje nagradijo z manj pogostimi inšpekcijami, da se inšpekcije osredotočijo na ladje z večjim tveganjem in da se preprečuje uporaba podstandardnih ladij s prepovedjo dostopa do evropskih pristanišč. Glede na to, da določila novega sistema temeljijo na načelih iz Priloge II, je predelava direktive edinstvena priložnost za takojšnjo uvedbo in izvajanje novega sistema. |
| --- | --- |

4.3.2

EESO podpira namero, da se kakovostne ladje nagradijo z manj pogostimi inšpekcijami, da se inšpekcije osredotočijo na ladje z večjim tveganjem in da se preprečuje uporaba podstandardnih ladij s prepovedjo dostopa do evropskih pristanišč. Glede na to, da določila novega sistema temeljijo na načelih iz Priloge II, je predelava direktive edinstvena priložnost za takojšnjo uvedbo in izvajanje novega sistema.

| 4.3.3 | EESO z zadovoljstvom ugotavlja, da se bo vloga pilotov pri zgodnjem odkrivanju možnih nepravilnosti okrepila, vendar izraža zaskrbljenost, da nejasnosti glede trgovinskih nalog in nalog pregledov ne bodo olajšale dela pilotov, kot so piloti za odprto morje, ki so odvisni od podjetja, ki zagotavlja neobvezne pilotske službe. |
| --- | --- |

4.3.3

EESO z zadovoljstvom ugotavlja, da se bo vloga pilotov pri zgodnjem odkrivanju možnih nepravilnosti okrepila, vendar izraža zaskrbljenost, da nejasnosti glede trgovinskih nalog in nalog pregledov ne bodo olajšale dela pilotov, kot so piloti za odprto morje, ki so odvisni od podjetja, ki zagotavlja neobvezne pilotske službe.

| 4.3.4 | Prav tako pozdravlja, da direktiva uvaja pregled delovnih razmer na ladjah, ker ima človeški dejavnik pogosto pomembno vlogo pri pomorskih nesrečah. Pregled življenjskih in delovnih razmer pomorščakov in njihove usposobljenosti zahteva večje število inšpektorjev, ki imajo posebna znanja za ta namen; le en inšpektor bo težko uspešno izvajal poglobljen dvojni nadzor s tehničnega in socialnega vidika v pogosto zelo kratkih rokih. |
| --- | --- |

4.3.4

Prav tako pozdravlja, da direktiva uvaja pregled delovnih razmer na ladjah, ker ima človeški dejavnik pogosto pomembno vlogo pri pomorskih nesrečah. Pregled življenjskih in delovnih razmer pomorščakov in njihove usposobljenosti zahteva večje število inšpektorjev, ki imajo posebna znanja za ta namen; le en inšpektor bo težko uspešno izvajal poglobljen dvojni nadzor s tehničnega in socialnega vidika v pogosto zelo kratkih rokih.

| 4.3.5 | Odbor prav tako z odobravanjem sprejema zahtevo iz člena 20, ki predvideva, da Komisija vsako leto sestavi „črni seznam“, ki prikazuje poslovanje upravljavcev in družb. |
| --- | --- |

4.3.5

Odbor prav tako z odobravanjem sprejema zahtevo iz člena 20, ki predvideva, da Komisija vsako leto sestavi „črni seznam“, ki prikazuje poslovanje upravljavcev in družb.

4.4   Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2002/59/ES o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet

| 4.4.1 | Razveseljivo je, da so bili ponovni pozivi EESO glede uvedbe sistema za sprejem ladij v stiski uslišani (člen 20). EESO zato podpira predlog za okrepitev direktive z izboljšanjem in usklajevanjem zahtev glede „pribežališč“ (3). Za sprejem v pribežališče mora biti zadostno finančno jamstvo potrdilo o članstvu v klubu P&I („zaščita in škodno zavarovanje“). Če takšnega dokumenta ni, to ne sme biti izgovor za zavrnitev dostopa ladje v stiski do pribežališča. |
| --- | --- |

4.4.1

Razveseljivo je, da so bili ponovni pozivi EESO glede uvedbe sistema za sprejem ladij v stiski uslišani (člen 20). EESO zato podpira predlog za okrepitev direktive z izboljšanjem in usklajevanjem zahtev glede „pribežališč“ (3). Za sprejem v pribežališče mora biti zadostno finančno jamstvo potrdilo o članstvu v klubu P&I („zaščita in škodno zavarovanje“). Če takšnega dokumenta ni, to ne sme biti izgovor za zavrnitev dostopa ladje v stiski do pribežališča.

| 4.4.2 | Odbor ocenjuje, da mora pristojni neodvisni organ v primeru obravnave nesreč in usmerjanja ladij v stiski proti pribežališčem združiti potrebna prizadevanja, ne glede na obveznost posvetovanja z zadevnimi stranmi, in hkrati tudi sprejeti odločitve ter izvajati vse potrebne naloge, vključno z možnimi finančnimi posledicami sprejetih odločitev v nujnih primerih. |
| --- | --- |

4.4.2

Odbor ocenjuje, da mora pristojni neodvisni organ v primeru obravnave nesreč in usmerjanja ladij v stiski proti pribežališčem združiti potrebna prizadevanja, ne glede na obveznost posvetovanja z zadevnimi stranmi, in hkrati tudi sprejeti odločitve ter izvajati vse potrebne naloge, vključno z možnimi finančnimi posledicami sprejetih odločitev v nujnih primerih.

| 4.4.3 | EESO ugotavlja, da je ribolov še vedno eden najbolj ranljivih sektorjev dejavnosti, in pozdravlja obveznost, da ribiška plovila uporabljajo sistem AIS (sistem samodejnega prepoznavanja). Mala in srednje velika podjetja, zlasti za obalni ribolov, morajo izkoristiti finančno pomoč ali olajšave za opremljanje (4). |
| --- | --- |

4.4.3

EESO ugotavlja, da je ribolov še vedno eden najbolj ranljivih sektorjev dejavnosti, in pozdravlja obveznost, da ribiška plovila uporabljajo sistem AIS (sistem samodejnega prepoznavanja). Mala in srednje velika podjetja, zlasti za obalni ribolov, morajo izkoristiti finančno pomoč ali olajšave za opremljanje (4).

| 4.4.4 | Prav tako podpira določila, ki obalnim državam omogočajo, da sprejmejo ustrezne ukrepe za omejitev nevarnosti, ki jo za plovbo lahko pomeni nastajanje ledu na nekaterih morskih območjih na severu Evropske unije. Gre za pomembno vprašanje, zlasti zaradi povečanega tveganja v Baltskem morju zaradi prevažanja velikih količin naftnih derivatov. Kljub temu bi bilo zaradi preprečevanja možnih težav s pravili, ki so jih za plovbo na območjih, izpostavljenih nastajanju ledu, uveljavili nekateri klasifikacijski zavodi, pametno, da države v zvezi s tem poenotijo svoja pravila. |
| --- | --- |

4.4.4

Prav tako podpira določila, ki obalnim državam omogočajo, da sprejmejo ustrezne ukrepe za omejitev nevarnosti, ki jo za plovbo lahko pomeni nastajanje ledu na nekaterih morskih območjih na severu Evropske unije. Gre za pomembno vprašanje, zlasti zaradi povečanega tveganja v Baltskem morju zaradi prevažanja velikih količin naftnih derivatov. Kljub temu bi bilo zaradi preprečevanja možnih težav s pravili, ki so jih za plovbo na območjih, izpostavljenih nastajanju ledu, uveljavili nekateri klasifikacijski zavodi, pametno, da države v zvezi s tem poenotijo svoja pravila.

| 4.4.5 | EESO soglaša z mnenjem, po katerem bo vzpostavitev sistema za izmenjavo pomorskih podatkov SafeSeaNet bistveno prispevala k izboljšanju pomorske varnosti v vodah Skupnosti. |
| --- | --- |

4.4.5

EESO soglaša z mnenjem, po katerem bo vzpostavitev sistema za izmenjavo pomorskih podatkov SafeSeaNet bistveno prispevala k izboljšanju pomorske varnosti v vodah Skupnosti.

4.5   Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi temeljnih načel za vodenje preiskav nesreč v sektorju pomorskega prometa in o spremembi Direktiv 1999/35/ES in 2002/59/ES

| 4.5.1 | EESO podpira ta predlog, kajti le z neodvisnimi preiskavami nesreč se lahko sprejmejo ustrezni ukrepi, da se takšne nesreče ne ponovijo. Odbor prav tako odobrava uvedbo neodvisnih specializiranih preiskovalnih organov, zadolženih za vodenje teh preiskav, in je naklonjen jasnemu ločevanju preiskav za represivne namene. |
| --- | --- |

4.5.1

EESO podpira ta predlog, kajti le z neodvisnimi preiskavami nesreč se lahko sprejmejo ustrezni ukrepi, da se takšne nesreče ne ponovijo. Odbor prav tako odobrava uvedbo neodvisnih specializiranih preiskovalnih organov, zadolženih za vodenje teh preiskav, in je naklonjen jasnemu ločevanju preiskav za represivne namene.

| 4.5.2 | EESO z odobravanjem sprejema določbo člena 7 glede uresničevanja skupnih preiskav v zvezi z varnostjo. |
| --- | --- |

4.5.2

EESO z odobravanjem sprejema določbo člena 7 glede uresničevanja skupnih preiskav v zvezi z varnostjo.

| 4.5.3 | EESO ocenjuje, da je bistvena določba člena 9 o nerazkritju vseh evidenc, razen tistih, katerih namen je preiskava v zvezi z varnostjo. Določba, ki sodnemu organu omogoča, da dovoli razkritje, je skrb vzbujajoča. Zato EESO ocenjuje, da bi bilo primerno, da se osebam, ki zagotavljajo informacije v okviru preiskav o nesrečah, dodeli imuniteto in celo zagotovi anonimnost. Ustrezno bi bilo, če bi po zgledu industrije letalskega prevoza predstavniki sektorja pomorskega prevoza in predstavniki organizirane civilne družbe na prizadetih območjih sodelovali v procesu preiskovanja, kar bi predstavljalo dragocen vir izkušenj za boljše preprečevanje v prihodnje in zaradi preglednosti. Komisija tudi predvideva ustrezno organizacijo za izmenjavo informacij, da bi zbrali te izkušnje. |
| --- | --- |

4.5.3

EESO ocenjuje, da je bistvena določba člena 9 o nerazkritju vseh evidenc, razen tistih, katerih namen je preiskava v zvezi z varnostjo. Določba, ki sodnemu organu omogoča, da dovoli razkritje, je skrb vzbujajoča. Zato EESO ocenjuje, da bi bilo primerno, da se osebam, ki zagotavljajo informacije v okviru preiskav o nesrečah, dodeli imuniteto in celo zagotovi anonimnost. Ustrezno bi bilo, če bi po zgledu industrije letalskega prevoza predstavniki sektorja pomorskega prevoza in predstavniki organizirane civilne družbe na prizadetih območjih sodelovali v procesu preiskovanja, kar bi predstavljalo dragocen vir izkušenj za boljše preprečevanje v prihodnje in zaradi preglednosti. Komisija tudi predvideva ustrezno organizacijo za izmenjavo informacij, da bi zbrali te izkušnje.

4.6   Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o odgovornosti prevoznikov potnikov po morju in celinskih plovnih poteh v primeru nesreč

| 4.6.1 | EESO podpira temeljni cilj predloga, ki želi vsem potnikom na ravni EU omogočiti enako raven zaščite v primeru nesreče in za katerega so značilne posodobljene določbe v zvezi z odgovornostjo prevoznika, sistemom obveznega zavarovanja in višino primerne odškodnine. Ti predpisi o varstvu veljajo tudi za vse potnike, ki kupijo vozovnice v Evropi, četudi potujejo zunaj voda Skupnosti, ali na krovu ladij, ki plujejo pod zastavo tretje države. |
| --- | --- |

4.6.1

EESO podpira temeljni cilj predloga, ki želi vsem potnikom na ravni EU omogočiti enako raven zaščite v primeru nesreče in za katerega so značilne posodobljene določbe v zvezi z odgovornostjo prevoznika, sistemom obveznega zavarovanja in višino primerne odškodnine. Ti predpisi o varstvu veljajo tudi za vse potnike, ki kupijo vozovnice v Evropi, četudi potujejo zunaj voda Skupnosti, ali na krovu ladij, ki plujejo pod zastavo tretje države.

| 4.6.2 | EESO opozarja, da so bile v okviru sklepa iz leta 2003 države članice povabljene k ratifikaciji Atenskega protokola do konca leta 2005. Na žalost je bil proces ratifikacije zaustavljen. Sedanji predlog bo omogočil enotno izvajanje določb Atenskega protokola v Evropski uniji. Vključitev Atenskega protokola v pravo Skupnosti ne zmanjša obveze držav članic, da ratificirajo Protokol in s tem zagotovijo njegovo uporabo na mednarodni ravni. |
| --- | --- |

4.6.2

EESO opozarja, da so bile v okviru sklepa iz leta 2003 države članice povabljene k ratifikaciji Atenskega protokola do konca leta 2005. Na žalost je bil proces ratifikacije zaustavljen. Sedanji predlog bo omogočil enotno izvajanje določb Atenskega protokola v Evropski uniji. Vključitev Atenskega protokola v pravo Skupnosti ne zmanjša obveze držav članic, da ratificirajo Protokol in s tem zagotovijo njegovo uporabo na mednarodni ravni.

| 4.6.3 | Odbor ugotavlja, da obstajata dve pomembni vprašanji, na kateri je treba odgovoriti v povezavi s predlogom za ratifikacijo s strani držav članic IMO in začetkom veljavnosti Atenskega protokola iz leta 2002. Najprej gre za vprašanje vojne ali terorizma. EESO opozarja na resolucijo IMO, ki ob ratifikaciji ponuja državam možnost pridržka, da bi lahko izdajali zahtevana potrdila o zavarovanju, z izjemo tistih, ki so povezana z vojno ali terorizmom. Na drugem mestu, v zvezi z zgornjimi mejami, je Mednarodna konfederacija klubov P&I izjavila, da je pripravljena kriti zgornje meje, ki so predvidene s Protokolom, pod pogojem, da se najde rešitev za problem terorizma. Predloženi so bili tudi alternativni predlogi, tako da bi lahko na mednarodni in/ali evropski ravni poiskali izvedljive rešitve. Reforma Solidarnostnega sklada Skupnosti (Uredba 2012/2002), ki naj bi začela veljati leta 2007, lahko prispeva nujno pomoč v primeru nesreč, med katere spadajo tudi posledice terorizma, vendar to ne sme nadomestiti skupne rešitve, ki se Odboru zdi nujna, za zavarovalno kritje škode, povzročene z morebitnim terorističnim napadom. |
| --- | --- |

4.6.3

Odbor ugotavlja, da obstajata dve pomembni vprašanji, na kateri je treba odgovoriti v povezavi s predlogom za ratifikacijo s strani držav članic IMO in začetkom veljavnosti Atenskega protokola iz leta 2002. Najprej gre za vprašanje vojne ali terorizma. EESO opozarja na resolucijo IMO, ki ob ratifikaciji ponuja državam možnost pridržka, da bi lahko izdajali zahtevana potrdila o zavarovanju, z izjemo tistih, ki so povezana z vojno ali terorizmom. Na drugem mestu, v zvezi z zgornjimi mejami, je Mednarodna konfederacija klubov P&I izjavila, da je pripravljena kriti zgornje meje, ki so predvidene s Protokolom, pod pogojem, da se najde rešitev za problem terorizma. Predloženi so bili tudi alternativni predlogi, tako da bi lahko na mednarodni in/ali evropski ravni poiskali izvedljive rešitve. Reforma Solidarnostnega sklada Skupnosti (Uredba 2012/2002), ki naj bi začela veljati leta 2007, lahko prispeva nujno pomoč v primeru nesreč, med katere spadajo tudi posledice terorizma, vendar to ne sme nadomestiti skupne rešitve, ki se Odboru zdi nujna, za zavarovalno kritje škode, povzročene z morebitnim terorističnim napadom.

| 4.6.4 | EESO priznava pomen plačila enakih odškodnin potnikom na krovu ladij med prevozi v Skupnosti in zunaj nje. Vendar je ta ukrep lahko vir resnih težav za nekatera majhna podjetja ali v zvezi z opravljanjem določenih storitev. |
| --- | --- |

4.6.4

EESO priznava pomen plačila enakih odškodnin potnikom na krovu ladij med prevozi v Skupnosti in zunaj nje. Vendar je ta ukrep lahko vir resnih težav za nekatera majhna podjetja ali v zvezi z opravljanjem določenih storitev.

| 4.6.5 | Za zmanjšanje negativnih posledic za domači prevoz potnikov po morju EESO predlaga obdobje prilagajanja (prehoda) pri izvajanju tega predloga. S tem bi preprečili, da bi se ekonomska upravičenost lokalnih storitev trajektov preveč znižala, kar bi poslabšalo redne povezave z otoki. |
| --- | --- |

4.6.5

Za zmanjšanje negativnih posledic za domači prevoz potnikov po morju EESO predlaga obdobje prilagajanja (prehoda) pri izvajanju tega predloga. S tem bi preprečili, da bi se ekonomska upravičenost lokalnih storitev trajektov preveč znižala, kar bi poslabšalo redne povezave z otoki.

| 4.6.6 | Odbor na področju predplačil žrtvam nesreč ali njihovim upravičencem podpira predlog v zvezi z nesrečami pri plovbi, za katere Atenski protokol predvideva režim objektivne odgovornosti. |
| --- | --- |

4.6.6

Odbor na področju predplačil žrtvam nesreč ali njihovim upravičencem podpira predlog v zvezi z nesrečami pri plovbi, za katere Atenski protokol predvideva režim objektivne odgovornosti.

| 4.6.7 | Določbe v zvezi z invalidnimi osebami in informacijami pred potovanjem bi morale biti obravnavane kot dopolnilne in ne kot odmik od Atenskega protokola. Podobne določbe so bile vključene v uredbo o pravicah potnikov v letalskem prometu, ki so naštete v Montrealski konvenciji. |
| --- | --- |

4.6.7

Določbe v zvezi z invalidnimi osebami in informacijami pred potovanjem bi morale biti obravnavane kot dopolnilne in ne kot odmik od Atenskega protokola. Podobne določbe so bile vključene v uredbo o pravicah potnikov v letalskem prometu, ki so naštete v Montrealski konvenciji.

| 4.6.8 | V zvezi s celinskimi plovnimi potmi EESO ocenjuje, da tretji sveženj ukrepov za pomorsko varnost ni upošteval razlik med prevozi po celinskih plovnih poteh (rekah, veletokih in deltah, kanalih, jezerih) in pomorskim prometom (povezave med celino in otokom, javne storitve, ki zagotavljajo ozemeljsko povezanost in mednarodne povezave). Narava in izkoriščanje teh poti se zelo razlikujeta, kar upravičuje različne pravne ureditve (pravila v zvezi s plovbo/varnostjo/zanesljivostjo, odgovornostjo in obveznim zavarovanjem). |
| --- | --- |

4.6.8

V zvezi s celinskimi plovnimi potmi EESO ocenjuje, da tretji sveženj ukrepov za pomorsko varnost ni upošteval razlik med prevozi po celinskih plovnih poteh (rekah, veletokih in deltah, kanalih, jezerih) in pomorskim prometom (povezave med celino in otokom, javne storitve, ki zagotavljajo ozemeljsko povezanost in mednarodne povezave). Narava in izkoriščanje teh poti se zelo razlikujeta, kar upravičuje različne pravne ureditve (pravila v zvezi s plovbo/varnostjo/zanesljivostjo, odgovornostjo in obveznim zavarovanjem).

4.7   Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o civilni odgovornosti in finančnih jamstvih lastnikov ladij

| 4.7.1 | EESO se strinja, da države članice ratificirajo Protokol LLMC iz leta 1996, ki bi podvojil zgornje meje, predvidene za civilno odgovornost lastnikov ladij glede na določbe Protokola iz leta 1976. Besedilo iz leta 1976 je okvirna konvencija, ki zajema vse pomorske zahtevke. EESO se je seznanil s predlogom, ki od vsake ladje (ne glede na njeno zastavo), ki pripluje v vode Skupnosti, zahteva, da ima potrdilo o finančnem jamstvu, ki ustreza dvojnemu znesku, predvidenemu v Protokolu LLMC iz leta 1996. |
| --- | --- |

4.7.1

EESO se strinja, da države članice ratificirajo Protokol LLMC iz leta 1996, ki bi podvojil zgornje meje, predvidene za civilno odgovornost lastnikov ladij glede na določbe Protokola iz leta 1976. Besedilo iz leta 1976 je okvirna konvencija, ki zajema vse pomorske zahtevke. EESO se je seznanil s predlogom, ki od vsake ladje (ne glede na njeno zastavo), ki pripluje v vode Skupnosti, zahteva, da ima potrdilo o finančnem jamstvu, ki ustreza dvojnemu znesku, predvidenemu v Protokolu LLMC iz leta 1996.

| 4.7.2 | V skladu s Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS) lahko obalne države odstopajo od določb zgoraj omenjene konvencije le za ladje pod zastavo tretjih držav, ki pristajajo v njihovih pristaniščih. Klubi P&I so izjavili, da niso pripravljeni izdajati potrdil v skladu z najvišjimi zgornjimi mejami, določenimi v Protokolu iz leta 1996. |
| --- | --- |

4.7.2

V skladu s Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS) lahko obalne države odstopajo od določb zgoraj omenjene konvencije le za ladje pod zastavo tretjih držav, ki pristajajo v njihovih pristaniščih. Klubi P&I so izjavili, da niso pripravljeni izdajati potrdil v skladu z najvišjimi zgornjimi mejami, določenimi v Protokolu iz leta 1996.

| 4.7.3 | Zavarovanje je seveda boljše od plačilne nesposobnosti. Zavarovanje je odvisno od jasne opredelitve meril za odgovornost. Opustitev omejitve v primeru hude malomarnosti bi lahko povzročila zmanjšanje zavarovalnega trga in povečanje števila ladjarskih podjetij z eno ladjo, ki bi jih urejalo pravo družb z omejeno odgovornostjo. |
| --- | --- |

4.7.3

Zavarovanje je seveda boljše od plačilne nesposobnosti. Zavarovanje je odvisno od jasne opredelitve meril za odgovornost. Opustitev omejitve v primeru hude malomarnosti bi lahko povzročila zmanjšanje zavarovalnega trga in povečanje števila ladjarskih podjetij z eno ladjo, ki bi jih urejalo pravo družb z omejeno odgovornostjo.

| 4.7.4 | EESO kljub temu ugotavlja, da sta se razumevanje in ocena obsega škode ter odgovornosti v zadnjih letih zelo spremenila; odškodnine, izplačane v primeru škod, se odslej zelo pogosto občutijo kot precej nižje od zneska neposredne in zlasti posredne škode. Nedvomno bo na tem področju dobrodošlo izboljšanje; Odbor predlaga, da Komisija izvede ekonomsko analizo svojega predloga. Ta analiza bo morala določiti gospodarski vpliv popolne opustitve omejitve odgovornosti in po potrebi povečati stopnje omejitve. |
| --- | --- |

4.7.4

EESO kljub temu ugotavlja, da sta se razumevanje in ocena obsega škode ter odgovornosti v zadnjih letih zelo spremenila; odškodnine, izplačane v primeru škod, se odslej zelo pogosto občutijo kot precej nižje od zneska neposredne in zlasti posredne škode. Nedvomno bo na tem področju dobrodošlo izboljšanje; Odbor predlaga, da Komisija izvede ekonomsko analizo svojega predloga. Ta analiza bo morala določiti gospodarski vpliv popolne opustitve omejitve odgovornosti in po potrebi povečati stopnje omejitve.

| 4.7.4.1 | EESO opozarja na svoja prejšnja mnenja o svežnjih Erika I in II ter ponavlja, da mora biti načrtovani cilj hitra in zajamčena odškodnina za škodo, ki so jo utrpele žrtve, ne pa spodbujanje nadaljevanja sporov in neomejeno zavlačevanje postopkov. Ratifikacija vseh obstoječih konvencij IMO mora zagotoviti primernejšo civilno odgovornost, obvezno zavarovanje in neposredne ukrepe za natančno določene zahtevke, kot predvideva predlog direktive. |
| --- | --- |

4.7.4.1

EESO opozarja na svoja prejšnja mnenja o svežnjih Erika I in II ter ponavlja, da mora biti načrtovani cilj hitra in zajamčena odškodnina za škodo, ki so jo utrpele žrtve, ne pa spodbujanje nadaljevanja sporov in neomejeno zavlačevanje postopkov. Ratifikacija vseh obstoječih konvencij IMO mora zagotoviti primernejšo civilno odgovornost, obvezno zavarovanje in neposredne ukrepe za natančno določene zahtevke, kot predvideva predlog direktive.

| 4.7.4.2 | Po mnenju EESO morajo civilno odgovornost urejati jasna in pregledna pravila. V pomorskem pravu je „huda malomarnost“ (gross negligence) pravni pojem, ki se običajno uporablja v sporih v zvezi s škodo na tovoru. Na mednarodni ravni se pojem „zavestne malomarnosti“ (recklesness with knowledge) uporablja za odpravo objektivne odgovornosti, to pa je rešitev, ki jo je Odbor podpiral v svojem mnenju o Eriki II, vendar na področju onesnaževanja z nafto. Zato Odbor predlaga, da se v osnutek direktive vključi nekaj objektivnih elementov, ki bodo države članice in njihove zakonodaje vodili pri določanju, kdaj gre res za primer „hude malomarnosti“, sicer obstaja nevarnost, da bodo različne države različno izvajale direktivo. |
| --- | --- |

4.7.4.2

Po mnenju EESO morajo civilno odgovornost urejati jasna in pregledna pravila. V pomorskem pravu je „huda malomarnost“ (gross negligence) pravni pojem, ki se običajno uporablja v sporih v zvezi s škodo na tovoru. Na mednarodni ravni se pojem „zavestne malomarnosti“ (recklesness with knowledge) uporablja za odpravo objektivne odgovornosti, to pa je rešitev, ki jo je Odbor podpiral v svojem mnenju o Eriki II, vendar na področju onesnaževanja z nafto. Zato Odbor predlaga, da se v osnutek direktive vključi nekaj objektivnih elementov, ki bodo države članice in njihove zakonodaje vodili pri določanju, kdaj gre res za primer „hude malomarnosti“, sicer obstaja nevarnost, da bodo različne države različno izvajale direktivo.

| 4.7.4.3 | EESO vztraja pri stališču, da je treba finančno jamstvo potrditi s potrdilom o članstvu v klubu P&I, in ne s potrdilom, ki ga je izdala država članica. Potrdilo o članstvu v klubu P&I je v skladu s cilji predlaganega instrumenta in je na voljo v klubih P&I. |
| --- | --- |

4.7.4.3

EESO vztraja pri stališču, da je treba finančno jamstvo potrditi s potrdilom o članstvu v klubu P&I, in ne s potrdilom, ki ga je izdala država članica. Potrdilo o članstvu v klubu P&I je v skladu s cilji predlaganega instrumenta in je na voljo v klubih P&I.

| 4.7.5 | EESO ocenjuje, da je predstavljeni predlog v nasprotju z določbami Direktive 2004/35/ES z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode, ki je priznala neposredno uporabo konvencij IMO, vključno z LLMC. To lahko povzroči težave v zvezi z mednarodnim pravom o sporazumih za države članice, pogodbenice LLMC 1976 in 1996. |
| --- | --- |

4.7.5

EESO ocenjuje, da je predstavljeni predlog v nasprotju z določbami Direktive 2004/35/ES z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode, ki je priznala neposredno uporabo konvencij IMO, vključno z LLMC. To lahko povzroči težave v zvezi z mednarodnim pravom o sporazumih za države članice, pogodbenice LLMC 1976 in 1996.

| 4.7.5.1 | EESO podpira predlog, da imajo ladje potrdila o finančnem jamstvu za primer odpustitve pomorščakov, in ugotavlja, da delovna skupina IMO-ILO obravnava to tematiko, ki je v njeni pristojnosti na mednarodni ravni. |
| --- | --- |

4.7.5.1

EESO podpira predlog, da imajo ladje potrdila o finančnem jamstvu za primer odpustitve pomorščakov, in ugotavlja, da delovna skupina IMO-ILO obravnava to tematiko, ki je v njeni pristojnosti na mednarodni ravni.

| 4.7.6 | Odgovornost in odškodnino v primeru razlitja kemičnih snovi in goriva iz ladijskih rezervoarjev urejata konvenciji o prevozu nevarnih in škodljivih snovi po morju ter o onesnaževanju z gorivom iz ladijskih rezervoarjev, ki izražata kompromis mednarodne skupnosti. EESO Komisiji zelo močno priporoča, da si prizadeva za to, da države članice EU hitro ratificirajo konvencijo o nevarnih in škodljivih snoveh in konvencijo o onesnaževanju z gorivom iz ladijskih rezervoarjev, da bosta lahko čim prej začeli veljati. |
| --- | --- |

4.7.6

Odgovornost in odškodnino v primeru razlitja kemičnih snovi in goriva iz ladijskih rezervoarjev urejata konvenciji o prevozu nevarnih in škodljivih snovi po morju ter o onesnaževanju z gorivom iz ladijskih rezervoarjev, ki izražata kompromis mednarodne skupnosti. EESO Komisiji zelo močno priporoča, da si prizadeva za to, da države članice EU hitro ratificirajo konvencijo o nevarnih in škodljivih snoveh in konvencijo o onesnaževanju z gorivom iz ladijskih rezervoarjev, da bosta lahko čim prej začeli veljati.

5.   Posebne ugotovitve

| 5.1 | Odbor je z zanimanjem spremljal nedavno 94. mednarodno konferenco ILO (pomorstvo), ki je sprejela konsolidirano konvencijo o delu pomorščakov, ki vsebuje obvezni del in del s priporočili. Vse pomorske konvencije, postopoma sprejete od dvajsetih letih prejšnjega stoletja dalje in večkrat spremenjene, so danes združene in posodobljene v jasnem in splošnem kodeksu dela pomorščakov. EESO se je prav tako seznanil z namenom Komisije, da konvencijo ILO (pomorski kodeks) vključi v pravo Skupnosti, podpre sedanja prizadevanja delovne skupine za socialni dialog za izvajanje konvencije ter za določitev, kakšen je najboljši način za njen prenos v pravo Skupnosti. |
| --- | --- |

5.1

Odbor je z zanimanjem spremljal nedavno 94. mednarodno konferenco ILO (pomorstvo), ki je sprejela konsolidirano konvencijo o delu pomorščakov, ki vsebuje obvezni del in del s priporočili. Vse pomorske konvencije, postopoma sprejete od dvajsetih letih prejšnjega stoletja dalje in večkrat spremenjene, so danes združene in posodobljene v jasnem in splošnem kodeksu dela pomorščakov. EESO se je prav tako seznanil z namenom Komisije, da konvencijo ILO (pomorski kodeks) vključi v pravo Skupnosti, podpre sedanja prizadevanja delovne skupine za socialni dialog za izvajanje konvencije ter za določitev, kakšen je najboljši način za njen prenos v pravo Skupnosti.

| 5.2 | Glede na svoja stalna prizadevanja v korist človeškega dejavnika v pomorskem prometu, EESO poziva Komisijo, da si za prednostno nalogo določi predvsem spodbujanje vseh držav članic k čimprejšnji ratifikaciji te konvencije, s čimer bo na voljo usklajena pravna podlaga; za začetek veljavnosti konvencije jo mora ratificirati 30 držav, ki predstavljajo tretjino svetovne bruto tonaže. EU bi zelo podprla ta prizadevanja, če bi spodbudila k ratifikaciji države članice Evropskega gospodarskega prostora in tretje države, s katerimi ima sklenjene sporazume o gospodarskem sodelovanju. |
| --- | --- |

5.2

Glede na svoja stalna prizadevanja v korist človeškega dejavnika v pomorskem prometu, EESO poziva Komisijo, da si za prednostno nalogo določi predvsem spodbujanje vseh držav članic k čimprejšnji ratifikaciji te konvencije, s čimer bo na voljo usklajena pravna podlaga; za začetek veljavnosti konvencije jo mora ratificirati 30 držav, ki predstavljajo tretjino svetovne bruto tonaže. EU bi zelo podprla ta prizadevanja, če bi spodbudila k ratifikaciji države članice Evropskega gospodarskega prostora in tretje države, s katerimi ima sklenjene sporazume o gospodarskem sodelovanju.

| 5.3 | Ustrezni organi bi morali hitro izmeriti skupni vpliv predlaganih ukrepov na uprave držav pristanišča in držav zastave (izdaja potrdil, socialni nadzor, okrepljeni nadzor, cilj nadzora 100 % ladij itd.), da bi lahko čim prej sprejeli potrebne organizacijske, finančne in zaposlitvene ukrepe. |
| --- | --- |

5.3

Ustrezni organi bi morali hitro izmeriti skupni vpliv predlaganih ukrepov na uprave držav pristanišča in držav zastave (izdaja potrdil, socialni nadzor, okrepljeni nadzor, cilj nadzora 100 % ladij itd.), da bi lahko čim prej sprejeli potrebne organizacijske, finančne in zaposlitvene ukrepe.

| 5.4 | Glede na pomembne naloge, ki jih mora izvajati Evropska agencija za pomorsko varnost, mora imeti na voljo tudi zadostna sredstva, da jih bo lahko čim bolje izvajala. |
| --- | --- |

5.4

Glede na pomembne naloge, ki jih mora izvajati Evropska agencija za pomorsko varnost, mora imeti na voljo tudi zadostna sredstva, da jih bo lahko čim bolje izvajala.

V Bruslju, 13. septembra 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 95/21/ES o uveljavitvi mednarodnih standardov za varnost ladij, preprečevanje onesnaževanja ter pogoje za življenje in delo na ladjah, ki uporabljajo pristanišča Skupnosti in plujejo v vodah v pristojnosti držav članic (pomorska inšpekcija).

1

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 94/57/ES o skupnih predpisih in standardih za organizacije, pooblaščene za inšpekcijski pregled in nadzor ladij ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav.

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o pospešenem uvajanju zahtev o dvojnem trupu ali enakovrednih zahtev za tankerje z enojnim trupom (Mnenje EESO: UL C 14, 16.1.2001).

(2)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema spremljanja, nadzorovanja in obveščanja za ladijski promet v Skupnosti.

2

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi odškodninskega sklada za škodo, ki nastaja zaradi onesnaževanja z ogljikovodiki v evropskih vodah in drugih dodatnih ukrepov.

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (mnenje EESO: UL C 221, 7.8.2001).

(3)  Najboljša praksa britanskega sistema SOSREP je velik vir navdiha na tem področju.

3

(4)  Evropski sklad za ribištvo, ki ga je ustanovil Svet 16. junija, uvaja možnost do 40-odstotnega financiranja stroškov za varnostno opremo; predvideni so tudi dodatni ukrepi na ravni držav članic.

4

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/202 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/202

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 89/552/EGS o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov

COM(2005) 646 konč. — 2005/0260 (COD)

(2006/C 318/33)

Svet je 7. februarja 2006 sklenil, da v skladu s členi 47(2) in 55 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, zadolžena za pripravo dela EESO na tem področju, je mnenje sprejela 18. julija 2006. Poročevalec je bil g. HERNÁNDEZ BATALLER.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 14. septembra) s 53 glasovi za, 7 glasovi proti in 10 vzdržanimi glasovi.

1.   Uvod

| 1.1 | Evropska komisija je 13. decembra 2005 predstavila predlog za dopolnitev direktive Skupnosti o televiziji brez meja, ki je bila sprejeta leta 1989 (1) in spremenjena 1997 (2). V primeru neskladnosti med splošnimi predpisi o opravljanju storitev in določbami te direktive prevladajo določbe te direktive, kadar gre za vidike, ki se nanašajo na dostop do storitvene dejavnosti in njeno izvajanje (3). |
| --- | --- |

1.1

Evropska komisija je 13. decembra 2005 predstavila predlog za dopolnitev direktive Skupnosti o televiziji brez meja, ki je bila sprejeta leta 1989 (1) in spremenjena 1997 (2). V primeru neskladnosti med splošnimi predpisi o opravljanju storitev in določbami te direktive prevladajo določbe te direktive, kadar gre za vidike, ki se nanašajo na dostop do storitvene dejavnosti in njeno izvajanje (3).

| 1.2 | Izrecni namen te spremembe (ki je predvidena v okviru postopkov za spremljanje in ocenjevanje skladnosti s pravno ureditvijo) je prilagoditev te direktive sedanjim okvirom tehnološke konvergence. V teh novih razmerah avdiovizualne vsebine in storitve daleč presegajo tradicionalno področje televizijskega oddajanja, zaradi česar nastajajo novi pravni predpisi, ki bi morali zagotoviti nemoteno delovanje enotnega trga, ohranjanje močne in ustvarjalne evropske industrije ter pravice državljanom. Posodobitev predpisov EU o vsebinah avdiovizualnih medijev sodijo v okvir strategije i2010, katere namen je oblikovanje informacijske družbe, ki bo spodbujala rast in zaposlovanje (4). |
| --- | --- |

1.2

Izrecni namen te spremembe (ki je predvidena v okviru postopkov za spremljanje in ocenjevanje skladnosti s pravno ureditvijo) je prilagoditev te direktive sedanjim okvirom tehnološke konvergence. V teh novih razmerah avdiovizualne vsebine in storitve daleč presegajo tradicionalno področje televizijskega oddajanja, zaradi česar nastajajo novi pravni predpisi, ki bi morali zagotoviti nemoteno delovanje enotnega trga, ohranjanje močne in ustvarjalne evropske industrije ter pravice državljanom. Posodobitev predpisov EU o vsebinah avdiovizualnih medijev sodijo v okvir strategije i2010, katere namen je oblikovanje informacijske družbe, ki bo spodbujala rast in zaposlovanje (4).

| 1.2.1 | Predlagana sprememba, do katere prihaja po Liverpoolski konferenci (5), na novo določa področje uporabe te direktive (ki je urejala vse avdiovizualne storitve), da bi bile zajete tako imenovane „avdiovizualne medijske storitve“ na različnih ravneh pravne ureditve glede na to, ali so storitve linearne ali nelinearne. Direktiva bi torej zajela koordinacijo nekaterih pravnih, zakonodajnih in upravnih predpisov, ki se nanašajo na zagotavljanje avdiovizualnih medijskih storitev v državah članicah, ter se ne bi več imenovala „Direktiva o televiziji brez meja“, ampak „Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah“. |
| --- | --- |

1.2.1

Predlagana sprememba, do katere prihaja po Liverpoolski konferenci (5), na novo določa področje uporabe te direktive (ki je urejala vse avdiovizualne storitve), da bi bile zajete tako imenovane „avdiovizualne medijske storitve“ na različnih ravneh pravne ureditve glede na to, ali so storitve linearne ali nelinearne. Direktiva bi torej zajela koordinacijo nekaterih pravnih, zakonodajnih in upravnih predpisov, ki se nanašajo na zagotavljanje avdiovizualnih medijskih storitev v državah članicah, ter se ne bi več imenovala „Direktiva o televiziji brez meja“, ampak „Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah“.

| 1.2.2 | Direktiva bi tudi v prihodnje izključevala zasebna sporočila, elektronske različice časopisov ali revij, spletne strani, katerih osnovna dejavnost ni oddajanje avdiovizualnih vsebin, ter radijsko oddajanje. |
| --- | --- |

1.2.2

Direktiva bi tudi v prihodnje izključevala zasebna sporočila, elektronske različice časopisov ali revij, spletne strani, katerih osnovna dejavnost ni oddajanje avdiovizualnih vsebin, ter radijsko oddajanje.

| 1.3 | Predlagana sprememba sodi v okvir medinstitucionalnega sporazuma o sprejemanju boljše zakonodaje, sprejetega leta 2003, zaradi dveh ciljev: poenostaviti, omiliti in zmanjšati zakonske obveznosti evropskih ponudnikov avdiovizualnih storitev ter uveljaviti samoregulacijo in koregulacijo v tem sektorju. Poleg tega je cilj predloga določiti enostavnejši in bolj podroben regulativni okvir, ki bi po prenosu direktive v pravne sisteme držav članic okrepil načelo države porekla. |
| --- | --- |

1.3

Predlagana sprememba sodi v okvir medinstitucionalnega sporazuma o sprejemanju boljše zakonodaje, sprejetega leta 2003, zaradi dveh ciljev: poenostaviti, omiliti in zmanjšati zakonske obveznosti evropskih ponudnikov avdiovizualnih storitev ter uveljaviti samoregulacijo in koregulacijo v tem sektorju. Poleg tega je cilj predloga določiti enostavnejši in bolj podroben regulativni okvir, ki bi po prenosu direktive v pravne sisteme držav članic okrepil načelo države porekla.

2.   Predlog Komisije

| 2.1 | Kakor je bilo že povedano, Komisija predlaga razširitev področja uporabe te direktive na vse avdiovizualne medijske storitve (6), ki se štejejo kot storitve gibljivih slik z zvokom ali brez, katerih namen je obveščati in zabavati s pomočjo tako imenovanih elektronskih omrežij (7). |
| --- | --- |

2.1

Kakor je bilo že povedano, Komisija predlaga razširitev področja uporabe te direktive na vse avdiovizualne medijske storitve (6), ki se štejejo kot storitve gibljivih slik z zvokom ali brez, katerih namen je obveščati in zabavati s pomočjo tako imenovanih elektronskih omrežij (7).

| 2.2 | Te avdiovizualne medijske storitve so lahko:






  — | linearne, kadar mora uporabnik upoštevati ponudnikove časovne okvire oddajanja, ne glede na način prenosa (zemeljska, satelitska ali kabelska televizija, internet, mobilna telefonija itd.); |
| --- | --- | --- |

2.2

Te avdiovizualne medijske storitve so lahko:

—

linearne, kadar mora uporabnik upoštevati ponudnikove časovne okvire oddajanja, ne glede na način prenosa (zemeljska, satelitska ali kabelska televizija, internet, mobilna telefonija itd.);

| — | nelinearne, kadar uporabnik sam odloča, kdaj bo uporabil storitev ali posebno vsebino, ki jo ponudnik daje na voljo. |
| --- | --- |

—

nelinearne, kadar uporabnik sam odloča, kdaj bo uporabil storitev ali posebno vsebino, ki jo ponudnik daje na voljo.

| 2.2.1 | Glede na to razliko, je televizijsko oddajanje opredeljeno kot „linearna avdiovizualna medijska storitev, pri kateri ponudnik medijske storitve odloči o času prenosa določene oddaje in določi programski spored“. Izdajatelj televizijskih programov je opredeljen kot „ponudnik linearnih avdiovizualnih medijskih storitev“. |
| --- | --- |

2.2.1

Glede na to razliko, je televizijsko oddajanje opredeljeno kot „linearna avdiovizualna medijska storitev, pri kateri ponudnik medijske storitve odloči o času prenosa določene oddaje in določi programski spored“. Izdajatelj televizijskih programov je opredeljen kot „ponudnik linearnih avdiovizualnih medijskih storitev“.

| 2.3 | Predlagana sprememba v skladu s tem razširjenim področjem uporabe uvaja splošni koncept avdiovizualnega komercialnega sporočila, ki se nanaša na gibljive slike z zvokom ali brez njega ter spremlja avdiovizualne medijske storitve, njegov namen pa je posredno ali neposredno oglaševati prodajo blaga in storitev. Televizijsko oglaševanje je razumljeno kot sestavni del avdiovizualnega komercialnega sporočila, kadar se nanaša na oglase, ki se bodisi predvajajo na televiziji zaradi oglaševanja ponudbe blaga ali storitev za plačilo ali podobno nadomestilo bodisi so lastno oglaševanje izdajatelja televizijskih programov. Enako velja tudi za televizijsko prodajo. |
| --- | --- |

2.3

Predlagana sprememba v skladu s tem razširjenim področjem uporabe uvaja splošni koncept avdiovizualnega komercialnega sporočila, ki se nanaša na gibljive slike z zvokom ali brez njega ter spremlja avdiovizualne medijske storitve, njegov namen pa je posredno ali neposredno oglaševati prodajo blaga in storitev. Televizijsko oglaševanje je razumljeno kot sestavni del avdiovizualnega komercialnega sporočila, kadar se nanaša na oglase, ki se bodisi predvajajo na televiziji zaradi oglaševanja ponudbe blaga ali storitev za plačilo ali podobno nadomestilo bodisi so lastno oglaševanje izdajatelja televizijskih programov. Enako velja tudi za televizijsko prodajo.

| 2.3.1 | Sedanja prepoved televizijskega oglaševanja in televizijske prodaje cigaret in drugih tobačnih izdelkov obsega vse oblike avdiovizualnih komercialnih sporočil. Podpira se tudi prepoved oglaševanja in televizijske prodaje zdravil na recept ter se ohranjajo omejitve oglaševanja alkoholnih pijač zaradi preprečevanja spodbujanja k nezmernemu pitju in zaradi zaščite mladoletnikov:






  — | ne sme biti namenjeno posebej mladoletnikom in še zlasti ne sme prikazovati mladoletnikov, ki takšne pijače uživajo; |
| --- | --- | --- |

2.3.1

Sedanja prepoved televizijskega oglaševanja in televizijske prodaje cigaret in drugih tobačnih izdelkov obsega vse oblike avdiovizualnih komercialnih sporočil. Podpira se tudi prepoved oglaševanja in televizijske prodaje zdravil na recept ter se ohranjajo omejitve oglaševanja alkoholnih pijač zaradi preprečevanja spodbujanja k nezmernemu pitju in zaradi zaščite mladoletnikov:

—

ne sme biti namenjeno posebej mladoletnikom in še zlasti ne sme prikazovati mladoletnikov, ki takšne pijače uživajo;

| — | ne sme povezovati uživanja alkohola s povečano telesno zmogljivostjo ali z vožnjo; |
| --- | --- |

—

ne sme povezovati uživanja alkohola s povečano telesno zmogljivostjo ali z vožnjo;

| — | ne sme ustvarjati videza, da uživanje alkohola prispeva k uspehom v družabnem in spolnem življenju; |
| --- | --- |

—

ne sme ustvarjati videza, da uživanje alkohola prispeva k uspehom v družabnem in spolnem življenju;

| — | ne sme poudarjati, da ima alkohol zdravilne učinke ali da je poživilo, pomirilo ali sredstvo za reševanje osebnih težav; |
| --- | --- |

—

ne sme poudarjati, da ima alkohol zdravilne učinke ali da je poživilo, pomirilo ali sredstvo za reševanje osebnih težav;

| — | ne sme spodbujati nezmernega uživanja alkohola ter v negativni luči predstavljati vzdržnosti ali zmernega pitja; |
| --- | --- |

—

ne sme spodbujati nezmernega uživanja alkohola ter v negativni luči predstavljati vzdržnosti ali zmernega pitja;

| — | ne sme poudarjati, da je visoka vsebnost alkohola pozitivna lastnost pijač. |
| --- | --- |

—

ne sme poudarjati, da je visoka vsebnost alkohola pozitivna lastnost pijač.

| 2.3.2 | Predlog ohranja prepoved prikritega oglaševanja, kar pomeni „besedno ali slikovno predstavitev blaga, storitev, imena, blagovne znamke ali dejavnosti proizvajalca blaga ali ponudnika storitev v programskih vsebinah, kadar izdajatelj televizijskega programa uporabi takšno predstavitev za oglaševanje in bi javnost lahko bila zavedena glede narave te predstavitve“, če ni navedena oznaka ali opozorilo. V tem smislu se določa, da televizijsko oglaševanje in televizijska prodaja morata biti „jasno razpoznavna kot takšna in morata biti z optičnimi in/ali akustičnimi sredstvi povsem ločena od drugih delov programskih storitev“. |
| --- | --- |

2.3.2

Predlog ohranja prepoved prikritega oglaševanja, kar pomeni „besedno ali slikovno predstavitev blaga, storitev, imena, blagovne znamke ali dejavnosti proizvajalca blaga ali ponudnika storitev v programskih vsebinah, kadar izdajatelj televizijskega programa uporabi takšno predstavitev za oglaševanje in bi javnost lahko bila zavedena glede narave te predstavitve“, če ni navedena oznaka ali opozorilo. V tem smislu se določa, da televizijsko oglaševanje in televizijska prodaja morata biti „jasno razpoznavna kot takšna in morata biti z optičnimi in/ali akustičnimi sredstvi povsem ločena od drugih delov programskih storitev“.

| 2.3.3 | Vendar pa se za promocijsko prikazovanje navaja nova opredelitev, ki se razlikuje od opredelitve prikritih avdiovizualnih komercialnih sporočil, čeprav je opredeljena na podoben način: „vključuje izdelek, storitev ali njegovo/njeno blagovno znamko ali jih navaja, tako da jih pokaže v oddaji, običajno za plačilo ali podobno nadomestilo“. Da bi bilo v skladu z zakonom, mora promocijsko prikazovanje izpolniti vrsto zahtev. Na primer:






  — | ne sme „neposredno spodbujati nakupa ali najema proizvodov in storitev, zlasti ne s posebnim promocijskim navajanjem navedenih proizvodov ali storitev“; |
| --- | --- | --- |

2.3.3

Vendar pa se za promocijsko prikazovanje navaja nova opredelitev, ki se razlikuje od opredelitve prikritih avdiovizualnih komercialnih sporočil, čeprav je opredeljena na podoben način: „vključuje izdelek, storitev ali njegovo/njeno blagovno znamko ali jih navaja, tako da jih pokaže v oddaji, običajno za plačilo ali podobno nadomestilo“. Da bi bilo v skladu z zakonom, mora promocijsko prikazovanje izpolniti vrsto zahtev. Na primer:

—

ne sme „neposredno spodbujati nakupa ali najema proizvodov in storitev, zlasti ne s posebnim promocijskim navajanjem navedenih proizvodov ali storitev“;

| — | gledalci morajo biti nedvoumno seznanjeni s sporazumom o promocijskem prikazovanju izdelka, slednje pa mora biti kot tako jasno označeno; |
| --- | --- |

—

gledalci morajo biti nedvoumno seznanjeni s sporazumom o promocijskem prikazovanju izdelka, slednje pa mora biti kot tako jasno označeno;

| — | avdiovizualne medijske storitve „ne smejo vsebovati promocijskega prikazovanja tobačnih izdelkov ali cigaret ali promocijskega prikazovanja izdelkov podjetij, katerih glavna dejavnost je izdelava ali prodaja cigaret in drugih tobačnih izdelkov“; |
| --- | --- |

—

avdiovizualne medijske storitve „ne smejo vsebovati promocijskega prikazovanja tobačnih izdelkov ali cigaret ali promocijskega prikazovanja izdelkov podjetij, katerih glavna dejavnost je izdelava ali prodaja cigaret in drugih tobačnih izdelkov“;

| — | promocijsko prikazovanja izdelkov je prepovedano v poročilih in aktualnih informativnih in dokumentarnih oddajah ter v avdiovizualnih medijskih storitvah za otroke. |
| --- | --- |

—

promocijsko prikazovanja izdelkov je prepovedano v poročilih in aktualnih informativnih in dokumentarnih oddajah ter v avdiovizualnih medijskih storitvah za otroke.

| 2.3.4 | Predlog ohranja navedbo sponzorstva in pogojev, pod katerimi je sponzorstvo dovoljeno, dodanih pa je nekaj temeljnih sprememb zaradi uskladitve z novim področjem uporabe. Prepoved se ohranja tudi za subliminalno oglaševanje v avdiovizualnih komercialnih sporočilih. |
| --- | --- |

2.3.4

Predlog ohranja navedbo sponzorstva in pogojev, pod katerimi je sponzorstvo dovoljeno, dodanih pa je nekaj temeljnih sprememb zaradi uskladitve z novim področjem uporabe. Prepoved se ohranja tudi za subliminalno oglaševanje v avdiovizualnih komercialnih sporočilih.

| 2.4 | V zvezi s pravicami in dolžnostmi držav članic in v skladu s sedanjo direktivo predlog določa, da:






  — | morajo države članice zagotoviti svobodo sprejemanja avdiovizualnih medijskih storitev iz drugih držav članic; |
| --- | --- | --- |

2.4

V zvezi s pravicami in dolžnostmi držav članic in v skladu s sedanjo direktivo predlog določa, da:

—

morajo države članice zagotoviti svobodo sprejemanja avdiovizualnih medijskih storitev iz drugih držav članic;

| — | s primernimi sredstvi v okviru svoje zakonodaje morajo zagotoviti, da se ponudniki medijskih storitev pod njihovo jurisdikcijo dejansko ravnajo v skladu z določbami te direktive; |
| --- | --- |

—

s primernimi sredstvi v okviru svoje zakonodaje morajo zagotoviti, da se ponudniki medijskih storitev pod njihovo jurisdikcijo dejansko ravnajo v skladu z določbami te direktive;

| — | „lahko od ponudnikov medijskih storitev pod svojo jurisdikcijo zahtevajo, da na področjih, ki jih zajema ta direktiva, ravnajo v skladu z natančnejšimi ali strožjimi pravili“; |
| --- | --- |

—

„lahko od ponudnikov medijskih storitev pod svojo jurisdikcijo zahtevajo, da na področjih, ki jih zajema ta direktiva, ravnajo v skladu z natančnejšimi ali strožjimi pravili“;

| — | so pristojne za zagotovitev, da ima javnost neoviran dostop do dogodkov večjega javnega pomena, pri čemer preprečijo, da jih prenašajo izključno izdajatelji televizijskih programov pod njihovo jurisdikcijo; |
| --- | --- |

—

so pristojne za zagotovitev, da ima javnost neoviran dostop do dogodkov večjega javnega pomena, pri čemer preprečijo, da jih prenašajo izključno izdajatelji televizijskih programov pod njihovo jurisdikcijo;

| — | morajo zagotoviti, da izdajatelji televizijskih programov pod njihovo jurisdikcijo ne predvajajo kinematografskih del izven časa, dogovorjenega z imetniki pravic; |
| --- | --- |

—

morajo zagotoviti, da izdajatelji televizijskih programov pod njihovo jurisdikcijo ne predvajajo kinematografskih del izven časa, dogovorjenega z imetniki pravic;

| — | morajo zagotoviti (kadar koli je to mogoče in v nekaterih primerih progresivno), da izdajatelji televizijskih programov namenijo večji delež svojega časa oddajanja za evropska ali z Evropo povezana dela in 10 % tega časa (ali 10 % svojega programskega proračuna) za evropska dela producentov, ki so neodvisni od izdajateljev televizijskih programov, pri čemer se zadostni delež nameni novejšim delom. Izračunani čas ne vključuje nekaterih vsebin, kot so poročila, športni dogodki, igre, oglaševanje, storitve teletekst in televizijska prodaja. |
| --- | --- |

—

morajo zagotoviti (kadar koli je to mogoče in v nekaterih primerih progresivno), da izdajatelji televizijskih programov namenijo večji delež svojega časa oddajanja za evropska ali z Evropo povezana dela in 10 % tega časa (ali 10 % svojega programskega proračuna) za evropska dela producentov, ki so neodvisni od izdajateljev televizijskih programov, pri čemer se zadostni delež nameni novejšim delom. Izračunani čas ne vključuje nekaterih vsebin, kot so poročila, športni dogodki, igre, oglaševanje, storitve teletekst in televizijska prodaja.

| 2.4.1 | Države članice še vedno lahko sprejmejo ukrepe zoper ponudnike medijskih storitev s sedežem v drugi državi članici, da bi preprečile kršitve nekaterih določb te direktive, če je dejavnost ponudnika v celoti ali večinoma namenjena ozemlju prve države članice, če država članica, v kateri ima ponudnik sedež, ne sprejme teh ukrepov, čeprav je to bilo od nje zahtevano, in če to odobri Komisija. |
| --- | --- |

2.4.1

Države članice še vedno lahko sprejmejo ukrepe zoper ponudnike medijskih storitev s sedežem v drugi državi članici, da bi preprečile kršitve nekaterih določb te direktive, če je dejavnost ponudnika v celoti ali večinoma namenjena ozemlju prve države članice, če država članica, v kateri ima ponudnik sedež, ne sprejme teh ukrepov, čeprav je to bilo od nje zahtevano, in če to odobri Komisija.

| 2.4.2 | Predlog ohranja kvote, ki so določene v sedanji direktivi za nacionalne in evropske ter neodvisne avdiovizualne produkcije. Poročila o presoji vpliva kažejo, da so bile v zadnjih letih te kvote upoštevane. |
| --- | --- |

2.4.2

Predlog ohranja kvote, ki so določene v sedanji direktivi za nacionalne in evropske ter neodvisne avdiovizualne produkcije. Poročila o presoji vpliva kažejo, da so bile v zadnjih letih te kvote upoštevane.

| 2.4.3 | Predlog uvaja naslednje določbe za države članice:






  — | zagotoviti morajo, da imajo izdajatelji televizijskih programov s sedežem v drugih državah članicah dostop do dogodkov večjega javnega pomena, ki jih prenaša izdajatelj televizijskih programov pod jurisdikcijo zadevne države članice, zaradi priprave krajših poročil z navedbo njihovega vira; |
| --- | --- | --- |

2.4.3

Predlog uvaja naslednje določbe za države članice:

—

zagotoviti morajo, da imajo izdajatelji televizijskih programov s sedežem v drugih državah članicah dostop do dogodkov večjega javnega pomena, ki jih prenaša izdajatelj televizijskih programov pod jurisdikcijo zadevne države članice, zaradi priprave krajših poročil z navedbo njihovega vira;

| — | zagotoviti morajo neoviran, neposreden in stalen dostop do informacij o imenu, poštnem in elektronskem naslovu ponudnikov avdiovizualnih medijskih storitev pod njihovo jurisdikcijo ter tudi o pristojnem regulativnem organu; |
| --- | --- |

—

zagotoviti morajo neoviran, neposreden in stalen dostop do informacij o imenu, poštnem in elektronskem naslovu ponudnikov avdiovizualnih medijskih storitev pod njihovo jurisdikcijo ter tudi o pristojnem regulativnem organu;

| — | zagotoviti morajo, da ponudniki medijskih storitev pod njihovo jurisdikcijo ustrezno uveljavljajo, kadar je to izvedljivo in z ustreznimi sredstvi, produkcijo evropskih del in dostop do njih; |
| --- | --- |

—

zagotoviti morajo, da ponudniki medijskih storitev pod njihovo jurisdikcijo ustrezno uveljavljajo, kadar je to izvedljivo in z ustreznimi sredstvi, produkcijo evropskih del in dostop do njih;

| — | zagotoviti morajo, da ponudniki medijskih storitev pod njihovo jurisdikcijo ne predvajajo kinematografskih del izven časa, dogovorjenega z imetniki pravic; |
| --- | --- |

—

zagotoviti morajo, da ponudniki medijskih storitev pod njihovo jurisdikcijo ne predvajajo kinematografskih del izven časa, dogovorjenega z imetniki pravic;

| — | od njih se izrecno zahteva, da spodbujajo koregulacijo na področjih, ki jih koordinira ta direktiva, da bi omogočili njeno dejansko uveljavitev in da bi jo lahko sprejele najpomembnejše interesne skupine. |
| --- | --- |

—

od njih se izrecno zahteva, da spodbujajo koregulacijo na področjih, ki jih koordinira ta direktiva, da bi omogočili njeno dejansko uveljavitev in da bi jo lahko sprejele najpomembnejše interesne skupine.

| 2.5 | V predlogu so preoblikovane določbe iz sedanje direktive v zvezi z vrednotami, ki jih razširjajo ponudniki avdiovizualnih medijskih storitev. |
| --- | --- |

2.5

V predlogu so preoblikovane določbe iz sedanje direktive v zvezi z vrednotami, ki jih razširjajo ponudniki avdiovizualnih medijskih storitev.

| 2.5.1 | Predlog navaja, da te storitve ne smejo:






  — | resno ogrožati telesnega, duševnega ali moralnega razvoja mladoletnikov; |
| --- | --- | --- |

2.5.1

Predlog navaja, da te storitve ne smejo:

—

resno ogrožati telesnega, duševnega ali moralnega razvoja mladoletnikov;

| — | spodbujati nestrpnosti zaradi spola, rasne ali etnične pripadnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. |
| --- | --- |

—

spodbujati nestrpnosti zaradi spola, rasne ali etnične pripadnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti.

Predlog ohranja izrecno navedbo prepovedi predvajanja oddaj, ki vsebujejo pornografijo ali neupravičeno nasilje. V zvezi z oddajami, ki lahko ogrožajo telesni, duševni ali moralni razvoj mladoletnikov, je treba sprejeti ukrepe za kodiranje, pozno predvajanje ali razvrščanje vsebine, da bi zagotovili, da mladoletniki na območju oddajanja ne bodo slišali ali videli takih vsebin.

| 2.5.2 | Avdiovizualna komercialna sporočila ne smejo:






  — | vsebovati diskriminacije zaradi rase, spola ali državljanstva; |
| --- | --- | --- |

2.5.2

Avdiovizualna komercialna sporočila ne smejo:

—

vsebovati diskriminacije zaradi rase, spola ali državljanstva;

| — | biti žaljiva do verskih ali političnih prepričanj; |
| --- | --- |

—

biti žaljiva do verskih ali političnih prepričanj;

| — | spodbujati vedenja, škodljivega za zdravje ali varnost; |
| --- | --- |

—

spodbujati vedenja, škodljivega za zdravje ali varnost;

| — | spodbujati vedenja, škodljivega za okolje; |
| --- | --- |

—

spodbujati vedenja, škodljivega za okolje;

| — | moralno ali telesno škodovati mladostnikom. Zato ne smejo „spodbujati mladih, da zaradi svoje neizkušenosti in lahkovernosti kupujejo proizvode ali storitve, jih neposredno spodbujajo, da prepričujejo starše ali druge, da kupijo oglaševano blago ali storitve, izkoriščajo zaupanje mladoletnikov v starše, učitelje ali druge osebe ali nepremišljeno prikazujejo mlade v nevarnih situacijah“. |
| --- | --- |

—

moralno ali telesno škodovati mladostnikom. Zato ne smejo „spodbujati mladih, da zaradi svoje neizkušenosti in lahkovernosti kupujejo proizvode ali storitve, jih neposredno spodbujajo, da prepričujejo starše ali druge, da kupijo oglaševano blago ali storitve, izkoriščajo zaupanje mladoletnikov v starše, učitelje ali druge osebe ali nepremišljeno prikazujejo mlade v nevarnih situacijah“.

| 2.6 | Predlagana sprememba zmanjšuje zakonske zahteve za oglaševalske prekinitve s poenostavljanjem in omilitvijo več meril za uporabo. |
| --- | --- |

2.6

Predlagana sprememba zmanjšuje zakonske zahteve za oglaševalske prekinitve s poenostavljanjem in omilitvijo več meril za uporabo.

| 2.6.1 | Izjema glede izoliranih oglasnih in prodajnih sporočil je ohranjena, razen v primeru športnih oddaj. Prednost se ohranja tudi v zvezi z oglasnimi vložki med oddajami, prekinitve med oddajami pa so dovoljene, če celovitost oddaj in pravice imetnikov pravic niso ogrožene. |
| --- | --- |

2.6.1

Izjema glede izoliranih oglasnih in prodajnih sporočil je ohranjena, razen v primeru športnih oddaj. Prednost se ohranja tudi v zvezi z oglasnimi vložki med oddajami, prekinitve med oddajami pa so dovoljene, če celovitost oddaj in pravice imetnikov pravic niso ogrožene.

| 2.6.2 | Različna merila za dovoljene oglasne prekinitve, razmik med temi prekinitvami in izjeme glede na vrsto oddaje se nadomeščajo s splošnim pravilom, po katerem se lahko predvajanje televizijskih filmov, kinematografskih del, otroških oddaj in informativnih programov prekine z oglasnimi in prodajnimi sporočili enkrat na 35 minut. Še naprej je prepovedano oglaševanje med predvajanjem religioznih obredov. |
| --- | --- |

2.6.2

Različna merila za dovoljene oglasne prekinitve, razmik med temi prekinitvami in izjeme glede na vrsto oddaje se nadomeščajo s splošnim pravilom, po katerem se lahko predvajanje televizijskih filmov, kinematografskih del, otroških oddaj in informativnih programov prekine z oglasnimi in prodajnimi sporočili enkrat na 35 minut. Še naprej je prepovedano oglaševanje med predvajanjem religioznih obredov.

| 2.6.3 | Glede časa prenosa, ki je namenjen različnim oblikam oglaševanja, ohranja predlog le splošno merilo 20-odstotne omejitve oglaševanja, televizijske prodaje in drugih oblik krajših oglasnih sporočil na uro ter iz tega izračuna še vedno izključuje „napovedi, ki jih izdajatelj televizijskega programa predvaja v zvezi s svojimi programskimi vsebinami in pomožnimi proizvodi, ki izhajajo neposredno iz njih,“ ter sponzorstvo, ki po novem vključuje tudi promocijsko prikazovanje izdelkov. |
| --- | --- |

2.6.3

Glede časa prenosa, ki je namenjen različnim oblikam oglaševanja, ohranja predlog le splošno merilo 20-odstotne omejitve oglaševanja, televizijske prodaje in drugih oblik krajših oglasnih sporočil na uro ter iz tega izračuna še vedno izključuje „napovedi, ki jih izdajatelj televizijskega programa predvaja v zvezi s svojimi programskimi vsebinami in pomožnimi proizvodi, ki izhajajo neposredno iz njih,“ ter sponzorstvo, ki po novem vključuje tudi promocijsko prikazovanje izdelkov.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO meni, da je treba spremeniti sedanjo direktivo o televiziji brez meja, da bi se prilagodila novemu okviru tehnološke konvergence ter novim postopkom oglaševanja in promocije. Priznava tudi potrebo po zakonodaji, ki bi se lažje izvajala, ki bi bila bolj učinkovita in ki bi povečala trgovanje z avdiovizualnimi medijskimi storitvami na evropskem enotnem trgu ter tako okrepila in spodbudila razvoj. Vendar meni, da bi morala sprememba ustrezati tudi zahtevam tehnološkega in gospodarskega razvoja ter potrebi po varovanju človekovega dostojanstva in osebne celovitosti. |
| --- | --- |

3.1

EESO meni, da je treba spremeniti sedanjo direktivo o televiziji brez meja, da bi se prilagodila novemu okviru tehnološke konvergence ter novim postopkom oglaševanja in promocije. Priznava tudi potrebo po zakonodaji, ki bi se lažje izvajala, ki bi bila bolj učinkovita in ki bi povečala trgovanje z avdiovizualnimi medijskimi storitvami na evropskem enotnem trgu ter tako okrepila in spodbudila razvoj. Vendar meni, da bi morala sprememba ustrezati tudi zahtevam tehnološkega in gospodarskega razvoja ter potrebi po varovanju človekovega dostojanstva in osebne celovitosti.

| 3.2 | Zaradi podobnih razlogov obžaluje, da Komisija ni izrabila priložnosti za odpravo nekaterih pomanjkljivosti in dvoumnosti v sedanji direktivi, ki so se izkazale kot težavne pri razlagi in uporabi ter so povzročile pravno negotovost tako pri izvajanju direktive kot pri njenem prenosu v pravne sisteme različnih držav članic. |
| --- | --- |

3.2

Zaradi podobnih razlogov obžaluje, da Komisija ni izrabila priložnosti za odpravo nekaterih pomanjkljivosti in dvoumnosti v sedanji direktivi, ki so se izkazale kot težavne pri razlagi in uporabi ter so povzročile pravno negotovost tako pri izvajanju direktive kot pri njenem prenosu v pravne sisteme različnih držav članic.

| 3.2.1 | Ni na primer nobene opredelitve oblik oglaševanja, ki jih ta direktiva ureja, kakor tudi ne za nekatere nezakonite postopke, ki so v njej navedeni. Čeprav bo o tem vprašanju več govora v posebnih ugotovitvah spodaj, je treba že zdaj poudariti, da je na primer v 44. uvodni izjavi televizijska prodaja izvzeta iz oglaševanja, nikjer v besedilu pa niso opredeljene značilnosti in omejitve te oblike oglaševanja.
  EESO meni, da za to ni nobenega razloga in da je treba televizijsko prodajo v vsakem primeru vključiti v področje oglaševanja, sicer bi to lahko pomenilo le kaznovanje oglaševalcev in spremembo komercialnih sporočil v druge oblike, pri čemer bi se ohranila ali celo povečala raven zasičenosti z oglasi. |
| --- | --- |

3.2.1

Ni na primer nobene opredelitve oblik oglaševanja, ki jih ta direktiva ureja, kakor tudi ne za nekatere nezakonite postopke, ki so v njej navedeni. Čeprav bo o tem vprašanju več govora v posebnih ugotovitvah spodaj, je treba že zdaj poudariti, da je na primer v 44. uvodni izjavi televizijska prodaja izvzeta iz oglaševanja, nikjer v besedilu pa niso opredeljene značilnosti in omejitve te oblike oglaševanja.

EESO meni, da za to ni nobenega razloga in da je treba televizijsko prodajo v vsakem primeru vključiti v področje oglaševanja, sicer bi to lahko pomenilo le kaznovanje oglaševalcev in spremembo komercialnih sporočil v druge oblike, pri čemer bi se ohranila ali celo povečala raven zasičenosti z oglasi.

| 3.2.2 | Poleg tega bi lahko — nasprotno od spodbujanja zakonodajne usklajenosti med državami članicami — kombinacija vedno bolj temeljnih pravnih aktov in krepitev načela države izvora povzročila večje zakonske razlike na tem področju, zlasti glede oglaševanja in zaščite mladoletnikov, pri čemer bi bil oviran razvoj enotnega trga ali bistveno zmanjšana zaščita potrošnikov. |
| --- | --- |

3.2.2

Poleg tega bi lahko — nasprotno od spodbujanja zakonodajne usklajenosti med državami članicami — kombinacija vedno bolj temeljnih pravnih aktov in krepitev načela države izvora povzročila večje zakonske razlike na tem področju, zlasti glede oglaševanja in zaščite mladoletnikov, pri čemer bi bil oviran razvoj enotnega trga ali bistveno zmanjšana zaščita potrošnikov.

| 3.3 | Čeprav je cilj direktive pojasniti razliko med avdiovizualnimi medijskimi storitvami (ki naj bi jih urejala spremenjena direktiva) in drugimi avdiovizualnimi storitvami (ki sodijo na splošno področje pravnih aktov za elektronske komunikacije), bo vedno težje opredeliti njeno področje uporabe, saj se oblike oglaševanja razvijajo v vedno težje razpoznavno mešanico besedila, zvoka in podob. |
| --- | --- |

3.3

Čeprav je cilj direktive pojasniti razliko med avdiovizualnimi medijskimi storitvami (ki naj bi jih urejala spremenjena direktiva) in drugimi avdiovizualnimi storitvami (ki sodijo na splošno področje pravnih aktov za elektronske komunikacije), bo vedno težje opredeliti njeno področje uporabe, saj se oblike oglaševanja razvijajo v vedno težje razpoznavno mešanico besedila, zvoka in podob.

| 3.4 | EESO verjame, da bi morala spremenjena direktiva vsaj ohraniti (in po možnosti povečati) jamstva glede zaščite uporabnikov avdiovizualnih medijskih storitev, zlasti mladoletnikov. Kakor smo že poudarili, mora direktiva poleg ciljev v zvezi z enotnim avdiovizualnim trgom uveljavljati tudi vrsto socialnih in kulturnih vrednot, ki se nanašajo na raznovrstnost, identiteto, osebni razvoj, človekovo dostojanstvo (kakor je navedeno v uvodnih opombah) ter pravico do informiranosti in svobode izražanja, ki so vse navedene v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah (8). Tudi v sodni praksi Sodišča Evropskih skupnosti (9) se televizijska dejavnost obravnava kot storitev splošnega gospodarskega interesa. |
| --- | --- |

3.4

EESO verjame, da bi morala spremenjena direktiva vsaj ohraniti (in po možnosti povečati) jamstva glede zaščite uporabnikov avdiovizualnih medijskih storitev, zlasti mladoletnikov. Kakor smo že poudarili, mora direktiva poleg ciljev v zvezi z enotnim avdiovizualnim trgom uveljavljati tudi vrsto socialnih in kulturnih vrednot, ki se nanašajo na raznovrstnost, identiteto, osebni razvoj, človekovo dostojanstvo (kakor je navedeno v uvodnih opombah) ter pravico do informiranosti in svobode izražanja, ki so vse navedene v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah (8). Tudi v sodni praksi Sodišča Evropskih skupnosti (9) se televizijska dejavnost obravnava kot storitev splošnega gospodarskega interesa.

| 3.5 | EESO verjame, da bi morala biti predlagana sprememba večja in bi morala predlagati posebne ukrepe na področju, kot je pluralizem in koncentracija medijev. EESO je v zvezi z uveljavljanjem evropskih produkcij pričakoval bolj odločno stališče glede držav članic, ne da bi bilo pri tem to uveljavljanje odvisno od „kadar je izvedljivo“, ter glede postopne uporabe (za nelinearne storitve) meril, ki zahtevajo, da so produkcije evropske in neodvisne, kolikor je to mogoče. |
| --- | --- |

3.5

EESO verjame, da bi morala biti predlagana sprememba večja in bi morala predlagati posebne ukrepe na področju, kot je pluralizem in koncentracija medijev. EESO je v zvezi z uveljavljanjem evropskih produkcij pričakoval bolj odločno stališče glede držav članic, ne da bi bilo pri tem to uveljavljanje odvisno od „kadar je izvedljivo“, ter glede postopne uporabe (za nelinearne storitve) meril, ki zahtevajo, da so produkcije evropske in neodvisne, kolikor je to mogoče.

| 3.6 | Komisija v zvezi s pravico do ugovora, ki je predvidena v predlogu, ni upoštevala stališča EESO (10) glede potrebe po določbi o „pravici do popravka“ (z enakim splošnim obsegom in pod enakimi pogoji) zaradi boja proti napačnim, nepravilnim ali nenatančnim vsebinam, ki vplivajo na pravice ljudi. |
| --- | --- |

3.6

Komisija v zvezi s pravico do ugovora, ki je predvidena v predlogu, ni upoštevala stališča EESO (10) glede potrebe po določbi o „pravici do popravka“ (z enakim splošnim obsegom in pod enakimi pogoji) zaradi boja proti napačnim, nepravilnim ali nenatančnim vsebinam, ki vplivajo na pravice ljudi.

| 3.7 | EESO verjame, da bi predlog moral določiti, da morajo v vseh državah članicah obstajati regulativni organi, ki delujejo ne samo nepristransko in pregledno, ampak tudi neodvisno od vlad glede sestave, ustanavljanja in izvajanja svojih nalog. Prepričani smo, da bo treba v prihodnosti premisliti o vprašanju, ali je treba ustanoviti evropsko agencijo, institucijo ali podoben nadnacionalni organ. |
| --- | --- |

3.7

EESO verjame, da bi predlog moral določiti, da morajo v vseh državah članicah obstajati regulativni organi, ki delujejo ne samo nepristransko in pregledno, ampak tudi neodvisno od vlad glede sestave, ustanavljanja in izvajanja svojih nalog. Prepričani smo, da bo treba v prihodnosti premisliti o vprašanju, ali je treba ustanoviti evropsko agencijo, institucijo ali podoben nadnacionalni organ.

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO verjame, da je opredelitev „avdiovizualnih komercialnih sporočil“, ki jo predlaga Komisija, preveč omejevalna in da mehanično ponavlja opredelitev „avdiovizualnih medijskih storitev“. Zdi se logično, da so opredeljene kot „gibljive slike z zvokom ali brez njega“, pri čemer so gibljive slike opredeljene kot predpogoj za te avdiovizualne medijske storitve, spletni tisk in radijsko oddajanje pa je izven področja uporabe te direktive. Vendar glede na to, da je področje uporabe opredeljeno, lahko avdiovizualna komercialna sporočila, ki so povezana z avdiovizualnimi medijskimi storitvami, uporabljajo statične slike (npr. logo ali oglaševalski plakat) ali svoje lastne zvoke brez slik (npr. ustno navajanje znamke ali oglaševalski jingle). Zaželeno bi bilo, da se avdiovizualno komercialno sporočilo opredeli kot „slike in/ali zvoki, ki spremljajo avdiovizualne medijske storitve in so namenjene neposrednemu ali posrednemu uveljavljanju blaga, storitev ali podobe fizične ali pravne osebe zaradi gospodarskih namenov“. |
| --- | --- |

4.1

EESO verjame, da je opredelitev „avdiovizualnih komercialnih sporočil“, ki jo predlaga Komisija, preveč omejevalna in da mehanično ponavlja opredelitev „avdiovizualnih medijskih storitev“. Zdi se logično, da so opredeljene kot „gibljive slike z zvokom ali brez njega“, pri čemer so gibljive slike opredeljene kot predpogoj za te avdiovizualne medijske storitve, spletni tisk in radijsko oddajanje pa je izven področja uporabe te direktive. Vendar glede na to, da je področje uporabe opredeljeno, lahko avdiovizualna komercialna sporočila, ki so povezana z avdiovizualnimi medijskimi storitvami, uporabljajo statične slike (npr. logo ali oglaševalski plakat) ali svoje lastne zvoke brez slik (npr. ustno navajanje znamke ali oglaševalski jingle). Zaželeno bi bilo, da se avdiovizualno komercialno sporočilo opredeli kot „slike in/ali zvoki, ki spremljajo avdiovizualne medijske storitve in so namenjene neposrednemu ali posrednemu uveljavljanju blaga, storitev ali podobe fizične ali pravne osebe zaradi gospodarskih namenov“.

| 4.2 | Predlog ohranja sedanje merilo, ki obravnava televizijsko oglaševanje kot vsebino, ki se predvaja za plačilo. EESO verjame, da je treba kot merilo za opredelitev določiti namen uveljavljanja izdelkov in storitev, ne pa plačilo, saj bi to bilo v skladu z drugimi opredelitvami Skupnosti, na primer s tisto v direktivi o zavajajočem oglaševanju. S tem bi odpravili tveganje predvajanja oglasov za izdelke, katerih oglaševanje je na televiziji prepovedano, ali nezakonitih oglasov, ki se zdaj lahko prikazujejo, če ni verodostojnega dokaza o plačilu za njih, zaradi česar ni mogoče dokazati, da gre za televizijski oglas. Enako velja za merilo v zvezi s plačilom v opredelitvi televizijske prodaje. |
| --- | --- |

4.2

Predlog ohranja sedanje merilo, ki obravnava televizijsko oglaševanje kot vsebino, ki se predvaja za plačilo. EESO verjame, da je treba kot merilo za opredelitev določiti namen uveljavljanja izdelkov in storitev, ne pa plačilo, saj bi to bilo v skladu z drugimi opredelitvami Skupnosti, na primer s tisto v direktivi o zavajajočem oglaševanju. S tem bi odpravili tveganje predvajanja oglasov za izdelke, katerih oglaševanje je na televiziji prepovedano, ali nezakonitih oglasov, ki se zdaj lahko prikazujejo, če ni verodostojnega dokaza o plačilu za njih, zaradi česar ni mogoče dokazati, da gre za televizijski oglas. Enako velja za merilo v zvezi s plačilom v opredelitvi televizijske prodaje.

| 4.2.1 | Če se ohrani predlagano merilo, bi morala direktiva omogočiti državam članicam, da lahko pooblastijo sodišča (v primeru civilnih ali upravnih postopkov) za to, da lahko od izdajateljev televizijskih programov zahtevajo dokazilo, da niso prejeli nobenega plačila za avdiovizalno sporočilo, kakor je navedeno v Direktivi 84/850/EGS, sicer bi se lahko štelo, da je to sporočilo komercialne narave. |
| --- | --- |

4.2.1

Če se ohrani predlagano merilo, bi morala direktiva omogočiti državam članicam, da lahko pooblastijo sodišča (v primeru civilnih ali upravnih postopkov) za to, da lahko od izdajateljev televizijskih programov zahtevajo dokazilo, da niso prejeli nobenega plačila za avdiovizalno sporočilo, kakor je navedeno v Direktivi 84/850/EGS, sicer bi se lahko štelo, da je to sporočilo komercialne narave.

| 4.3 | Opredelitev prikritega oglaševanja je v predlogu zelo podobna sedanji različici. EESO meni, da bi se opredelitev „prikritega“ morala uporabljati za vsa avdiovizualna komercialna sporočila, ne samo za televizijsko oglaševanje, saj določba izrecno prepoveduje prikrita avdiovizualna komercialna sporočila. |
| --- | --- |

4.3

Opredelitev prikritega oglaševanja je v predlogu zelo podobna sedanji različici. EESO meni, da bi se opredelitev „prikritega“ morala uporabljati za vsa avdiovizualna komercialna sporočila, ne samo za televizijsko oglaševanje, saj določba izrecno prepoveduje prikrita avdiovizualna komercialna sporočila.

| 4.3.1 | EESO tudi meni, da je treba koncept prikritega avdiovizualnega komercialnega sporočila v tem predlogu razširiti:






  — | vključevati bi moral predstavljanje ali navajanje blaga in storitev, ne samo z besedami ali slikami, ampak tudi zvočno (npr. oglaševalski jingle, ki je povezan s posamezno blagovno znamko ali izdelkom); |
| --- | --- | --- |

4.3.1

EESO tudi meni, da je treba koncept prikritega avdiovizualnega komercialnega sporočila v tem predlogu razširiti:

—

vključevati bi moral predstavljanje ali navajanje blaga in storitev, ne samo z besedami ali slikami, ampak tudi zvočno (npr. oglaševalski jingle, ki je povezan s posamezno blagovno znamko ali izdelkom);

| — | kar zadeva vsebino tega predstavljanja ali navajanja, bi moral vključevati ne samo ime, znamko ali dejavnosti ponudnika, ampak tudi druge razločevalne oznake blaga ali storitev, če so medsebojno nedvoumno povezane (npr. posamezni tip embalaže ali slogan, tudi če se blagovna znamka ne omenja). |
| --- | --- |

—

kar zadeva vsebino tega predstavljanja ali navajanja, bi moral vključevati ne samo ime, znamko ali dejavnosti ponudnika, ampak tudi druge razločevalne oznake blaga ali storitev, če so medsebojno nedvoumno povezane (npr. posamezni tip embalaže ali slogan, tudi če se blagovna znamka ne omenja).

| 4.3.2 | Poleg tega je treba v direktivi jasno navesti, da se promocijsko prikazovanje ne bo štelo kot prikrito avdiovizualno komercialno sporočilo, če izpolnjuje pravne zahteve, ki so v tej direktivi določene. |
| --- | --- |

4.3.2

Poleg tega je treba v direktivi jasno navesti, da se promocijsko prikazovanje ne bo štelo kot prikrito avdiovizualno komercialno sporočilo, če izpolnjuje pravne zahteve, ki so v tej direktivi določene.

| 4.4 | EESO pozdravlja izrecno omembo promocijskega prikazovanja v predlagani spremembi direktive. Čeprav se zdaj lahko teoretično katero koli promocijsko prikazovanje obravnava kot prikrito sporočilo in se lahko zato prepove, v praksi ni bilo niti poskusa, da bi ga šteli za televizijsko oglaševanje, zaradi česar še vedno ni predmet pravnega urejanja. EESO verjame, da je treba v opredelitvi promocijskega prikazovanja jasno navesti, da se ta dejavnost prepozna po tem, da izdajatelj televizijskega programa namerno predvaja promocijo, pri tem pa (hkrati) ne predvaja vizualnega ali akustičnega opozorila glede promocijske narave tega predvajanja, kot velja za druge oblike, na primer za televizijske promocije. |
| --- | --- |

4.4

EESO pozdravlja izrecno omembo promocijskega prikazovanja v predlagani spremembi direktive. Čeprav se zdaj lahko teoretično katero koli promocijsko prikazovanje obravnava kot prikrito sporočilo in se lahko zato prepove, v praksi ni bilo niti poskusa, da bi ga šteli za televizijsko oglaševanje, zaradi česar še vedno ni predmet pravnega urejanja. EESO verjame, da je treba v opredelitvi promocijskega prikazovanja jasno navesti, da se ta dejavnost prepozna po tem, da izdajatelj televizijskega programa namerno predvaja promocijo, pri tem pa (hkrati) ne predvaja vizualnega ali akustičnega opozorila glede promocijske narave tega predvajanja, kot velja za druge oblike, na primer za televizijske promocije.

| 4.4.1 | Besedilo bi moralo v skladu z določbami za druge promocijske oblike določiti, da promocijsko prikazovanje ne sme vplivati na spored toliko, da bi to posegalo v njegovo neodvisnost in celovitost. Ustrezne omejitve je treba razširiti tako, da se prepove promocijsko prikazovanje ne samo v primeru prepovedi oglaševanja, oddaj za mladoletnike ali informativnih oddaj, ampak tudi v primeru oglasnih sporočil za zdravila in, kakor je navedeno spodaj, alkoholnih pijač. |
| --- | --- |

4.4.1

Besedilo bi moralo v skladu z določbami za druge promocijske oblike določiti, da promocijsko prikazovanje ne sme vplivati na spored toliko, da bi to posegalo v njegovo neodvisnost in celovitost. Ustrezne omejitve je treba razširiti tako, da se prepove promocijsko prikazovanje ne samo v primeru prepovedi oglaševanja, oddaj za mladoletnike ali informativnih oddaj, ampak tudi v primeru oglasnih sporočil za zdravila in, kakor je navedeno spodaj, alkoholnih pijač.

| 4.5 | Predlog, tako kot sedanja direktiva, prepoveduje subliminalno oglaševanje v avdiovizualnih komercialnih sporočilih, vendar nikjer v besedilu ni opredelitve te vrste oglaševanja. EESO meni, da je treba ta koncept jasno oblikovati in navesti uporabo vizualnih ali akustičnih dražljajev, ki se predvajajo na meji čutne percepcije in se zaznavajo na nezavedni ravni. |
| --- | --- |

4.5

Predlog, tako kot sedanja direktiva, prepoveduje subliminalno oglaševanje v avdiovizualnih komercialnih sporočilih, vendar nikjer v besedilu ni opredelitve te vrste oglaševanja. EESO meni, da je treba ta koncept jasno oblikovati in navesti uporabo vizualnih ali akustičnih dražljajev, ki se predvajajo na meji čutne percepcije in se zaznavajo na nezavedni ravni.

| 4.6 | Predlog predvideva, da je lahko promocija izdelkov z avdiovizualnim komercialnim sporočilom neposredna ali posredna. V nekaterih primerih so komercialna sporočila, na primer za cigarete in druge tobačne izdelke, prepovedana, tudi če so posredna. Vendar v besedilu ni nobene opredelitve teh sredstev avdiovizualnih komercialnih sporočil. EESO meni, da je treba ta koncept jasno oblikovati; poudariti je treba, da se morajo uporabiti znamke, simboli in druge razločevalne značilnosti izdelkov ali podjetij, katerih glavne ali znane dejavnosti vključujejo proizvodnjo ali trženje izdelkov, tudi če ti izdelki niso neposredno predstavljeni ali omenjeni. |
| --- | --- |

4.6

Predlog predvideva, da je lahko promocija izdelkov z avdiovizualnim komercialnim sporočilom neposredna ali posredna. V nekaterih primerih so komercialna sporočila, na primer za cigarete in druge tobačne izdelke, prepovedana, tudi če so posredna. Vendar v besedilu ni nobene opredelitve teh sredstev avdiovizualnih komercialnih sporočil. EESO meni, da je treba ta koncept jasno oblikovati; poudariti je treba, da se morajo uporabiti znamke, simboli in druge razločevalne značilnosti izdelkov ali podjetij, katerih glavne ali znane dejavnosti vključujejo proizvodnjo ali trženje izdelkov, tudi če ti izdelki niso neposredno predstavljeni ali omenjeni.

| 4.7 | Člen 3g(c) spremenjene direktive navaja seznam vrednot, s katerimi morajo biti avdivizualna komercialna sporočila skladna. Seznam ponavlja zahteve za oglaševanje in televizijsko prodajo, ki so določene v sedanjem besedilu, vendar je črtana navedba človekovega dostojanstva. EESO meni, da je treba to pomembno navedbo ohraniti glede na Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in Listino Evropske unije o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

4.7

Člen 3g(c) spremenjene direktive navaja seznam vrednot, s katerimi morajo biti avdivizualna komercialna sporočila skladna. Seznam ponavlja zahteve za oglaševanje in televizijsko prodajo, ki so določene v sedanjem besedilu, vendar je črtana navedba človekovega dostojanstva. EESO meni, da je treba to pomembno navedbo ohraniti glede na Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in Listino Evropske unije o temeljnih pravicah.

| 4.8 | Predlog ohranja zahtevo, da države članice z ustreznimi ukrepi zagotovijo, da zaradi dostopa do avdiovizualnih medijskih storitev pod njihovo jurisdikcijo ni resno ogrožen duševni, moralni ali telesni razvoj mladoletnikov. Ohranja tudi časovne omejitve, ki se morajo še naprej uporabljati za vsebine, ki lahko (tudi neznatno) vplivajo na ta razvoj, ter dopolnjuje obsežno prepoved pornografije in neupravičenega nasilja. Koristno bi bilo, če bi preverili dejansko učinkovitost te prepovedi tako, da bi ocenili spoštovanje direktive od leta 1989, in premislili, ali je treba prepoved odpraviti, mladoletnike pa pred nasilnimi in pornografskimi vsebinami zaščititi na podlagi ukrepov (kodiranje, pozno predvajanje, opozorila), ki so že navedena v besedilu. |
| --- | --- |

4.8

Predlog ohranja zahtevo, da države članice z ustreznimi ukrepi zagotovijo, da zaradi dostopa do avdiovizualnih medijskih storitev pod njihovo jurisdikcijo ni resno ogrožen duševni, moralni ali telesni razvoj mladoletnikov. Ohranja tudi časovne omejitve, ki se morajo še naprej uporabljati za vsebine, ki lahko (tudi neznatno) vplivajo na ta razvoj, ter dopolnjuje obsežno prepoved pornografije in neupravičenega nasilja. Koristno bi bilo, če bi preverili dejansko učinkovitost te prepovedi tako, da bi ocenili spoštovanje direktive od leta 1989, in premislili, ali je treba prepoved odpraviti, mladoletnike pa pred nasilnimi in pornografskimi vsebinami zaščititi na podlagi ukrepov (kodiranje, pozno predvajanje, opozorila), ki so že navedena v besedilu.

| 4.8.1 | EESO obžaluje, da predlog Komisije ne navaja več programov skrbniškega varstva, ki se je izkazalo za uspešno v nekaterih državah članicah. |
| --- | --- |

4.8.1

EESO obžaluje, da predlog Komisije ne navaja več programov skrbniškega varstva, ki se je izkazalo za uspešno v nekaterih državah članicah.

| 4.9 | V predlogu je nekaj neutemeljenih razlik glede določitve omejitev za avdiovizualne medijske storitve in z njimi povezanih avdiovizualnih komercialnih sporočil. Predlog v zvezi z medijskimi storitvami omenja „nestrpnost zaradi spola, rasne ali etnične pripadnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti“ ter v zvezi s komercialnimi sporočili „diskriminacijo zaradi rase, spola ali državljanstva“. Omemba človekovega dostojanstva je črtana. V zvezi z avdiovizualnimi storitvami predlog omenja resno ogrožanje „duševnega, moralnega ali telesnega razvoja mladoletnikov“; pri avdiovizualnih komercialnih sporočilih je navedena le „moralna ali telesna“ škodljivost za mladostnike; ni nobene prepovedi za sporočila, ki spodbujajo ali podpirajo nasilno in nesocialno vedenje ali krutost do živali. EESO meni, da je treba te omejitve razširiti, kolikor je mogoče, tako na avdiovizualne storitve kot avdiovizualna komercialna sporočila. |
| --- | --- |

4.9

V predlogu je nekaj neutemeljenih razlik glede določitve omejitev za avdiovizualne medijske storitve in z njimi povezanih avdiovizualnih komercialnih sporočil. Predlog v zvezi z medijskimi storitvami omenja „nestrpnost zaradi spola, rasne ali etnične pripadnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti“ ter v zvezi s komercialnimi sporočili „diskriminacijo zaradi rase, spola ali državljanstva“. Omemba človekovega dostojanstva je črtana. V zvezi z avdiovizualnimi storitvami predlog omenja resno ogrožanje „duševnega, moralnega ali telesnega razvoja mladoletnikov“; pri avdiovizualnih komercialnih sporočilih je navedena le „moralna ali telesna“ škodljivost za mladostnike; ni nobene prepovedi za sporočila, ki spodbujajo ali podpirajo nasilno in nesocialno vedenje ali krutost do živali. EESO meni, da je treba te omejitve razširiti, kolikor je mogoče, tako na avdiovizualne storitve kot avdiovizualna komercialna sporočila.

| 4.10 | V zvezi z osnovnimi informacijami, ki jih izdajatelji televizijskih programov morajo zagotoviti, EESO meni, da je treba od regulativnih organov, če obstajajo, izrecno zahtevati, da morajo zagotoviti vsaj njihov poštni in elektronski naslov. |
| --- | --- |

4.10

V zvezi z osnovnimi informacijami, ki jih izdajatelji televizijskih programov morajo zagotoviti, EESO meni, da je treba od regulativnih organov, če obstajajo, izrecno zahtevati, da morajo zagotoviti vsaj njihov poštni in elektronski naslov.

| 4.11 | Avdiovizualna komercialna sporočila za alkoholne pijače so omejena glede na ciljno občinstvo (ne smejo biti namenjena mladim) in glede na vsebino, ki ne sme spodbujati nezmernega pitja teh pijač. EESO meni, da bi strožji predpisi Komisije bili upravičeni glede na resne probleme v zvezi z uživanjem alkohola, zlasti med mladimi ljudmi. Določiti jih je treba glede na:






  — | oddaje/vsebine (ne samo v primeru posebnih oddaj za mlade, ampak tudi športnih, na primer); |
| --- | --- | --- |

4.11

Avdiovizualna komercialna sporočila za alkoholne pijače so omejena glede na ciljno občinstvo (ne smejo biti namenjena mladim) in glede na vsebino, ki ne sme spodbujati nezmernega pitja teh pijač. EESO meni, da bi strožji predpisi Komisije bili upravičeni glede na resne probleme v zvezi z uživanjem alkohola, zlasti med mladimi ljudmi. Določiti jih je treba glede na:

—

oddaje/vsebine (ne samo v primeru posebnih oddaj za mlade, ampak tudi športnih, na primer);

| — | spored predvajanja v primeru linearnih storitev (nobenih avdiovizualnih komercialnih sporočil za te proizvode pred 22.00, na primer); |
| --- | --- |

—

spored predvajanja v primeru linearnih storitev (nobenih avdiovizualnih komercialnih sporočil za te proizvode pred 22.00, na primer);

| — | vsebnost alkohola v proizvodih (prepoved avdiovizualnih komercialnih sporočil za alkoholne pijače z 18 % vol. alkohola ali več, na primer); |
| --- | --- |

—

vsebnost alkohola v proizvodih (prepoved avdiovizualnih komercialnih sporočil za alkoholne pijače z 18 % vol. alkohola ali več, na primer);

| — | koncentracijo oglasnih sporočil v času njihovega oddajanja v primeru televizijskega oglaševanja (samo eno sporočilo v oglaševalski prekinitvi/od enega oglaševalca/v eni oddaji, na primer); |
| --- | --- |

—

koncentracijo oglasnih sporočil v času njihovega oddajanja v primeru televizijskega oglaševanja (samo eno sporočilo v oglaševalski prekinitvi/od enega oglaševalca/v eni oddaji, na primer);

| — | sprejeto obliko promocije in oglaševanja (prepoved promocijskega prikazovanja in sponzorstva proizvajalcev alkoholnih pijač ali vsaj določitev programskih omejitev, navedenih zgoraj, na primer). |
| --- | --- |

—

sprejeto obliko promocije in oglaševanja (prepoved promocijskega prikazovanja in sponzorstva proizvajalcev alkoholnih pijač ali vsaj določitev programskih omejitev, navedenih zgoraj, na primer).

| 4.12 | Omeniti je treba, da je možno zahtevati prepoved zaradi kršitve določb iz te direktive (v skladu z Direktivo 98/27/ES), ki ni niti omenjena v uvodnih izjavah predloga, čeprav je omenjena v drugi zadevni zakonodaji, kot na primer v Direktivi 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah. |
| --- | --- |

4.12

Omeniti je treba, da je možno zahtevati prepoved zaradi kršitve določb iz te direktive (v skladu z Direktivo 98/27/ES), ki ni niti omenjena v uvodnih izjavah predloga, čeprav je omenjena v drugi zadevni zakonodaji, kot na primer v Direktivi 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah.

| 4.13 | Predlog bi moral Kontaktnemu odboru določiti več nalog na področjih, kot so:






  — | določitev skupnih pravil za ugotavljanje regulatornega organa, pristojnega za avdiovizualne medijske storitve; |
| --- | --- | --- |

4.13

Predlog bi moral Kontaktnemu odboru določiti več nalog na področjih, kot so:

—

določitev skupnih pravil za ugotavljanje regulatornega organa, pristojnega za avdiovizualne medijske storitve;

| — | določitev skupnih pravil za obveščanje gledalcev o promocijskem prikazovanju in sponzorstvu; |
| --- | --- |

—

določitev skupnih pravil za obveščanje gledalcev o promocijskem prikazovanju in sponzorstvu;

| — | določitev skupnih pravil za razvoj programov za samoregulacijo in koregulacijo; |
| --- | --- |

—

določitev skupnih pravil za razvoj programov za samoregulacijo in koregulacijo;

| — | določitev skupnih pravil za prenos dogodkov ali pregleda dogodkov splošnega pomena s strani drugih izdajateljev televizijskih programov; |
| --- | --- |

—

določitev skupnih pravil za prenos dogodkov ali pregleda dogodkov splošnega pomena s strani drugih izdajateljev televizijskih programov;

| — | določitev skupnih pravil glede omogočanja državljanom, da uresničijo svoje pravice do ugovora in popravka. |
| --- | --- |

—

določitev skupnih pravil glede omogočanja državljanom, da uresničijo svoje pravice do ugovora in popravka.

Priznati je treba aktivno vlogo organizacij „potrošnikov“ in „gledalcev“ pri samoregulaciji in koregulaciji (11).

| 4.14 | Predlog bi moral od držav članic zahtevati, da ustanovijo regulativne organe, ki bi bili pristojni za področja iz te direktive, pri čemer bi v skladu z merili iz priporočila 23(2000) Sveta Evrope določili njihovo neodvisnost, nepristranskost in preglednost glede njihove sestave in izvajanja njihovih nalog. |
| --- | --- |

4.14

Predlog bi moral od držav članic zahtevati, da ustanovijo regulativne organe, ki bi bili pristojni za področja iz te direktive, pri čemer bi v skladu z merili iz priporočila 23(2000) Sveta Evrope določili njihovo neodvisnost, nepristranskost in preglednost glede njihove sestave in izvajanja njihovih nalog.

| 4.15 | Priporočljivo bi bilo, da bi predlog vključil tudi ukrepe za zagotavljanje dostopa invalidnim osebam do digitalne televizije in njenih interaktivnih vsebin, pri čemer bi izkoristili možnosti, ki jih ponuja tehnološka konvergenca. |
| --- | --- |

4.15

Priporočljivo bi bilo, da bi predlog vključil tudi ukrepe za zagotavljanje dostopa invalidnim osebam do digitalne televizije in njenih interaktivnih vsebin, pri čemer bi izkoristili možnosti, ki jih ponuja tehnološka konvergenca.

V Bruslju, 14. septembra 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Direktiva 89/552/EGS — UL L 298, 17. 10. 1989, str. 23.

1

(2)  Direktiva 97/36/ES — UL L 202, 30. 7. 1997, str. 60.

2

(3)  COM(2006) 160 konč.

3

(4)  Glej IP/05/643.

4

(5)  Liverpoolska konferenca o direktivi o televiziji brez meja, ki jo je organizirala Komisija.

5

(6)  Glej opredelitev teh storitev v členih 49 in 50 Pogodbe.

6

(7)  Glej opredelitev teh omrežij v členu 2(a) Direktive 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (UL L 108 z dne 24. 4. 2002, str. 33).

7

(8)  UL C 364 iz leta 2000.

8

(9)  Sodba z dne 30. aprila 1974 v zadevi C-15/73, ECR 203 in nas., sodba Sodišča prve stopnje z dne 10. julija 1991 v zadevi T-69/89, ECR II-525, sodba Sodišča prve stopnje z dne 18. septembra 2001 v zadevi T-112/99, ECR II-2549 in nasl.

9

(10)  UL C 221 z dne 8. 9. 2005, str. 17. Poročevalec: g. Pegado Liz.

10

(11)  Informativno poročilo o trenutnem stanju koregulacije in samoregulacije na enotnem trgu (poročevalec g. Vever).

11

---

PRILOGA

k mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Naslednji amandmaji so bili sicer zavrnjeni, vendar so prejeli vsaj četrtino oddanih glasov.

Točka 4.1

Besedilo se spremeni:

„4.1 EESO verjame, da je opredelitev ‚avdiovizualnih komercialnih sporočil‘, ki jo predlaga Komisija, preveč omejevalna nejasna in da mehanično ponavlja opredelitev ‚avdiovizualnih medijskih storitev‘. Zdi se logično, da so opredeljene kot storitve, ki so po naravi enake televizijskim oddajam, določenim v programu.‚gibljive slike z zvokom ali brez njega‘, pri čemer so gibljive slike opredeljene kot predpogoj za te avdiovizualne medijske storitve, spletni tisk in radijsko oddajanje pa je izven področja uporabe te direktive. Vendar glede na to, da je področje uporabe opredeljeno, lahko avdiovizualna komercialna sporočila, ki so povezana z avdiovizualnimi medijskimi storitvami, uporabljajo statične slike (npr. logo ali oglaševalski plakat) ali svoje lastne zvoke brez slik (npr. ustno navajanje znamke ali oglaševalski jingle). Zaželeno bi bilo, da se avdiovizualno komercialno sporočilo opredeli kot slike in/ali zvoki, ki spremljajo avdiovizualne medijske storitve in so namenjene neposrednemu ali posrednemu uveljavljanju blaga, storitev ali podobe fizične ali pravne osebe zaradi gospodarskih namenov“.

Obrazložitev

Na tem področju je težko potegniti jasne ločnice. Opredelitve, predlagane v točki 4.1, so še širše od opredelitev v direktivi, in s tem še otežujejo neovirano uporabo. Za lažji razvoj teh storitev, morajo biti opredelitve kar se da jasne in ob tem izpolnjevati cilje za zaščito mladoletnikov in človeškega dostojanstva, jasno opredeliti komercialna sporočila, zagotoviti pravico do odgovora ter omogočiti osnovne identifikacijske zahteve.

Rezultati glasovanja:

Glasovi za: 32

Glasovi proti: 40

Vzdržani glasovi: 3

Točka 4.2.1

Besedilo se črta.

„4.2.1 Če se ohrani predlagano merilo, bi morala direktiva omogočiti državam članicam, da lahko pooblastijo sodišča (v primeru civilnih ali upravnih postopkov) za to, da lahko od izdajateljev televizijskih programov zahtevajo dokazilo, da niso prejeli nobenega plačila za avdiovizalno sporočilo, kakor je navedeno v Direktivi 84/850/EGS, sicer bi se lahko štelo, da je to sporočilo komercialne narave.“

Obrazložitev

Predlog, da bi sodišča od izdajateljev televizijskih programov lahko zahtevala dokazila, da niso prejeli nobenega plačila za avdiovizualno sporočilo, bi povečalo možnosti zlorabe. Poleg tega je izdajateljem televizijskih programov praktično nemogoče predložiti dokaz, da niso prejeli plačila.

niso

Rezultati glasovanja:

Glasovi za: 35

Glasovi proti: 40

Vzdržani glasovi: 1

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/210 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/210

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Programu GALILEO: uspešna ustanovitev Evropskega nadzornega organa

(2006/C 318/34)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 19. januarja 2006 v skladu s členom 29(2) poslovnika sklenil, da pripravi mnenje: Programu Galileo: uspešna ustanovitev Evropskega nadzornega organa.

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 18. julija 2006. Poročevalec je bil g. BUFFETAUT.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 13. septembra 2006) z 200 glasovi za, 4 glasovi proti in 2 vzdržanima glasovoma.

1.   Sklepi in priporočila

Evropski ekonomsko-socialni odbor pripisuje zelo velik pomen uspehu programa Galileo. Zato poudarja, da mora prehodno obdobje med skupnim podjetjem GALILEO (GJU) in nadzornim organom GALILEO (GSA) potekati nemoteno. Zato priporoča:

| — | vzpostavitev načrta za prenos dejavnosti od skupnega podjetja na nadzorni organ, da se zagotovi pravna varnost tega prenosa; |
| --- | --- |

—

vzpostavitev načrta za prenos dejavnosti od skupnega podjetja na nadzorni organ, da se zagotovi pravna varnost tega prenosa;

| — | pravno in praktično ureditev vprašanja prenosa dejavnosti, ki jih izvajajo organi tretjih držav (Kitajska in Izrael), povezanih s skupnim podjetjem, na nadzorni organ; |
| --- | --- |

—

pravno in praktično ureditev vprašanja prenosa dejavnosti, ki jih izvajajo organi tretjih držav (Kitajska in Izrael), povezanih s skupnim podjetjem, na nadzorni organ;

| — | zagotovitev učinkovitega prenosa ostanka sredstev skupnega podjetja na nadzorni organ; |
| --- | --- |

—

zagotovitev učinkovitega prenosa ostanka sredstev skupnega podjetja na nadzorni organ;

| — | izogibanje podvajanju pristojnosti skupnega podjetja in nadzornega organa do datuma zaprtja skupnega podjetja; |
| --- | --- |

—

izogibanje podvajanju pristojnosti skupnega podjetja in nadzornega organa do datuma zaprtja skupnega podjetja;

| — | izogibanje kakršnikoli prekinitvi pogajanj o koncesijski pogodbi; |
| --- | --- |

—

izogibanje kakršnikoli prekinitvi pogajanj o koncesijski pogodbi;

| — | zagotovitev ureditve mednarodne odgovornosti držav za izstrelitev satelitov sistema Galileo. |
| --- | --- |

—

zagotovitev ureditve mednarodne odgovornosti držav za izstrelitev satelitov sistema Galileo.

2.   Uvod

| 2.1 | Prenos dejavnosti med skupnim podjetjem GALILEO (GJU) in nadzornim organom GALILEO (GSA) se mora končati konec leta 2006. Da bo program GALILEO še naprej uspešen, mora prenos dejavnosti nujno potekati v najboljših možnih pogojih, tako s pravnega, človeškega kot finančnega vidika. |
| --- | --- |

2.1

Prenos dejavnosti med skupnim podjetjem GALILEO (GJU) in nadzornim organom GALILEO (GSA) se mora končati konec leta 2006. Da bo program GALILEO še naprej uspešen, mora prenos dejavnosti nujno potekati v najboljših možnih pogojih, tako s pravnega, človeškega kot finančnega vidika.

| 2.2 | V tem smislu je nujno, da se pogajanja o koncesijski pogodbi, ki jih je začelo skupno podjetje, ne prekinejo in da jih nadaljuje nadzorni organ. |
| --- | --- |

2.2

V tem smislu je nujno, da se pogajanja o koncesijski pogodbi, ki jih je začelo skupno podjetje, ne prekinejo in da jih nadaljuje nadzorni organ.

| 2.3 | Obravnavati pa je treba tudi posebno vprašanje mednarodne odgovornosti držav v okviru programa GALILEO, ker ga bo treba rešiti do zaključka razprav o koncesijski pogodbi in do prihodnjih izstrelitev satelitov sistema GALILEO. |
| --- | --- |

2.3

Obravnavati pa je treba tudi posebno vprašanje mednarodne odgovornosti držav v okviru programa GALILEO, ker ga bo treba rešiti do zaključka razprav o koncesijski pogodbi in do prihodnjih izstrelitev satelitov sistema GALILEO.

3.   Splošne ugotovitve

3.1   Značilnosti programa GALILEO

| 3.1.1 | GALILEO je velik znanstveni in tehnični projekt Evropske unije, ki je simbolnega pomena. Sistemi satelitske radionavigacije so strateške naložbe, ki jih Evropa ni mogla zanemariti. Zato se je odločila, da financira in razvije svoj sistem za globalno satelitsko navigacijo (GNSS), tako kot so to storile Združene države Amerike in Rusija. |
| --- | --- |

3.1.1

GALILEO je velik znanstveni in tehnični projekt Evropske unije, ki je simbolnega pomena. Sistemi satelitske radionavigacije so strateške naložbe, ki jih Evropa ni mogla zanemariti. Zato se je odločila, da financira in razvije svoj sistem za globalno satelitsko navigacijo (GNSS), tako kot so to storile Združene države Amerike in Rusija.

| 3.1.2 | GALILEO bo nudil svetovno storitev določanja položaja, ki bo zelo natančna, trdna, verodostojna in bo vključevala celovito sporočilo. Zagotavljal bo neodvisne storitve navigacije in določanja položaja, ki bodo pod civilnim nadzorom, obenem pa združljive in medoperativne z obema obstoječima vojaškima sistemoma: ameriškim sistemom GPS (globalni sistem za določanje položaja) in ruskim sistemom GLONASS. GALILEO bo imel na voljo tudi zaščiteno vladno storitev, ki bo v vseh okoliščinah dostopna pooblaščenim uporabnikom. |
| --- | --- |

3.1.2

GALILEO bo nudil svetovno storitev določanja položaja, ki bo zelo natančna, trdna, verodostojna in bo vključevala celovito sporočilo. Zagotavljal bo neodvisne storitve navigacije in določanja položaja, ki bodo pod civilnim nadzorom, obenem pa združljive in medoperativne z obema obstoječima vojaškima sistemoma: ameriškim sistemom GPS (globalni sistem za določanje položaja) in ruskim sistemom GLONASS. GALILEO bo imel na voljo tudi zaščiteno vladno storitev, ki bo v vseh okoliščinah dostopna pooblaščenim uporabnikom.

| 3.1.3 | Evropski sistem bo sestavljen iz ozvezdja tridesetih satelitov in prizemnih postaj, potrebnih za optimalno delovanje sistema, ki bodo morale biti operativne do konca leta 2010. |
| --- | --- |

3.1.3

Evropski sistem bo sestavljen iz ozvezdja tridesetih satelitov in prizemnih postaj, potrebnih za optimalno delovanje sistema, ki bodo morale biti operativne do konca leta 2010.

| 3.1.4 | Ta program izvajata in podpirata dva glavna akterja: Evropska unija, ki jo zastopata Evropska komisija in Evropska vesoljska agencija (ESA). Evropska komisija in ESA sta ustanovili skupno podjetje GALILEO (GJU), zadolženo za nadzorovanje programa in upravljanje financiranja Evropske unije, namenjenega programu GALILEO. |
| --- | --- |

3.1.4

Ta program izvajata in podpirata dva glavna akterja: Evropska unija, ki jo zastopata Evropska komisija in Evropska vesoljska agencija (ESA). Evropska komisija in ESA sta ustanovili skupno podjetje GALILEO (GJU), zadolženo za nadzorovanje programa in upravljanje financiranja Evropske unije, namenjenega programu GALILEO.

| 3.1.5 | Po fazi validacije v orbiti (faza IOV– In Orbit Validation) se bo celoten sistem prenesel z GJU na nadzorni organ (GALILEO Supervisory Authority — GSA), regulativno agencijo Skupnosti, ki bo morala podpisati koncesijsko pogodbo z združenjem zasebnih podjetij. |
| --- | --- |

3.1.5

Po fazi validacije v orbiti (faza IOV– In Orbit Validation) se bo celoten sistem prenesel z GJU na nadzorni organ (GALILEO Supervisory Authority — GSA), regulativno agencijo Skupnosti, ki bo morala podpisati koncesijsko pogodbo z združenjem zasebnih podjetij.

| 3.1.6 | Skupni strošek programa GALILEO za načrtovalno in razvojno fazo ter fazo validacije v orbiti je ocenjen na 1.500 milijonov EUR. |
| --- | --- |

3.1.6

Skupni strošek programa GALILEO za načrtovalno in razvojno fazo ter fazo validacije v orbiti je ocenjen na 1.500 milijonov EUR.

| 3.1.7 | O koncesijski pogodbi se zdaj pogajata GJU in konzorcij evropskih podjetij (AENA, ALCATEL, EADS, FINMECCANICA, HISPASAT, IMMARSAT, TELEOP, THALES). |
| --- | --- |

3.1.7

O koncesijski pogodbi se zdaj pogajata GJU in konzorcij evropskih podjetij (AENA, ALCATEL, EADS, FINMECCANICA, HISPASAT, IMMARSAT, TELEOP, THALES).

| 3.1.8 | Načini prenosa dejavnosti med GJU in GSA se opredeljujejo in treba je paziti, da ne bodo povzročali zamud, zapletov in podvajanja stroškov. |
| --- | --- |

3.1.8

Načini prenosa dejavnosti med GJU in GSA se opredeljujejo in treba je paziti, da ne bodo povzročali zamud, zapletov in podvajanja stroškov.

3.2   Skupno podjetje GALILEO (GALILEO Joint Undertaking — GJU)

| 3.2.1 | To skupno podjetje je bilo ustanovljeno s sklepom Sveta in Evropske unije, sprejetim z Uredbo št. 876/2002 z dne 21. maja 2002, na podlagi člena 171 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki določa, da „Skupnost lahko ustanovi skupna podjetja ali kakršno koli drugo strukturo, potrebno za učinkovito izvajanje raziskovalnih, tehnološko razvojnih in demonstracijskih programov Skupnosti“. Uredba v prilogi vključuje statut GJU. |
| --- | --- |

3.2.1

To skupno podjetje je bilo ustanovljeno s sklepom Sveta in Evropske unije, sprejetim z Uredbo št. 876/2002 z dne 21. maja 2002, na podlagi člena 171 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki določa, da „Skupnost lahko ustanovi skupna podjetja ali kakršno koli drugo strukturo, potrebno za učinkovito izvajanje raziskovalnih, tehnološko razvojnih in demonstracijskih programov Skupnosti“. Uredba v prilogi vključuje statut GJU.

| 3.2.2 | Člana GJU sta:






  — | Evropska skupnost, ki jo zastopa Komisija, |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Člana GJU sta:

—

Evropska skupnost, ki jo zastopa Komisija,

| — | Evropska vesoljska agencija (ESA). |
| --- | --- |

—

Evropska vesoljska agencija (ESA).

| 3.2.3 | Člen 1(b) statuta predvideva, da lahko podjetja, vključno s podjetji tretjih držav, postanejo člani skupnega podjetja. Danes GJU dejansko vključuje eno kitajsko ustanovo (National Remote Sensing Center of China — NRSCC) in eno izraelsko gospodarsko družbo (MATIMOP). Ti dve sodelujeta v upravnem odboru s pravico do glasovanja, sorazmerno z njunima prispevkoma. |
| --- | --- |

3.2.3

Člen 1(b) statuta predvideva, da lahko podjetja, vključno s podjetji tretjih držav, postanejo člani skupnega podjetja. Danes GJU dejansko vključuje eno kitajsko ustanovo (National Remote Sensing Center of China — NRSCC) in eno izraelsko gospodarsko družbo (MATIMOP). Ti dve sodelujeta v upravnem odboru s pravico do glasovanja, sorazmerno z njunima prispevkoma.

| 3.2.4 | GJU ima zapleteno pravno naravo tudi zaradi sestave svojega upravnega odbora. Uredba navaja, da je GJU treba z vidika evropske davčne zakonodaje o prometnem davku in trošarinah obravnavati kot mednarodno organizacijo. Natančno navaja tudi, da je to subjekt, ki ni namenjen za izpolnjevanje gospodarskih ciljev. Po mnenju Komisije je pravna narava GJU bolj podobna združenju kot gospodarski družbi, ker GJU prejema le prispevke svojih članov in ne dosega dobičkov. Poleg tega so belgijski davčni organi (za zadeve GJU, ki jih ne ureja omenjena uredba, velja belgijska zakonodaja) menili, da ne gre za gospodarsko družbo, ampak za pravno osebo (ki je v belgijski zakonodaji podobna pojmu združenja). |
| --- | --- |

3.2.4

GJU ima zapleteno pravno naravo tudi zaradi sestave svojega upravnega odbora. Uredba navaja, da je GJU treba z vidika evropske davčne zakonodaje o prometnem davku in trošarinah obravnavati kot mednarodno organizacijo. Natančno navaja tudi, da je to subjekt, ki ni namenjen za izpolnjevanje gospodarskih ciljev. Po mnenju Komisije je pravna narava GJU bolj podobna združenju kot gospodarski družbi, ker GJU prejema le prispevke svojih članov in ne dosega dobičkov. Poleg tega so belgijski davčni organi (za zadeve GJU, ki jih ne ureja omenjena uredba, velja belgijska zakonodaja) menili, da ne gre za gospodarsko družbo, ampak za pravno osebo (ki je v belgijski zakonodaji podobna pojmu združenja).

| 3.2.5 | Njegov kapital je porazdeljen tako:







  — | Evropska komisija: | 520 milijonov EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| — | ESA | 50 milijonov EUR |
| — | NRSCC | 5 milijonov EUR |
| — | MATIMOP | 5 milijonov EUR |

3.2.5

Njegov kapital je porazdeljen tako:

—

Evropska komisija:

520 milijonov EUR

—

ESA

50 milijonov EUR

—

NRSCC

5 milijonov EUR

—

MATIMOP

5 milijonov EUR

| 3.2.6 | Zaradi posebne pravne narave GJU in ker prejema le prispevke, je Komisija predlagala, da se pojem „kapital“ zamenja s pojmom „prispevki“, za kar je bila potrebna sprememba statuta, ki jo je upravni odbor GJU sprejel 2. junija 2006. Evropsko računsko sodišče je poudarilo, da uporaba pojma „kapital“ ni bila prilagojena, ker proračunska postavka, v katero spada GJU, ne omogoča prispevka v obliki kapitala. |
| --- | --- |

3.2.6

Zaradi posebne pravne narave GJU in ker prejema le prispevke, je Komisija predlagala, da se pojem „kapital“ zamenja s pojmom „prispevki“, za kar je bila potrebna sprememba statuta, ki jo je upravni odbor GJU sprejel 2. junija 2006. Evropsko računsko sodišče je poudarilo, da uporaba pojma „kapital“ ni bila prilagojena, ker proračunska postavka, v katero spada GJU, ne omogoča prispevka v obliki kapitala.

| 3.2.7 | Glavna naloga GJU je uspešno dokončanje programa GALILEO med njegovo razvojno fazo z združevanjem javnih in zasebnih skladov ter zagotovitev pomembnih predstavitvenih projektov. Naloga GJU je tudi začeti raziskovalne in razvojne ukrepe, ki so potrebni za uspešen zaključek faze razvoja in usklajevanja nacionalnih dejavnosti na tem področju ter posledično upravljanje pogodb za raziskave, sklenjenih v okvirnem programu raziskav in razvoja Evropske komisije (Šesti okvirni raziskovalni program). |
| --- | --- |

3.2.7

Glavna naloga GJU je uspešno dokončanje programa GALILEO med njegovo razvojno fazo z združevanjem javnih in zasebnih skladov ter zagotovitev pomembnih predstavitvenih projektov. Naloga GJU je tudi začeti raziskovalne in razvojne ukrepe, ki so potrebni za uspešen zaključek faze razvoja in usklajevanja nacionalnih dejavnosti na tem področju ter posledično upravljanje pogodb za raziskave, sklenjenih v okvirnem programu raziskav in razvoja Evropske komisije (Šesti okvirni raziskovalni program).

| 3.2.8 | GJU vodijo:






  — | upravni odbor, |
| --- | --- | --- |

3.2.8

GJU vodijo:

—

upravni odbor,

| — | izvršilni komite, |
| --- | --- |

—

izvršilni komite,

| — | direktor. |
| --- | --- |

—

direktor.

| 3.2.9 | Razen tega je Svet Evropske unije za nadzor njenih dejavnosti ustanovil nadzorni odbor in varnostni odbor. |
| --- | --- |

3.2.9

Razen tega je Svet Evropske unije za nadzor njenih dejavnosti ustanovil nadzorni odbor in varnostni odbor.

| 3.2.10 | GJU je bil ustanovljen za štiriletno obdobje od 28. maja 2002 (objava v UL), kar je ustrezalo začetnemu obdobju razvojne faze programa GALILEO. Uredba predvideva, da se obdobje GJU lahko podaljša do konca razvojne faze, brez določitve načina podaljšanja. Zaradi vzpostavitve GSA je Komisija predlagala, da se GJU zaključi 31. decembra 2006, kar zahteva spremembo statuta, priloženega Uredbi Sveta št. 876/2002 z dne 21. maja 2002, ter mnenje Evropskega parlamenta in EESO. Po končanem postopku posvetovanja z nadzornim odborom GJU in usmerjevalnim odborom za navigacijo ESA, ki se je začel 10. marca 2006, je upravni odbor GJU sprejel spremembo statuta 2. junija 2006, kar je Komisiji omogočilo, da je 29. junija 2006 sprejela predlog uredbe o spremembi statuta GJU. Ta uredba je trenutno v postopku sprejemanja v Svetu EU. |
| --- | --- |

3.2.10

GJU je bil ustanovljen za štiriletno obdobje od 28. maja 2002 (objava v UL), kar je ustrezalo začetnemu obdobju razvojne faze programa GALILEO. Uredba predvideva, da se obdobje GJU lahko podaljša do konca razvojne faze, brez določitve načina podaljšanja. Zaradi vzpostavitve GSA je Komisija predlagala, da se GJU zaključi 31. decembra 2006, kar zahteva spremembo statuta, priloženega Uredbi Sveta št. 876/2002 z dne 21. maja 2002, ter mnenje Evropskega parlamenta in EESO. Po končanem postopku posvetovanja z nadzornim odborom GJU in usmerjevalnim odborom za navigacijo ESA, ki se je začel 10. marca 2006, je upravni odbor GJU sprejel spremembo statuta 2. junija 2006, kar je Komisiji omogočilo, da je 29. junija 2006 sprejela predlog uredbe o spremembi statuta GJU. Ta uredba je trenutno v postopku sprejemanja v Svetu EU.

| 3.2.11 | Za spodbujanje široke uporabe sistemov satelitske navigacije in omogočanje sodelovanja organov tretjih držav v GJU je bilo podpisanih več mednarodnih sporazumov med Evropsko unijo in tretjimi državami (Kitajska, Izrael, Indija, Ukrajina in druge), o drugih pa pogajanja še potekajo (Maroko, Koreja, Rusija, Argentina). Ti sporazumi izrecno izključujejo vsako sodelovanje v zvezi s storitvijo, ki je rezervirana za vladno uporabo. GJU je sklenil dva tehnična sporazuma o sodelovanju s predstavniškimi organi dveh držav (National Remote Sensing Center za Kitajsko in MATIMOP za Izrael), kar v skladu s statutom GJU predstavnikom teh organov omogoča sodelovanje v upravnem odboru GJU. |
| --- | --- |

3.2.11

Za spodbujanje široke uporabe sistemov satelitske navigacije in omogočanje sodelovanja organov tretjih držav v GJU je bilo podpisanih več mednarodnih sporazumov med Evropsko unijo in tretjimi državami (Kitajska, Izrael, Indija, Ukrajina in druge), o drugih pa pogajanja še potekajo (Maroko, Koreja, Rusija, Argentina). Ti sporazumi izrecno izključujejo vsako sodelovanje v zvezi s storitvijo, ki je rezervirana za vladno uporabo. GJU je sklenil dva tehnična sporazuma o sodelovanju s predstavniškimi organi dveh držav (National Remote Sensing Center za Kitajsko in MATIMOP za Izrael), kar v skladu s statutom GJU predstavnikom teh organov omogoča sodelovanje v upravnem odboru GJU.

| 3.2.12 | Likvidacija GJU je predvidena v členu 21 statuta. |
| --- | --- |

3.2.12

Likvidacija GJU je predvidena v členu 21 statuta.

3.3   Nadzorni organ GALILEO (GSA)

| 3.3.1 | Ustanovljen je bil s sklepom Sveta Evropske unije, sprejetim z Uredbo št. 1321/2004 z dne 12. julija 2004. Gre za agencijo Skupnosti, ki je pravna oseba. |
| --- | --- |

3.3.1

Ustanovljen je bil s sklepom Sveta Evropske unije, sprejetim z Uredbo št. 1321/2004 z dne 12. julija 2004. Gre za agencijo Skupnosti, ki je pravna oseba.

| 3.3.2 | Namenjen je zagotavljanju upravljanja javnih interesov, povezanih z evropskimi programi GNSS in biti njihov regulativni organ. |
| --- | --- |

3.3.2

Namenjen je zagotavljanju upravljanja javnih interesov, povezanih z evropskimi programi GNSS in biti njihov regulativni organ.

| 3.3.3 | Njegove naloge, določene v členu 2 Uredbe, so:






  — | upravljanje in nadzor uporabe evropskih sredstev, ki so mu bila posebej namenjena za programe GNSS (sistem za globalno satelitsko navigacijo), |
| --- | --- | --- |

3.3.3

Njegove naloge, določene v členu 2 Uredbe, so:

—

upravljanje in nadzor uporabe evropskih sredstev, ki so mu bila posebej namenjena za programe GNSS (sistem za globalno satelitsko navigacijo),

| — | sklenitev koncesijske pogodbe z izbranim konzorcijem za uvajanje in delovanje GALILEA, |
| --- | --- |

—

sklenitev koncesijske pogodbe z izbranim konzorcijem za uvajanje in delovanje GALILEA,

| — | prevzem upravljanja pogodbe z gospodarskim subjektom, zadolženim za delovanje EGNOS (Skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev), |
| --- | --- |

—

prevzem upravljanja pogodbe z gospodarskim subjektom, zadolženim za delovanje EGNOS (Skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev),

| — | upravljanje frekvenc (usklajevanje, pravica do uporabe, odnosi s koncesionarjem), |
| --- | --- |

—

upravljanje frekvenc (usklajevanje, pravica do uporabe, odnosi s koncesionarjem),

| — | posodobitev sistema in njegov razvoj, |
| --- | --- |

—

posodobitev sistema in njegov razvoj,

| — | certificiranje komponent sistema, |
| --- | --- |

—

certificiranje komponent sistema,

| — | obvladovanje vidikov v zvezi z varnostjo sistema. |
| --- | --- |

—

obvladovanje vidikov v zvezi z varnostjo sistema.

| 3.3.4 | Treba je poudariti, da bo GSA lastnik sistema in zlasti sredstev, ki jih je razvil koncesionar, ter da bo odgovoren za zaščito in povečanje vrednosti naložb Skupnosti. |
| --- | --- |

3.3.4

Treba je poudariti, da bo GSA lastnik sistema in zlasti sredstev, ki jih je razvil koncesionar, ter da bo odgovoren za zaščito in povečanje vrednosti naložb Skupnosti.

| 3.3.5 | GSA vodijo upravni svet (predstavnik vsake države članice in Komisija), odbor za varnost in varovanje sistema ter znanstveni in tehnični odbor. Izvršilni direktor Organ zastopa in je odgovoren za njegovo vodenje. |
| --- | --- |

3.3.5

GSA vodijo upravni svet (predstavnik vsake države članice in Komisija), odbor za varnost in varovanje sistema ter znanstveni in tehnični odbor. Izvršilni direktor Organ zastopa in je odgovoren za njegovo vodenje.

3.4   Pravna, tehnična in finančna vprašanja ter tveganja v zvezi s prenosom GJU/GSA

3.4.1   Izvedba prehoda od GJU na GSA.

Komisija ni natančno določila načinov prehoda in prenosa dejavnosti od GJU na GSA. Vseeno je v neuradnem dokumentu Komisije, GD za energetiko in promet (1), navedeno, da bi se izmenjava pisem ali memorandum o soglasju lahko, če je potrebno, izvedla med obema organizacijama, da se določijo načini njunega sodelovanja, pri čemer se zagotovi dopolnitev dejavnosti in preprečevanje vsakega podvajanja.

| 3.4.2 | Čeprav so se na začetku programa GALILEO naloge, dodeljene dvema organoma, razlikovale po svoji naravi in časovnem razporedu izvajanja, je danes, ob upoštevanju zaostanka razvojne faze (približno dve leti) in učinkovite vzpostavitve GSA (imenovanje direktorja v maju 2005), zaradi gospodarskih, pravnih in tehničnih razlogov treba pooblastiti GSA, da posreduje takoj in da čimprej (2) in še pred koncem razvojne in validacijske faze ukine GJU. Zato je pomembno zagotoviti postopen prehod dejavnosti od GJU k GSA, vključno z dejavnostmi upravljanja pogodb o raziskavah, ki jih je sklenilo GJU, ter zlasti takoj in intenzivno vključiti skupine GSA v postopek pogajanja o koncesijski pogodbi, ki jo mora podpisati in upravljati regulativni organ. |
| --- | --- |

3.4.2

Čeprav so se na začetku programa GALILEO naloge, dodeljene dvema organoma, razlikovale po svoji naravi in časovnem razporedu izvajanja, je danes, ob upoštevanju zaostanka razvojne faze (približno dve leti) in učinkovite vzpostavitve GSA (imenovanje direktorja v maju 2005), zaradi gospodarskih, pravnih in tehničnih razlogov treba pooblastiti GSA, da posreduje takoj in da čimprej (2) in še pred koncem razvojne in validacijske faze ukine GJU. Zato je pomembno zagotoviti postopen prehod dejavnosti od GJU k GSA, vključno z dejavnostmi upravljanja pogodb o raziskavah, ki jih je sklenilo GJU, ter zlasti takoj in intenzivno vključiti skupine GSA v postopek pogajanja o koncesijski pogodbi, ki jo mora podpisati in upravljati regulativni organ.

| 3.4.3 | Načrtovani datum prenehanja dejavnosti GJU je 31. december 2006, pod pogojem, da bodo člani GJU sprejeli spremembe statuta. Prvi načrt prehoda in prenosa dejavnosti in znanja GJU sta direktor GJU in direktor GSA sprejela in ga predložila nadzornemu svetu in upravnemu odboru GJU februarja 2006. Ta načrt prehoda je treba podrobno opredeliti in prilagoditi, da bi se prehod lahko izvedel kar se da hitro v najboljših pogojih. |
| --- | --- |

3.4.3

Načrtovani datum prenehanja dejavnosti GJU je 31. december 2006, pod pogojem, da bodo člani GJU sprejeli spremembe statuta. Prvi načrt prehoda in prenosa dejavnosti in znanja GJU sta direktor GJU in direktor GSA sprejela in ga predložila nadzornemu svetu in upravnemu odboru GJU februarja 2006. Ta načrt prehoda je treba podrobno opredeliti in prilagoditi, da bi se prehod lahko izvedel kar se da hitro v najboljših pogojih.

| 3.4.4 | V prehodnem obdobju morata oba organa tesno sodelovati, da se omogoči usklajen in miren prenos dejavnosti ter znanja in izkušenj. To obdobje bo moralo tudi omogočiti GSA, da postane popolnoma operativna in da se prepreči vsako tveganje pomanjkanja zaposlenih v obdobju, ko se bodo izvajale glavne dejavnosti, potrebne za uspešnost programa. |
| --- | --- |

3.4.4

V prehodnem obdobju morata oba organa tesno sodelovati, da se omogoči usklajen in miren prenos dejavnosti ter znanja in izkušenj. To obdobje bo moralo tudi omogočiti GSA, da postane popolnoma operativna in da se prepreči vsako tveganje pomanjkanja zaposlenih v obdobju, ko se bodo izvajale glavne dejavnosti, potrebne za uspešnost programa.

| 3.4.5 | Ukrepe je treba načrtovati tako, da se dejavnosti prenehajo konec decembra 2006, kar bo omogočilo začetek faze likvidacije v začetku leta 2007. Prav tako je treba ta prehod izvesti čimprej, da bo regulativni organ lahko določil in izvedel pravila glede varnosti in zaščite, ki veljajo za GALILEO, določil pravila glede pravic intelektualne lastnine in uskladil ukrepe in stališča držav članic v zvezi s frekvencami, potrebnimi za uporabo sistema GALILEO. |
| --- | --- |

3.4.5

Ukrepe je treba načrtovati tako, da se dejavnosti prenehajo konec decembra 2006, kar bo omogočilo začetek faze likvidacije v začetku leta 2007. Prav tako je treba ta prehod izvesti čimprej, da bo regulativni organ lahko določil in izvedel pravila glede varnosti in zaščite, ki veljajo za GALILEO, določil pravila glede pravic intelektualne lastnine in uskladil ukrepe in stališča držav članic v zvezi s frekvencami, potrebnimi za uporabo sistema GALILEO.

| 3.4.6 | Načrt prehoda mora predvideti ukrepe, ki bodo omogočili zagotoviti usklajenost dejavnosti, ki jih izvaja vsak od obeh organov, ter načine odpravljanja morebitnih nesoglasij med njima. Trenutno velja dogovor, da direktor GD za energetiko in promet opravlja nalogo posrednika med GJU in GSA v primeru težav pri prehodu. |
| --- | --- |

3.4.6

Načrt prehoda mora predvideti ukrepe, ki bodo omogočili zagotoviti usklajenost dejavnosti, ki jih izvaja vsak od obeh organov, ter načine odpravljanja morebitnih nesoglasij med njima. Trenutno velja dogovor, da direktor GD za energetiko in promet opravlja nalogo posrednika med GJU in GSA v primeru težav pri prehodu.

3.5   Zagotovitev pravne varnosti prenosa sredstev od GJU na GSA z oblikovanjem dejanskega načrta prenosa dejavnosti

| 3.5.1 | Sedanje besedilo uredbe o ustanovitvi nadzornega organa ne predvideva, da ta posreduje med razvojno fazo, za katero je odgovorna ESA. Torej ga je treba spremeniti, da se ta pristojnost dodeli nadzornemu organu, za kar bo potrebno mnenje Parlamenta (in ne nujno EESO). Sporazum med GJU in GSA mora zagotoviti pravno varnost prenosa sredstev od GJU na GSA, tako da opredeli konkreten načrt prenosa dejavnosti, ki vključuje prepoznavanje vloge različnih organov in subjektov, natančno določitev sredstva in obveznosti, konkretne načine prenosa, načrt prehodne faze, dejanja, ki jih je nujno treba izvesti, finančne in davčne posledice prenosa itd. Za odločitve, ki jih je treba sprejeti v zvezi z načini prenosa sredstev od GJU na GSA, je potrebno posredovanje več organov, kot so nadzorni odbor GJU, upravni odbor GJU, svet ESA, upravni svet nadzornega organa GALILEO, Evropska komisija, Evropski svet in Parlament. |
| --- | --- |

3.5.1

Sedanje besedilo uredbe o ustanovitvi nadzornega organa ne predvideva, da ta posreduje med razvojno fazo, za katero je odgovorna ESA. Torej ga je treba spremeniti, da se ta pristojnost dodeli nadzornemu organu, za kar bo potrebno mnenje Parlamenta (in ne nujno EESO). Sporazum med GJU in GSA mora zagotoviti pravno varnost prenosa sredstev od GJU na GSA, tako da opredeli konkreten načrt prenosa dejavnosti, ki vključuje prepoznavanje vloge različnih organov in subjektov, natančno določitev sredstva in obveznosti, konkretne načine prenosa, načrt prehodne faze, dejanja, ki jih je nujno treba izvesti, finančne in davčne posledice prenosa itd. Za odločitve, ki jih je treba sprejeti v zvezi z načini prenosa sredstev od GJU na GSA, je potrebno posredovanje več organov, kot so nadzorni odbor GJU, upravni odbor GJU, svet ESA, upravni svet nadzornega organa GALILEO, Evropska komisija, Evropski svet in Parlament.

| 3.5.2 | Treba je poudariti, da se, kljub dejstvu, da člen 6 statuta GJU določa, da je skupno podjetje lastnik vseh opredmetenih in neopredmetenih sredstev, ki jih ustvari ali so nanj prenesena za razvojno fazo GALILEO, zdi, da velik del elementov, razvitih v okviru programa GALILEO, vključno s sateliti, v okviru programa GalileoSat ni last GJU, ampak ESA. Pravzaprav je iz člena 4 Priloge III Konvencije ESA jasno, da je ESA, ki deluje v imenu sodelujočih držav, lastnik satelitov, vesoljskih sistemov in drugih dobrin, ustvarjenih v okviru programa ESA, ter naprav in opreme za njegovo izvajanje. O vsakem prenosu lastnine mora torej odločati svet ESA. Tako se zdi, da dokler svet ESA ne odloči o prenosu lastnine ali podelitvi dovoljenja za uporabo v korist GJU, ta ne bo imel nobene pravice do teh elementov. Komisija meni, da je zakonodaja Skupnosti veljavna in da se bodo po spremembi statutov GSA in GJU ter likvidaciji GJU vsa sredstva samodejno prenesla na nadzorni organ. Lahko se zgodi, da si bosta ESA in Komisija to razlagali vsaka po svoje. |
| --- | --- |

3.5.2

Treba je poudariti, da se, kljub dejstvu, da člen 6 statuta GJU določa, da je skupno podjetje lastnik vseh opredmetenih in neopredmetenih sredstev, ki jih ustvari ali so nanj prenesena za razvojno fazo GALILEO, zdi, da velik del elementov, razvitih v okviru programa GALILEO, vključno s sateliti, v okviru programa GalileoSat ni last GJU, ampak ESA. Pravzaprav je iz člena 4 Priloge III Konvencije ESA jasno, da je ESA, ki deluje v imenu sodelujočih držav, lastnik satelitov, vesoljskih sistemov in drugih dobrin, ustvarjenih v okviru programa ESA, ter naprav in opreme za njegovo izvajanje. O vsakem prenosu lastnine mora torej odločati svet ESA. Tako se zdi, da dokler svet ESA ne odloči o prenosu lastnine ali podelitvi dovoljenja za uporabo v korist GJU, ta ne bo imel nobene pravice do teh elementov. Komisija meni, da je zakonodaja Skupnosti veljavna in da se bodo po spremembi statutov GSA in GJU ter likvidaciji GJU vsa sredstva samodejno prenesla na nadzorni organ. Lahko se zgodi, da si bosta ESA in Komisija to razlagali vsaka po svoje.

| 3.5.3 | Zato se zdi, da bi lahko ta položaj sprožil razprave o razlagi člena 7 pogodbe GJU/ESA, ki določa, da bo lastnino satelitov in drugih materialnih dobrin, ustvarjenih v okviru programa, kupila ESA v imenu GJU. |
| --- | --- |

3.5.3

Zato se zdi, da bi lahko ta položaj sprožil razprave o razlagi člena 7 pogodbe GJU/ESA, ki določa, da bo lastnino satelitov in drugih materialnih dobrin, ustvarjenih v okviru programa, kupila ESA v imenu GJU.

| 3.5.4 | Pravzaprav si ESA besedno zvezo „v imenu“ razlaga na osnovi besedila člena 4 Priloge III Konvencije ESA. V tem smislu izraz pomeni, da ESA pridobi rezultate opravljenega razvoja, ki ga izvaja za države, ki sodelujejo pri določenem programu ESA, in da lahko te od Agencije zahtevajo dovoljenje za bolj ali manj omejeno uporabo rezultatov glede na izražene potrebe (uporaba za tržne, znanstvene namene itd.). |
| --- | --- |

3.5.4

Pravzaprav si ESA besedno zvezo „v imenu“ razlaga na osnovi besedila člena 4 Priloge III Konvencije ESA. V tem smislu izraz pomeni, da ESA pridobi rezultate opravljenega razvoja, ki ga izvaja za države, ki sodelujejo pri določenem programu ESA, in da lahko te od Agencije zahtevajo dovoljenje za bolj ali manj omejeno uporabo rezultatov glede na izražene potrebe (uporaba za tržne, znanstvene namene itd.).

| 3.5.5 | To stališče potrjuje besedilo Deklaracije programa GalileoSat (člen 12), ki določa, da je ESA lastnica vseh materialnih in nematerialnih elementov programa GalileoSat. |
| --- | --- |

3.5.5

To stališče potrjuje besedilo Deklaracije programa GalileoSat (člen 12), ki določa, da je ESA lastnica vseh materialnih in nematerialnih elementov programa GalileoSat.

| 3.5.6 | Po drugi strani je ESA za EGNOS le lastnik materialnih elementov v imenu sodelujočih držav v programu, pravice intelektualne lastnine pa so še vedno last pogodbenikov ESA v skladu s pravili Agencije. |
| --- | --- |

3.5.6

Po drugi strani je ESA za EGNOS le lastnik materialnih elementov v imenu sodelujočih držav v programu, pravice intelektualne lastnine pa so še vedno last pogodbenikov ESA v skladu s pravili Agencije.

| 3.5.7 | Tako ESA izraz „nakup, ki ga opravi ESA v imenu GJU“ razlaga kot „nakup, ki ga opravi ESA v korist GJU“. |
| --- | --- |

3.5.7

Tako ESA izraz „nakup, ki ga opravi ESA v imenu GJU“ razlaga kot „nakup, ki ga opravi ESA v korist GJU“.

| 3.5.8 | Vendar iz razprav z ESA ne izhaja, da ta ne želi izvajati prenosa sredstev na GJU ali GSA. ESA je namreč sporočila, da je za ta prenos potrebna odobritev sveta ESA (z navadno večino) in da je pogoje prenosa treba opredeliti. ESA bi z vidika davkov in ugodnosti raje izbrala možnost neposrednega prenosa od ESA na GSA, saj v tem primeru organizacije tretjih držav, ki sodelujejo pri kapitalu GJU, ne bi imele pravice do elementov, katerih lastništvo je prenesla ESA. Ti elementi ne bi postali del premoženja GJU in zato na njih ne bi vplival način likvidacije GJU. |
| --- | --- |

3.5.8

Vendar iz razprav z ESA ne izhaja, da ta ne želi izvajati prenosa sredstev na GJU ali GSA. ESA je namreč sporočila, da je za ta prenos potrebna odobritev sveta ESA (z navadno večino) in da je pogoje prenosa treba opredeliti. ESA bi z vidika davkov in ugodnosti raje izbrala možnost neposrednega prenosa od ESA na GSA, saj v tem primeru organizacije tretjih držav, ki sodelujejo pri kapitalu GJU, ne bi imele pravice do elementov, katerih lastništvo je prenesla ESA. Ti elementi ne bi postali del premoženja GJU in zato na njih ne bi vplival način likvidacije GJU.

| 3.5.9 | Posebne primere elementov in pravic intelektualne lastnine, ki so jih razvili organi tretjih držav, urejajo mednarodni sporazumi, sklenjeni na eni strani med Unijo in tretjimi državami, ki niso članice Evropske unije, ter na drugi strani med organi tretjih držav in GJU (3). |
| --- | --- |

3.5.9

Posebne primere elementov in pravic intelektualne lastnine, ki so jih razvili organi tretjih držav, urejajo mednarodni sporazumi, sklenjeni na eni strani med Unijo in tretjimi državami, ki niso članice Evropske unije, ter na drugi strani med organi tretjih držav in GJU (3).

| 3.5.10 | Vendar pa kaže, da v uredbi o GSA ni nobenega dvoma, da je nadzorni organ lastnik vseh opredmetenih in neopredmetenih sredstev, ki mu jih je prepustil GJU po razvojni fazi ali ki jih je ustvaril ali razvil koncesionar med fazama uvajanja in obratovanja. Uredba GSA predvideva, da bodo načini prenosa lastnine v zvezi z GJU določeni med postopkom likvidacije, predvidene v členu 21 statuta GJU. Glede EGNOS velja, da je nadzorni organ lastnik vseh opredmetenih in neopredmetenih sredstev, ki pripadajo EGNOS, pod pogojem, da sklene dogovor z vlagatelji EGNOS glede pogojev in načinov prenosa lastništva, ki ga opravi ESA za vse ali del naprav in opreme EGNOS. To pomeni, da po mnenju Komisije ne bi bil potreben noben postopek prenosa med GSA in ESA, ker vsa opredmetena in neopredmetena sredstva pripadajo GJU (v nasprotju s sedanjo razlago ESA, ki temelji na njeni konvenciji in programski deklaraciji). |
| --- | --- |

3.5.10

Vendar pa kaže, da v uredbi o GSA ni nobenega dvoma, da je nadzorni organ lastnik vseh opredmetenih in neopredmetenih sredstev, ki mu jih je prepustil GJU po razvojni fazi ali ki jih je ustvaril ali razvil koncesionar med fazama uvajanja in obratovanja. Uredba GSA predvideva, da bodo načini prenosa lastnine v zvezi z GJU določeni med postopkom likvidacije, predvidene v členu 21 statuta GJU. Glede EGNOS velja, da je nadzorni organ lastnik vseh opredmetenih in neopredmetenih sredstev, ki pripadajo EGNOS, pod pogojem, da sklene dogovor z vlagatelji EGNOS glede pogojev in načinov prenosa lastništva, ki ga opravi ESA za vse ali del naprav in opreme EGNOS. To pomeni, da po mnenju Komisije ne bi bil potreben noben postopek prenosa med GSA in ESA, ker vsa opredmetena in neopredmetena sredstva pripadajo GJU (v nasprotju s sedanjo razlago ESA, ki temelji na njeni konvenciji in programski deklaraciji).

| 3.5.11 | Med pravnimi akti, ki jih je treba izvesti, je treba izpostaviti zlasti:






  — | spremembo statuta GJU, tako da se določi, da se bo 31. decembra 2006 GJU zaprl in da bo do tedaj končan prenos dejavnosti od GJU na GSA ter da se predvidi obdobje likvidacije, katerega trajanje je treba določiti, |
| --- | --- | --- |

3.5.11

Med pravnimi akti, ki jih je treba izvesti, je treba izpostaviti zlasti:

—

spremembo statuta GJU, tako da se določi, da se bo 31. decembra 2006 GJU zaprl in da bo do tedaj končan prenos dejavnosti od GJU na GSA ter da se predvidi obdobje likvidacije, katerega trajanje je treba določiti,

| — | sprememba uredbe GSA, tako da se navedejo naloge, prenesene s GJU na GSA, kot je vodenje razvojne faze in faze validacije med letom, vodenje dejavnosti, ki izhajajo iz evropskih okvirnih raziskovalnih in razvojnih programov, ali spremljanje in upravljanje tehničnega razvoja operacijskega sistema (4). |
| --- | --- |

—

sprememba uredbe GSA, tako da se navedejo naloge, prenesene s GJU na GSA, kot je vodenje razvojne faze in faze validacije med letom, vodenje dejavnosti, ki izhajajo iz evropskih okvirnih raziskovalnih in razvojnih programov, ali spremljanje in upravljanje tehničnega razvoja operacijskega sistema (4).

3.6   Načrt za prenos dejavnosti tretjih držav z GJU na GSA

Pogajanja o prenosu dejavnosti, ki jih izvajajo organi tretjih držav s sklepanjem dodatnih sporazumov o prenosu med GSA, GJU in omenjenimi organi, je treba začeti čimprej. S temi organi je treba vzpostaviti stike, da bi lahko predvideli njihova stališča glede zaprtja GJU ter njihovega prihodnjega položaja in vloge v GSA. Določbe uredbe o ustanovitvi GSA določajo, da bi se moralo tretjim državam, zlasti tistim, ki so sodelovale v predhodnih fazah programa, omogočiti sodelovanje v GSA, pod pogojem, da s Komisijo sklenejo sporazum, ki opredeljuje vrsto, obseg in način sodelovanja teh držav pri delu nadzornega organa, ter vključuje določbe o sodelovanju pri pobudah, ki jih izvaja nadzorni organ, o finančnih prispevkih in osebju. Zdi se, da bi bil odziv organov tretjih držav na odločbo o likvidaciji GJU pred koncem faze validacije v orbiti (faza IOV — In Orbit Validation) lahko odvisen od položaja, ki ga bodo imeli v GSA. NRSCC in MATIMOP bi lahko zaradi ukinitve GJU zahtevala povračilo dela vplačanih prispevkov. Med pogajanji se bo gotovo sprožilo vprašanje sodelovanja tretjih držav v upravnem svetu. Prvi pogovori med organi Skupnosti na to temo kažejo odstopanja v stališčih med državami članicami, ker nekatere tretjim državam ne želijo dati pravice glasovanja, druge pa opozarjajo na nevarnost ogrožanja varnosti sistema v primeru prevelikega vključevanja tretjih državah. Vseeno kaže, da se vse strinjajo, da posredovanje tretjih držav v upravnem svetu GSA ne sme v nobenem primeru ogroziti nadzora Evropske unije nad sistemom. Poleg tega se pod določenimi pogoji lahko da prednost evropskim državam, ki niso članice EU (Norveški in Švici). Rešitev bi lahko bila tudi to, da se tretje države združi v posebno strukturo, ki bi jim omogočala uveljavljanje njihovih stališč do odločitev, ki jih sprejema GSA.

3.7   Omejevanje podvajanj pristojnosti

| 3.7.1 | Treba je vzpostaviti načrt za zmanjšanje delovnih mest v GJU, z natančnimi koledarskimi smernicami, skladnimi z načrtovanjem prenosa dejavnosti, da se prepreči veliko število zaposlenih konec decembra 2006, preučijo delovne pogodbe in da se zagotovi, da ob prenehanju pogodb ne bi prihajalo do sporov, ki lahko zaustavijo prenos sredstev. Treba je opozoriti, da bi približno 24 oseb moralo ostati zaposlenih do konca pogajanj o koncesijski pogodbi, najpozneje do 31. decembra 2006. Fazo likvidacije GJU po 31. decembru 2006 bi moralo izvajati približno 6 oseb. |
| --- | --- |

3.7.1

Treba je vzpostaviti načrt za zmanjšanje delovnih mest v GJU, z natančnimi koledarskimi smernicami, skladnimi z načrtovanjem prenosa dejavnosti, da se prepreči veliko število zaposlenih konec decembra 2006, preučijo delovne pogodbe in da se zagotovi, da ob prenehanju pogodb ne bi prihajalo do sporov, ki lahko zaustavijo prenos sredstev. Treba je opozoriti, da bi približno 24 oseb moralo ostati zaposlenih do konca pogajanj o koncesijski pogodbi, najpozneje do 31. decembra 2006. Fazo likvidacije GJU po 31. decembru 2006 bi moralo izvajati približno 6 oseb.

| 3.7.2 | Poleg tega je treba imeti natančno vizijo krepitve moči GSA in zlasti načrta zaposlovanja osebja agencije, tako da se preveri združljivost z načrtom prenosa dejavnosti GJU. Treba je opozoriti, da mora GSA upoštevati postopke Skupnosti in se spoprijeti z omejitvami pri zaposlovanju osebja (raven plač, trajanje pogodb, omejeno na 3 leta, še vedno nedoločen kraj stalnega sedeža agencije), ki zavirajo proces ustanovitve organiziranosti GSA. |
| --- | --- |

3.7.2

Poleg tega je treba imeti natančno vizijo krepitve moči GSA in zlasti načrta zaposlovanja osebja agencije, tako da se preveri združljivost z načrtom prenosa dejavnosti GJU. Treba je opozoriti, da mora GSA upoštevati postopke Skupnosti in se spoprijeti z omejitvami pri zaposlovanju osebja (raven plač, trajanje pogodb, omejeno na 3 leta, še vedno nedoločen kraj stalnega sedeža agencije), ki zavirajo proces ustanovitve organiziranosti GSA.

3.8   Finančni in proračunski vidiki

| 3.8.1 | Ob zaprtju GJU je pomembno, da se ostanek sredstev (ocenjen na približno 46 milijonov EUR) prenese na GSA. Komisija želi, da se prenos sredstev z GJU na GSA izvede čim bo nadzorni organ pooblaščen za vodenje konca razvojne faze. Tako bi imel na koncu dejavnosti skupnega podjetja na voljo le tista sredstva, ki so potrebna za likvidacijo. |
| --- | --- |

3.8.1

Ob zaprtju GJU je pomembno, da se ostanek sredstev (ocenjen na približno 46 milijonov EUR) prenese na GSA. Komisija želi, da se prenos sredstev z GJU na GSA izvede čim bo nadzorni organ pooblaščen za vodenje konca razvojne faze. Tako bi imel na koncu dejavnosti skupnega podjetja na voljo le tista sredstva, ki so potrebna za likvidacijo.

| 3.8.2 | Revidirani proračun GJU za leto 2006, ki pomeni povečanje za 7 milijonov EUR glede na proračun, izglasovan v letu 2005, ki predvideva zaprtje v maju 2006 (namesto 14 milijonov EUR, ki jih je najprej zahteval GJU, pri čemer ni upošteval prenosa dejavnosti na GSA), omogoča najbolj prožno kritje prenosa dejavnosti na GSA, najpozneje pred koncem leta 2006: ta revidirani proračun sta sprejela upravni in nadzorni odbor GJU konec februarja. |
| --- | --- |

3.8.2

Revidirani proračun GJU za leto 2006, ki pomeni povečanje za 7 milijonov EUR glede na proračun, izglasovan v letu 2005, ki predvideva zaprtje v maju 2006 (namesto 14 milijonov EUR, ki jih je najprej zahteval GJU, pri čemer ni upošteval prenosa dejavnosti na GSA), omogoča najbolj prožno kritje prenosa dejavnosti na GSA, najpozneje pred koncem leta 2006: ta revidirani proračun sta sprejela upravni in nadzorni odbor GJU konec februarja.

| 3.8.3 | Proračun GSA za leto 2006 mora upoštevati potrebo po dodatnem zaposlovanju osebja v letu 2006 in ga je zato treba povečati. Upravni svet GSA je 26. januarja 2006 sprejel osnutek proračuna za leto 2006 za znesek približno 8 milijonov EUR (namesto prvotnega proračuna 5 milijonov EUR, prvotno sprejetega v letu 2005 za leto 2006), zdaj pa mora osnutek revidiranega proračuna obravnavati Svet Ecofin, nato pa še Evropski parlament v drugi polovici 2006. Povečanje proračuna GSA do predlaganega zneska je predpogoj, da lahko GSA zaposli potrebno osebje in izvaja prenesene dejavnosti. Prihranki na koncu proračuna GJU zaradi postopnega prenosa dejavnosti na GSA bi morali v celoti pokriti povečanje proračuna GSA, kar bi bilo za člane parlamenta zagotovilo, da so evropska sredstva v okviru tega postopka prenosa uporabljena dobro, četudi so v praksi bili viri sredstev in proračunov različni. |
| --- | --- |

3.8.3

Proračun GSA za leto 2006 mora upoštevati potrebo po dodatnem zaposlovanju osebja v letu 2006 in ga je zato treba povečati. Upravni svet GSA je 26. januarja 2006 sprejel osnutek proračuna za leto 2006 za znesek približno 8 milijonov EUR (namesto prvotnega proračuna 5 milijonov EUR, prvotno sprejetega v letu 2005 za leto 2006), zdaj pa mora osnutek revidiranega proračuna obravnavati Svet Ecofin, nato pa še Evropski parlament v drugi polovici 2006. Povečanje proračuna GSA do predlaganega zneska je predpogoj, da lahko GSA zaposli potrebno osebje in izvaja prenesene dejavnosti. Prihranki na koncu proračuna GJU zaradi postopnega prenosa dejavnosti na GSA bi morali v celoti pokriti povečanje proračuna GSA, kar bi bilo za člane parlamenta zagotovilo, da so evropska sredstva v okviru tega postopka prenosa uporabljena dobro, četudi so v praksi bili viri sredstev in proračunov različni.

| 3.8.4 | Čimprej je treba narediti oceno stroškov likvidacije GJU (predvsem stroškov vzdrževanja osebja za postopke likvidacije) in finančnih posledic prenosa sredstev v zvezi z davki in DDV (na primer pravice do premestitve). GJU, ki ga belgijski organi, ki so nanj so naslovili „upravno pismo“, v skladu z belgijsko zakonodajo obravnavajo kot pravno osebo (podobno kot združenje) in ne kot gospodarsko družbo, naj ne bi bilo dolžno plačevati nobenega davka na presežek pri likvidaciji. Davčna obveznost bi morala torej biti precej majhna, zlasti če je bil večji del njegovih sredstev prenesen pred likvidacijo. Jasno je, da je takšna vprašanja treba predvideti, da bi se izognili vsem neprijetnostim. |
| --- | --- |

3.8.4

Čimprej je treba narediti oceno stroškov likvidacije GJU (predvsem stroškov vzdrževanja osebja za postopke likvidacije) in finančnih posledic prenosa sredstev v zvezi z davki in DDV (na primer pravice do premestitve). GJU, ki ga belgijski organi, ki so nanj so naslovili „upravno pismo“, v skladu z belgijsko zakonodajo obravnavajo kot pravno osebo (podobno kot združenje) in ne kot gospodarsko družbo, naj ne bi bilo dolžno plačevati nobenega davka na presežek pri likvidaciji. Davčna obveznost bi morala torej biti precej majhna, zlasti če je bil večji del njegovih sredstev prenesen pred likvidacijo. Jasno je, da je takšna vprašanja treba predvideti, da bi se izognili vsem neprijetnostim.

3.9   Pogajanje o koncesijski pogodbi in zaključek tehničnih dejavnosti

| 3.9.1 | Revidirani proračun GJU za leto 2006 bo GJU omogočil zagotoviti nadaljevanje pogajanj o koncesijski pogodbi s ciljem, da se zaključijo najpozneje 31. decembra 2006, ter spodbujanje prenosa strokovnega znanja in izkušenj z GJU na GSA ter vključevanje le-teh v pogajanja, ob sočasni krepitvi moči GSA. |
| --- | --- |

3.9.1

Revidirani proračun GJU za leto 2006 bo GJU omogočil zagotoviti nadaljevanje pogajanj o koncesijski pogodbi s ciljem, da se zaključijo najpozneje 31. decembra 2006, ter spodbujanje prenosa strokovnega znanja in izkušenj z GJU na GSA ter vključevanje le-teh v pogajanja, ob sočasni krepitvi moči GSA.

| 3.9.2 | Treba je poudariti, da je v zapisnikih različnih nadzornih organov GJU in GSA zapisano, da bo za vodenje pogajanj, če se ne bodo končala pred 31. decembrom 2006, od 1. januarja 2007 odgovorna GSA. |
| --- | --- |

3.9.2

Treba je poudariti, da je v zapisnikih različnih nadzornih organov GJU in GSA zapisano, da bo za vodenje pogajanj, če se ne bodo končala pred 31. decembrom 2006, od 1. januarja 2007 odgovorna GSA.

| 3.9.3 | Razen tega bo GJU morala uvesti postopek ali akcijski načrt, ki bo omogočil zaključiti tehnične dosjeje in dokončati tehnično dokumentacijo pred zaprtjem GJU. |
| --- | --- |

3.9.3

Razen tega bo GJU morala uvesti postopek ali akcijski načrt, ki bo omogočil zaključiti tehnične dosjeje in dokončati tehnično dokumentacijo pred zaprtjem GJU.

| 3.9.4 | Vloga in odgovornosti ESA med fazo sprejemanja in validacije sistema ter pozneje pri tehničnem razvoju in vzdrževanju sistema v operativnih stanju po njegovi validaciji, morajo biti natančno določene v skladu z okvirno pogodbo, ki jo morata skleniti GSA in ESA. ESA namreč v upravnem svetu GSA sodeluje kot opazovalec in ne kot član, kot na primer v GJU, zaradi česar nima več tako dejavne vloge pri sprejemanju odločitev. Uredba GSA predvideva, da je treba pri sodelovanju z ESA čimbolj izkoristiti možnosti, ki jih ponuja okvirni sporazum, sklenjen 25. novembra 2003 med Evropsko skupnostjo in ESA, kadar je to koristno (5), in da se bo lahko od ESA zahtevalo, da nadzornemu organu zagotovi tehnično in znanstveno pomoč (6). Vsekakor mora biti pred koncem leta 2006 sklenjen sporazum med nadzornim organom in ESA za kritje dejavnosti v zvezi s koncem razvojne faze, drug sporazum, o organizaciji odnosov med GSA in ESA po koncu razvojne faze, med zasnovno in validacijsko fazo ter, po potrebi, tudi za obratovalno fazo, pa mora biti sklenjen do leta 2008. |
| --- | --- |

3.9.4

Vloga in odgovornosti ESA med fazo sprejemanja in validacije sistema ter pozneje pri tehničnem razvoju in vzdrževanju sistema v operativnih stanju po njegovi validaciji, morajo biti natančno določene v skladu z okvirno pogodbo, ki jo morata skleniti GSA in ESA. ESA namreč v upravnem svetu GSA sodeluje kot opazovalec in ne kot član, kot na primer v GJU, zaradi česar nima več tako dejavne vloge pri sprejemanju odločitev. Uredba GSA predvideva, da je treba pri sodelovanju z ESA čimbolj izkoristiti možnosti, ki jih ponuja okvirni sporazum, sklenjen 25. novembra 2003 med Evropsko skupnostjo in ESA, kadar je to koristno (5), in da se bo lahko od ESA zahtevalo, da nadzornemu organu zagotovi tehnično in znanstveno pomoč (6). Vsekakor mora biti pred koncem leta 2006 sklenjen sporazum med nadzornim organom in ESA za kritje dejavnosti v zvezi s koncem razvojne faze, drug sporazum, o organizaciji odnosov med GSA in ESA po koncu razvojne faze, med zasnovno in validacijsko fazo ter, po potrebi, tudi za obratovalno fazo, pa mora biti sklenjen do leta 2008.

4.   Dodatne pripombe v razmislek: mednarodna odgovornost držav za izstrelitev satelitov sistema Galileo

| 4.1 | Sateliti, ki so bili izstreljeni med fazo IOV, so zdaj last ESA (razvoj satelitov v okviru programa ESA GalileoSat). Ti sateliti morajo biti predmet prenosa lastništva na GSA po fazi validacije v orbiti. |
| --- | --- |

4.1

Sateliti, ki so bili izstreljeni med fazo IOV, so zdaj last ESA (razvoj satelitov v okviru programa ESA GalileoSat). Ti sateliti morajo biti predmet prenosa lastništva na GSA po fazi validacije v orbiti.

| 4.2 | V skladu s sporazumom GJU/ESA je ESA odgovorna za izstrelitev prvih satelitov iz faze IOV ter za njihovo registracijo pri Uradu Združenih narodov (Office of Outer Space Affairs na Dunaju). Izstrelitev prvega satelita sistema (GIOVE A) je decembra 2005 izvedel operater Starsem iz Baïkonourja s sredstvom za izstrelitev satelitov Soyouz-ST. |
| --- | --- |

4.2

V skladu s sporazumom GJU/ESA je ESA odgovorna za izstrelitev prvih satelitov iz faze IOV ter za njihovo registracijo pri Uradu Združenih narodov (Office of Outer Space Affairs na Dunaju). Izstrelitev prvega satelita sistema (GIOVE A) je decembra 2005 izvedel operater Starsem iz Baïkonourja s sredstvom za izstrelitev satelitov Soyouz-ST.

| 4.3 | V praksi bi morala ESA ravnati na enak način kot pri prenosu lastništva satelitov, ki jih razvija v imenu tretjih držav, kot na primer v primeru Météosat ali Metop (prenos od ESA na Eumetsat). Obvestilo o prenosu lastništva satelitov v orbiti je treba potem nasloviti na pristojne organe. |
| --- | --- |

4.3

V praksi bi morala ESA ravnati na enak način kot pri prenosu lastništva satelitov, ki jih razvija v imenu tretjih držav, kot na primer v primeru Météosat ali Metop (prenos od ESA na Eumetsat). Obvestilo o prenosu lastništva satelitov v orbiti je treba potem nasloviti na pristojne organe.

| 4.4 | V skladu z določbami Pogodbe o vesoljskem prostoru iz leta 1967 in Konvencije o mednarodni odgovornosti iz leta 1972 je treba postaviti vprašanje odgovornosti za izstrelitev in uporabo satelitov GALILEO v orbiti. |
| --- | --- |

4.4

V skladu z določbami Pogodbe o vesoljskem prostoru iz leta 1967 in Konvencije o mednarodni odgovornosti iz leta 1972 je treba postaviti vprašanje odgovornosti za izstrelitev in uporabo satelitov GALILEO v orbiti.

| 4.5 | Zaradi različnih meril pri opredeljevanju države kot „države izstrelitve“, ki lahko uveljavi svojo mednarodno odgovornost v primeru škode na Zemlji in v orbiti, ki jo povzročajo vesoljski objekti, se lahko ESA obravnava kot „država izstrelitve“, ker se obravnava kot država, ki „izvaja izstrelitev“ satelitov iz faze IOV ter sklene pogodbo o izstrelitvi z operaterjem vzleta. |
| --- | --- |

4.5

Zaradi različnih meril pri opredeljevanju države kot „države izstrelitve“, ki lahko uveljavi svojo mednarodno odgovornost v primeru škode na Zemlji in v orbiti, ki jo povzročajo vesoljski objekti, se lahko ESA obravnava kot „država izstrelitve“, ker se obravnava kot država, ki „izvaja izstrelitev“ satelitov iz faze IOV ter sklene pogodbo o izstrelitvi z operaterjem vzleta.

| 4.6 | Prav tako se lahko postavi vprašanje, ali se Belgijo obravnava kot državo izstrelitve ob upoštevanju dejstva, da je GJU, ki je močno vključen v razvoj in izstrelitev satelitov za fazo IOV, v njeni pristojnosti (sedež GJU je v Bruslju). Glede na belgijsko nacionalno zakonodajo se zdi, da se odgovornost zvezne države Belgije lahko ohrani le za vesoljske dejavnosti, ki se izvajajo na njenem ozemlju, ali z opremo, ki je v lasti belgijske države ali je v njeni pristojnosti ali pod njenim nadzorom (7), vendar v tem primeru ni tako. Z vidika mednarodnega prava vprašanje še vedno ostaja odprto. |
| --- | --- |

4.6

Prav tako se lahko postavi vprašanje, ali se Belgijo obravnava kot državo izstrelitve ob upoštevanju dejstva, da je GJU, ki je močno vključen v razvoj in izstrelitev satelitov za fazo IOV, v njeni pristojnosti (sedež GJU je v Bruslju). Glede na belgijsko nacionalno zakonodajo se zdi, da se odgovornost zvezne države Belgije lahko ohrani le za vesoljske dejavnosti, ki se izvajajo na njenem ozemlju, ali z opremo, ki je v lasti belgijske države ali je v njeni pristojnosti ali pod njenim nadzorom (7), vendar v tem primeru ni tako. Z vidika mednarodnega prava vprašanje še vedno ostaja odprto.

| 4.7 | Razen tega bo GSA po prenehanju delovanja GJU in prenosa dejavnosti od GJU na GSA, postal organ, v imenu katerega bodo vzletali sateliti in mednarodna pravna oseba, kateri pripada, bo lahko tudi štela kot država vzleta. Zato je treba kvalifikacijo države vzleta EU analizirati, ne le z vidika vzleta satelitov faze IOV, ampak tudi z vidika vzleta drugih satelitov ozvezdja Galileo med uvajalno in obratovalno fazo. |
| --- | --- |

4.7

Razen tega bo GSA po prenehanju delovanja GJU in prenosa dejavnosti od GJU na GSA, postal organ, v imenu katerega bodo vzletali sateliti in mednarodna pravna oseba, kateri pripada, bo lahko tudi štela kot država vzleta. Zato je treba kvalifikacijo države vzleta EU analizirati, ne le z vidika vzleta satelitov faze IOV, ampak tudi z vidika vzleta drugih satelitov ozvezdja Galileo med uvajalno in obratovalno fazo.

| 4.8 | Za uvajalno in obratovalno fazo se lahko obdrži odgovornost države sedeža operaterja, odgovornega za ozvezdje (koncesijska družba), ki bo nadaljeval z vzleti. Ker je bil sedež koncesionarja v skladu s sporazumom z dne 5. decembra 2005 med glavnimi podpisnicami koncesije, določen v Franciji, se lahko odgovornost v zvezi s tem pripiše Franciji. |
| --- | --- |

4.8

Za uvajalno in obratovalno fazo se lahko obdrži odgovornost države sedeža operaterja, odgovornega za ozvezdje (koncesijska družba), ki bo nadaljeval z vzleti. Ker je bil sedež koncesionarja v skladu s sporazumom z dne 5. decembra 2005 med glavnimi podpisnicami koncesije, določen v Franciji, se lahko odgovornost v zvezi s tem pripiše Franciji.

| 4.9 | Končno se lahko država, pod katere jurisdikcijo spada operater vzleta, prav tako obravnava kot država vzleta, prav tako kot morebiti država, katere ozemlje in oprema se uporabljata. Če je izbrani operater francoska družba Arianespace, se lahko Francija obravnava kot država izstrelitve. |
| --- | --- |

4.9

Končno se lahko država, pod katere jurisdikcijo spada operater vzleta, prav tako obravnava kot država vzleta, prav tako kot morebiti država, katere ozemlje in oprema se uporabljata. Če je izbrani operater francoska družba Arianespace, se lahko Francija obravnava kot država izstrelitve.

| 4.10 | Če je vključenih več držav izstrelitve, je treba pojasniti odnose med različnimi organi glede odgovornosti in delitve tveganj med različnimi državami izstrelitve v primeru škode, nastale med izstrelitvijo in življenjsko dobo satelitov. |
| --- | --- |

4.10

Če je vključenih več držav izstrelitve, je treba pojasniti odnose med različnimi organi glede odgovornosti in delitve tveganj med različnimi državami izstrelitve v primeru škode, nastale med izstrelitvijo in življenjsko dobo satelitov.

| 4.11 | Treba je opozoriti, da že obstaja sporazum med ESA in Francijo (sporazumi o vesoljskem centru Guyanais). Ta sporazum vključuje določbe v zvezi z mednarodno odgovornostjo, zlasti v primeru izstrelitev, ki jih izvaja Arianespace, in bi se lahko uporabljal za program Galileo. Odprto ostaja vprašanje mednarodne odgovornosti držav izstrelitve za fazo življenjske dobe satelitov v orbiti in primernosti sklenitve ad hoc sporazuma med Francijo in drugimi državami izstrelitve (ESA, Belgija, EU). |
| --- | --- |

4.11

Treba je opozoriti, da že obstaja sporazum med ESA in Francijo (sporazumi o vesoljskem centru Guyanais). Ta sporazum vključuje določbe v zvezi z mednarodno odgovornostjo, zlasti v primeru izstrelitev, ki jih izvaja Arianespace, in bi se lahko uporabljal za program Galileo. Odprto ostaja vprašanje mednarodne odgovornosti držav izstrelitve za fazo življenjske dobe satelitov v orbiti in primernosti sklenitve ad hoc sporazuma med Francijo in drugimi državami izstrelitve (ESA, Belgija, EU).

Referenčni dokumenti

| 1) | Resolucija Sveta z dne 19. julija 1999 o sodelovanju Evrope v novi generaciji storitev satelitske navigacije — Galileo — opredelitvena faza — (1999/C 221/01). |
| --- | --- |

1)

Resolucija Sveta z dne 19. julija 1999 o sodelovanju Evrope v novi generaciji storitev satelitske navigacije — Galileo — opredelitvena faza — (1999/C 221/01).

| 2) | Sklep Sveta št. 98/434/ES z dne 18. junija 1998, UL L 194, 10.7.1998, str. 15. |
| --- | --- |

2)

Sklep Sveta št. 98/434/ES z dne 18. junija 1998, UL L 194, 10.7.1998, str. 15.

| 3) | Uredba Sveta (ES) št. 876/2002 z dne 21. maja 2002 o ustanovitvi skupnega podjetja Galileo (s priloženim statutom GJU). |
| --- | --- |

3)

Uredba Sveta (ES) št. 876/2002 z dne 21. maja 2002 o ustanovitvi skupnega podjetja Galileo (s priloženim statutom GJU).

| 4) | Sprejetje predpisov Sveta o varovanju tajnosti — Sklep 2001/264/ES, z dne 19. marca 2001 — UL L 101, 11.4.2001. |
| --- | --- |

4)

Sprejetje predpisov Sveta o varovanju tajnosti — Sklep 2001/264/ES, z dne 19. marca 2001 — UL L 101, 11.4.2001.

| 5) | Sporazum med skupnim podjetjem Galileo (GJU) in ASE — ESA/C(2002)51, rev. 1 z dne 23. aprila 2002. |
| --- | --- |

5)

Sporazum med skupnim podjetjem Galileo (GJU) in ASE — ESA/C(2002)51, rev. 1 z dne 23. aprila 2002.

| 6) | Organizacija in postopek odločanja skupnega podjetja Galileo — ESA/PB-NAV(2003)20 z dne 5. septembra 2003. |
| --- | --- |

6)

Organizacija in postopek odločanja skupnega podjetja Galileo — ESA/PB-NAV(2003)20 z dne 5. septembra 2003.

| 7) | Uredba Sveta (ES) št. 1321/2004 z dne 12. julija 2004 o vzpostavitvi upravljalskih struktur Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema. |
| --- | --- |

7)

Uredba Sveta (ES) št. 1321/2004 z dne 12. julija 2004 o vzpostavitvi upravljalskih struktur Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema.

| 8) | Sporočilo Komisije o „skupnem okviru za evropske regulativne agencije“ COM(2002) 718 konč. z dne 11. decembra 2002. |
| --- | --- |

8)

Sporočilo Komisije o „skupnem okviru za evropske regulativne agencije“ COM(2002) 718 konč. z dne 11. decembra 2002.

| 9) | Sporazum med EU in Kitajsko z dne 30. oktobra 2003. |
| --- | --- |

9)

Sporazum med EU in Kitajsko z dne 30. oktobra 2003.

| 10) | Sporazum med EU in Izraelom z dne 13. julija 2004. |
| --- | --- |

10)

Sporazum med EU in Izraelom z dne 13. julija 2004.

| 11) | Sporazum med GJU in NRSCC z dne 9. oktobra 2004. |
| --- | --- |

11)

Sporazum med GJU in NRSCC z dne 9. oktobra 2004.

| 12) | Sporazum med GJU in MATIMOP z dne 6. septembra 2005. |
| --- | --- |

12)

Sporazum med GJU in MATIMOP z dne 6. septembra 2005.

| 13) | Sporazum med GJU in ESA za NRSCC z dne 9. oktobra 2004. |
| --- | --- |

13)

Sporazum med GJU in ESA za NRSCC z dne 9. oktobra 2004.

| 14) | Sporazum med GJU in ESA za MATIMOP z dne 18. oktobra 2005. |
| --- | --- |

14)

Sporazum med GJU in ESA za MATIMOP z dne 18. oktobra 2005.

| 15) | Pravice in obveznosti novih članov skupnega podjetja Galileo — ESA/PB-NAV(2004)18 rev. 2 z dne 23. junija 2004. |
| --- | --- |

15)

Pravice in obveznosti novih članov skupnega podjetja Galileo — ESA/PB-NAV(2004)18 rev. 2 z dne 23. junija 2004.

| 16) | Lastništvo in zaščita — ESA/PB-NAV (2004)26 z dne 23. septembra 2004. |
| --- | --- |

16)

Lastništvo in zaščita — ESA/PB-NAV (2004)26 z dne 23. septembra 2004.

| 17) | Pravice intelektualne lastnine za program Galileo — GJU-EXC-2004-50 z dne 2. septembra 2004. |
| --- | --- |

17)

Pravice intelektualne lastnine za program Galileo — GJU-EXC-2004-50 z dne 2. septembra 2004.

| 18) | Sporazum med partnerji možne koncesije Galileo, z dne 5. decembra 2005. |
| --- | --- |

18)

Sporazum med partnerji možne koncesije Galileo, z dne 5. decembra 2005.

| 19) | Načrt prehoda dejavnosti ter strokovnega znanja in izkušenj GJU na GSA (GJU-ADB-2005-13 rev., z dne 11. februarja 2006). |
| --- | --- |

19)

Načrt prehoda dejavnosti ter strokovnega znanja in izkušenj GJU na GSA (GJU-ADB-2005-13 rev., z dne 11. februarja 2006).

| 20) | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Vključitev programa EGNOS v program Galileo“, COM(2003) 123 konč. z dne 19. marca 2003. |
| --- | --- |

20)

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Vključitev programa EGNOS v program Galileo“, COM(2003) 123 konč. z dne 19. marca 2003.

| 21) | Okvirni sporazum med ESA in Evropsko skupnostjo, podpisan 25. novembra 2003, ESA/C-M(2004)4. |
| --- | --- |

21)

Okvirni sporazum med ESA in Evropsko skupnostjo, podpisan 25. novembra 2003, ESA/C-M(2004)4.

| 22) | Mnenje EESO o Evropskem programu za satelitsko navigacijo (GALILEO) — TEN/077 (12.09.2001) |
| --- | --- |

22)

Mnenje EESO o Evropskem programu za satelitsko navigacijo (GALILEO) — TEN/077 (12.09.2001)

| 23) | Mnenje EESO o predlogu uredbe sveta o ustanovitvi skupnega podjetja GALILEO (COM(2001)336 konč. — 2001/0136 CNS) — TEN/089 (28.11.2001) |
| --- | --- |

23)

Mnenje EESO o predlogu uredbe sveta o ustanovitvi skupnega podjetja GALILEO (COM(2001)336 konč. — 2001/0136 CNS) — TEN/089 (28.11.2001)

| 24) | Mnenje EESO o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu — Stanje glede napredka raziskovalnega programa GALILEO v začetku leta 2004 (COM(2004)112 konč.) — TEN/179 (20.06.2004) |
| --- | --- |

24)

Mnenje EESO o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu — Stanje glede napredka raziskovalnega programa GALILEO v začetku leta 2004 (COM(2004)112 konč.) — TEN/179 (20.06.2004)

| 25) | Mnenje EESO o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju uvajalnih in obratovalnih faz evropskega programa satelitske radionavigacije (COM(2004)477 konč. — 2004/0156 COD) — TEN/203 (09.02.2005). |
| --- | --- |

25)

Mnenje EESO o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju uvajalnih in obratovalnih faz evropskega programa satelitske radionavigacije (COM(2004)477 konč. — 2004/0156 COD) — TEN/203 (09.02.2005).

V Bruslju, 13. septembra 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Ustanovitev nadzornega organa Galileo, gradivo za razpravo v izvršnem odboru z dne 24. junija 2004, TREN E/4/OO/bp D 11090 (2004) z dne 24. junija 2004, str. 1.

1

(2)  Opozoriti je treba, da je bil začetni datum za konec dejavnosti GJU določen za 28. maj 2006 (glej zgoraj — obdobje GJU).

2

(3)  Sodelovanje tretjih držav, ki niso članice Evropske unije, pri programu Galileo, urejajo mednarodni sporazumi, o katerih se je pogajala in ki jih je sklenila Evropska unija v imenu držav članic, po tem, ko se je o določbah Sporazuma pogajala Evropska komisija, v skladu s pooblastilom Sveta. Prvi sporazum je bil podpisan s Kitajsko oktobra 2003 in je v fazi ratifikacije v državah članicah. Ti sporazumi tretje države pozivajo k imenovanju organizacije, ki bo udeležena pri kapitalu GJU (glej zgoraj — Mednarodno sodelovanje).

3

(4)  Komisija je na to temo objavila dve informativni sporočili za člane upravnega sveta GJU: „Spremembe statutov GJU in prenos GJU/GSA“ TREN B5 D(2006) z dne 18. januarja 2006. „Predvidene spremembe Uredbe o GSA in prenos GJU/GSA“ TREN B5 D(2006) z dne 19. januarja 2006.

4

(5)  Uvodna izjava št. 12 Uredbe o GSA.

5

(6)  Člen 2(2) Uredbe o GSA.

6

(7)  Belgijska zakonodaja v zvezi z izstrelitvami, operacijami leta ali vodenjem vesoljskih objektov z dne 17. septembra 2005, objavljena v belgijskem uradnem listu Moniteur z dne 16. novembra 2005, št. 348. Člen 2(1) te zakonodaje določa, da „ta zakonodaja predvideva izstrelitve, operacije leta in vodenja vesoljskih objektov, ki jih izvajajo fizične ali pravne osebe na območjih, ki so v pristojnosti ali pod nadzorom belgijske države, ali s pomočjo opreme, premičnin ali nepremičnin, ki so lastnina belgijske države ali so v njeni pristojnosti ali pod njenim nadzorom“.

7

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/218 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/218

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije o pospeševanju prevoza po celinskih plovnih poteh „NAIADES“ — Celostni evropski akcijski program za prevoz po celinskih plovnih poteh

COM(2006) 6 konč.

(2006/C 318/35)

Komisija je 3. februarja 2006 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 4. septembra 2006. Poročevalec je bil g. SIMONS.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 14. septembra) s 64 glasovi za, 2 glasovoma proti in 2 vzdržanima glasovoma.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Položaj prevoza po celinskih plovnih poteh je treba nujno okrepiti z oblikovanjem evropske politike celinske plovbe v okviru revidirane bele knjige. Oblikovanje enakih pogojev delovanja, odstranitev obstoječih infrastrukturnih in institucionalnih ozkih grl, skupaj z zagotavljanjem potrebne politične podpore, predstavljajo predpogoje za prihodnji razvoj te vrste prevoza. |
| --- | --- |

1.1

Položaj prevoza po celinskih plovnih poteh je treba nujno okrepiti z oblikovanjem evropske politike celinske plovbe v okviru revidirane bele knjige. Oblikovanje enakih pogojev delovanja, odstranitev obstoječih infrastrukturnih in institucionalnih ozkih grl, skupaj z zagotavljanjem potrebne politične podpore, predstavljajo predpogoje za prihodnji razvoj te vrste prevoza.

| 1.2 | Predlagani Celostni evropski akcijski program za prevoz po celinskih plovnih poteh se lahko obravnava kot trdna podlaga za razvoj prevoza po celinskih plovnih poteh. Z izvajanjem predlaganih ukrepov je treba nemudoma začeti in pri tem upoštevati tudi ugotovitve EESO o predlogu, da bi izkoristili celoten potencial tega sektorja. |
| --- | --- |

1.2

Predlagani Celostni evropski akcijski program za prevoz po celinskih plovnih poteh se lahko obravnava kot trdna podlaga za razvoj prevoza po celinskih plovnih poteh. Z izvajanjem predlaganih ukrepov je treba nemudoma začeti in pri tem upoštevati tudi ugotovitve EESO o predlogu, da bi izkoristili celoten potencial tega sektorja.

| 1.3 | EESO Komisiji očita, da ne posveča pozornosti priporočilom, ki jih je EESO navedel v svojem mnenju o socialni politiki (1). Pri upoštevanju teh priporočil je nujno tesnejše sodelovanje med različnimi ustreznimi generalnimi direktorati, da bi tako lahko enakovredno pretehtali in obravnavali vse vidike. |
| --- | --- |

1.3

EESO Komisiji očita, da ne posveča pozornosti priporočilom, ki jih je EESO navedel v svojem mnenju o socialni politiki (1). Pri upoštevanju teh priporočil je nujno tesnejše sodelovanje med različnimi ustreznimi generalnimi direktorati, da bi tako lahko enakovredno pretehtali in obravnavali vse vidike.

| 1.4 | Pravni okvir za prevoz po celinskih plovnih poteh v Evropi je v glavnem oblikovala Centralna komisija za plovbo po Renu (CCNR). Rečne komisije za Ren in Donavo in zlasti CCNR so si že prizadevale uskladiti zakone, ki urejajo zahteve po številu članov ladijske posadke, certifikate plovil in kapitanov ter odgovornost, da bi izboljšale administrativni in regulativni okvir. Zato morata biti tudi ti dve rečni komisiji navedeni kot „odgovorna akterja“ v tabelah instrumentov, določenih v sporočilu. |
| --- | --- |

1.4

Pravni okvir za prevoz po celinskih plovnih poteh v Evropi je v glavnem oblikovala Centralna komisija za plovbo po Renu (CCNR). Rečne komisije za Ren in Donavo in zlasti CCNR so si že prizadevale uskladiti zakone, ki urejajo zahteve po številu članov ladijske posadke, certifikate plovil in kapitanov ter odgovornost, da bi izboljšale administrativni in regulativni okvir. Zato morata biti tudi ti dve rečni komisiji navedeni kot „odgovorna akterja“ v tabelah instrumentov, določenih v sporočilu.

| 1.5 | EESO poziva Evropsko komisijo, da odgovornosti prevoznikov potnikov po celinskih vodah ne ureja z novo ureditvijo, kot predlaga predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o odgovornosti prevoznikov potnikov po morju in celinskih plovnih poteh v primeru nesreč (COM(2005) 592). EESO se v okviru tega sklicuje na svoje mnenje na lastno pobudo z naslovom K vseevropskemu sistemu prevoza po celinskih plovnih poteh in vendarle priporoča, da se spodbuja pristop, ki so ga sprejele rečne komisije v zvezi s ponovno obravnavo pogodb (2), ki so že bile sklenjene na teh področjih. |
| --- | --- |

1.5

EESO poziva Evropsko komisijo, da odgovornosti prevoznikov potnikov po celinskih vodah ne ureja z novo ureditvijo, kot predlaga predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o odgovornosti prevoznikov potnikov po morju in celinskih plovnih poteh v primeru nesreč (COM(2005) 592). EESO se v okviru tega sklicuje na svoje mnenje na lastno pobudo z naslovom K vseevropskemu sistemu prevoza po celinskih plovnih poteh in vendarle priporoča, da se spodbuja pristop, ki so ga sprejele rečne komisije v zvezi s ponovno obravnavo pogodb (2), ki so že bile sklenjene na teh področjih.

| 1.6 | Prenos načina prevoza (modal shift) na prevoz po celinskih plovnih poteh ne prinaša le izboljšanja okoljske učinkovitosti prevozne verige, temveč tudi pomaga doseči trajnostni prevoz na splošno. Zato mora biti na voljo dovolj finančnih in davčnih sredstev za spodbujanje naložb v ta sektor in izkoriščanje vseh njegovih možnosti. |
| --- | --- |

1.6

Prenos načina prevoza (modal shift) na prevoz po celinskih plovnih poteh ne prinaša le izboljšanja okoljske učinkovitosti prevozne verige, temveč tudi pomaga doseči trajnostni prevoz na splošno. Zato mora biti na voljo dovolj finančnih in davčnih sredstev za spodbujanje naložb v ta sektor in izkoriščanje vseh njegovih možnosti.

| 1.7 | Z ustvarjalnim socialnim dialogom na evropski ravni je treba zasnovati strategijo za iskanje ljudi, ki želijo delati na področju prevoza po celinskih plovnih poteh, in za vzpostavljanje socialnih in delovnih pogojev, primerljivih v vseh državah članicah EU. Vlagati je treba tudi v usposabljanje in pripravništvo za celinsko plovbo, da bi osebam, ki se udeležijo usposabljanja, ponudili priložnosti in poklicne možnosti. |
| --- | --- |

1.7

Z ustvarjalnim socialnim dialogom na evropski ravni je treba zasnovati strategijo za iskanje ljudi, ki želijo delati na področju prevoza po celinskih plovnih poteh, in za vzpostavljanje socialnih in delovnih pogojev, primerljivih v vseh državah članicah EU. Vlagati je treba tudi v usposabljanje in pripravništvo za celinsko plovbo, da bi osebam, ki se udeležijo usposabljanja, ponudili priložnosti in poklicne možnosti.

| 1.8 | Prevoz po celinskih plovnih poteh je zanesljiv, varen, okolju prijazen in cenovno ugoden način prevoza. Da bi spremenili tradicionalne vzorce, je treba spodbujati splošno ozaveščenost in poznavanje pravega potenciala tega sektorja v smislu kakovosti in zanesljivosti. |
| --- | --- |

1.8

Prevoz po celinskih plovnih poteh je zanesljiv, varen, okolju prijazen in cenovno ugoden način prevoza. Da bi spremenili tradicionalne vzorce, je treba spodbujati splošno ozaveščenost in poznavanje pravega potenciala tega sektorja v smislu kakovosti in zanesljivosti.

| 1.9 | Države članice morajo zagotoviti ustrezno vzdrževanje infrastrukture, poleg tega pa je treba zagotoviti tudi vso potrebno finančno podporo, skupaj s takojšnjim izvajanjem prednostnih projektov celinskih plovnih poti, kot navaja prednostni seznam TEN-T, ter čim večje sofinanciranje teh projektov, kot predvidevajo revidirane smernice TEN-T. Imenovanje evropskega koordinatorja za projekte celinskih plovnih poti, kot je določeno v seznamu prednostnih ciljev in projektov TEN-T (projekt št. 18: os celinskih vodnih poti Ren/Meuse-Majna-Donava ter projekt št. 30: celinska vodna pot Sena-Scheldt), mora pospešiti odstranitev ozkih grl. |
| --- | --- |

1.9

Države članice morajo zagotoviti ustrezno vzdrževanje infrastrukture, poleg tega pa je treba zagotoviti tudi vso potrebno finančno podporo, skupaj s takojšnjim izvajanjem prednostnih projektov celinskih plovnih poti, kot navaja prednostni seznam TEN-T, ter čim večje sofinanciranje teh projektov, kot predvidevajo revidirane smernice TEN-T. Imenovanje evropskega koordinatorja za projekte celinskih plovnih poti, kot je določeno v seznamu prednostnih ciljev in projektov TEN-T (projekt št. 18: os celinskih vodnih poti Ren/Meuse-Majna-Donava ter projekt št. 30: celinska vodna pot Sena-Scheldt), mora pospešiti odstranitev ozkih grl.

| 1.10 | EESO meni, da je oblikovanje ustreznega institucionalnega okvira primeren instrument za izvajanje predlaganega celostnega evropskega akcijskega programa za prevoz po celinskih plovnih poteh ter krepitev položaja te vrste prevoza. V svojem nedavnem mnenju na lastno pobudo EESO priporoča, da si je treba prizadevati za dosego končnega cilja in ustanoviti neodvisno organizacijo na podlagi pogodbe, ki bo združevala vsaj mednarodne organizacije, kot je EU sama, države članice EU, vključene v prevoz po celinskih plovnih poteh, in tudi države, ki niso članice EU, kot je Švica, ter podonavske države. |
| --- | --- |

1.10

EESO meni, da je oblikovanje ustreznega institucionalnega okvira primeren instrument za izvajanje predlaganega celostnega evropskega akcijskega programa za prevoz po celinskih plovnih poteh ter krepitev položaja te vrste prevoza. V svojem nedavnem mnenju na lastno pobudo EESO priporoča, da si je treba prizadevati za dosego končnega cilja in ustanoviti neodvisno organizacijo na podlagi pogodbe, ki bo združevala vsaj mednarodne organizacije, kot je EU sama, države članice EU, vključene v prevoz po celinskih plovnih poteh, in tudi države, ki niso članice EU, kot je Švica, ter podonavske države.

2.   Uvod

| 2.1 | Cilj Evropske unije je razviti celostno prometno politiko, da bi na trajnostni način spodbujala hiter, učinkovit in cenovno ugoden pretok blaga in oseb. To je osrednji element v okviru cilja EU doseči dinamično in konkurenčno gospodarstvo, zastavljenega v lizbonski strategiji, in v okviru strategije trajnostnega razvoja, sprejete na vrhu v Göteborgu leta 2001; pri tem je treba enakovredno obravnavati gospodarske, okoljske in socialne vidike. |
| --- | --- |

2.1

Cilj Evropske unije je razviti celostno prometno politiko, da bi na trajnostni način spodbujala hiter, učinkovit in cenovno ugoden pretok blaga in oseb. To je osrednji element v okviru cilja EU doseči dinamično in konkurenčno gospodarstvo, zastavljenega v lizbonski strategiji, in v okviru strategije trajnostnega razvoja, sprejete na vrhu v Göteborgu leta 2001; pri tem je treba enakovredno obravnavati gospodarske, okoljske in socialne vidike.

| 2.2 | Celinska plovba ponuja na območjih, kjer obstaja, številne možnosti na področju inovacij, rasti in zmogljivosti, prijaznosti do okolja, varnosti in zanesljivosti. Poleg tega ima dovolj zmogljivosti, da prevzame naraščajoče tokove tovora v Evropi in da pomaga osvoboditi Evropo stalnih prometnih zastojev. |
| --- | --- |

2.2

Celinska plovba ponuja na območjih, kjer obstaja, številne možnosti na področju inovacij, rasti in zmogljivosti, prijaznosti do okolja, varnosti in zanesljivosti. Poleg tega ima dovolj zmogljivosti, da prevzame naraščajoče tokove tovora v Evropi in da pomaga osvoboditi Evropo stalnih prometnih zastojev.

| 2.3 | Evropski ekonomsko-socialni odbor je v svojem mnenju z dne 16. januarja 2002 o
  prihodnosti vseevropskega omrežja celinske plovbe
  in v mnenju z naslovom
  K vseevropskemu sistemu prevoza po celinskih plovnih poteh
  z dne 24. septembra 2003 analiziral stanje prevoza po celinskih plovnih poteh v Evropi (3). Drugo mnenje je obravnavalo ozka grla v prevozu po celinskih plovnih poteh in izpostavilo potrebo po uskladitvi zakonodaje na tem področju z vidika javnega in zasebnega prava. V njem so bile obravnavane tudi druge teme: okolje, varnost, položaj na trgu dela in socialna vprašanja. Socialna vprašanja bolj natančno obravnava mnenje na lastno pobudo iz septembra 2005 z naslovom
  Socialna politika v okviru vseevropskega sistema za prevoz po celinskih plovnih poteh

   (4).
  EESO je nedavno sprejel mnenje na lastno pobudo o
  institucionalnem okviru za plovbo po evropskih celinskih vodah

   (5), ki obravnava vprašanje javne organizacijske strukture — vprašanje, ki je v obravnavanem sporočilu ostalo odprto. |
| --- | --- |

2.3

Evropski ekonomsko-socialni odbor je v svojem mnenju z dne 16. januarja 2002 o
  prihodnosti vseevropskega omrežja celinske plovbe
  in v mnenju z naslovom
  K vseevropskemu sistemu prevoza po celinskih plovnih poteh
  z dne 24. septembra 2003 analiziral stanje prevoza po celinskih plovnih poteh v Evropi (3). Drugo mnenje je obravnavalo ozka grla v prevozu po celinskih plovnih poteh in izpostavilo potrebo po uskladitvi zakonodaje na tem področju z vidika javnega in zasebnega prava. V njem so bile obravnavane tudi druge teme: okolje, varnost, položaj na trgu dela in socialna vprašanja. Socialna vprašanja bolj natančno obravnava mnenje na lastno pobudo iz septembra 2005 z naslovom
  Socialna politika v okviru vseevropskega sistema za prevoz po celinskih plovnih poteh

   (4).

EESO je nedavno sprejel mnenje na lastno pobudo o
  institucionalnem okviru za plovbo po evropskih celinskih vodah

   (5), ki obravnava vprašanje javne organizacijske strukture — vprašanje, ki je v obravnavanem sporočilu ostalo odprto.

| 2.4 | V predloženem sporočilu je Komisija v ospredje postavila zahteven akcijski program za spodbujanje plovbe po celinskih plovnih poteh. Predlagani ukrepi, ki temeljijo na obsežni analizi, so razdeljeni na pet področij; skupno naj bi ti ukrepi izboljšali stanje ladijskega prevoza po celinskih plovnih poteh kot takega in njegovega položaja kot dela logistične verige. |
| --- | --- |

2.4

V predloženem sporočilu je Komisija v ospredje postavila zahteven akcijski program za spodbujanje plovbe po celinskih plovnih poteh. Predlagani ukrepi, ki temeljijo na obsežni analizi, so razdeljeni na pet področij; skupno naj bi ti ukrepi izboljšali stanje ladijskega prevoza po celinskih plovnih poteh kot takega in njegovega položaja kot dela logistične verige.

| 2.5 | Predlagani ukrepi obsegajo naslednja področja:






  — | trge; |
| --- | --- | --- |

2.5

Predlagani ukrepi obsegajo naslednja področja:

—

trge;

| — | floto; |
| --- | --- |

—

floto;

| — | zaposlovanje in strokovno znanje; |
| --- | --- |

—

zaposlovanje in strokovno znanje;

| — | podobo in |
| --- | --- |

—

podobo in

| — | infrastrukturo. |
| --- | --- |

—

infrastrukturo.

V ločenem poglavju sporočilo Komisije obravnava vprašanje modernizacije organizacijske strukture s proučevanjem štirih možnosti, pri tem pa se ne opredeli za nobeno.

Nadaljnja poglavja bodo posamezno obravnavala omenjenih pet področij, skupaj z vprašanjem modernizacije organizacijske strukture.

| 2.6 | Akcijski program obsega številne ukrepe, za katere so potrebna konkretna in po potrebi skupna prizadevanja Evropske unije same, držav članic in poslovne skupnosti (6). Cilj tega koherentnega in odprtega pristopa je prispevati k razvoju prevoza po celinskih plovnih poteh, ki prispeva k trajnostnemu razvoju evropske prometne politike. |
| --- | --- |

2.6

Akcijski program obsega številne ukrepe, za katere so potrebna konkretna in po potrebi skupna prizadevanja Evropske unije same, držav članic in poslovne skupnosti (6). Cilj tega koherentnega in odprtega pristopa je prispevati k razvoju prevoza po celinskih plovnih poteh, ki prispeva k trajnostnemu razvoju evropske prometne politike.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Oblikovanje in ohranjanje enakih pogojev delovanja med posameznimi načini prevoza in med posameznimi državami članicami je predpogoj za ustrezno delovanje notranjega trga, kjer je prevoz po celinskih plovnih poteh liberaliziran in popolnoma konkurenčen. |
| --- | --- |

3.1

Oblikovanje in ohranjanje enakih pogojev delovanja med posameznimi načini prevoza in med posameznimi državami članicami je predpogoj za ustrezno delovanje notranjega trga, kjer je prevoz po celinskih plovnih poteh liberaliziran in popolnoma konkurenčen.

| 3.2 | Prevoz po celinskih plovnih poteh je videti kot sredstvo za dosego bolj uravnoteženega prevoznega trga. Številne ovire, ki sedaj preprečujejo popolni razvoj sektorja, je treba odstraniti, da bi lahko izkoristili celotni potencial tega načina prevoza. Ovire se pojavljajo zlasti na področju infrastrukture in razvoja vseevropskega omrežja, pa tudi v zvezi s pomanjkanjem pravne in institucionalne usklajenosti in poenotenja prevoza po celinskih plovnih poteh. |
| --- | --- |

3.2

Prevoz po celinskih plovnih poteh je videti kot sredstvo za dosego bolj uravnoteženega prevoznega trga. Številne ovire, ki sedaj preprečujejo popolni razvoj sektorja, je treba odstraniti, da bi lahko izkoristili celotni potencial tega načina prevoza. Ovire se pojavljajo zlasti na področju infrastrukture in razvoja vseevropskega omrežja, pa tudi v zvezi s pomanjkanjem pravne in institucionalne usklajenosti in poenotenja prevoza po celinskih plovnih poteh.

| 3.3 | Evropska komisija je v predloženem sporočilu priznala potrebo po pospeševanju ladijskega prevoza po celinskih plovnih poteh in je zato pripravila celostni akcijski program, pri čemer je posebej poudarila konkretne ukrepe, ki so nujno potrebni za polno izkoriščanje tržnega potenciala tega načina prevoza in za povečanje privlačnosti. EESO pozdravlja predloge Komisije, ki jih vidi kot pozitiven prispevek k reševanju problemov na področju prevoza in h krepitvi položaja celinske plovbe. |
| --- | --- |

3.3

Evropska komisija je v predloženem sporočilu priznala potrebo po pospeševanju ladijskega prevoza po celinskih plovnih poteh in je zato pripravila celostni akcijski program, pri čemer je posebej poudarila konkretne ukrepe, ki so nujno potrebni za polno izkoriščanje tržnega potenciala tega načina prevoza in za povečanje privlačnosti. EESO pozdravlja predloge Komisije, ki jih vidi kot pozitiven prispevek k reševanju problemov na področju prevoza in h krepitvi položaja celinske plovbe.

| 3.4 | EESO z razočaranjem ugotavlja, da ni bila predlagana nobena dejavnost v zvezi s socialno politiko. V svojem mnenju na lastno pobudo iz leta 2005 je EESO o tem podal konkretna priporočila. Odbor odločno vztraja, da je treba to vrzel zapolniti v skladu s priporočili tega mnenja na lastno pobudo. |
| --- | --- |

3.4

EESO z razočaranjem ugotavlja, da ni bila predlagana nobena dejavnost v zvezi s socialno politiko. V svojem mnenju na lastno pobudo iz leta 2005 je EESO o tem podal konkretna priporočila. Odbor odločno vztraja, da je treba to vrzel zapolniti v skladu s priporočili tega mnenja na lastno pobudo.

4.   Posebne ugotovitve

4.1   Trgi

| 4.1.1 | Za podporo podjetništva v sektorju prevoza po celinskih plovnih poteh je treba oblikovati ustrezne okoliščine in ugodne pogoje, ki bodo omogočali pravilno delovanje industrije in zagotavljali enake pogoje delovanja na gospodarskem, okoljskem in socialnem področju v primerjavi z drugimi prevoznimi sektorji. Zato je treba z boljšo uskladitvijo vseh ustreznih javnih služb in politik racionalizirati potrebne formalnosti. |
| --- | --- |

4.1.1

Za podporo podjetništva v sektorju prevoza po celinskih plovnih poteh je treba oblikovati ustrezne okoliščine in ugodne pogoje, ki bodo omogočali pravilno delovanje industrije in zagotavljali enake pogoje delovanja na gospodarskem, okoljskem in socialnem področju v primerjavi z drugimi prevoznimi sektorji. Zato je treba z boljšo uskladitvijo vseh ustreznih javnih služb in politik racionalizirati potrebne formalnosti.

| 4.1.2 | Da bi naredili trg privlačnejši za nove udeležence in hkrati omogočili širitev obstoječih podjetij, je za spodbujanje (ponovnih) naložb treba uporabiti davčne spodbude. Te spodbude morajo vključevati zlasti predlagane dejavnosti in instrumente, v glavnem na področju smernic državne pomoči in programov RTR, ki so namenjeni predvsem celinski plovbi. Širjenje in obnovo sektorja lahko ovirajo visoki investicijski stroški. |
| --- | --- |

4.1.2

Da bi naredili trg privlačnejši za nove udeležence in hkrati omogočili širitev obstoječih podjetij, je za spodbujanje (ponovnih) naložb treba uporabiti davčne spodbude. Te spodbude morajo vključevati zlasti predlagane dejavnosti in instrumente, v glavnem na področju smernic državne pomoči in programov RTR, ki so namenjeni predvsem celinski plovbi. Širjenje in obnovo sektorja lahko ovirajo visoki investicijski stroški.

| 4.1.3 | Pravni okvir za prevoz po celinskih plovnih poteh v Evropi je v glavnem oblikovala Centralna komisija za plovbo po Renu (CCNR). Rečne komisije za Ren in Donavo in zlasti CCNR so za izboljšanje administrativnega in regulativnega okvira že sprejele ukrepe za uskladitev zakonodaje, ki ureja zahteve po številu članov posadke, certifikatih plovil in kapitanov ter odgovornosti; zato morajo biti navedene kot „odgovorni akterji“ v tabelah instrumentov, ki so določeni v sporočilu (7). |
| --- | --- |

4.1.3

Pravni okvir za prevoz po celinskih plovnih poteh v Evropi je v glavnem oblikovala Centralna komisija za plovbo po Renu (CCNR). Rečne komisije za Ren in Donavo in zlasti CCNR so za izboljšanje administrativnega in regulativnega okvira že sprejele ukrepe za uskladitev zakonodaje, ki ureja zahteve po številu članov posadke, certifikatih plovil in kapitanov ter odgovornosti; zato morajo biti navedene kot „odgovorni akterji“ v tabelah instrumentov, ki so določeni v sporočilu (7).

| 4.1.4 | V zvezi s tem je pozornost usmerjena tudi na Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o odgovornosti prevoznikov potnikov po morju in celinskih plovnih poteh v primeru nesreč (COM(2005) 592 konč.). Evropska komisija želi s tem predlogom uredbe uvesti enotni sistem odgovornosti prevoznikov potnikov po morju in po celinskih plovnih poteh. |
| --- | --- |

4.1.4

V zvezi s tem je pozornost usmerjena tudi na Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o odgovornosti prevoznikov potnikov po morju in celinskih plovnih poteh v primeru nesreč (COM(2005) 592 konč.). Evropska komisija želi s tem predlogom uredbe uvesti enotni sistem odgovornosti prevoznikov potnikov po morju in po celinskih plovnih poteh.

| 4.1.5 | Ta dva načina prevoza se vendarle razlikujeta do te mere, da so potrebni različni predpisi za upoštevanje posebnih pogojev, ki zanju veljajo. Skupno omejitev odgovornosti na področju prevoza po celinskih plovnih poteh sedaj ureja mednarodna pogodba (8). Trenutno potekajo pogajanja za spremembo te pogodbe pod okriljem rečnih komisij, namen spremembe pa je povečanje omejitve odgovornosti. Sprememba naj bi področje uporabe pogodbe, ki trenutno velja za države ob Renu, razširila tudi na druge evropske države, kjer poteka plovba po celinskih plovnih poteh. |
| --- | --- |

4.1.5

Ta dva načina prevoza se vendarle razlikujeta do te mere, da so potrebni različni predpisi za upoštevanje posebnih pogojev, ki zanju veljajo. Skupno omejitev odgovornosti na področju prevoza po celinskih plovnih poteh sedaj ureja mednarodna pogodba (8). Trenutno potekajo pogajanja za spremembo te pogodbe pod okriljem rečnih komisij, namen spremembe pa je povečanje omejitve odgovornosti. Sprememba naj bi področje uporabe pogodbe, ki trenutno velja za države ob Renu, razširila tudi na druge evropske države, kjer poteka plovba po celinskih plovnih poteh.

| 4.1.6 | EESO glede na svoje mnenje na lastno pobudo z naslovom K vseevropskemu sistemu prevoza po celinskih plovnih poteh priporoča, da se pogajanja nadaljujejo. |
| --- | --- |

4.1.6

EESO glede na svoje mnenje na lastno pobudo z naslovom K vseevropskemu sistemu prevoza po celinskih plovnih poteh priporoča, da se pogajanja nadaljujejo.

4.2   Flota

| 4.2.1 | Plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh imajo dolgo življenjsko dobo. Zato je za posodobitev in prenovo flote potrebna podpora programov, ki bodo omogočali prilagoditev novim tehničnim standardom in ki bodo temeljili na smernicah državne pomoči. Za podporo najpomembnejšim potrebam sektorja in za prilagoditev obstoječe flote novim okoljskim in varnostnim standardom je treba zagotoviti programe RTR in programe podpore posebej za celinsko plovbo. |
| --- | --- |

4.2.1

Plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh imajo dolgo življenjsko dobo. Zato je za posodobitev in prenovo flote potrebna podpora programov, ki bodo omogočali prilagoditev novim tehničnim standardom in ki bodo temeljili na smernicah državne pomoči. Za podporo najpomembnejšim potrebam sektorja in za prilagoditev obstoječe flote novim okoljskim in varnostnim standardom je treba zagotoviti programe RTR in programe podpore posebej za celinsko plovbo.

| 4.2.2 | Plovba po celinskih plovnih poteh je način prevoza, ki lahko glede na vedno večji trg prevoza ponudi sredstva za rešitev problema preobremenjenosti cest, in lahko, zato ker velja za varnega in okolju prijaznega, pomaga doseči trajnostno rešitev problema prevoza. Standardi emisij, kakovost goriva, zaščita pred hrupom in ravnanje z odpadki z ladij so bila za poslovno skupnost vedno pomembna vprašanja. Trenutno o novih metodah za nadaljnje zmanjševanje emisij v naslednjem desetletju razpravljajo upravljavci ladij, proizvajalci motorjev in oblasti. Rečni ladijski prevoz v primerjavi z drugimi oblikami prevoza velja za pozitivnega glede vpliva na okolje in ima za cilj ta položaj tudi ohraniti. Sektor si prizadeva za zmanjševanje emisij in k temu ga je treba še naprej spodbujati, da se tako ohrani njegova okolju prijazna podoba. |
| --- | --- |

4.2.2

Plovba po celinskih plovnih poteh je način prevoza, ki lahko glede na vedno večji trg prevoza ponudi sredstva za rešitev problema preobremenjenosti cest, in lahko, zato ker velja za varnega in okolju prijaznega, pomaga doseči trajnostno rešitev problema prevoza. Standardi emisij, kakovost goriva, zaščita pred hrupom in ravnanje z odpadki z ladij so bila za poslovno skupnost vedno pomembna vprašanja. Trenutno o novih metodah za nadaljnje zmanjševanje emisij v naslednjem desetletju razpravljajo upravljavci ladij, proizvajalci motorjev in oblasti. Rečni ladijski prevoz v primerjavi z drugimi oblikami prevoza velja za pozitivnega glede vpliva na okolje in ima za cilj ta položaj tudi ohraniti. Sektor si prizadeva za zmanjševanje emisij in k temu ga je treba še naprej spodbujati, da se tako ohrani njegova okolju prijazna podoba.

| 4.2.3 | Koristi celinske plovbe so rezultat celotnega koncepta in prednosti te vrste prevoza v smislu preobremenjenosti, vzdrževanja in uporabe infrastrukture, nesreč in drugih pomembnih elementov. Prenos načina prevoza na prevoz po celinskih plovnih poteh zato ne samo prispeva k izboljšanju okoljske učinkovitosti prevozne verige, ampak tudi k razvoju trajnostnega prevoznega sistema na splošno. |
| --- | --- |

4.2.3

Koristi celinske plovbe so rezultat celotnega koncepta in prednosti te vrste prevoza v smislu preobremenjenosti, vzdrževanja in uporabe infrastrukture, nesreč in drugih pomembnih elementov. Prenos načina prevoza na prevoz po celinskih plovnih poteh zato ne samo prispeva k izboljšanju okoljske učinkovitosti prevozne verige, ampak tudi k razvoju trajnostnega prevoznega sistema na splošno.

| 4.2.4 | Celinska plovba igra pomembno vlogo v kombinirani prevozni verigi. Kot alternativa cestnemu prometu zasluži nadaljnji razvoj kombiniranih konceptov polno podporo. Medtem ko so se ti koncepti v preteklih letih že razvijali na področju prevoza v zabojnikih, je treba sprejeti dodatne ukrepe, da bi v polni meri izkoristili možnosti, ki jih ponuja kombinirani prevoz, tudi prevoz po celinskih plovnih poteh. |
| --- | --- |

4.2.4

Celinska plovba igra pomembno vlogo v kombinirani prevozni verigi. Kot alternativa cestnemu prometu zasluži nadaljnji razvoj kombiniranih konceptov polno podporo. Medtem ko so se ti koncepti v preteklih letih že razvijali na področju prevoza v zabojnikih, je treba sprejeti dodatne ukrepe, da bi v polni meri izkoristili možnosti, ki jih ponuja kombinirani prevoz, tudi prevoz po celinskih plovnih poteh.

| 4.2.5 | Konkretno to pomeni, da se morajo centri za natovarjanje in raztovarjanje nahajati ob rekah. Obstoječa in nova pristanišča je treba razvijati kot kombinirana pristanišča. Učinkovitost pristaniščne infrastrukture in odlični pogoji za plovbo, kot so npr. dovolj visoki mostovi na rekah in kanalih, v veliki meri določajo učinkovitost kombiniranega prevoza. |
| --- | --- |

4.2.5

Konkretno to pomeni, da se morajo centri za natovarjanje in raztovarjanje nahajati ob rekah. Obstoječa in nova pristanišča je treba razvijati kot kombinirana pristanišča. Učinkovitost pristaniščne infrastrukture in odlični pogoji za plovbo, kot so npr. dovolj visoki mostovi na rekah in kanalih, v veliki meri določajo učinkovitost kombiniranega prevoza.

4.3   Zaposlovanje in strokovno znanje

| 4.3.1 | Plovba po celinskih plovnih poteh je zelo strokoven sektor. Zahteva vedno večje strokovno znanje na področju pomorstva in tehnike pa tudi varnosti, informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) ter logistike. Izobraževanje je treba prilagoditi višjim zahtevam, da se spozna in spodbuja poklic, usmerjen v prihodnost. Standardizacija izobraževanja in usposabljanja, ki je primerljiva s standardi v pomorskem prometu, lahko prispeva k nadaljnji profesionalizaciji v glavnem na področju prevoza nevarnega blaga. Treba je razvijati programe sprejemanja, izobraževanja in usposabljanja, da se privabi mlade v sektor in ohrani potrebno strokovno znanje. |
| --- | --- |

4.3.1

Plovba po celinskih plovnih poteh je zelo strokoven sektor. Zahteva vedno večje strokovno znanje na področju pomorstva in tehnike pa tudi varnosti, informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) ter logistike. Izobraževanje je treba prilagoditi višjim zahtevam, da se spozna in spodbuja poklic, usmerjen v prihodnost. Standardizacija izobraževanja in usposabljanja, ki je primerljiva s standardi v pomorskem prometu, lahko prispeva k nadaljnji profesionalizaciji v glavnem na področju prevoza nevarnega blaga. Treba je razvijati programe sprejemanja, izobraževanja in usposabljanja, da se privabi mlade v sektor in ohrani potrebno strokovno znanje.

| 4.3.2 | S konstruktivnim socialnim dialogom na evropski ravni je treba razviti strategijo, s pomočjo katere bodo poklici v celinski plovbi postali bolj privlačni in ki bo privabila delovno silo v ta sektor ter ustvarila enakovredne delovne in socialne pogoje v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

4.3.2

S konstruktivnim socialnim dialogom na evropski ravni je treba razviti strategijo, s pomočjo katere bodo poklici v celinski plovbi postali bolj privlačni in ki bo privabila delovno silo v ta sektor ter ustvarila enakovredne delovne in socialne pogoje v vseh državah članicah.

| 4.3.3 | Kot je že bilo omenjeno, je Centralna komisija za plovbo po Renu (CCNR) oblikovala velik del razširjenega pravnega okvira za prevoz po celinskih plovnih poteh v Evropi. Usklajevanje zahtev po številu članov posadke in certifikatih kapitanov prav tako obravnavata CCNR in rečna komisija za Donavo. Rečne komisije si morajo skupaj z Evropsko komisijo prizadevati za nadaljnje poenotenje na tem področju. |
| --- | --- |

4.3.3

Kot je že bilo omenjeno, je Centralna komisija za plovbo po Renu (CCNR) oblikovala velik del razširjenega pravnega okvira za prevoz po celinskih plovnih poteh v Evropi. Usklajevanje zahtev po številu članov posadke in certifikatih kapitanov prav tako obravnavata CCNR in rečna komisija za Donavo. Rečne komisije si morajo skupaj z Evropsko komisijo prizadevati za nadaljnje poenotenje na tem področju.

| 4.3.4 | Uporabo nacionalne socialne zakonodaje bi bilo treba strožje nadzirati. Komisija bi morala spodbujati usklajevanje med organi, pristojnimi za nadzor v državah članicah. V zvezi s tem je treba nameniti posebno pozornost izletniškim ladjam. |
| --- | --- |

4.3.4

Uporabo nacionalne socialne zakonodaje bi bilo treba strožje nadzirati. Komisija bi morala spodbujati usklajevanje med organi, pristojnimi za nadzor v državah članicah. V zvezi s tem je treba nameniti posebno pozornost izletniškim ladjam.

| 4.3.5 | V svojem mnenju na lastno pobudo z naslovom Socialna politika v okviru vseevropskega sistema za prevoz po celinskih plovnih poteh EESO navaja, da je Evropska komisija ustrezna institucija za uresničevanje socialne politike v širšem smislu zaradi dolge tradicije, izkušenj in strokovnega znanja, ki jih zahtevata CCNR in rečna komisija za Donavo, ki sta vedno posvečala določeno pozornost socialnopolitičnim ukrepom. |
| --- | --- |

4.3.5

V svojem mnenju na lastno pobudo z naslovom Socialna politika v okviru vseevropskega sistema za prevoz po celinskih plovnih poteh EESO navaja, da je Evropska komisija ustrezna institucija za uresničevanje socialne politike v širšem smislu zaradi dolge tradicije, izkušenj in strokovnega znanja, ki jih zahtevata CCNR in rečna komisija za Donavo, ki sta vedno posvečala določeno pozornost socialnopolitičnim ukrepom.

4.4   Podoba

| 4.4.1 | Celinska plovba je zanesljiv, varen, okolju prijazen in cenovno ugoden način prevoza. Da bi spremenili tradicionalne vzorce, ki gredo v nasprotno smer, je treba spodbujati splošno ozaveščenost in poznavanje pravega potenciala tega sektorja v smislu kakovosti in zanesljivosti. |
| --- | --- |

4.4.1

Celinska plovba je zanesljiv, varen, okolju prijazen in cenovno ugoden način prevoza. Da bi spremenili tradicionalne vzorce, ki gredo v nasprotno smer, je treba spodbujati splošno ozaveščenost in poznavanje pravega potenciala tega sektorja v smislu kakovosti in zanesljivosti.

| 4.4.2 | S spremljanjem trendov in razvojev znotraj sektorja in prenosom le-teh na glavne akterje utegne ključno vlogo igrati že omenjeni sistem za opazovanje trga. Evropska komisija mora s podporo rečnih komisij in poslovne skupnosti zagotoviti potrebne informacije. |
| --- | --- |

4.4.2

S spremljanjem trendov in razvojev znotraj sektorja in prenosom le-teh na glavne akterje utegne ključno vlogo igrati že omenjeni sistem za opazovanje trga. Evropska komisija mora s podporo rečnih komisij in poslovne skupnosti zagotoviti potrebne informacije.

| 4.4.3 | Po drugi strani lahko ustanovitev in podporo centrov za promocijo vidimo kot sredstvo za širjenje ustreznih informacij o sektorju poslovni skupnosti, ki mora, če hoče uspeti, prevesti možnosti sektorja pod vodstvom in nadzorom strokovnih organizacij. |
| --- | --- |

4.4.3

Po drugi strani lahko ustanovitev in podporo centrov za promocijo vidimo kot sredstvo za širjenje ustreznih informacij o sektorju poslovni skupnosti, ki mora, če hoče uspeti, prevesti možnosti sektorja pod vodstvom in nadzorom strokovnih organizacij.

4.5   Infrastruktura

| 4.5.1 | Nedavne poplave v državah ob Donavi so spet oživile razpravo o nujnosti upoštevanja okoljske razsežnosti pri infrastrukturnih ukrepih. Poročilo, ki so ga naročile nemške oblasti po poplavah reke Labe leta 2003, je pokazalo, da rečna plovba nikakor ni prispevala k tej situaciji in se je zato ne sme kriviti za poplave ter posledice tega pojava. |
| --- | --- |

4.5.1

Nedavne poplave v državah ob Donavi so spet oživile razpravo o nujnosti upoštevanja okoljske razsežnosti pri infrastrukturnih ukrepih. Poročilo, ki so ga naročile nemške oblasti po poplavah reke Labe leta 2003, je pokazalo, da rečna plovba nikakor ni prispevala k tej situaciji in se je zato ne sme kriviti za poplave ter posledice tega pojava.

| 4.5.2 | Delovanje tovornega in potniškega prometa je odvisno od kakovosti infrastrukture. Nujno je pravilno vzdrževanje obstoječe infrastrukture plovnih poti, odstranitev večjih ozkih grl in vzpostavitev manjkajočih povezav. Glede na to je treba predvideti tudi obnovo stare infrastrukture. |
| --- | --- |

4.5.2

Delovanje tovornega in potniškega prometa je odvisno od kakovosti infrastrukture. Nujno je pravilno vzdrževanje obstoječe infrastrukture plovnih poti, odstranitev večjih ozkih grl in vzpostavitev manjkajočih povezav. Glede na to je treba predvideti tudi obnovo stare infrastrukture.

| 4.5.3 | Vseevropsko prometno omrežje je bilo označeno kot glavni element nove lizbonske strategije, ki si prizadeva za konkurenčnost in zaposlovanje v Evropi. Vendar sta le dva od tridesetih prednostnih projektov prednostna cilja celinskih plovnih poti; to sta projekt št. 18 (os Ren/Meuse-Majna-Donava) in projekt št. 30 (os celinske plovne poti Sena-Scheldt). |
| --- | --- |

4.5.3

Vseevropsko prometno omrežje je bilo označeno kot glavni element nove lizbonske strategije, ki si prizadeva za konkurenčnost in zaposlovanje v Evropi. Vendar sta le dva od tridesetih prednostnih projektov prednostna cilja celinskih plovnih poti; to sta projekt št. 18 (os Ren/Meuse-Majna-Donava) in projekt št. 30 (os celinske plovne poti Sena-Scheldt).

| 4.5.4 | Po sprejetju proračuna EU za obdobje 2007–2013 so se sredstva, ki jih je Evropska komisija predlagala za TEN-T, občutno znižala. EESO poziva vpletene države članice EU, da brez odlašanja začnejo izvajati dejavnosti, predvidene v okviru TEN-T, da bi se izognili ogrožanju načrtovanega sofinanciranja določenih projektov za celinske plovne poti. |
| --- | --- |

4.5.4

Po sprejetju proračuna EU za obdobje 2007–2013 so se sredstva, ki jih je Evropska komisija predlagala za TEN-T, občutno znižala. EESO poziva vpletene države članice EU, da brez odlašanja začnejo izvajati dejavnosti, predvidene v okviru TEN-T, da bi se izognili ogrožanju načrtovanega sofinanciranja določenih projektov za celinske plovne poti.

| 4.5.5 | EESO tudi poziva Evropsko komisijo, da sledi primerom železniških projektov in imenuje koordinatorja za ta dva projekta celinskih plovnih poti, ki bo sposoben prevzeti vlogo koordinatorja in spodbujevalca. |
| --- | --- |

4.5.5

EESO tudi poziva Evropsko komisijo, da sledi primerom železniških projektov in imenuje koordinatorja za ta dva projekta celinskih plovnih poti, ki bo sposoben prevzeti vlogo koordinatorja in spodbujevalca.

| 4.5.6 | EESO pričakuje objavo postopka, ki ga je najavila Komisija v zvezi s pristojbinami za uporabo infrastrukture. |
| --- | --- |

4.5.6

EESO pričakuje objavo postopka, ki ga je najavila Komisija v zvezi s pristojbinami za uporabo infrastrukture.

4.6   Modernizacija organizacijske strukture

| 4.6.1 | Eden glavnih rezultatov nedavnih raziskav v sektorju, ki so podrobno razložene v poročilu skupine EFIN (evropski okvir za rečno plovbo) z naslovom Novi institucionalni okvir za Evropsko rečno plovbo in v poročilu PINE (Možnosti rečne plovbe v razširjeni Evropi), ki ga je naročila Evropska komisija, je dokazal, da je vpliv prevoza po celinskih plovnih poteh na politični ravni relativno nizek ter da je upravljanje njegove strateške politike nezadostno. Zato se je EESO pred kratkim odločil za pripravo mnenja na lastno pobudo o institucionalnem okviru za prevoz po celinskih plovnih poteh v Evropi. Zaradi jedrnatosti tega dokumenta je mnenje navedeno tukaj. |
| --- | --- |

4.6.1

Eden glavnih rezultatov nedavnih raziskav v sektorju, ki so podrobno razložene v poročilu skupine EFIN (evropski okvir za rečno plovbo) z naslovom Novi institucionalni okvir za Evropsko rečno plovbo in v poročilu PINE (Možnosti rečne plovbe v razširjeni Evropi), ki ga je naročila Evropska komisija, je dokazal, da je vpliv prevoza po celinskih plovnih poteh na politični ravni relativno nizek ter da je upravljanje njegove strateške politike nezadostno. Zato se je EESO pred kratkim odločil za pripravo mnenja na lastno pobudo o institucionalnem okviru za prevoz po celinskih plovnih poteh v Evropi. Zaradi jedrnatosti tega dokumenta je mnenje navedeno tukaj.

V Bruslju, 14. septembra 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  μUL C 24 z dne 31. 1. 2006.

1

(2)  Strasbourška konvencija o omejitvi odgovornosti v notranji plovbi (CLNI).

2

(3)  UL C 80, 3. april 2002, in UL C 10, 14. januar 2004 (op. prev.: dokumenta nista prevedena v slovenščino).

3

(4)  UL C 24 z dne 31. 1. 2006.

4

(5)  UL C 185 z dne 8. 8. 2006.

5

(6)  V tem mnenju izraz „poslovna skupnost“ označuje zlasti delodajalce, samozaposlene osebe in delavce v sektorju.

6

(7)  EESO se je v svojem mnenju na lastno pobudo o socialni politiki zavzemal za posvetovanje z rečnimi komisijami.

7

(8)  Strasbourška konvencija o omejitvi odgovornosti v notranji plovbi (CLNI).

8

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/222 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/222

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu,Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij — Premoščanje širokopasovne vrzeli

COM(2006) 129 konč.

(2006/C 318/36)

Evropska komisija je 5. aprila 2006 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 4. septembra 2006. Poročevalec je bil g. McDONOGH.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 13. septembra 2006) s 193 glasovi za, 1 glasom proti in 4 vzdržanimi glasovi.

1.   Uvod

| 1.1 | Odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da se resen problem povečevanja digitalnega razkoraka med razvitimi in manj razvitimi območji Evropske unije obravnava z usklajenim pristopom komisarjev za informacijsko družbo in medije, konkurenco, regionalno politiko ter kmetijstvo in razvoj podeželja. |
| --- | --- |

1.1

Odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da se resen problem povečevanja digitalnega razkoraka med razvitimi in manj razvitimi območji Evropske unije obravnava z usklajenim pristopom komisarjev za informacijsko družbo in medije, konkurenco, regionalno politiko ter kmetijstvo in razvoj podeželja.

| 1.2 | Vendar sporočilo Komisije — COM(2006) 129 Premoščanje širokopasovne vrzeli — ni dovolj ambiciozno in ne zajema dovolj konkretnih priporočil, ki bi izražala resno zavzemanje za premostitev širokopasovne vrzeli. |
| --- | --- |

1.2

Vendar sporočilo Komisije — COM(2006) 129 Premoščanje širokopasovne vrzeli — ni dovolj ambiciozno in ne zajema dovolj konkretnih priporočil, ki bi izražala resno zavzemanje za premostitev širokopasovne vrzeli.

| 1.3 | Poročilo Foruma o digitalnem razkoraku (1) je predstavilo analizo o regionalnem digitalnem razkoraku na področju širokopasovnih povezav v Evropi in opredelilo možne pobude EU za premostitev vrzeli. Glede na resnost problema, ki ga navaja Forum o digitalnem razkoraku, in ob upoštevanju posledic širokopasovne vrzeli za ekonomski in socialni razvoj, bi Komisija morala sprejeti agresivnejše ukrepe za soočanje s problemom naraščajočega digitalnega razkoraka. |
| --- | --- |

1.3

Poročilo Foruma o digitalnem razkoraku (1) je predstavilo analizo o regionalnem digitalnem razkoraku na področju širokopasovnih povezav v Evropi in opredelilo možne pobude EU za premostitev vrzeli. Glede na resnost problema, ki ga navaja Forum o digitalnem razkoraku, in ob upoštevanju posledic širokopasovne vrzeli za ekonomski in socialni razvoj, bi Komisija morala sprejeti agresivnejše ukrepe za soočanje s problemom naraščajočega digitalnega razkoraka.

| 1.4 | Odbor pozdravlja ministrsko izjavo iz Rige o e-vključevanju z 11. junija 2006 (2), ki države članice zavezuje, da občutno zmanjšajo regionalne razlike pri internetnem dostopu v EU s povečanjem širokopasovne pokritosti v nezadostno preskrbljenih območjih in do leta 2010 za polovico zmanjšajo vrzel internetne uporabe v skupinah, ki jim grozi izključitev. Komisija mora sedaj to izjavo podpreti s političnimi pobudami in priporočili, ki bodo hitro premostili digitalno vrzel.
  V tem mnenju želi Odbor poudariti področja, ki vzbujajo posebno zaskrbljenost, in priporočiti nadaljnje ukrepe. |
| --- | --- |

1.4

Odbor pozdravlja ministrsko izjavo iz Rige o e-vključevanju z 11. junija 2006 (2), ki države članice zavezuje, da občutno zmanjšajo regionalne razlike pri internetnem dostopu v EU s povečanjem širokopasovne pokritosti v nezadostno preskrbljenih območjih in do leta 2010 za polovico zmanjšajo vrzel internetne uporabe v skupinah, ki jim grozi izključitev. Komisija mora sedaj to izjavo podpreti s političnimi pobudami in priporočili, ki bodo hitro premostili digitalno vrzel.

V tem mnenju želi Odbor poudariti področja, ki vzbujajo posebno zaskrbljenost, in priporočiti nadaljnje ukrepe.

2.   Priporočila

| 2.1 | Zaradi naraščajočega pomena širokopasovnih storitev za ekonomski in družbeni razvoj Odbor meni, da je širokopasovno povezljivost treba vključiti v opredelitev obsega univerzalne storitve (3) kot storitve odločilnega javnega pomena. |
| --- | --- |

2.1

Zaradi naraščajočega pomena širokopasovnih storitev za ekonomski in družbeni razvoj Odbor meni, da je širokopasovno povezljivost treba vključiti v opredelitev obsega univerzalne storitve (3) kot storitve odločilnega javnega pomena.

| 2.2 | Komisija mora storiti vse, kar je v njeni moči, da bi zagotovila, da države članice natančno izvajajo regulativni okvir za elektronske komunikacije (4). |
| --- | --- |

2.2

Komisija mora storiti vse, kar je v njeni moči, da bi zagotovila, da države članice natančno izvajajo regulativni okvir za elektronske komunikacije (4).

| 2.3 | Komisija mora proučiti posebne ukrepe in sankcije, da bi pospešila proces dejanske razvezave krajevne zanke (LLU) v državah članicah. Zamude in tehnične zapreke pri izvajanju dejanske razvezave krajevne zanke so poglavitne ovire pri uvajanju tako zelo potrebne konkurence na področju opravljanja storitev, in zlasti širokopasovne povezljivosti. |
| --- | --- |

2.3

Komisija mora proučiti posebne ukrepe in sankcije, da bi pospešila proces dejanske razvezave krajevne zanke (LLU) v državah članicah. Zamude in tehnične zapreke pri izvajanju dejanske razvezave krajevne zanke so poglavitne ovire pri uvajanju tako zelo potrebne konkurence na področju opravljanja storitev, in zlasti širokopasovne povezljivosti.

| 2.4 | Komisija mora države članice spodbujati, da uveljavljajo svoje nacionalne interese, da bi ohranile ali si ponovno pridobile vpliv na temeljne telekomunikacijske infrastrukture, kot so omrežja za prenose na velike razdalje in komutirana omrežja. Vpliv države je potreben, da bi zagotovili razvoj in uporabo tega nacionalnega strateškega sredstva za dosego nacionalnih političnih ciljev, kot je premostitev širokopasovne vrzeli. |
| --- | --- |

2.4

Komisija mora države članice spodbujati, da uveljavljajo svoje nacionalne interese, da bi ohranile ali si ponovno pridobile vpliv na temeljne telekomunikacijske infrastrukture, kot so omrežja za prenose na velike razdalje in komutirana omrežja. Vpliv države je potreben, da bi zagotovili razvoj in uporabo tega nacionalnega strateškega sredstva za dosego nacionalnih političnih ciljev, kot je premostitev širokopasovne vrzeli.

| 2.5 | Da bi do leta 2010 premostili širokopasovno vrzel, je treba pregledati širokopasovne nacionalne strategije držav članic in vključiti posebne ukrepe. Strategije je treba primerjati na podlagi najboljših praks. |
| --- | --- |

2.5

Da bi do leta 2010 premostili širokopasovno vrzel, je treba pregledati širokopasovne nacionalne strategije držav članic in vključiti posebne ukrepe. Strategije je treba primerjati na podlagi najboljših praks.

| 2.6 | Komisija mora pripraviti učinkovit proces širokopasovnega načrtovanja in upravljanja v celotni EU, da bi zagotovili, da v prihodnosti ne bo ovir pri vzpostavljanju te temeljne infrastrukture na lokalni ravni. Proces bi vključil vse nacionalne širokopasovne strategije in krajevne načrte v širši evropski operativni načrt za zagotavljanje širokopasovnih povezav v Uniji. Posebno pozornost bi namenil zagotavljanju širokopasovnih povezav v podeželskih in prikrajšanih območjih za premostitev digitalnega razkoraka. |
| --- | --- |

2.6

Komisija mora pripraviti učinkovit proces širokopasovnega načrtovanja in upravljanja v celotni EU, da bi zagotovili, da v prihodnosti ne bo ovir pri vzpostavljanju te temeljne infrastrukture na lokalni ravni. Proces bi vključil vse nacionalne širokopasovne strategije in krajevne načrte v širši evropski operativni načrt za zagotavljanje širokopasovnih povezav v Uniji. Posebno pozornost bi namenil zagotavljanju širokopasovnih povezav v podeželskih in prikrajšanih območjih za premostitev digitalnega razkoraka.

| 2.7 | Komisija mora premisliti, kako lahko države članice telekomunikacijskim družbam (5) zagotovijo finančne spodbude za infrastrukturne naložbe v nerazvitih regijah, in sicer z močnimi davčnimi spodbudami za javno-zasebna partnerstva. |
| --- | --- |

2.7

Komisija mora premisliti, kako lahko države članice telekomunikacijskim družbam (5) zagotovijo finančne spodbude za infrastrukturne naložbe v nerazvitih regijah, in sicer z močnimi davčnimi spodbudami za javno-zasebna partnerstva.

| 2.8 | Komisija mora raziskati mehanizme, s katerimi lahko občinske in lokalne oblasti igrajo bolj proaktivno vlogo pri zagotavljanju širokopasovnih storitev in spodbujanju povpraševanja po širokopasovnih povezavah v svojih regijah. Te oblasti je treba v polni meri vključiti v razvoj in izvajanje nacionalnih širokopasovnih strategij, kot je navedeno v točki 2.6. Poleg tega je treba raziskati druge mehanizme; te oblasti bi na primer lahko postale poslovne udeleženke v javno-zasebnih pobudah ali pa bi države članice uvedle širokopasovne kable ali predpise za izvajanje storitev v okviru gradnje novih stanovanj. |
| --- | --- |

2.8

Komisija mora raziskati mehanizme, s katerimi lahko občinske in lokalne oblasti igrajo bolj proaktivno vlogo pri zagotavljanju širokopasovnih storitev in spodbujanju povpraševanja po širokopasovnih povezavah v svojih regijah. Te oblasti je treba v polni meri vključiti v razvoj in izvajanje nacionalnih širokopasovnih strategij, kot je navedeno v točki 2.6. Poleg tega je treba raziskati druge mehanizme; te oblasti bi na primer lahko postale poslovne udeleženke v javno-zasebnih pobudah ali pa bi države članice uvedle širokopasovne kable ali predpise za izvajanje storitev v okviru gradnje novih stanovanj.

| 2.9 | Da bi spodbudila izmenjavo tehničnih in poslovnih znanj med MSP v EU, mora Komisija oblikovati spletno stran o svetovnem razvoju na področju širokopasovnih tehnologij in storitev. Po splošnem mnenju bi omrežja znanja spodbujala podjetniške dejavnosti na področju zagotavljanja širokopasovne povezljivosti in storitev. |
| --- | --- |

2.9

Da bi spodbudila izmenjavo tehničnih in poslovnih znanj med MSP v EU, mora Komisija oblikovati spletno stran o svetovnem razvoju na področju širokopasovnih tehnologij in storitev. Po splošnem mnenju bi omrežja znanja spodbujala podjetniške dejavnosti na področju zagotavljanja širokopasovne povezljivosti in storitev.

| 2.10 | Za bolj jasno sliko o dejanski razpoložljivosti širokopasovnih povezav v Evropi mora Komisija določiti prag za najmanjšo sprejemljivo dejansko hitrost prenosa povezav, ki jih imenujemo širokopasovne internetne povezave. To bi olajšalo ustrezno primerjavo regionalnega razkoraka pri dostopu do širokopasovnih povezav v Uniji. |
| --- | --- |

2.10

Za bolj jasno sliko o dejanski razpoložljivosti širokopasovnih povezav v Evropi mora Komisija določiti prag za najmanjšo sprejemljivo dejansko hitrost prenosa povezav, ki jih imenujemo širokopasovne internetne povezave. To bi olajšalo ustrezno primerjavo regionalnega razkoraka pri dostopu do širokopasovnih povezav v Uniji.

| 2.11 | Strukturne sklade in sklade za razvoj podeželja je treba uporabiti za ciljne javne informativne kampanje za spodbujanje povpraševanja trga po širokopasovnih povezavah, zlasti v podeželskih območjih in med posebnimi skupinami potrošnikov, pri katerih se ta tehnologija le stežka uveljavlja. To bo imelo dvojni učinek: povečalo bo dojemljivost morebitnih potrošnikov za to tehnologijo in obenem povečalo pritisk trga na dobavitelje, da bodo zagotavljali potrebne širokopasovne storitve. |
| --- | --- |

2.11

Strukturne sklade in sklade za razvoj podeželja je treba uporabiti za ciljne javne informativne kampanje za spodbujanje povpraševanja trga po širokopasovnih povezavah, zlasti v podeželskih območjih in med posebnimi skupinami potrošnikov, pri katerih se ta tehnologija le stežka uveljavlja. To bo imelo dvojni učinek: povečalo bo dojemljivost morebitnih potrošnikov za to tehnologijo in obenem povečalo pritisk trga na dobavitelje, da bodo zagotavljali potrebne širokopasovne storitve.

| 2.12 | Komisija mora v večji meri podpreti prizadevanja na področju raziskav in razvoja, da bi razvili širokopasovne tehnologije, ki bodo prinesle učinkovite rešitve za problem zagotavljanja širokopasovne povezave visoke hitrosti na območjih brez ustrezne telekomunikacijske infrastrukture. |
| --- | --- |

2.12

Komisija mora v večji meri podpreti prizadevanja na področju raziskav in razvoja, da bi razvili širokopasovne tehnologije, ki bodo prinesle učinkovite rešitve za problem zagotavljanja širokopasovne povezave visoke hitrosti na območjih brez ustrezne telekomunikacijske infrastrukture.

| 2.13 | Načrtovalci politik morajo določiti smernice za zaščito potrošnikov na področju širokopasovnih storitev, ki bi poenostavile terminologijo in v jasnem jeziku pojasnile ponudbo storitev in njihove prednosti. To bi potrošnikom olajšalo sprejemanje dobrih odločitev pri nakupu. |
| --- | --- |

2.13

Načrtovalci politik morajo določiti smernice za zaščito potrošnikov na področju širokopasovnih storitev, ki bi poenostavile terminologijo in v jasnem jeziku pojasnile ponudbo storitev in njihove prednosti. To bi potrošnikom olajšalo sprejemanje dobrih odločitev pri nakupu.

| 2.14 | Za vključitev v informacijsko dobo bi moral imeti vsak srednješolec dostop do širokopasovne povezave. |
| --- | --- |

2.14

Za vključitev v informacijsko dobo bi moral imeti vsak srednješolec dostop do širokopasovne povezave.

| 2.15 | Komisija mora podpirati pobude v EU za seznanjanje šolarjev ter starejših in družbeno prikrajšanih državljanov z uporabo širokopasovne tehnologije (npr.: spletno učenje, video konference, spletne storitve itd.). |
| --- | --- |

2.15

Komisija mora podpirati pobude v EU za seznanjanje šolarjev ter starejših in družbeno prikrajšanih državljanov z uporabo širokopasovne tehnologije (npr.: spletno učenje, video konference, spletne storitve itd.).

| 2.16 | Komisija mora zagotoviti, da je zbiranje in priprava vseh prihodnjih statistik v zvezi z zagotavljanjem širokopasovnih storitev ter merjenjem digitalnega razkoraka in širokopasovne vrzeli v skladu z nedavno uredbo Komisijo o statistikah Skupnosti o informacijski družbi (6). |
| --- | --- |

2.16

Komisija mora zagotoviti, da je zbiranje in priprava vseh prihodnjih statistik v zvezi z zagotavljanjem širokopasovnih storitev ter merjenjem digitalnega razkoraka in širokopasovne vrzeli v skladu z nedavno uredbo Komisijo o statistikah Skupnosti o informacijski družbi (6).

3.   Obrazložitev

| 3.1 | Evropska komisija je 20. marca 2006 sprejela sporočilo Premoščanje širokopasovne vrzeli. Sporočilo se osredotoča na regionalni razkorak v širokopasovnem dostopu. Njegov namen je ozaveščanje vlade in institucij na vseh ravneh o pomenu tega razkoraka in težav glede pomanjkanja ustreznih storitev širokopasovnih povezav na manj razvitih območjih Unije. Sporočilo izvaja eno od prednostnih nalog pobude i2010 — evropske pobude za rast in zaposlovanje
   (7). |
| --- | --- |

3.1

Evropska komisija je 20. marca 2006 sprejela sporočilo Premoščanje širokopasovne vrzeli. Sporočilo se osredotoča na regionalni razkorak v širokopasovnem dostopu. Njegov namen je ozaveščanje vlade in institucij na vseh ravneh o pomenu tega razkoraka in težav glede pomanjkanja ustreznih storitev širokopasovnih povezav na manj razvitih območjih Unije. Sporočilo izvaja eno od prednostnih nalog pobude i2010 — evropske pobude za rast in zaposlovanje
   (7).

| 3.2 | Širokopasovna povezava omogoča nove aplikacije na področju IKT in povečuje zmogljivost obstoječih uporabniških programov. Z ustvarjanjem novih storitev ter odpiranjem novih naložbenih in zaposlitvenih možnosti spodbuja gospodarsko rast. Poleg tega širokopasovno omrežje povečuje produktivnost mnogih obstoječih procesov, kar omogoča boljše plače in večjo donosnost naložb. Vlade na vseh ravneh so priznale vpliv, ki ga lahko imajo širokopasovne povezave na vsakdanje življenje, in se zavezale, da bodo njihove prednosti dostopne vsem (8). |
| --- | --- |

3.2

Širokopasovna povezava omogoča nove aplikacije na področju IKT in povečuje zmogljivost obstoječih uporabniških programov. Z ustvarjanjem novih storitev ter odpiranjem novih naložbenih in zaposlitvenih možnosti spodbuja gospodarsko rast. Poleg tega širokopasovno omrežje povečuje produktivnost mnogih obstoječih procesov, kar omogoča boljše plače in večjo donosnost naložb. Vlade na vseh ravneh so priznale vpliv, ki ga lahko imajo širokopasovne povezave na vsakdanje življenje, in se zavezale, da bodo njihove prednosti dostopne vsem (8).

| 3.3 | Zaradi zagotavljanja trajnostnega razvoja oddaljenih in podeželskih območij je potrebna strategija razvoja informacijske družbe. Razpoložljivost širokopasovnih storitev pomaga lokalnim skupnostim pritegniti podjetja, omogoča delo na daljavo, zagotavlja zdravstvene storitve ter izboljšuje raven izobraževanja in storitev javne uprave, saj vzpostavlja pomemben dostop do informacij. Zagotavlja bistveno povezavo z informacijo. |
| --- | --- |

3.3

Zaradi zagotavljanja trajnostnega razvoja oddaljenih in podeželskih območij je potrebna strategija razvoja informacijske družbe. Razpoložljivost širokopasovnih storitev pomaga lokalnim skupnostim pritegniti podjetja, omogoča delo na daljavo, zagotavlja zdravstvene storitve ter izboljšuje raven izobraževanja in storitev javne uprave, saj vzpostavlja pomemben dostop do informacij. Zagotavlja bistveno povezavo z informacijo.

| 3.4 | Zasebno povpraševanje po širokopasovnih storitvah v EU hitro narašča. Število širokopasovnih dostopovnih vodov se je v zadnjih dveh letih skoraj podvojilo. Oktobra leta 2005 je bilo v EU-25 skoraj 53 milijonov priključkov, kar pomeni 11,5 % gostoto priključkov glede na število prebivalcev in približno 20 % pokritost gospodinjstev. Ti razvojni dosežki so predvsem tržno pogojeni in posledica večje konkurence. |
| --- | --- |

3.4

Zasebno povpraševanje po širokopasovnih storitvah v EU hitro narašča. Število širokopasovnih dostopovnih vodov se je v zadnjih dveh letih skoraj podvojilo. Oktobra leta 2005 je bilo v EU-25 skoraj 53 milijonov priključkov, kar pomeni 11,5 % gostoto priključkov glede na število prebivalcev in približno 20 % pokritost gospodinjstev. Ti razvojni dosežki so predvsem tržno pogojeni in posledica večje konkurence.

| 3.5 | Kljub splošnemu povečanju števila širokopasovnih priključkov pa je dostop v bolj oddaljenih in podeželskih regijah omejen zaradi visokih stroškov, ki so posledica redke poseljenosti in oddaljenosti. |
| --- | --- |

3.5

Kljub splošnemu povečanju števila širokopasovnih priključkov pa je dostop v bolj oddaljenih in podeželskih regijah omejen zaradi visokih stroškov, ki so posledica redke poseljenosti in oddaljenosti.

| 3.6 | Sporočilo poudarja, da mora Evropska unija okrepiti svoja prizadevanja za spodbujanje odjema širokopasovnih storitev in njihovega nadaljnjega razvoja, zlasti v manj razvitih območjih Unije. Področje javnih posegov v nezadostno preskrbljenih območjih je bilo določeno v akcijskem načrtu eEvropa 2005 (9), ki je poudaril vlogo, ki jo lahko imajo strukturni skladi pri uvajanju širokopasovne povezave na prikrajšana območja. |
| --- | --- |

3.6

Sporočilo poudarja, da mora Evropska unija okrepiti svoja prizadevanja za spodbujanje odjema širokopasovnih storitev in njihovega nadaljnjega razvoja, zlasti v manj razvitih območjih Unije. Področje javnih posegov v nezadostno preskrbljenih območjih je bilo določeno v akcijskem načrtu eEvropa 2005 (9), ki je poudaril vlogo, ki jo lahko imajo strukturni skladi pri uvajanju širokopasovne povezave na prikrajšana območja.

| 3.7 | Sporočilo poudarja bistveno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri razvoju širokopasovnih povezav v njihovih regijah. Lokalni/regionalni organi so torej najprimernejši za načrtovanje projekta za širokopasovne povezave, pri čemer se upoštevajo lokalne potrebe in tehnološke zahteve. Nacionalne širokopasovne strategije je treba okrepiti, tako da bi vključevale in izražale lokalne potrebe. |
| --- | --- |

3.7

Sporočilo poudarja bistveno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri razvoju širokopasovnih povezav v njihovih regijah. Lokalni/regionalni organi so torej najprimernejši za načrtovanje projekta za širokopasovne povezave, pri čemer se upoštevajo lokalne potrebe in tehnološke zahteve. Nacionalne širokopasovne strategije je treba okrepiti, tako da bi vključevale in izražale lokalne potrebe.

| 3.8 | Sporočilo opredeljuje številne politične instrumente, ki so na voljo vladam na ravni EU za premostitev širokopasovne vrzeli:






  i) | Izvajanje regulativnega okvira za elektronske komunikacije |
| --- | --- | --- |

3.8

Sporočilo opredeljuje številne politične instrumente, ki so na voljo vladam na ravni EU za premostitev širokopasovne vrzeli:

i)

Izvajanje regulativnega okvira za elektronske komunikacije

| ii) | Javno financiranje |
| --- | --- |

ii)

Javno financiranje

| iii) | Financiranje EU: Strukturni skladi in Sklad za razvoj podeželja |
| --- | --- |

iii)

Financiranje EU: Strukturni skladi in Sklad za razvoj podeželja

| iv) | Povezovanje povpraševanja in javno naročanje |
| --- | --- |

iv)

Povezovanje povpraševanja in javno naročanje

| v) | Spodbujanje oblikovanja sodobnih javnih storitev |
| --- | --- |

v)

Spodbujanje oblikovanja sodobnih javnih storitev

| 3.9 | Če povzamemo: sporočilo poziva vse ravni upravljanja v Evropski uniji k večji dejavnosti pri izkoriščanju razpoložljivih instrumentov in tehnologij, da bi premostili vedno večji digitalni razkorak. Države članice poziva, da dopolnijo obstoječe nacionalne širokopasovne strategije tako, da vsem zainteresiranim stranem zagotovijo dodatne smernice. Njihovi dokumenti lahko opredelijo cilje glede pokritosti in odjema na podlagi aktivnega partnerstva z regionalnimi organi in izkoriščanja sinergij med različnimi možnimi viri financiranja (nacionalni viri, strukturni skladi, Sklad za podeželski razvoj). Nacionalne širokopasovne strategije morajo vsebovati jasno zastavljene cilje glede povezljivosti šol, javnih uprav in zdravstvenih centrov. |
| --- | --- |

3.9

Če povzamemo: sporočilo poziva vse ravni upravljanja v Evropski uniji k večji dejavnosti pri izkoriščanju razpoložljivih instrumentov in tehnologij, da bi premostili vedno večji digitalni razkorak. Države članice poziva, da dopolnijo obstoječe nacionalne širokopasovne strategije tako, da vsem zainteresiranim stranem zagotovijo dodatne smernice. Njihovi dokumenti lahko opredelijo cilje glede pokritosti in odjema na podlagi aktivnega partnerstva z regionalnimi organi in izkoriščanja sinergij med različnimi možnimi viri financiranja (nacionalni viri, strukturni skladi, Sklad za podeželski razvoj). Nacionalne širokopasovne strategije morajo vsebovati jasno zastavljene cilje glede povezljivosti šol, javnih uprav in zdravstvenih centrov.

4.   Ugotovitve

4.1   Posebne ugotovitve

| 4.1.1 | Za gospodarski in družbeni razvoj vseh, tako mestnih kot podeželskih regij EU, je bistvena splošna razpoložljivost širokopasovne povezave visoke hitrosti. To še posebno velja v globalnem gospodarstvu, temelji na znanju, ki je danes v veliki meri gonilo razvoja. Na znanju temelječa podjetja se bodo razvijala tam, kjer bosta na voljo znanje in infrastruktura, na katere se bodo lahko oprla. Za dinamično gospodarstvo 21. stoletja so nujne nizko cenovne, visoko kakovostne širokopasovne infrastrukture. Naraščajoči delež naprednih storitev na področju zdravstva, izobraževanja in socialnih storitev bo odvisen od razpoložljivosti širokopasovnih povezav. Brez njih bodo državljani prikrajšanih skupnosti še dodatno diskriminirani. |
| --- | --- |

4.1.1

Za gospodarski in družbeni razvoj vseh, tako mestnih kot podeželskih regij EU, je bistvena splošna razpoložljivost širokopasovne povezave visoke hitrosti. To še posebno velja v globalnem gospodarstvu, temelji na znanju, ki je danes v veliki meri gonilo razvoja. Na znanju temelječa podjetja se bodo razvijala tam, kjer bosta na voljo znanje in infrastruktura, na katere se bodo lahko oprla. Za dinamično gospodarstvo 21. stoletja so nujne nizko cenovne, visoko kakovostne širokopasovne infrastrukture. Naraščajoči delež naprednih storitev na področju zdravstva, izobraževanja in socialnih storitev bo odvisen od razpoložljivosti širokopasovnih povezav. Brez njih bodo državljani prikrajšanih skupnosti še dodatno diskriminirani.

| 4.1.2 | Za razliko od Združenih držav in nekaterih azijskih držav večina evropskih držav zamuja pri zagotavljanju širokopasovne povezave svojim državljanom. Celo skromna gostota priključkov, ki jo navaja Sporočilo o širokopasovni povezljivosti in je oktobra 2005 znašala 20 % gospodinjstev EU25, prikriva dejstvo, da je kakovost povezljivosti (hitrost dostopa) v veliko primerih slaba, saj je hitrost prenosa tako v mestnih kot podeželskih regijah precej pod 512 kbps, širokopasovne povezave pa so zgoščene v mestnih območjih, pri čemer je v podeželskih območjih priključenih le 8 % gospodinjstev. |
| --- | --- |

4.1.2

Za razliko od Združenih držav in nekaterih azijskih držav večina evropskih držav zamuja pri zagotavljanju širokopasovne povezave svojim državljanom. Celo skromna gostota priključkov, ki jo navaja Sporočilo o širokopasovni povezljivosti in je oktobra 2005 znašala 20 % gospodinjstev EU25, prikriva dejstvo, da je kakovost povezljivosti (hitrost dostopa) v veliko primerih slaba, saj je hitrost prenosa tako v mestnih kot podeželskih regijah precej pod 512 kbps, širokopasovne povezave pa so zgoščene v mestnih območjih, pri čemer je v podeželskih območjih priključenih le 8 % gospodinjstev.

| 4.1.3 | Podeželske skupnosti so še posebno ranljive, ko gre za hiter makroekonomski razvoj. Brez enakega dostopa do širokopasovnih priključkov se bodo soočile z neizogibnim propadanjem. V državah ekonomije znanja regije in mesta tekmujejo, da bi pritegnila in razvila informacijsko intenzivna podjetja, ki bodo povečala njihovo blaginjo, pri čemer ima odločilno vlogo širokopasovna infrastruktura. |
| --- | --- |

4.1.3

Podeželske skupnosti so še posebno ranljive, ko gre za hiter makroekonomski razvoj. Brez enakega dostopa do širokopasovnih priključkov se bodo soočile z neizogibnim propadanjem. V državah ekonomije znanja regije in mesta tekmujejo, da bi pritegnila in razvila informacijsko intenzivna podjetja, ki bodo povečala njihovo blaginjo, pri čemer ima odločilno vlogo širokopasovna infrastruktura.

| 4.1.4 | Primeren dostop do širokopasovnega internetnega priključka visoke hitrosti doma in na delovnem mestu mora biti „pravica“ vsakega državljana. Zavračamo naslednjo trditev Komisije: „Širokopasovna povezava še ni postala v tej meri nujna za normalno participacijo v družbi, da bi pomanjkanje dostopa povzročilo socialno izključitev“. Komisija mora ponovno proučiti čimprejšnjo vključitev širokopasovne povezave v obseg univerzalne storitve. |
| --- | --- |

4.1.4

Primeren dostop do širokopasovnega internetnega priključka visoke hitrosti doma in na delovnem mestu mora biti „pravica“ vsakega državljana. Zavračamo naslednjo trditev Komisije: „Širokopasovna povezava še ni postala v tej meri nujna za normalno participacijo v družbi, da bi pomanjkanje dostopa povzročilo socialno izključitev“. Komisija mora ponovno proučiti čimprejšnjo vključitev širokopasovne povezave v obseg univerzalne storitve.

| 4.1.5 | Komisija mora prav tako določiti prag za najmanjšo sprejemljivo dejansko hitrost prenosa povezav, ki jih imenujemo širokopasovne internetne povezave. To je potrebno, da bi zagotovili, da so standardi infrastruktur in storitev primerni za podporo opravljanja nastajajočih internetnih storitev. Takšna usmeritev Komisije bi razjasnila resničen položaj v Evropi glede zagotavljanja širokopasovne povezljivosti — danes imamo pretirano visoke statistike o povezavah, ker je kakovost širokopasovnih storitev za končne uporabnike prenizka, da bi jo lahko obravnavali kot širokopasovno — in obenem izvajala ustrezen pritisk na storitvena podjetja, da bi svojim strankam zagotovila resnično širokopasovno povezavo. |
| --- | --- |

4.1.5

Komisija mora prav tako določiti prag za najmanjšo sprejemljivo dejansko hitrost prenosa povezav, ki jih imenujemo širokopasovne internetne povezave. To je potrebno, da bi zagotovili, da so standardi infrastruktur in storitev primerni za podporo opravljanja nastajajočih internetnih storitev. Takšna usmeritev Komisije bi razjasnila resničen položaj v Evropi glede zagotavljanja širokopasovne povezljivosti — danes imamo pretirano visoke statistike o povezavah, ker je kakovost širokopasovnih storitev za končne uporabnike prenizka, da bi jo lahko obravnavali kot širokopasovno — in obenem izvajala ustrezen pritisk na storitvena podjetja, da bi svojim strankam zagotovila resnično širokopasovno povezavo.

4.2   Tehnološke ovire za širokopasovno povezljivost

| 4.2.1 | Čeprav je širokopasovno omrežje mogoče zagotoviti na različnih platformah, omejitve obstoječih tehnologij ovirajo zagotavljanje povezljivosti v mnogih podeželskih območjih. |
| --- | --- |

4.2.1

Čeprav je širokopasovno omrežje mogoče zagotoviti na različnih platformah, omejitve obstoječih tehnologij ovirajo zagotavljanje povezljivosti v mnogih podeželskih območjih.

| 4.2.2 | Prenosna kapaciteta za visoke hitrosti sistemov kabelske televizije lahko zagotavlja odličen nosilec za širokopasovne storitve. Na žalost mnoga podeželska območja nimajo sistemov kabelske televizije. Če pa so ti že na voljo, za zagotavljanje širokopasovne povezave pogosto potrebujejo drago nadgradnjo. |
| --- | --- |

4.2.2

Prenosna kapaciteta za visoke hitrosti sistemov kabelske televizije lahko zagotavlja odličen nosilec za širokopasovne storitve. Na žalost mnoga podeželska območja nimajo sistemov kabelske televizije. Če pa so ti že na voljo, za zagotavljanje širokopasovne povezave pogosto potrebujejo drago nadgradnjo.

| 4.2.3 | Digitalni naročniški vod (DSL) je prevladujoča širokopasovna tehnologija dostopa v večjem delu Evrope. Različice DSL omogočajo širokopasovno omrežje visoke hitrosti po nizki ceni. Kljub temu je veliko omejitev:






  — | izvajanje DSL zahteva posodabljanje lokalnih central, na katere so priključeni potrošniki. Operaterji pogosto niso naklonjeni potrebnim naložbam, ker imajo na drugih področjih poslovanja priložnosti za večjo donosnost naložb. Posledica tega je, da potrošniki nimajo dostopa do širokopasovnega omrežja; |
| --- | --- | --- |

4.2.3

Digitalni naročniški vod (DSL) je prevladujoča širokopasovna tehnologija dostopa v večjem delu Evrope. Različice DSL omogočajo širokopasovno omrežje visoke hitrosti po nizki ceni. Kljub temu je veliko omejitev:

—

izvajanje DSL zahteva posodabljanje lokalnih central, na katere so priključeni potrošniki. Operaterji pogosto niso naklonjeni potrebnim naložbam, ker imajo na drugih področjih poslovanja priložnosti za večjo donosnost naložb. Posledica tega je, da potrošniki nimajo dostopa do širokopasovnega omrežja;

| — | večina aplikacij tehnologije DSL je dosegljiva samo potrošnikom, ki se nahajajo v razdalji od 3 do 5 kilometrov od centrale, ki je opremljena z DSL. Bolj oddaljeni potrošniki nimajo dostopa do širokopasovnega omrežja, ki uporablja DSL; |
| --- | --- |

—

večina aplikacij tehnologije DSL je dosegljiva samo potrošnikom, ki se nahajajo v razdalji od 3 do 5 kilometrov od centrale, ki je opremljena z DSL. Bolj oddaljeni potrošniki nimajo dostopa do širokopasovnega omrežja, ki uporablja DSL;

| — | za zagotavljanje širokopasovnih storitev v lokalnih omrežjih uporablja tehnologija DSL infrastrukturo bakrenih parov. Vendar je večina teh parov starih in jih je treba za dobro delovanje DSL posodobiti. Operaterji pogosto niso naklonjeni naložbam v tovrstno nadgradnjo. Čeprav je lokalna centrala opremljena za širokopasovno omrežje in je potrošnik oddaljen 5 km od centrale, krajevna zanka bakrenih parov do gospodinjstev ali podjetij ne omogoča dostopa do širokopasovnega omrežja tehnologije DSL. |
| --- | --- |

—

za zagotavljanje širokopasovnih storitev v lokalnih omrežjih uporablja tehnologija DSL infrastrukturo bakrenih parov. Vendar je večina teh parov starih in jih je treba za dobro delovanje DSL posodobiti. Operaterji pogosto niso naklonjeni naložbam v tovrstno nadgradnjo. Čeprav je lokalna centrala opremljena za širokopasovno omrežje in je potrošnik oddaljen 5 km od centrale, krajevna zanka bakrenih parov do gospodinjstev ali podjetij ne omogoča dostopa do širokopasovnega omrežja tehnologije DSL.

| 4.2.4 | Zastarela hrbtenična infrastruktura je lahko ovira pri zagotavljanju širokopasovnih storitev, zlasti na redko poseljenih območjih. V osemdesetih in devetdesetih letih prejšnjega stoletja so na primer mnoge države uporabljale digitalno mikrovalovno tehnologijo za zagotavljanje hrbteničnega telekomunikacijskega omrežja. Ta radijska tehnologija je mnogim podeželskim območjem učinkovito zagotavljala visoko kakovostno digitalno telefonijo in podatkovne storitve nizke hitrosti. Vendar pa so številne aplikacije digitalne mikrovalovne tehnologije zapustile dediščino hrbtenične infrastrukture, ki je neustrezna za zagotavljanje internetnih storitev visoke hitrosti, ki so danes značilne za širokopasovne povezave (spletne video storitve). V primeru Irske se ocenjuje, da okrog 50 % central na nacionalni ravni (na podeželskih območjih), ki oskrbujejo okrog 15 % telekomunikacijskih potrošnikov, temelji na digitalnem radijskem hrbteničnem omrežju in ne bo nikoli moglo dobiti dostopa do širokopasovnega omrežja visoke hitrosti prek obstoječe nacionalne telekomunikacijske infrastrukture. Stroški nadomestitve tega mikrovalovnega omrežja s hrbteničnim omrežjem iz optičnih vlaken za oskrbo podeželskih območij so izredno visoki in jih ni mogoče upravičiti z zgolj komercialnimi razlogi. Nadgradnjo omrežja bi morala subvencionirati država. |
| --- | --- |

4.2.4

Zastarela hrbtenična infrastruktura je lahko ovira pri zagotavljanju širokopasovnih storitev, zlasti na redko poseljenih območjih. V osemdesetih in devetdesetih letih prejšnjega stoletja so na primer mnoge države uporabljale digitalno mikrovalovno tehnologijo za zagotavljanje hrbteničnega telekomunikacijskega omrežja. Ta radijska tehnologija je mnogim podeželskim območjem učinkovito zagotavljala visoko kakovostno digitalno telefonijo in podatkovne storitve nizke hitrosti. Vendar pa so številne aplikacije digitalne mikrovalovne tehnologije zapustile dediščino hrbtenične infrastrukture, ki je neustrezna za zagotavljanje internetnih storitev visoke hitrosti, ki so danes značilne za širokopasovne povezave (spletne video storitve). V primeru Irske se ocenjuje, da okrog 50 % central na nacionalni ravni (na podeželskih območjih), ki oskrbujejo okrog 15 % telekomunikacijskih potrošnikov, temelji na digitalnem radijskem hrbteničnem omrežju in ne bo nikoli moglo dobiti dostopa do širokopasovnega omrežja visoke hitrosti prek obstoječe nacionalne telekomunikacijske infrastrukture. Stroški nadomestitve tega mikrovalovnega omrežja s hrbteničnim omrežjem iz optičnih vlaken za oskrbo podeželskih območij so izredno visoki in jih ni mogoče upravičiti z zgolj komercialnimi razlogi. Nadgradnjo omrežja bi morala subvencionirati država.

| 4.2.5 | Komisija mora nameniti posebno pozornost temu, kako rešiti drago vprašanje nadgradnje obstoječe infrastrukture (hrbtenično, centralno omrežje in krajevna zanka), da bi zagotovili širokopasovne storitve visoke hitrosti na nacionalni in evropski ravni; morda prek davčnih spodbud in/ali z javno-zasebnimi partnerstvi. |
| --- | --- |

4.2.5

Komisija mora nameniti posebno pozornost temu, kako rešiti drago vprašanje nadgradnje obstoječe infrastrukture (hrbtenično, centralno omrežje in krajevna zanka), da bi zagotovili širokopasovne storitve visoke hitrosti na nacionalni in evropski ravni; morda prek davčnih spodbud in/ali z javno-zasebnimi partnerstvi.

| 4.2.6 | Za zagotavljanje širokopasovnih storitev na območjih, kjer javne telekomunikacijske infrastrukture niso primerne za tak dostop, se uporabljajo satelitske in lastniške brezžične tehnologije. Vendar cena in tehnološki problemi omejujejo uporabnost teh tehnologij pri premoščanju širokopasovne vrzeli. Raziskave in razvoj napredujejo na številnih področjih razvoja nizko cenovnih brezžičnih tehnologij visoke hitrosti, ki bodo omogočile učinkovito širokopasovno povezljivost. Da bi našli ustrezne rešitve, morajo načrtovalci politik ta razvoj proaktivno podpirati in obravnavati vprašanje razpoložljivosti radijskega spektra. |
| --- | --- |

4.2.6

Za zagotavljanje širokopasovnih storitev na območjih, kjer javne telekomunikacijske infrastrukture niso primerne za tak dostop, se uporabljajo satelitske in lastniške brezžične tehnologije. Vendar cena in tehnološki problemi omejujejo uporabnost teh tehnologij pri premoščanju širokopasovne vrzeli. Raziskave in razvoj napredujejo na številnih področjih razvoja nizko cenovnih brezžičnih tehnologij visoke hitrosti, ki bodo omogočile učinkovito širokopasovno povezljivost. Da bi našli ustrezne rešitve, morajo načrtovalci politik ta razvoj proaktivno podpirati in obravnavati vprašanje razpoložljivosti radijskega spektra.

| 4.2.7 | Inovacije na področju zagotavljanja širokopasovnih storitev za vse bi lahko nadalje spodbujali z razvojem mreže znanja med evropskimi MSP z najsodobnejšo širokopasovno tehnologijo. K oblikovanju mreže znanja bi pripomogla spletna stran, ki bi primerjala in razširjala informacije. |
| --- | --- |

4.2.7

Inovacije na področju zagotavljanja širokopasovnih storitev za vse bi lahko nadalje spodbujali z razvojem mreže znanja med evropskimi MSP z najsodobnejšo širokopasovno tehnologijo. K oblikovanju mreže znanja bi pripomogla spletna stran, ki bi primerjala in razširjala informacije.

4.3   Težave glede ponudbe širokopasovne povezave

| 4.3.1 | S pojavom širokopasovnih omrežij visoke hitrosti in omrežne tehnologije prek internetnega protokola (IP) so se stroški omrežij zmanjšali. Fleksibilnost, ki omogoča ponudbo prilagojenih storitev, je skoraj neomejena. V državah, kot so Italija, Francija, Španija in Združeno kraljestvo, so telekomunikacijska podjetja vzpostavila omrežja, ki temeljijo izključno na internetnem protokolu (IP), s čimer so znatno zmanjšala stroške delovanja omrežij. Nižji stroški izgradnje novih omrežij internetnega protokola in deregulacija so oslabili moč prevladujočih ponudnikov storitev. Prišlo je do velikega naraščanja telekomunikacijskih podjetij, ki ponujajo maloprodajne storitve. |
| --- | --- |

4.3.1

S pojavom širokopasovnih omrežij visoke hitrosti in omrežne tehnologije prek internetnega protokola (IP) so se stroški omrežij zmanjšali. Fleksibilnost, ki omogoča ponudbo prilagojenih storitev, je skoraj neomejena. V državah, kot so Italija, Francija, Španija in Združeno kraljestvo, so telekomunikacijska podjetja vzpostavila omrežja, ki temeljijo izključno na internetnem protokolu (IP), s čimer so znatno zmanjšala stroške delovanja omrežij. Nižji stroški izgradnje novih omrežij internetnega protokola in deregulacija so oslabili moč prevladujočih ponudnikov storitev. Prišlo je do velikega naraščanja telekomunikacijskih podjetij, ki ponujajo maloprodajne storitve.

| 4.3.2 | Ta tehnološki preskok je spremenil poslovni model telekomunikacijskih podjetij. Novi model razlikuje med lastništvom omrežja in opravljanjem storitev za končnega uporabnika. Na učinkovitih, razvitih trgih ta model razlikuje med telekomunikacijskimi podjetji prodaje na drobno in na debelo, z mnogimi ponudniki storitev prodaje na debelo, ki tekmujejo pri prodaji širokopasovnega omrežja številnim ponudnikom storitev na drobno. Te razmere kažejo na to, da nove tehnologije, stroškovna dinamika in regulativni okvir preusmerjajo pozornost telekomunikacijskega sektorja od omrežij k storitvam. Vendar so manj razviti in manj učinkoviti trgi telekomunikacijskih storitev še vedno pod nadzorom prevladujočih ponudnikov storitev, ki se jih ne spodbuja k temu, da bi prodajo na debelo ločili od prodaje na drobno in omogočili resnično konkurenco. Do tega ločevanja bo prišlo le, če bodo načrtovalci politik spodbujali ločevanje z ustreznimi ukrepi politike konkurence. |
| --- | --- |

4.3.2

Ta tehnološki preskok je spremenil poslovni model telekomunikacijskih podjetij. Novi model razlikuje med lastništvom omrežja in opravljanjem storitev za končnega uporabnika. Na učinkovitih, razvitih trgih ta model razlikuje med telekomunikacijskimi podjetji prodaje na drobno in na debelo, z mnogimi ponudniki storitev prodaje na debelo, ki tekmujejo pri prodaji širokopasovnega omrežja številnim ponudnikom storitev na drobno. Te razmere kažejo na to, da nove tehnologije, stroškovna dinamika in regulativni okvir preusmerjajo pozornost telekomunikacijskega sektorja od omrežij k storitvam. Vendar so manj razviti in manj učinkoviti trgi telekomunikacijskih storitev še vedno pod nadzorom prevladujočih ponudnikov storitev, ki se jih ne spodbuja k temu, da bi prodajo na debelo ločili od prodaje na drobno in omogočili resnično konkurenco. Do tega ločevanja bo prišlo le, če bodo načrtovalci politik spodbujali ločevanje z ustreznimi ukrepi politike konkurence.

| 4.3.3 | V Evropi je bila pred 25 leti večina telekomunikacijske infrastrukture v lasti držav, ki so jo razvijale kot skupno dobro. Odtlej se je telekomunikacijska industrija v EU postopoma privatizirala, kar je bila večinoma pozitivna izkušnja za industrijo, potrošnike in družbo. Vendar pa telekomunikacijska podjetja, ki temeljijo na komercialnih interesih, nimajo ciljev na področju sociale, zdravstva, izobraževanja in niti na področju gospodarskega razvoja. Osredotočajo se namreč na čim večji dobiček, učinkovito upravljanje premoženja in rast lastnega poslovanja. Danes, ko so potrebne omrežne zmogljivosti za zagotavljanje širokopasovnih storitev v nerazvitih regijah pomanjkljive, se poslovno naravnanih ponudnikov telekomunikacijskih storitev ne spodbuja k vlaganju v infrastrukturo, ki so za družbo temeljnega pomena. Kadar je mogoče, morajo vlade obdržati močan vpliv na področju ponudbe in ohranjanja nacionalne telekomunikacijske infrastrukture in pri tem zagotavljati ravnotežje med visoko donosnimi naložbami v infrastrukture na gosto naseljenih območjih in finančno precej manj privlačnimi naložbami, potrebnimi v nerazvitih regijah. |
| --- | --- |

4.3.3

V Evropi je bila pred 25 leti večina telekomunikacijske infrastrukture v lasti držav, ki so jo razvijale kot skupno dobro. Odtlej se je telekomunikacijska industrija v EU postopoma privatizirala, kar je bila večinoma pozitivna izkušnja za industrijo, potrošnike in družbo. Vendar pa telekomunikacijska podjetja, ki temeljijo na komercialnih interesih, nimajo ciljev na področju sociale, zdravstva, izobraževanja in niti na področju gospodarskega razvoja. Osredotočajo se namreč na čim večji dobiček, učinkovito upravljanje premoženja in rast lastnega poslovanja. Danes, ko so potrebne omrežne zmogljivosti za zagotavljanje širokopasovnih storitev v nerazvitih regijah pomanjkljive, se poslovno naravnanih ponudnikov telekomunikacijskih storitev ne spodbuja k vlaganju v infrastrukturo, ki so za družbo temeljnega pomena. Kadar je mogoče, morajo vlade obdržati močan vpliv na področju ponudbe in ohranjanja nacionalne telekomunikacijske infrastrukture in pri tem zagotavljati ravnotežje med visoko donosnimi naložbami v infrastrukture na gosto naseljenih območjih in finančno precej manj privlačnimi naložbami, potrebnimi v nerazvitih regijah.

| 4.3.4 | Razvoj širokopasovnega omrežja po Evropi in zlasti v nerazvitih območjih ovirajo pogoste tržne slabosti. Za mnoge trge so značilni pogoji, ki niso naklonjeni konkurenci morebitnih novih ponudnikov storitev. Ponudniki prevladujočih infrastruktur čim dlje preprečujejo razvezavo krajevne zanke in z restriktivnimi ravnanji ovirajo dostop do nacionalnih hrbteničnih omrežij. Kjer ni zagotovljen širokopasovni dostop ali pa je slab, se obstoječe ponudnike infrastruktur ne spodbuja v zadostni meri k naložbam. |
| --- | --- |

4.3.4

Razvoj širokopasovnega omrežja po Evropi in zlasti v nerazvitih območjih ovirajo pogoste tržne slabosti. Za mnoge trge so značilni pogoji, ki niso naklonjeni konkurenci morebitnih novih ponudnikov storitev. Ponudniki prevladujočih infrastruktur čim dlje preprečujejo razvezavo krajevne zanke in z restriktivnimi ravnanji ovirajo dostop do nacionalnih hrbteničnih omrežij. Kjer ni zagotovljen širokopasovni dostop ali pa je slab, se obstoječe ponudnike infrastruktur ne spodbuja v zadostni meri k naložbam.

4.4   Težave glede povpraševanja po širokopasovni povezavi

| 4.4.1 | Težavo zaradi latentnega povpraševanja po širokopasovnih storitvah in zlasti razlike med uporabo storitev, ki so na voljo v razvitih območjih, in veliko nižjo stopnjo uvajanja v manj razvitih območjih, je mogoče pripisati številnim dejavnikom; družbenim in gospodarskim, slabi kakovosti razpoložljive povezljivosti, šibki konkurenci, visokim stroškom in pomanjkanju znanja o prednostih tehnologije in njeni uporabi. |
| --- | --- |

4.4.1

Težavo zaradi latentnega povpraševanja po širokopasovnih storitvah in zlasti razlike med uporabo storitev, ki so na voljo v razvitih območjih, in veliko nižjo stopnjo uvajanja v manj razvitih območjih, je mogoče pripisati številnim dejavnikom; družbenim in gospodarskim, slabi kakovosti razpoložljive povezljivosti, šibki konkurenci, visokim stroškom in pomanjkanju znanja o prednostih tehnologije in njeni uporabi.

| 4.4.2 | Načrtovalci politike in vlade imajo lahko pomemben vpliv na povpraševanje po širokopasovnih omrežjih. Odbor tako pozdravlja priporočila Komisije, da države članice razmislijo o davčnih spodbudah za naročnike za znižanje realnih stroškov uporabe širokopasovne povezave. Prav tako pozdravlja priporočilo Komisije, da vlade med svoje prednostne naloge uvrstijo razvoj spletnih javnih storitev in zagotavljanje povezljivosti javne uprave, šol in zdravstvenih zavodov, da bi uporabnike seznanili s prednostmi širokopasovnih omrežij in povečali povpraševanje. |
| --- | --- |

4.4.2

Načrtovalci politike in vlade imajo lahko pomemben vpliv na povpraševanje po širokopasovnih omrežjih. Odbor tako pozdravlja priporočila Komisije, da države članice razmislijo o davčnih spodbudah za naročnike za znižanje realnih stroškov uporabe širokopasovne povezave. Prav tako pozdravlja priporočilo Komisije, da vlade med svoje prednostne naloge uvrstijo razvoj spletnih javnih storitev in zagotavljanje povezljivosti javne uprave, šol in zdravstvenih zavodov, da bi uporabnike seznanili s prednostmi širokopasovnih omrežij in povečali povpraševanje.

| 4.4.3 | Povpraševanje potrošnikov po širokopasovni povezavi ovira nejasna terminologija na tem področju in nejasnosti v zvezi s paketi storitev, ki jih ponujajo ponudniki. Prizadevati si je treba za poenostavitev terminologije ter pojasniti storitve in prednosti v jasnem in razumljivem jeziku. |
| --- | --- |

4.4.3

Povpraševanje potrošnikov po širokopasovni povezavi ovira nejasna terminologija na tem področju in nejasnosti v zvezi s paketi storitev, ki jih ponujajo ponudniki. Prizadevati si je treba za poenostavitev terminologije ter pojasniti storitve in prednosti v jasnem in razumljivem jeziku.

| 4.4.4 | Kjer je prevzemanje tehnologije težavno, je treba organizirati javne informativne kampanje za spodbujanje tržnega povpraševanja po širokopasovnih povezavah. To bo imelo dvojni učinek: povečalo bo dojemljivost morebitnih potrošnikov za to tehnologijo in obenem povečalo pritisk trga na dobavitelje, da bodo zagotavljali potrebne širokopasovne storitve. |
| --- | --- |

4.4.4

Kjer je prevzemanje tehnologije težavno, je treba organizirati javne informativne kampanje za spodbujanje tržnega povpraševanja po širokopasovnih povezavah. To bo imelo dvojni učinek: povečalo bo dojemljivost morebitnih potrošnikov za to tehnologijo in obenem povečalo pritisk trga na dobavitelje, da bodo zagotavljali potrebne širokopasovne storitve.

4.5   Širokopasovna vizija povezane Evrope

| 4.5.1 | Širokopasovna povezljivost je pomemben element informacijske dobe. Potreba po hitrejših, cenejših in vseprisotnih širokopasovnih storitvah eksponentno raste, ob razvoju ekonomije znanja in raznolikosti internetnih izkušenj. |
| --- | --- |

4.5.1

Širokopasovna povezljivost je pomemben element informacijske dobe. Potreba po hitrejših, cenejših in vseprisotnih širokopasovnih storitvah eksponentno raste, ob razvoju ekonomije znanja in raznolikosti internetnih izkušenj.

| 4.5.2 | Do leta 2010 bomo v Evropi potrebovali univerzalne širokopasovne storitve z zadostno pasovno širino za podporo dejanske uporabe multimedijskih storitev za vse uporabnike. Tako bodo podjetja in družba lahko dosegli velik napredek na področju informacijske družbe. |
| --- | --- |

4.5.2

Do leta 2010 bomo v Evropi potrebovali univerzalne širokopasovne storitve z zadostno pasovno širino za podporo dejanske uporabe multimedijskih storitev za vse uporabnike. Tako bodo podjetja in družba lahko dosegli velik napredek na področju informacijske družbe.

| 4.5.3 | Komisija lahko uresniči to vizijo, tako da jo opredeli s smiselnimi tehničnimi in komercialnimi merili in s spodbujanjem politik za premagovanje ovir na poti. |
| --- | --- |

4.5.3

Komisija lahko uresniči to vizijo, tako da jo opredeli s smiselnimi tehničnimi in komercialnimi merili in s spodbujanjem politik za premagovanje ovir na poti.

4.6   Potreba po načrtovanju in ukrepanju vlad

| 4.6.1 | Konkurenčni ponudniki širokopasovnih storitev želijo trg z organiziranim povpraševanjem; trg na katerem potrošniki vedo, katere storitve želijo in koliko želijo zanje plačati, in trg, kjer je povpraševanje zbrano v privlačnem predlogu storitev za novega ponudnika. Organizirano povpraševanje bi prispevalo k razvoju resnične konkurence. Ponudnikom storitev bi omogočilo, da bi spoznali prednosti opravljanja storitev v manj razvitih regijah Unije. Odbor pozdravlja pobudo Komisije za izdelavo spletne strani, ki bo olajšala zbiranje povpraševanja ter ponudbo. |
| --- | --- |

4.6.1

Konkurenčni ponudniki širokopasovnih storitev želijo trg z organiziranim povpraševanjem; trg na katerem potrošniki vedo, katere storitve želijo in koliko želijo zanje plačati, in trg, kjer je povpraševanje zbrano v privlačnem predlogu storitev za novega ponudnika. Organizirano povpraševanje bi prispevalo k razvoju resnične konkurence. Ponudnikom storitev bi omogočilo, da bi spoznali prednosti opravljanja storitev v manj razvitih regijah Unije. Odbor pozdravlja pobudo Komisije za izdelavo spletne strani, ki bo olajšala zbiranje povpraševanja ter ponudbo.

| 4.6.2 | Evropska unija potrebuje za vsako regijo usklajen, celostni načrt za razvoj širokopasovne infrastrukture in širokopasovnih storitev. Nacionalne širokopasovne strategije je treba dopolniti s podrobnimi načrti za lokalno zagotavljanje širokopasovnih storitev na vseh območjih. Odbor se prav tako strinja s Komisijo, da morajo biti ti podrobni načrti v rokah lokalne uprave, ki jih bo izvajala. Načrt bi vključeval podroben zemljevid celotne širokopasovne infrastrukture v regiji in podrobno (do ravni ulic) stališče o tem, kako naj bi se infrastruktura razvijala (kaj, kdaj in kako). Načrt bi prav tako natančno določal minimalen obseg širokopasovnih storitev, ki jih je treba zagotoviti za različne skupine uporabnikov na različnih območjih. |
| --- | --- |

4.6.2

Evropska unija potrebuje za vsako regijo usklajen, celostni načrt za razvoj širokopasovne infrastrukture in širokopasovnih storitev. Nacionalne širokopasovne strategije je treba dopolniti s podrobnimi načrti za lokalno zagotavljanje širokopasovnih storitev na vseh območjih. Odbor se prav tako strinja s Komisijo, da morajo biti ti podrobni načrti v rokah lokalne uprave, ki jih bo izvajala. Načrt bi vključeval podroben zemljevid celotne širokopasovne infrastrukture v regiji in podrobno (do ravni ulic) stališče o tem, kako naj bi se infrastruktura razvijala (kaj, kdaj in kako). Načrt bi prav tako natančno določal minimalen obseg širokopasovnih storitev, ki jih je treba zagotoviti za različne skupine uporabnikov na različnih območjih.

| 4.6.3 | Zaradi pospešitve inovacij na področju telekomunikacijske tehnologije in vedno bolj dinamičnega značaja telekomunikacijske industrije bodo Komisija in vlade držav članic morale upravljati stalni proces, ki si bo prizadeval za to, da bodo na vseh območjih EU na voljo najboljše in najbolj donosne širokopasovne povezave. |
| --- | --- |

4.6.3

Zaradi pospešitve inovacij na področju telekomunikacijske tehnologije in vedno bolj dinamičnega značaja telekomunikacijske industrije bodo Komisija in vlade držav članic morale upravljati stalni proces, ki si bo prizadeval za to, da bodo na vseh območjih EU na voljo najboljše in najbolj donosne širokopasovne povezave.

| 4.6.4 | Lokalne uprave in občinski organi lahko igrajo pomembno vlogo pri spodbujanju zagotavljanja širokopasovne povezljivosti v svojih regijah s pobudami javno-zasebnih partnerstev in izvajanjem predpisov, ki od nepremičninskih podjetij zahtevajo, da v svoje projekte vključijo telekomunikacijske infrastrukture za širokopasovne povezave. |
| --- | --- |

4.6.4

Lokalne uprave in občinski organi lahko igrajo pomembno vlogo pri spodbujanju zagotavljanja širokopasovne povezljivosti v svojih regijah s pobudami javno-zasebnih partnerstev in izvajanjem predpisov, ki od nepremičninskih podjetij zahtevajo, da v svoje projekte vključijo telekomunikacijske infrastrukture za širokopasovne povezave.

| 4.6.5 | Ugotovimo lahko, da se nekatere države članice bolje spoprijemajo z digitalnim razkorakom v primerjavi z drugimi. V okviru svojih nacionalnih širokopasovnih strategij so sprejele posebne ukrepe za premostitev regionalne širokopasovne vrzeli (10). |
| --- | --- |

4.6.5

Ugotovimo lahko, da se nekatere države članice bolje spoprijemajo z digitalnim razkorakom v primerjavi z drugimi. V okviru svojih nacionalnih širokopasovnih strategij so sprejele posebne ukrepe za premostitev regionalne širokopasovne vrzeli (10).

| 4.6.6 | Komisija lahko s politiko nacionalnih širokopasovnih strategij usklajuje in spodbuja koherentno ukrepanje na področju razvoja širokopasovne povezave nacionalnih vlad Unije. To politiko je treba nadalje razvijati, da bi zagotovili, da vlade pri oblikovanju svojih načrtov upoštevajo najboljše prakse, pri čemer bo oblikovan celovit načrt za EU, ki bo do leta 2010 odpravil širokopasovni digitalni razkorak. |
| --- | --- |

4.6.6

Komisija lahko s politiko nacionalnih širokopasovnih strategij usklajuje in spodbuja koherentno ukrepanje na področju razvoja širokopasovne povezave nacionalnih vlad Unije. To politiko je treba nadalje razvijati, da bi zagotovili, da vlade pri oblikovanju svojih načrtov upoštevajo najboljše prakse, pri čemer bo oblikovan celovit načrt za EU, ki bo do leta 2010 odpravil širokopasovni digitalni razkorak.

V Bruslju, 13. septembra 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Poročilo Foruma za digitalni razkorak: Dostop do širokopasovne povezave in javna podpora na nerazvitih območjih (Digital Divide Forum Report: Broadband Access and Public Support in Under-served areas), Bruselj, 15. 7. 2005.

1

(2)  Ministrska izjava, Riga, 11. 6. 2006, IP/06/769.

2

(3)  COM(2005) 203 in direktiva EP in Sveta 2002/22/ES o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami.

3

(4)  Direktiva 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru. Direktiva 2002/19/ES o dostopu in medmrežnem povezovanju in Direktiva2002/77/ES o konkurenci na trgih elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev.

4

(5)  „Telekomunikacijske družbe“ vključujejo vse družbe, ki ponujajo telekomunikacijske storitve, ki potekajo v dveh smereh, vključno z družbami fiksne in prenosne telefonije in kabelske televizije, ki ponujajo te storitve.

5

(6)  Uredba Komisije (ES) št. 1031/2006 z dne 4. julija 2006 o izvajanju Uredbe (ES) št. 808/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z informacijsko družbo.

6

(7)  COM(2005) 229 — „i2010 — Evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje“.

7

(8)  COM(2004) 369 „Priklop Evrope na visoko hitrost: nacionalne strategije širokopasovnega dostopa“, COM(2004) 369.

8

(9)  COM(2002) 263 „Evropa 2005: Informacijska družba za vse“.

9

(10)  Nov širokopasovni načrt (september 2004) francoskega Medministrskega odbora za urejanje prostora (Comité Interministériel pour l'Aménagement Du Territoire, CIADT) je dober primer celovite strategije.

10

---

| 23.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 318/229 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 318/229

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega Parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 417/2002 o pospešenem uvajanju zahtev o dvojnem trupu ali enakovrednih konstrukcijskih zahtev za tankerje z enojnim trupom in o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2978/94

COM(2006) 111 konč. — 2006/0046 (COD)

(2006/C 318/37)

Svet Evropske unije je 25. aprila 2006 sklenil, da v skladu s členom 80(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 4. septembra 2006. Poročevalec je bil g. Simons.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 429. plenarnem zasedanju 13. in 14. septembra 2006 (seja z dne 14. septembra 2006) s 187 glasovi za, 4 glasovi proti in 8 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO se strinja, da morajo države članice izpolnjevati svoje politične sporazume. Podpora na osnovi obravnavanega predloga uredbe tistim državam članicam, ki te zahteve izpolnjujejo, in dokazovanje svetovni javnosti, da si EU tudi v praksi resno prizadeva izpolniti zaveze, h katerim je pristopila v okviru Mednarodne pomorske organizacije (IMO), sta veliko pomembnejši dejanji kot kakršne koli morebitne negativne posledice, ki so poleg tega povsem špekulativne in zelo omejene. |
| --- | --- |

1.1

EESO se strinja, da morajo države članice izpolnjevati svoje politične sporazume. Podpora na osnovi obravnavanega predloga uredbe tistim državam članicam, ki te zahteve izpolnjujejo, in dokazovanje svetovni javnosti, da si EU tudi v praksi resno prizadeva izpolniti zaveze, h katerim je pristopila v okviru Mednarodne pomorske organizacije (IMO), sta veliko pomembnejši dejanji kot kakršne koli morebitne negativne posledice, ki so poleg tega povsem špekulativne in zelo omejene.

2.   Uvod

| 2.1 | Uredba (ES) št. 417/2002, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1726/2003, je uvedla določbe, ki prepovedujejo prevoz težkih frakcij nafte za tankerje z enojnim trupom iz pristanišč Evropske unije in vanje, da bi zmanjšali tveganje nepredvidenega onesnaženja evropskih voda z nafto. |
| --- | --- |

2.1

Uredba (ES) št. 417/2002, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1726/2003, je uvedla določbe, ki prepovedujejo prevoz težkih frakcij nafte za tankerje z enojnim trupom iz pristanišč Evropske unije in vanje, da bi zmanjšali tveganje nepredvidenega onesnaženja evropskih voda z nafto.

| 2.2 | Podobno prepoved je na podlagi ukrepov, ki jih je sprejela Evropska unija, na mednarodni ravni uvedla Mednarodna pomorska organizacija z novima praviloma 13G in 13H v Prilogi 1 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaženja morja z ladij (MARPOL 73/78). Vendar lahko organi na podlagi odstavka 7 pravila 13G ter odstavkov 5, 6 in 7 pravila 13H iz navedene uredbe MARPOL pod določenimi pogoji tankerje izvzamejo iz prepovedi. To je bil kompromis, ki ga je bilo treba sprejeti v zameno za sprejetje mednarodne določbe. Takoj zatem in po pripravi takrat običajnega predhodnega usklajevalnega sporazuma, ki je zavezujoč za vse strani, je italijansko predsedstvo Evropske unije v imenu vseh držav članic EU in Evropske komisije razglasilo, da nobena od držav članic ne bo uveljavljala določb o odstopanju. Ko je uredba IMO 5. aprila 2005 stopila v veljavo, je ena od držav članic IMO že 18. aprila 2005 obvestila, da bo uveljavila določbo o odstopanju, ki je tema obravnavanega predloga Komisije. V mesecih zatem je veliko držav članic IMO obvestilo, da v skladu z usklajevalnim sporazumom ne bodo uveljavljale določb o odstopanju. Štiri države članice še morajo dati ustrezno uradno obvestilo, vendar pa so Odbor stalnih predstavnikov ter s tem tudi Evropsko komisijo in druge države članice obvestile, da bodo kmalu sledile zgledu ostalih devetnajstih držav članic. |
| --- | --- |

2.2

Podobno prepoved je na podlagi ukrepov, ki jih je sprejela Evropska unija, na mednarodni ravni uvedla Mednarodna pomorska organizacija z novima praviloma 13G in 13H v Prilogi 1 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaženja morja z ladij (MARPOL 73/78). Vendar lahko organi na podlagi odstavka 7 pravila 13G ter odstavkov 5, 6 in 7 pravila 13H iz navedene uredbe MARPOL pod določenimi pogoji tankerje izvzamejo iz prepovedi. To je bil kompromis, ki ga je bilo treba sprejeti v zameno za sprejetje mednarodne določbe. Takoj zatem in po pripravi takrat običajnega predhodnega usklajevalnega sporazuma, ki je zavezujoč za vse strani, je italijansko predsedstvo Evropske unije v imenu vseh držav članic EU in Evropske komisije razglasilo, da nobena od držav članic ne bo uveljavljala določb o odstopanju. Ko je uredba IMO 5. aprila 2005 stopila v veljavo, je ena od držav članic IMO že 18. aprila 2005 obvestila, da bo uveljavila določbo o odstopanju, ki je tema obravnavanega predloga Komisije. V mesecih zatem je veliko držav članic IMO obvestilo, da v skladu z usklajevalnim sporazumom ne bodo uveljavljale določb o odstopanju. Štiri države članice še morajo dati ustrezno uradno obvestilo, vendar pa so Odbor stalnih predstavnikov ter s tem tudi Evropsko komisijo in druge države članice obvestile, da bodo kmalu sledile zgledu ostalih devetnajstih držav članic.

| 2.3 | Evropska komisija se sklicuje na politične sporazume pred sprejetjem prepovedi IMO in kmalu po sprejetju ter na izjavo italijanskega predsedstva Evropske unije v IMO decembra 2003, v kateri se je takrat 15 in sedaj 25 držav članic zavezalo, da ne bodo uporabljale izjem h Konvenciji MARPOL. |
| --- | --- |

2.3

Evropska komisija se sklicuje na politične sporazume pred sprejetjem prepovedi IMO in kmalu po sprejetju ter na izjavo italijanskega predsedstva Evropske unije v IMO decembra 2003, v kateri se je takrat 15 in sedaj 25 držav članic zavezalo, da ne bodo uporabljale izjem h Konvenciji MARPOL.

| 2.4 | Evropska komisija predlaga spremembo Uredbe (ES) št. 417/2002, s čimer bi politično zavezo prenesla v zakon, ki bi razširil obseg uredbe tako, da bi ta prepovedovala prevoz težkih frakcij nafte za vse tankerje z enojnim trupom, ki plovejo pod zastavo države članice, ne glede na pristojnost nad pristanišči, predobalnimi terminali ali morskimi conami, kjer se nahajajo. |
| --- | --- |

2.4

Evropska komisija predlaga spremembo Uredbe (ES) št. 417/2002, s čimer bi politično zavezo prenesla v zakon, ki bi razširil obseg uredbe tako, da bi ta prepovedovala prevoz težkih frakcij nafte za vse tankerje z enojnim trupom, ki plovejo pod zastavo države članice, ne glede na pristojnost nad pristanišči, predobalnimi terminali ali morskimi conami, kjer se nahajajo.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO opozarja, da je v mnenju o Eriki II (1) podprl prepoved tankerjev z enojnim trupom za prevoz težkih frakcij nafte, ki najbolj onesnažujejo okolje. |
| --- | --- |

3.1

EESO opozarja, da je v mnenju o Eriki II (1) podprl prepoved tankerjev z enojnim trupom za prevoz težkih frakcij nafte, ki najbolj onesnažujejo okolje.

| 3.2 | Države članice naj v skladu z načeli izpolnjujejo svoje politične zaveze, ki so jih sprejele na mednarodni ravni, in tako zagotavljajo skladnost politike Skupnosti. Predlog sledi kratkemu obrazložitvenemu memorandumu, ki pa se osredotoča le na politične zaveze in še posebej na izjavo EU v času sprejetja novega pravila 13H h Konvenciji MARPOL. |
| --- | --- |

3.2

Države članice naj v skladu z načeli izpolnjujejo svoje politične zaveze, ki so jih sprejele na mednarodni ravni, in tako zagotavljajo skladnost politike Skupnosti. Predlog sledi kratkemu obrazložitvenemu memorandumu, ki pa se osredotoča le na politične zaveze in še posebej na izjavo EU v času sprejetja novega pravila 13H h Konvenciji MARPOL.

| 3.3 | Z mnenjem o Eriki II je EESO priporočil, naj EU Mednarodni pomorski zvezi predlaga, da v okviru Konvencije MARPOL zelo občutljiva okolja opredeli kot območja, ki se jih morajo tankerji, ki prevažajo težko kurilno olje, izogibati, ter da v okviru Konvencije SOLAS (2) vzpostavi obvezne sisteme plovnih poti. IMO se je odzvala na predloge zainteresiranih držav in pripravila seznam številnih posebej občutljivih morskih območij (zahodnoevropske vode, Baltsko morje, Kanarski otoki, otočje Galapagos) ter v območje Velikega koralnega grebena vključila Torresovo ožino (Avstralija — Papua Nova Gvineja). Ta območja vključno z območji otočja Sabana-Camagüey (Kuba), otoka Malpelo (Kolumbija), morja okoli otočja Florida Keys (ZDA) in nacionalnega rezervata Paracas (Peru), ki so bila določena med letoma 1997 in 2003, so zaščitena z dodatnimi ukrepi, kot so prepovedana področja za tankerje in druge ladje, ukrepi za plovne poti, sistemi javljanja ladij in ukrepi za krmarjenje. Vzpostavitev teh in podobnih območij je treba obravnavati kot odziv na politike obalnih držav za zmanjšanje tveganja onesnaženja s tankerjev z enojnim trupom. |
| --- | --- |

3.3

Z mnenjem o Eriki II je EESO priporočil, naj EU Mednarodni pomorski zvezi predlaga, da v okviru Konvencije MARPOL zelo občutljiva okolja opredeli kot območja, ki se jih morajo tankerji, ki prevažajo težko kurilno olje, izogibati, ter da v okviru Konvencije SOLAS (2) vzpostavi obvezne sisteme plovnih poti. IMO se je odzvala na predloge zainteresiranih držav in pripravila seznam številnih posebej občutljivih morskih območij (zahodnoevropske vode, Baltsko morje, Kanarski otoki, otočje Galapagos) ter v območje Velikega koralnega grebena vključila Torresovo ožino (Avstralija — Papua Nova Gvineja). Ta območja vključno z območji otočja Sabana-Camagüey (Kuba), otoka Malpelo (Kolumbija), morja okoli otočja Florida Keys (ZDA) in nacionalnega rezervata Paracas (Peru), ki so bila določena med letoma 1997 in 2003, so zaščitena z dodatnimi ukrepi, kot so prepovedana področja za tankerje in druge ladje, ukrepi za plovne poti, sistemi javljanja ladij in ukrepi za krmarjenje. Vzpostavitev teh in podobnih območij je treba obravnavati kot odziv na politike obalnih držav za zmanjšanje tveganja onesnaženja s tankerjev z enojnim trupom.

| 3.4 | Statistični podatki, ki so jih države članice in Evropska komisija aprila 2003 (3) predložile IMO, kažejo, da je novembra 2002 obratovalo približno 660 tankerjev z enojnim trupom kategorije 2 (z nosilnostjo 20 000 ton in več), od tega je bilo 160 supertankerjev (tipa VLCC in ULCC z nosilnostjo 200 000 ton in več), ki so jih pretežno uporabljali za prevoz surove nafte iz območja Perzijskega zaliva v ZDA in na Japonsko. Tankerje se lahko zaradi različnih razlogov ali ob nekem določenem času izključi iz obratovanja. Do konca leta 2006 bo največje število takšnih supertankerjev v obratovanju nižje od 50 in se bo letno še zniževalo v skladu s postopno opustitvijo do leta 2010. Te številke ne povedo ničesar o morebitnih gospodarskih in družbenih interesih države članice, ki je zaprosila za možnost odstopanja. Iz ladijskega registra te države ni mogoče dobiti natančnih podatkov o tem, za katere ladje naj bi pri odstopanju šlo, zato gre pri vseh teh informacijah le za ugibanje, kar pa za EESO ni primeren način. Četudi naj bi glede na okvirne ocene šlo za 23 ladij in od 300 do 400 domačih mornarjev, pa največja nevarnost ni izpis ladij iz državnega registra. Iznajdljivi podjetniki oz. lastniki ladij bodo namreč poskušali prevažati druge naftne proizvode, ki imajo na trgu enako dobre možnosti. |
| --- | --- |

3.4

Statistični podatki, ki so jih države članice in Evropska komisija aprila 2003 (3) predložile IMO, kažejo, da je novembra 2002 obratovalo približno 660 tankerjev z enojnim trupom kategorije 2 (z nosilnostjo 20 000 ton in več), od tega je bilo 160 supertankerjev (tipa VLCC in ULCC z nosilnostjo 200 000 ton in več), ki so jih pretežno uporabljali za prevoz surove nafte iz območja Perzijskega zaliva v ZDA in na Japonsko. Tankerje se lahko zaradi različnih razlogov ali ob nekem določenem času izključi iz obratovanja. Do konca leta 2006 bo največje število takšnih supertankerjev v obratovanju nižje od 50 in se bo letno še zniževalo v skladu s postopno opustitvijo do leta 2010. Te številke ne povedo ničesar o morebitnih gospodarskih in družbenih interesih države članice, ki je zaprosila za možnost odstopanja. Iz ladijskega registra te države ni mogoče dobiti natančnih podatkov o tem, za katere ladje naj bi pri odstopanju šlo, zato gre pri vseh teh informacijah le za ugibanje, kar pa za EESO ni primeren način. Četudi naj bi glede na okvirne ocene šlo za 23 ladij in od 300 do 400 domačih mornarjev, pa največja nevarnost ni izpis ladij iz državnega registra. Iznajdljivi podjetniki oz. lastniki ladij bodo namreč poskušali prevažati druge naftne proizvode, ki imajo na trgu enako dobre možnosti.

| 3.5 | Področje uporabe tega predloga temelji na obstoječih uredbah za tankerje z nosilnostjo nad 5 000 ton. Vendar bi bilo treba razmisliti o posebni uredbi za tankerje z nosilnostjo do 5 000 ton. |
| --- | --- |

3.5

Področje uporabe tega predloga temelji na obstoječih uredbah za tankerje z nosilnostjo nad 5 000 ton. Vendar bi bilo treba razmisliti o posebni uredbi za tankerje z nosilnostjo do 5 000 ton.

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO tudi meni, da je treba v predlaganem novem odstavku 3a k členu 1 jasno določiti oziroma opredeliti pojem „heavy grade oil

  products

  “ (slovensko: težke frakcije nafte). |
| --- | --- |

4.1

EESO tudi meni, da je treba v predlaganem novem odstavku 3a k členu 1 jasno določiti oziroma opredeliti pojem „heavy grade oil

  products

  “ (slovensko: težke frakcije nafte).

| 4.2 | Člena 4(4) in (5) spremenjene Uredbe (ES) št. 417/2002 se sklicujeta na člen 4(3) te uredbe. Komisija predlaga, da se v obravnavani uredbi členu 4 doda odstavek 3a, s čimer zgoraj omenjeno sklicevanje ne bo več veljavno, kar pa nikakor ni cilj predloga uredbe. |
| --- | --- |

4.2

Člena 4(4) in (5) spremenjene Uredbe (ES) št. 417/2002 se sklicujeta na člen 4(3) te uredbe. Komisija predlaga, da se v obravnavani uredbi členu 4 doda odstavek 3a, s čimer zgoraj omenjeno sklicevanje ne bo več veljavno, kar pa nikakor ni cilj predloga uredbe.

V Bruslju, 4. septembra 2006

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  UL C 221, 7. 8. 2001, str. 54.

1

(2)  SOLAS: Mednarodna konvencija o varstvu človeškega življenja na morju.

2

(3)  Dokument IMO MEPC 49/16/1.

3

---