# Euroopan unionin C 290/2006

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 290 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 49. vuosikerta29. marraskuuta 2006 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 290

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

49. vuosikerta29. marraskuuta 2006

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Tiedonantoja |
| | Komissio |
| 2006/C 290/1 | Euron kurssi | 1 |
| 2006/C 290/2 | Ilmoitusmenettely — tekniset määräykset (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 290/3 | Valtiontuki — Italia — Valtiontuki C 42/2006 (ex NN 52/2006) — Poste Italiane — BancoPosta korvaus valtionkassaan talletettavista käyttötilivaroista — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  ) | 8 |
| 2006/C 290/4 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen | 20 |
| 2006/C 290/5 | Tiivistelmä valtiontuista, joita jäsenvaltio on ilmoittanut myöntävänsä EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen 23 päivänä joulukuuta 2003 annetun asetuksen (EY) N:o 1/2004 mukaisesti (
  1
  ) | 23 |
| 2006/C 290/6 | Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 nojalla myönnetystä valtiontuesta (
  1
  ) | 26 |
| 2006/C 290/7 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4376 — Dresdner Bank/Gazprombank/JV) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 27 |
| 2006/C 290/8 | Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta työllisyystukeen 12 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2204/2002 nojalla myönnetystä valtiontuesta (
  1
  ) | 28 |
| 2006/C 290/9 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4474 — BC Partners/Techem) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 31 |
| 2006/C 290/0 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4398 — Veolia Cargo/RAIL LINK/JV) (
  1
  ) | 32 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Tiedonantoja

Komissio

2006/C 290/1

Euron kurssi

1

2006/C 290/2

Ilmoitusmenettely — tekniset määräykset (
  1
  )

1

2

2006/C 290/3

Valtiontuki — Italia — Valtiontuki C 42/2006 (ex NN 52/2006) — Poste Italiane — BancoPosta korvaus valtionkassaan talletettavista käyttötilivaroista — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  )

1

8

2006/C 290/4

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

20

2006/C 290/5

Tiivistelmä valtiontuista, joita jäsenvaltio on ilmoittanut myöntävänsä EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen 23 päivänä joulukuuta 2003 annetun asetuksen (EY) N:o 1/2004 mukaisesti (
  1
  )

1

23

2006/C 290/6

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 nojalla myönnetystä valtiontuesta (
  1
  )

1

26

2006/C 290/7

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4376 — Dresdner Bank/Gazprombank/JV) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

27

2006/C 290/8

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta työllisyystukeen 12 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2204/2002 nojalla myönnetystä valtiontuesta (
  1
  )

1

28

2006/C 290/9

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4474 — BC Partners/Techem) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

31

2006/C 290/0

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4398 — Veolia Cargo/RAIL LINK/JV) (
  1
  )

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Tiedonantoja

Komissio

| 29.11.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 290/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 290/1

---

Euron kurssi (1)

28. marraskuuta 2006

(2006/C 290/01)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3147 |
| JPY | Japanin jeniä | 152,99 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4545 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,67625 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,0683 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,5866 |
| ISK | Islannin kruunua | 91,71 |
| NOK | Norjan kruunua | 8,2810 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CYP | Kyproksen puntaa | 0,5780 |
| CZK | Tšekin korunaa | 28,060 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 258,59 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6978 |
| MTL | Maltan liiraa | 0,4293 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,8368 |
| RON | Romanian leuta | 3,4695 |
| SIT | Slovenian tolaria | 239,67 |
| SKK | Slovakian korunaa | 35,641 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,9470 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6861 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4863 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,2217 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,9525 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,0385 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 223,79 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 9,4510 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 10,3072 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,3435 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 12 076,18 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,7855 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 65,623 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 34,6370 |
| THB | Thaimaan bahtia | 47,772 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3147

JPY

Japanin jeniä

152,99

DKK

Tanskan kruunua

7,4545

GBP

Englannin puntaa

0,67625

SEK

Ruotsin kruunua

9,0683

CHF

Sveitsin frangia

1,5866

ISK

Islannin kruunua

91,71

NOK

Norjan kruunua

8,2810

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CYP

Kyproksen puntaa

0,5780

CZK

Tšekin korunaa

28,060

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

258,59

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6978

MTL

Maltan liiraa

0,4293

PLN

Puolan zlotya

3,8368

RON

Romanian leuta

3,4695

SIT

Slovenian tolaria

239,67

SKK

Slovakian korunaa

35,641

TRY

Turkin liiraa

1,9470

AUD

Australian dollaria

1,6861

CAD

Kanadan dollaria

1,4863

HKD

Hongkongin dollaria

10,2217

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,9525

SGD

Singaporin dollaria

2,0385

KRW

Etelä-Korean wonia

1 223,79

ZAR

Etelä-Afrikan randia

9,4510

CNY

Kiinan juan renminbiä

10,3072

HRK

Kroatian kunaa

7,3435

IDR

Indonesian rupiaa

12 076,18

MYR

Malesian ringgitiä

4,7855

PHP

Filippiinien pesoa

65,623

RUB

Venäjän ruplaa

34,6370

THB

Thaimaan bahtia

47,772

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 29.11.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 290/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 290/2

---

Ilmoitusmenettely — tekniset määräykset

(2006/C 290/02)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/34/EY, annettu 22 päivänä kesäkuuta 1998, teknisiä standardeja ja määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä (EYVL L 204, 21.7.1998, s. 37; EYVL L 217, 5.8.1998, s. 20).

Ilmoitukset komission saamista teknisiä määräyksiä koskevista ehdotuksista

| Viite (1) | Asiakirja | Kolmen kuukauden odotusaika päättyy (2) |
| --- | --- | --- |
| 2006/0568/P | Luonnos asetukseksi radioasemien synnyttämien sähkömagneettisten kenttien voimakkuustasojen valvontaa ja mittaamista koskevista menettelyistä | 26.1.2007 |
| 2006/0569/D | Luonnos laiksi biopolttoainekiintiön voimaan saattamisesta liittovaltion immissiosuojalakia muuttamalla sekä energia- ja sähköverosäädösten muuttamisesta (laki biopolttoainekiintiöistä — BioKraftQuG) | (4) |
| 2006/0570/E | Taajuusmodulaatiota käyttävien taajuuskaistalla 87,5-108 MHz toimivien radiolähettimien radiorajapinta IR-68 | 29.1.2007 |
| 2006/0571/E | Luonnos määräykseksi henkilö- ja tavarakuljetusajoneuvoihin asennettuja palosammuttimia koskevien vaatimusten määrittämisestä 27 päivänä heinäkuuta 1999 annetun määräyksen muuttamisesta osittain | 29.1.2007 |
| 2006/0572/E | Maanpäällisiä digitaalisia radiolähettimiä (T-DAB) koskeva radiorajapinta IR-69 | 29.1.2007 |
| 2006/0573/E | Analogisten televisiolähettimien radiorajapinta IR-70 | 29.1.2007 |
| 2006/0574/E | Luonnos kuninkaan asetukseksi alle 24 metrin pituisia kalastusaluksia koskevien turvallisuusvaatimusten ja meren pilaantumisen ehkäisyä koskevien vaatimusten määrittämisestä | 29.1.2007 |
| 2006/0575/E | Maanpäällisten digitaalisten UHF-televisiolähettimien (TDT) radiorajapinta IR-71 | 29.1.2007 |
| 2006/0576/E | Luonnos kuninkaan asetukseksi syötäväksi tarkoitettuja kasviöljyjä koskevien teknisten terveysmääräysten hyväksymisestä 25 päivänä tammikuuta 1983 annetun kuninkaan asetuksen 308/1983 muuttamisesta jalostetun auringonkukkaöljyn fysikaalis-kemiallisten ominaisuuksien osalta | 29.1.2007 |
| 2006/0577/E | 2,4 GHz:n taajuuskaistalla toimivien etätunnistuslaitteiden (RFID) radiorajapinta IR-95 | 29.1.2007 |
| 2006/0578/CZ | Määräys, annettu......2006, eräiden muiden kivennäisöljyjen merkitsemistä koskevien yksityiskohtien vahvistamisesta | 29.1.2007 |
| 2006/0579/PL | Luonnos maatalous- ja maaseudun kehittämisministerin määräykseksi uusien karjankasvatustekniikoiden käyttöönottoa Puolan tasavallan alueella koskevien lupien myöntämisen edellytyksistä, menettelyistä ja menetelmistä | 29.1.2007 |

Viite (1)

Asiakirja

Kolmen kuukauden odotusaika päättyy (2)

2006/0568/P

Luonnos asetukseksi radioasemien synnyttämien sähkömagneettisten kenttien voimakkuustasojen valvontaa ja mittaamista koskevista menettelyistä

26.1.2007

2006/0569/D

Luonnos laiksi biopolttoainekiintiön voimaan saattamisesta liittovaltion immissiosuojalakia muuttamalla sekä energia- ja sähköverosäädösten muuttamisesta (laki biopolttoainekiintiöistä — BioKraftQuG)

(4)

2006/0570/E

Taajuusmodulaatiota käyttävien taajuuskaistalla 87,5-108 MHz toimivien radiolähettimien radiorajapinta IR-68

29.1.2007

2006/0571/E

Luonnos määräykseksi henkilö- ja tavarakuljetusajoneuvoihin asennettuja palosammuttimia koskevien vaatimusten määrittämisestä 27 päivänä heinäkuuta 1999 annetun määräyksen muuttamisesta osittain

29.1.2007

2006/0572/E

Maanpäällisiä digitaalisia radiolähettimiä (T-DAB) koskeva radiorajapinta IR-69

29.1.2007

2006/0573/E

Analogisten televisiolähettimien radiorajapinta IR-70

29.1.2007

2006/0574/E

Luonnos kuninkaan asetukseksi alle 24 metrin pituisia kalastusaluksia koskevien turvallisuusvaatimusten ja meren pilaantumisen ehkäisyä koskevien vaatimusten määrittämisestä

29.1.2007

2006/0575/E

Maanpäällisten digitaalisten UHF-televisiolähettimien (TDT) radiorajapinta IR-71

29.1.2007

2006/0576/E

Luonnos kuninkaan asetukseksi syötäväksi tarkoitettuja kasviöljyjä koskevien teknisten terveysmääräysten hyväksymisestä 25 päivänä tammikuuta 1983 annetun kuninkaan asetuksen 308/1983 muuttamisesta jalostetun auringonkukkaöljyn fysikaalis-kemiallisten ominaisuuksien osalta

29.1.2007

2006/0577/E

2,4 GHz:n taajuuskaistalla toimivien etätunnistuslaitteiden (RFID) radiorajapinta IR-95

29.1.2007

2006/0578/CZ

Määräys, annettu......2006, eräiden muiden kivennäisöljyjen merkitsemistä koskevien yksityiskohtien vahvistamisesta

29.1.2007

2006/0579/PL

Luonnos maatalous- ja maaseudun kehittämisministerin määräykseksi uusien karjankasvatustekniikoiden käyttöönottoa Puolan tasavallan alueella koskevien lupien myöntämisen edellytyksistä, menettelyistä ja menetelmistä

29.1.2007

Komissio kiinnittää huomiota yhteisöjen tuomioistuimen asiassa CIA Security (C-194/94 — Kok. 1996, s. I-2201) 30.4.1996 antamaan tuomioon, jonka mukaan tuomioistuin on päättänyt, että direktiivin 98/34/EY (entinen 89/189/ETY) 8 ja 9 artiklaa on tulkittava siten, että yksityishenkilöt voivat vedota niihin kansallisissa tuomioistuimissa, jonka on kieltäydyttävä soveltamasta sellaista kansallista teknistä määräystä, josta ei ole ilmoitettu komissiolle mainitun direktiivin mukaisesti.

Tuomio vahvistaa komission 1 päivänä lokakuuta 1986 antaman tiedonannon (EYVL C 245, 1.10.1986, s. 4).

Lisätietoja ilmoitusmenettelystä saa osoitteesta:

Euroopan komissio

| Yritys- ja teollisuustoiminta pääosasto, yksikkö C3 |
| --- |
| B-1049 Bruxelles |
| sähköposti: dir83-189-central@ec.europa.eu |
| Tutustukaa myös Internet-sivustoomme osoitteessa: http://ec.europa.eu/enterprise/tris/ |

Yritys- ja teollisuustoiminta pääosasto, yksikkö C3

B-1049 Bruxelles

sähköposti: dir83-189-central@ec.europa.eu

Tutustukaa myös Internet-sivustoomme osoitteessa: http://ec.europa.eu/enterprise/tris/

Ilmoitusvelvollisuuden laiminlyömisestä seuraa, ettei kyseisiä teknisiä määräyksiä voida soveltaa, eikä niitä voida panna täytäntöön yksityishenkilöiden osalta.

Lisätietoja ilmoituksista antavat seuraavat kansalliset viranomaiset:

LUETTELO DIREKTIIVIN 98/34/EY HALLINNASTA VASTAAVISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA

BELGIA

| BELNotif |
| --- |
| Qualité et Sécurité |
| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie |
| NG III — 4ème étage |
| boulevard du Roi Albert II/16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Ms Pascaline Descamps |
| P. (32-2) 277 80 03 |
| F. (32-2) 277 54 01 |
| Sähköposti: pascaline.descamps@mineco.fgov.be |
| paolo.caruso@mineco.fgov.be |
| Yleinen sähköposti: belnotif@mineco.fgov.be |
| WWW-sivusto: http://www.mineco.fgov.be |

BELNotif

Qualité et Sécurité

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie

NG III — 4ème étage

boulevard du Roi Albert II/16

B-1000 Bruxelles

Ms Pascaline Descamps

P. (32-2) 277 80 03

F. (32-2) 277 54 01

Sähköposti: pascaline.descamps@mineco.fgov.be

paolo.caruso@mineco.fgov.be

Yleinen sähköposti: belnotif@mineco.fgov.be

WWW-sivusto: http://www.mineco.fgov.be

TŠEKKI

| Czech Office for Standards, Metrology and Testing |
| --- |
| Gorazdova 24 |
| P.O. BOX 49 |
| CZ-128 01 Praha 2 |
| Mr Miroslav Chloupek |
| Director of International Relations Department |
| P. (420) 224 90 71 23 |
| F. (420) 224 91 49 90 |
| Sähköposti: chloupek@unmz.cz |
| Ms Lucie Růžičková |
| P. (420) 224 90 71 39 |
| F. (420) 224 90 71 22 |
| Sähköposti: ruzickova@unmz.cz |
| Yleinen sähköposti: eu9834@unmz.cz |
| WWW-sivusto: http://www.unmz.cz |

Czech Office for Standards, Metrology and Testing

Gorazdova 24

P.O. BOX 49

CZ-128 01 Praha 2

Mr Miroslav Chloupek

Director of International Relations Department

P. (420) 224 90 71 23

F. (420) 224 91 49 90

Sähköposti: chloupek@unmz.cz

Ms Lucie Růžičková

P. (420) 224 90 71 39

F. (420) 224 90 71 22

Sähköposti: ruzickova@unmz.cz

Yleinen sähköposti: eu9834@unmz.cz

WWW-sivusto: http://www.unmz.cz

TANSKA

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| (National Agency for Enterprise and Construction) |
| Dahlerups Pakhus |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø (tai DK-2100 Copenhagen OE) |
| Mr Bjarne Bang Christensen |
| Legal adviser |
| P. (45) 35 46 63 66 (suora) |
| Sähköposti: bbc@ebst.dk |
| Ms Birgit Jensen |
| Principal Executive Officer |
| P. (45) 35 46 62 87 (suora) |
| F. (45) 35 46 62 03 |
| Sähköposti: bij@ebst.dk |
| Yhteinen postilaatikko ilmoituksille — noti@ebst.dk |
| WWW-sivusto: http://www.ebst.dk/Notifikationer |
| Ms Pernille Hjort Engstrøm |
| Head of Section |
| Puh.: (45) 35 46 63 35 (suora) |
| Sähköposti: phe@ebst.dk |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

(National Agency for Enterprise and Construction)

Dahlerups Pakhus

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø (tai DK-2100 Copenhagen OE)

Mr Bjarne Bang Christensen

Legal adviser

P. (45) 35 46 63 66 (suora)

Sähköposti: bbc@ebst.dk

Ms Birgit Jensen

Principal Executive Officer

P. (45) 35 46 62 87 (suora)

F. (45) 35 46 62 03

Sähköposti: bij@ebst.dk

Yhteinen postilaatikko ilmoituksille — noti@ebst.dk

WWW-sivusto: http://www.ebst.dk/Notifikationer

Ms Pernille Hjort Engstrøm

Head of Section

Puh.: (45) 35 46 63 35 (suora)

Sähköposti: phe@ebst.dk

SAKSA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| --- |
| Referat EA3 |
| Scharnhorststr. 34 — 37 |
| D-10115 Berlin |
| Ms Christina Jäckel |
| P. (49-30) 20 14 63 53 |
| Fax.: (49-30) 20 14 53 79 |
| Sähköposti: infonorm@bmwa.bund.de |
| WWW-sivusto: http://www.bmwa.bund.de |

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Referat EA3

Scharnhorststr. 34 — 37

D-10115 Berlin

Ms Christina Jäckel

P. (49-30) 20 14 63 53

Fax.: (49-30) 20 14 53 79

Sähköposti: infonorm@bmwa.bund.de

WWW-sivusto: http://www.bmwa.bund.de

VIRO

| Ministry of Economic Affairs and Communications |
| --- |
| Harju str. 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Mr Karl Stern |
| Executive Officer of Trade Policy Division |
| EU and International Co-operation Department |
| P. (372-6) 25 64 05 |
| F. (372-6) 31 30 29 |
| Sähköposti: karl.stern@mkm.ee |
| Yleinen sähköposti: el.teavitamine@mkm.ee |
| WWW-sivusto: http://www.mkm.ee |

Ministry of Economic Affairs and Communications

Harju str. 11

EE-15072 Tallinn

Mr Karl Stern

Executive Officer of Trade Policy Division

EU and International Co-operation Department

P. (372-6) 25 64 05

F. (372-6) 31 30 29

Sähköposti: karl.stern@mkm.ee

Yleinen sähköposti: el.teavitamine@mkm.ee

WWW-sivusto: http://www.mkm.ee

KREIKKA

| Ministry of Development |
| --- |
| General Secretariat of Industry |
| Mesogeion 119 |
| GR-101 92 ATHENS |
| P. (30-210) 696 98 63 |
| F. (30-210) 696 91 06 |

Ministry of Development

General Secretariat of Industry

Mesogeion 119

GR-101 92 ATHENS

P. (30-210) 696 98 63

F. (30-210) 696 91 06

| ELOT |
| --- |
| Acharnon 313 |
| GR-111 45 ATHENS |
| Ms Evangelia Alexandri |
| P. (30-210) 212 03 01 |
| F. (30-210) 228 62 19 |
| Sähköposti: alex@elot.gr |
| Yleinen sähköposti: 83189in@elot.gr |
| WWW-sivusto: http://www.elot.gr |

ELOT

Acharnon 313

GR-111 45 ATHENS

Ms Evangelia Alexandri

P. (30-210) 212 03 01

F. (30-210) 228 62 19

Sähköposti: alex@elot.gr

Yleinen sähköposti: 83189in@elot.gr

WWW-sivusto: http://www.elot.gr

ESPANJA

| S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente |
| --- |
| D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC |
| Secretaría de Estado para la Unión Europea |
| Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación |
| Torres ”Ágora” |
| C/ Serrano Galvache, 26-4a |
| E-20033 Madrid |
| Mr Angel Silván Torregrosa |
| P. (34-91) 379 83 32 |
| Ms Esther Pérez Peláez |
| Tekninen neuvonantaja |
| Sähköposti: esther.perez@ue.mae.es |
| P. (34-91) 379 84 64 |
| F. (34-91) 379 84 01 |
| Yleinen sähköposti: d83-189@ue.mae.es |

S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente

D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC

Secretaría de Estado para la Unión Europea

Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación

Torres ”Ágora”

C/ Serrano Galvache, 26-4a

E-20033 Madrid

Mr Angel Silván Torregrosa

P. (34-91) 379 83 32

Ms Esther Pérez Peláez

Tekninen neuvonantaja

Sähköposti: esther.perez@ue.mae.es

P. (34-91) 379 84 64

F. (34-91) 379 84 01

Yleinen sähköposti: d83-189@ue.mae.es

RANSKA

| Délégation interministérielle aux normes |
| --- |
| Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP) |
| Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC) |
| Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI) |
| DiGITIP 5 |
| 12, rue Villiot |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Ms Suzanne Piau |
| P. (33-1) 53 44 97 04 |
| F. (33-1) 53 44 98 88 |
| Sähköposti: suzanne.piau@industrie.gouv.fr |
| Ms Françoise Ouvrard |
| P. (33-1) 53 44 97 05 |
| F. (33-1) 53 44 98 88 |
| Sähköposti: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr |
| Yleinen sähköposti: d9834.france@industrie.gouv.fr |

Délégation interministérielle aux normes

Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP)

Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC)

Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI)

DiGITIP 5

12, rue Villiot

F-75572 Paris Cedex 12

Ms Suzanne Piau

P. (33-1) 53 44 97 04

F. (33-1) 53 44 98 88

Sähköposti: suzanne.piau@industrie.gouv.fr

Ms Françoise Ouvrard

P. (33-1) 53 44 97 05

F. (33-1) 53 44 98 88

Sähköposti: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr

Yleinen sähköposti: d9834.france@industrie.gouv.fr

IRLANTI

| NSAI |
| --- |
| Glasnevin |
| Dublin 9 |
| Ireland |
| Mr Tony Losty |
| P. (353-1) 807 38 80 |
| F. (353-1) 807 38 38 |
| Sähköposti: tony.losty@nsai.ie |
| WWW-sivusto: http://www.nsai.ie/ |

NSAI

Glasnevin

Dublin 9

Ireland

Mr Tony Losty

P. (353-1) 807 38 80

F. (353-1) 807 38 38

Sähköposti: tony.losty@nsai.ie

WWW-sivusto: http://www.nsai.ie/

ITALIA

| Ministero dello sviluppo economico |
| --- |
| Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività |
| Ispettorato tecnico dell'industria — Ufficio F1 |
| Via Molise 2 |
| I-00187 Roma |
| Mr Vincenzo Correggia |
| P. (39-6) 47 05 22 05 |
| F. (39-6) 47 88 78 05 |
| Sähköposti: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it |
| Mr Enrico Castiglioni |
| P. (39-6) 47 05 26 69 |
| F. (39-6) 47 88 78 05 |
| Sähköposti: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it |
| Yleinen sähköposti: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it |
| WWW-sivusto: http://www.attivitaproduttive.gov.it |

Ministero dello sviluppo economico

Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività

Ispettorato tecnico dell'industria — Ufficio F1

Via Molise 2

I-00187 Roma

Mr Vincenzo Correggia

P. (39-6) 47 05 22 05

F. (39-6) 47 88 78 05

Sähköposti: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it

Mr Enrico Castiglioni

P. (39-6) 47 05 26 69

F. (39-6) 47 88 78 05

Sähköposti: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it

Yleinen sähköposti: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it

WWW-sivusto: http://www.attivitaproduttive.gov.it

KYPROS

| Cyprus Organization for the Promotion of Quality |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 13-15, A. Araouzou street |
| CY-1421 Nicosia |
| P. (357) 22 40 93 10 |
| F. (357) 22 75 41 03 |
| Mr Antonis Ioannou |
| P. (357) 22 40 94 09 |
| F. (357) 22 75 41 03 |
| Sähköposti: aioannou@cys.mcit.gov.cy |
| Yleinen sähköposti: dir9834@cys.mcit.gov.cy |
| WWW-sivusto: http://www.cys.mcit.gov.cy |

Cyprus Organization for the Promotion of Quality

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

13-15, A. Araouzou street

CY-1421 Nicosia

P. (357) 22 40 93 10

F. (357) 22 75 41 03

Mr Antonis Ioannou

P. (357) 22 40 94 09

F. (357) 22 75 41 03

Sähköposti: aioannou@cys.mcit.gov.cy

Yleinen sähköposti: dir9834@cys.mcit.gov.cy

WWW-sivusto: http://www.cys.mcit.gov.cy

LATVIA

| Ministry of Economics of Republic of Latvia |
| --- |
| Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| SOLVIT Coordination Centre |
| 55, Brīvības Street |
| LV-1519 Riga |
| Reinis Berzins |
| Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| P. (371) 701 32 30 |
| F. (371) 728 08 82 |
| Zanda Liekna |
| Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination |
| P. (371) 701 32 36 |
| P. (371) 701 30 67 |
| F. (371) 728 08 82 |
| Sähköposti: zanda.liekna@em.gov.lv |
| Yleinen sähköposti: notification@em.gov.lv |

Ministry of Economics of Republic of Latvia

Trade Normative and SOLVIT Notification Division

SOLVIT Coordination Centre

55, Brīvības Street

LV-1519 Riga

Reinis Berzins

Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division

P. (371) 701 32 30

F. (371) 728 08 82

Zanda Liekna

Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination

P. (371) 701 32 36

P. (371) 701 30 67

F. (371) 728 08 82

Sähköposti: zanda.liekna@em.gov.lv

Yleinen sähköposti: notification@em.gov.lv

LIETTUA

| Lithuanian Standards Board |
| --- |
| T. Kosciuskos g. 30 |
| LT-01100 Vilnius |
| Ms Daiva Lesickiene |
| P. (370-5) 270 93 47 |
| F. (370-5) 270 93 67 |
| Sähköposti: dir9834@lsd.lt |
| WWW-sivusto: http://www.lsd.lt |

Lithuanian Standards Board

T. Kosciuskos g. 30

LT-01100 Vilnius

Ms Daiva Lesickiene

P. (370-5) 270 93 47

F. (370-5) 270 93 67

Sähköposti: dir9834@lsd.lt

WWW-sivusto: http://www.lsd.lt

LUXEMBURG

| SEE — Service de l'Energie de l'Etat |
| --- |
| 34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10 |
| L-2010 Luxembourg |
| Mr J.P. Hoffmann |
| P. (352) 46 97 46 1 |
| F. (352) 22 25 24 |
| Sähköposti: see.direction@eg.etat.lu |
| WWW-sivusto: http://www.see.lu |

SEE — Service de l'Energie de l'Etat

34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10

L-2010 Luxembourg

Mr J.P. Hoffmann

P. (352) 46 97 46 1

F. (352) 22 25 24

Sähköposti: see.direction@eg.etat.lu

WWW-sivusto: http://www.see.lu

UNKARI

| Hungarian Notification Centre — |
| --- |
| Ministry of Economy and Transport |
| Industrial Department |
| Budapest |
| Honvéd u. 13-15. |
| H-1880 |
| Mr Zsolt Fazekas |
| Leading Councillor |
| Sähköposti: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu |
| P. (36-1) 374 2873 |
| F. (36-1) 473 1622 |
| Sähköposti: notification@gkm.gov.hu |
| WWW-sivusto: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm |

Hungarian Notification Centre —

Ministry of Economy and Transport

Industrial Department

Budapest

Honvéd u. 13-15.

H-1880

Mr Zsolt Fazekas

Leading Councillor

Sähköposti: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu

P. (36-1) 374 2873

F. (36-1) 473 1622

Sähköposti: notification@gkm.gov.hu

WWW-sivusto: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm

MALTA

| Malta Standards Authority |
| --- |
| Level 2 |
| Evans Building |
| Merchants Street |
| VLT 03 |
| MT-Valletta |
| P. (356) 21 24 24 20 |
| P. (356) 21 24 32 82 |
| F. (356) 21 24 24 06 |
| Ms Lorna Cachia |
| Sähköposti: lorna.cachia@msa.org.mt |
| Yleinen sähköposti: notification@msa.org.mt |
| WWW-sivusto: http://www.msa.org.mt |

Malta Standards Authority

Level 2

Evans Building

Merchants Street

VLT 03

MT-Valletta

P. (356) 21 24 24 20

P. (356) 21 24 32 82

F. (356) 21 24 24 06

Ms Lorna Cachia

Sähköposti: lorna.cachia@msa.org.mt

Yleinen sähköposti: notification@msa.org.mt

WWW-sivusto: http://www.msa.org.mt

ALANKOMAAT

| Ministerie van Financiën |
| --- |
| Belastingsdienst/Douane Noord |
| Team bijzondere klantbehandeling |
| Centrale Dienst voor In-en uitvoer |
| Engelse Kamp 2 |
| Postbus 30003 |
| 9700 RD Groningen |
| Nederland |
| Mr Ebel van der Heide |
| P. (31) 505 23 21 34 |
| Ms Hennie Boekema |
| P. (31) 505 23 21 35 |
| Ms Tineke Elzer |
| P. (31) 505 23 21 33 |
| F. (31) 505 23 21 59 |
| Yleinen sähköposti: |
| Enquiry.Point@tiscali-business.nl |
| Enquiry.Point2@tiscali-business.nl |

Ministerie van Financiën

Belastingsdienst/Douane Noord

Team bijzondere klantbehandeling

Centrale Dienst voor In-en uitvoer

Engelse Kamp 2

Postbus 30003

9700 RD Groningen

Nederland

Mr Ebel van der Heide

P. (31) 505 23 21 34

Ms Hennie Boekema

P. (31) 505 23 21 35

Ms Tineke Elzer

P. (31) 505 23 21 33

F. (31) 505 23 21 59

Yleinen sähköposti:

Enquiry.Point@tiscali-business.nl

Enquiry.Point2@tiscali-business.nl

ITÄVALTA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/1 |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Ms Brigitte Wikgolm |
| P. (43-1) 711 00 58 96 |
| F. (43-1) 715 96 51 tai (43-1) 712 06 80 |
| Sähköposti: not9834@bmwa.gv.at |
| WWW-sivusto: http://www.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/1

Stubenring 1

A-1010 Wien

Ms Brigitte Wikgolm

P. (43-1) 711 00 58 96

F. (43-1) 715 96 51 tai (43-1) 712 06 80

Sähköposti: not9834@bmwa.gv.at

WWW-sivusto: http://www.bmwa.gv.at

PUOLA

| Ministry of Economy |
| --- |
| Department for Economic Regulations |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-570 Warszawa |
| Ms Barbara H. Kozłowska |
| P. (48-22) 693 54 07 |
| F. (48-22) 693 40 25 |
| Sähköposti: barbara.kozlowska@mg.gov.pl |
| Ms Agata Gągor |
| P. (48-22) 693 56 90 |
| Yleinen sähköposti: notyfikacja@mg.gov.pl |

Ministry of Economy

Department for Economic Regulations

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-570 Warszawa

Ms Barbara H. Kozłowska

P. (48-22) 693 54 07

F. (48-22) 693 40 25

Sähköposti: barbara.kozlowska@mg.gov.pl

Ms Agata Gągor

P. (48-22) 693 56 90

Yleinen sähköposti: notyfikacja@mg.gov.pl

PORTUGALI

| Instituto Portugês da Qualidade |
| --- |
| Rua Antonio Gião, 2 |
| P-2829-513 Caparica |
| Ms Cândida Pires |
| P. (351-21) 294 82 36 tai 81 00 |
| F. (351-21) 294 82 23 |
| Sähköposti: c.pires@mail.ipq.pt |
| Yleinen sähköposti: not9834@mail.ipq.pt |
| WWW-sivusto: http://www.ipq.pt |

Instituto Portugês da Qualidade

Rua Antonio Gião, 2

P-2829-513 Caparica

Ms Cândida Pires

P. (351-21) 294 82 36 tai 81 00

F. (351-21) 294 82 23

Sähköposti: c.pires@mail.ipq.pt

Yleinen sähköposti: not9834@mail.ipq.pt

WWW-sivusto: http://www.ipq.pt

SLOVENIA

| SIST — Slovenian Institute for Standardization |
| --- |
| Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point |
| Šmartinska 140 |
| SLO-1000 Ljubljana |
| Ms Vesna Stražišar |
| P. (386-1) 478 30 41 |
| F. (386-1) 478 30 98 |
| Sähköposti: contact@sist.si |

SIST — Slovenian Institute for Standardization

Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point

Šmartinska 140

SLO-1000 Ljubljana

Ms Vesna Stražišar

P. (386-1) 478 30 41

F. (386-1) 478 30 98

Sähköposti: contact@sist.si

SLOVAKIA

| Ms Kvetoslava Steinlova |
| --- |
| Director of the Department of European Integration, |
| Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic |
| Stefanovicova 3 |
| SK-814 39 Bratislava |
| P. (421-2) 52 49 35 21 |
| F. (421-2) 52 49 10 50 |
| Sähköposti: steinlova@normoff.gov.sk |

Ms Kvetoslava Steinlova

Director of the Department of European Integration,

Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic

Stefanovicova 3

SK-814 39 Bratislava

P. (421-2) 52 49 35 21

F. (421-2) 52 49 10 50

Sähköposti: steinlova@normoff.gov.sk

SUOMI

| Kauppa- ja teollisuusministeriö |
| --- |
| Käyntiosoite: |
| Aleksanterinkatu 4 |
| FIN-00170 Helsinki |
| ja |
| Ratakatu 3 |
| FIN-00120 Helsinki |
| Postiosoite: |
| PL 32 |
| FIN-00023 Valtioneuvosto |
| Ms Leila Orava |
| P. (358-9) 1606 46 86 |
| F. (358-9) 1606 46 22 |
| Sähköposti: leila.orava@ktm.fi |
| Ms Katri Amper |
| P. (358-9) 1606 46 48 |
| Yleinen sähköposti: maaraykset.tekniset@ktm.fi |
| WWW-sivusto: http://www.ktm.fi |

Kauppa- ja teollisuusministeriö

Käyntiosoite:

Aleksanterinkatu 4

FIN-00170 Helsinki

ja

Ratakatu 3

FIN-00120 Helsinki

Postiosoite:

PL 32

FIN-00023 Valtioneuvosto

Ms Leila Orava

P. (358-9) 1606 46 86

F. (358-9) 1606 46 22

Sähköposti: leila.orava@ktm.fi

Ms Katri Amper

P. (358-9) 1606 46 48

Yleinen sähköposti: maaraykset.tekniset@ktm.fi

WWW-sivusto: http://www.ktm.fi

RUOTSI

| Kommerskollegium |
| --- |
| (National Board of Trade) |
| Box 6803 |
| Drottninggatan 89 |
| S-113 86 Stockholm |
| Ms Kerstin Carlsson |
| P. (46) 86 90 48 82 tai (46) 86 90 48 00 |
| F. (46) 86 90 48 40 tai (46) 8 30 67 59 |
| Sähköposti: kerstin.carlsson@kommers.se |
| Yleinen sähköposti: 9834@kommers.se |
| WWW-sivusto: http://www.kommers.se |

Kommerskollegium

(National Board of Trade)

Box 6803

Drottninggatan 89

S-113 86 Stockholm

Ms Kerstin Carlsson

P. (46) 86 90 48 82 tai (46) 86 90 48 00

F. (46) 86 90 48 40 tai (46) 8 30 67 59

Sähköposti: kerstin.carlsson@kommers.se

Yleinen sähköposti: 9834@kommers.se

WWW-sivusto: http://www.kommers.se

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Standards and Technical Regulations Directorate 2 |
| 151 Buckingham Palace Road |
| London SW1 W 9SS |
| United Kingdom |
| Mr Philip Plumb |
| P. (44) 20 72 15 14 88 |
| F. (44) 20 72 15 13 40 |
| Sähköposti: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk |
| Yleinen sähköposti: 9834@dti.gsi.gov.uk |
| WWW-sivusto: http://www.dti.gov.uk/strd |

Department of Trade and Industry

Standards and Technical Regulations Directorate 2

151 Buckingham Palace Road

London SW1 W 9SS

United Kingdom

Mr Philip Plumb

P. (44) 20 72 15 14 88

F. (44) 20 72 15 13 40

Sähköposti: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk

Yleinen sähköposti: 9834@dti.gsi.gov.uk

WWW-sivusto: http://www.dti.gov.uk/strd

EFTA — ESA

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles |
| Ms Adinda Batsleer |
| P. (32-2) 286 18 61 |
| F. (32-2) 286 18 00 |
| Sähköposti: aba@eftasurv.int |
| Ms Tuija Ristiluoma |
| P. (32-2) 286 18 71 |
| F. (32-2) 286 18 00 |
| Sähköposti: tri@eftasurv.int |
| Yleinen sähköposti: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int |
| WWW-sivusto: http://www.eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles

Ms Adinda Batsleer

P. (32-2) 286 18 61

F. (32-2) 286 18 00

Sähköposti: aba@eftasurv.int

Ms Tuija Ristiluoma

P. (32-2) 286 18 71

F. (32-2) 286 18 00

Sähköposti: tri@eftasurv.int

Yleinen sähköposti: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int

WWW-sivusto: http://www.eftasurv.int

| EFTA |
| --- |
| Goods Unit |
| EFTA Secretariat |
| Rue Joseph II 12-16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Ms Kathleen Byrne |
| P. (32-2) 286 17 49 |
| F. (32-2) 286 17 42 |
| Sähköposti: kathleen.byrne@efta.int |
| Yleinen sähköposti: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int |
| WWW-sivusto: http://www.efta.int |

EFTA

Goods Unit

EFTA Secretariat

Rue Joseph II 12-16

B-1000 Bruxelles

Ms Kathleen Byrne

P. (32-2) 286 17 49

F. (32-2) 286 17 42

Sähköposti: kathleen.byrne@efta.int

Yleinen sähköposti: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int

WWW-sivusto: http://www.efta.int

TURKKI

| Undersecretariat of Foreign Trade |
| --- |
| General Directorate of Standardisation for Foreign Trade |
| Inönü Bulvari no 36 |
| TR-06510 |
| Emek — Ankara |
| Mr Mehmet Comert |
| P. (90) 31 22 12 58 98 |
| F. (90) 31 22 12 87 68 |
| Sähköposti: comertm@dtm.gov.tr |
| WWW-sivusto: http://www.dtm.gov.tr |

Undersecretariat of Foreign Trade

General Directorate of Standardisation for Foreign Trade

Inönü Bulvari no 36

TR-06510

Emek — Ankara

Mr Mehmet Comert

P. (90) 31 22 12 58 98

F. (90) 31 22 12 87 68

Sähköposti: comertm@dtm.gov.tr

WWW-sivusto: http://www.dtm.gov.tr

---

(1)  Vuosi — rekisterinumero — jäsenvaltio.

(2)  Ajanjakso, jonka aikana luonnosta ei voida hyväksyä.

(3)  Odotusaikaa ei sovelleta, sillä komissio on hyväksynyt ilmoituksen antaneen jäsenvaltion esittämät nopeutetun menettelyn perustelut.

(4)  Odotusaikaa ei sovelleta, sillä toimenpide koskee teknisiä eritelmiä tai muita vaatimuksia tai palveluihin sovellettavia säännöksiä, jotka liittyvät verotus- tai rahoitustoimenpiteisiin direktiivin 98/34/EY 1 artiklan 11 kohdan toisen alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaisesti.

(5)  Tiedotusmenettely päättyy.

---

| 29.11.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 290/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 290/8

---

Valtiontuki — Italia

Valtiontuki C 42/2006 (ex NN 52/2006)

Poste Italiane — BancoPosta

korvaus valtionkassaan talletettavista käyttötilivaroista

Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti

(2006/C 290/03)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Komissio on ilmoittanut 26. syyskuuta 2006 päivätyllä, tätä tiivistelmää seuraavilla sivuilla todistusvoimaisella kielellä toistetulla kirjeellä Italialle päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee mainittua toimenpidettä.

Komissio on päättänyt olla vastustamatta eräitä muita tukia/toimenpiteitä, kuten tätä tiivistelmää seuraavassa kirjeessä selostetaan.

Asianomaiset voivat esittää huomautuksensa toimenpiteestä, jota koskevan menettelyn komissio aloittaa, kuukauden kuluessa tämän tiivistelmän ja sitä seuraavan kirjeen julkaisemisesta. Huomautukset on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:

| Euroopan komissio |
| --- |
| Kilpailun pääosasto |
| Linja Valtiontuet II |
| Valtiontukien kirjaamo |
| B-1049 Bryssel |
| Faksi: (32-2)296 12 42 |

Euroopan komissio

Kilpailun pääosasto

Linja Valtiontuet II

Valtiontukien kirjaamo

B-1049 Bryssel

Faksi: (32-2)296 12 42

Huomautukset toimitetaan Italialle. Huomautusten esittäjä voi pyytää kirjallisesti henkilöllisyytensä luottamuksellista käsittelyä. Tämä pyyntö on perusteltava.

TIIVISTELMÄ

| (1) | Associazione Bancaria Italiana (ABI) lähetti 30. joulukuuta 2005 komissiolle tietoja, jotka liittyivät useisiin Poste Italiane SpA:n (jäljempänä ’PI’) pankkitoimintaa hyödyttäviin toimenpiteisiin (1). Pankkitoimintaa harjoittaa PI:hin kiinteästi kuuluva liiketoimintayksikkö BancoPosta. |
| --- | --- |

(1)

Associazione Bancaria Italiana (ABI) lähetti 30. joulukuuta 2005 komissiolle tietoja, jotka liittyivät useisiin Poste Italiane SpA:n (jäljempänä ’PI’) pankkitoimintaa hyödyttäviin toimenpiteisiin (1). Pankkitoimintaa harjoittaa PI:hin kiinteästi kuuluva liiketoimintayksikkö BancoPosta.

| (2) | ABI:n mukaan BancoPostan asiakkaiden käyttötileille kertyneet varat talletettaisiin Italian valtiovarainministeriöön. PI saisi talletuksesta noin 4 prosentin koron, kun taas BancoPosta maksaa käyttötileille noin 1 prosentin korkoa. Talletuskoron/lainakoron (2) välinen erotus olisi suurempi kuin yleensä markkinoilla. Tämän vuoksi kyseessä on valtiontuki. |
| --- | --- |

(2)

ABI:n mukaan BancoPostan asiakkaiden käyttötileille kertyneet varat talletettaisiin Italian valtiovarainministeriöön. PI saisi talletuksesta noin 4 prosentin koron, kun taas BancoPosta maksaa käyttötileille noin 1 prosentin korkoa. Talletuskoron/lainakoron (2) välinen erotus olisi suurempi kuin yleensä markkinoilla. Tämän vuoksi kyseessä on valtiontuki.

1.   ARVIOINTI

| (3) | BancoPostan asiakkaiden käyttötileille kertyneet varat on talletettu valtiovarainministeriöön (valtionkassa) ja Cassa depositi e Prestiti -kassaan (CDP). |
| --- | --- |

(3)

BancoPostan asiakkaiden käyttötileille kertyneet varat on talletettu valtiovarainministeriöön (valtionkassa) ja Cassa depositi e Prestiti -kassaan (CDP).

| (4) | Postin käyttötilipalveluun sovellettiin loppuvuoteen 2004 asti vuonna 1917 säädettyä lakia, jota oli muutettu 22. marraskuuta 1945 annetulla asetuksella nro 822. Laissa säädettiin muun muassa, että PI:n/BancoPostan asiakkaiden käyttötileille kertyneet varat olisi talletettava tilille, jonka korko on yhtä suuri kuin CDP:n rahoitustoiminnastaan saama korko vähennettynä 15:llä prosenttiyksikön sadasosalla. |
| --- | --- |

(4)

Postin käyttötilipalveluun sovellettiin loppuvuoteen 2004 asti vuonna 1917 säädettyä lakia, jota oli muutettu 22. marraskuuta 1945 annetulla asetuksella nro 822. Laissa säädettiin muun muassa, että PI:n/BancoPostan asiakkaiden käyttötileille kertyneet varat olisi talletettava tilille, jonka korko on yhtä suuri kuin CDP:n rahoitustoiminnastaan saama korko vähennettynä 15:llä prosenttiyksikön sadasosalla.

| (5) | Vuodesta 2005 korvausta on säännelty 23. joulukuuta 2006 säädetyllä lailla nro 266. Sen mukaan PI:lle/BancoPostalle maksettavat korot määritellään valtionvarainministeriön ja PI:n/BancoPostan välillä markkinaparametrien mukaisesti. Ministeriön ja PI:n/BancoPostan välinen sopimus tehtiin 23. helmikuuta 2006, ja siinä määriteltiin konkreettiset mekanismit, joilla korkokannat määritettiin vuonna 2005 alkavalle kolmivuotiskaudelle. |
| --- | --- |

(5)

Vuodesta 2005 korvausta on säännelty 23. joulukuuta 2006 säädetyllä lailla nro 266. Sen mukaan PI:lle/BancoPostalle maksettavat korot määritellään valtionvarainministeriön ja PI:n/BancoPostan välillä markkinaparametrien mukaisesti. Ministeriön ja PI:n/BancoPostan välinen sopimus tehtiin 23. helmikuuta 2006, ja siinä määriteltiin konkreettiset mekanismit, joilla korkokannat määritettiin vuonna 2005 alkavalle kolmivuotiskaudelle.

| (6) | Vuoden 2005 korko on noin 3,9 prosenttia. |
| --- | --- |

(6)

Vuoden 2005 korko on noin 3,9 prosenttia.

| (7) | PI:lle/BancoPostalle maksetut korot ovat valtion varoja. PI:lle/BancoPostalle tarjotut lainakorot ovat valikoivia. Lisäksi PI kilpailee sellaisten pankkien ja rahoituslaitosten kanssa, joiden tarjoamat tuotteet voidaan pitkälti korvata PI:n tuotteilla. Jäsenvaltioiden välillä on posti- ja rahoituspalvelualan kauppaa. Lainakorko vahvistaa PI:n asemaa suhteessa muihin posti- ja pankkitoimintaa harjoittaviin yrityksiin, jotka käyvät yhteisön sisäistä kauppaa. Näistä syistä toimenpide on omiaan vaikuttamaan tällaiseen kauppaan ja vääristämään kilpailua. |
| --- | --- |

(7)

PI:lle/BancoPostalle maksetut korot ovat valtion varoja. PI:lle/BancoPostalle tarjotut lainakorot ovat valikoivia. Lisäksi PI kilpailee sellaisten pankkien ja rahoituslaitosten kanssa, joiden tarjoamat tuotteet voidaan pitkälti korvata PI:n tuotteilla. Jäsenvaltioiden välillä on posti- ja rahoituspalvelualan kauppaa. Lainakorko vahvistaa PI:n asemaa suhteessa muihin posti- ja pankkitoimintaa harjoittaviin yrityksiin, jotka käyvät yhteisön sisäistä kauppaa. Näistä syistä toimenpide on omiaan vaikuttamaan tällaiseen kauppaan ja vääristämään kilpailua.

| (8) | Ollakseen valtiontukea toimenpiteestä on oltava sen kohteille etua. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa etua voi koitua ainoastaan lainakoroista. |
| --- | --- |

(8)

Ollakseen valtiontukea toimenpiteestä on oltava sen kohteille etua. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa etua voi koitua ainoastaan lainakoroista.

| (9) | Valtion maksamasta lainakorosta saadaan taloudellista etua, jos sen on korkeampi kuin korko, jota yksityinen luotonottaja olisi markkinaolosuhteissa valmis maksamaan talletetuista varoista PI:lle/BancoPostalle niiden luonteen ja määrän perusteella. |
| --- | --- |

(9)

Valtion maksamasta lainakorosta saadaan taloudellista etua, jos sen on korkeampi kuin korko, jota yksityinen luotonottaja olisi markkinaolosuhteissa valmis maksamaan talletetuista varoista PI:lle/BancoPostalle niiden luonteen ja määrän perusteella.

| (10) | Asian luonteen vuoksi arviointi on suoritettava kahdessa osassa: vuoteen 2004 asti sovellettujen ja vuodesta 2005 lukien sovellettavien toimenpiteiden osalta. |
| --- | --- |

(10)

Asian luonteen vuoksi arviointi on suoritettava kahdessa osassa: vuoteen 2004 asti sovellettujen ja vuodesta 2005 lukien sovellettavien toimenpiteiden osalta.

Vuodesta 2005 alkaen

| (11) | Vuodesta 2005 PI:n/BancoPostan asiakkaiden käyttötileille kertyneet varat on talletettu ainoastaan valtionkassaan. Italian mukaan lainakorko määritellään nykyisin markkinaparametrien mukaisesti 30 vuoden (80 %) ja 10 vuoden (10 %) valtionobligaatioiden sekä 12 kuukauden valtion velkasitoumusten (10 %) painotetun keskimääräisen tuoton perusteella. Laskennassa käytettävien valtionobligaatioiden ja valtion velkasitoumusten korot tarkistetaan kahden viikon välein. Jos korkokäyrässä tapahtuu huomattavia muutoksia (esim. muutos pitkien ja lyhyiden korkojen välisessä suhteessa) PI:n on myös mahdollista tarkistaa laskentakaavaa. |
| --- | --- |

(11)

Vuodesta 2005 PI:n/BancoPostan asiakkaiden käyttötileille kertyneet varat on talletettu ainoastaan valtionkassaan. Italian mukaan lainakorko määritellään nykyisin markkinaparametrien mukaisesti 30 vuoden (80 %) ja 10 vuoden (10 %) valtionobligaatioiden sekä 12 kuukauden valtion velkasitoumusten (10 %) painotetun keskimääräisen tuoton perusteella. Laskennassa käytettävien valtionobligaatioiden ja valtion velkasitoumusten korot tarkistetaan kahden viikon välein. Jos korkokäyrässä tapahtuu huomattavia muutoksia (esim. muutos pitkien ja lyhyiden korkojen välisessä suhteessa) PI:n on myös mahdollista tarkistaa laskentakaavaa.

| (12) | Italian mukaan pitkäaikaisia instrumentteja on perusteltua painottaa enemmän, koska kertyneet varat ovat luonteeltaan lähinnä pitkäaikaisia. Tämän vuoksi Italia katsoo, että PI/BancoPosta ei saa lainakorosta etua. |
| --- | --- |

(12)

Italian mukaan pitkäaikaisia instrumentteja on perusteltua painottaa enemmän, koska kertyneet varat ovat luonteeltaan lähinnä pitkäaikaisia. Tämän vuoksi Italia katsoo, että PI/BancoPosta ei saa lainakorosta etua.

| (13) | Komissio katsoo, että markkinakorko on yleensä määritettävä sen perusteella, kuinka suurta korkoa yksityinen luotonottaja olisi PI:lle valmis maksamaan talletetuista varoista niiden luonteen ja määrän perusteella. |
| --- | --- |

(13)

Komissio katsoo, että markkinakorko on yleensä määritettävä sen perusteella, kuinka suurta korkoa yksityinen luotonottaja olisi PI:lle valmis maksamaan talletetuista varoista niiden luonteen ja määrän perusteella.

| (14) | Tässä vaiheessa on otettava huomioon, että PI:n/BancoPostan talletus valtionkassaan tehdään käyttötilille. Talletukseen liittyvä likviditeettiriski on valtionkassalla, ei PI:llä. Valtionkassan käyttötilin varoja käytetään tavanomaisten määrärahatarpeiden rahoittamiseen. |
| --- | --- |

(14)

Tässä vaiheessa on otettava huomioon, että PI:n/BancoPostan talletus valtionkassaan tehdään käyttötilille. Talletukseen liittyvä likviditeettiriski on valtionkassalla, ei PI:llä. Valtionkassan käyttötilin varoja käytetään tavanomaisten määrärahatarpeiden rahoittamiseen.

| (15) | Ei ole riittävän selvää, käyttäisikö Italia vaihtoehtoisena rahoitusvälineenä juuri valtionobligaatioita, jos sen olisi korvattava PI:ltä/BancoPostalta käyttöönsä saamat varat. Italian mukaan PI:n/BancoPostan asiakkaiden käyttötileille kertyneiden varojen viimeaikainen lisääntyminen vahvistaa sen, että varat ovat valtionkassan kannalta vakaita. CDP:n ja valtionkassan käyttöön annettujen varojen määrä on kuitenkin muuttunut varsin merkittävästi vuosien varrella. |
| --- | --- |

(15)

Ei ole riittävän selvää, käyttäisikö Italia vaihtoehtoisena rahoitusvälineenä juuri valtionobligaatioita, jos sen olisi korvattava PI:ltä/BancoPostalta käyttöönsä saamat varat. Italian mukaan PI:n/BancoPostan asiakkaiden käyttötileille kertyneiden varojen viimeaikainen lisääntyminen vahvistaa sen, että varat ovat valtionkassan kannalta vakaita. CDP:n ja valtionkassan käyttöön annettujen varojen määrä on kuitenkin muuttunut varsin merkittävästi vuosien varrella.

| (16) | Vaikka PI:n/BancoPostan on lain mukaan talletettava asiakkaidensa käyttötileille kertyneet varat valtiolle, markkinalähtöisen vertailukohdan määrittäminen on kuitenkin mahdollista. Komission olisi tässä tilanteessa määritettävä hinta tilin hoitamiselle PI:n/BancoPostan puolesta (tämän pitäisi olla mahdollista tehokkaan analyyttisen kustannuslaskentajärjestelmän avulla) ja lisättävä kohtuullinen marginaali. Tämä summa osoittaisi, mikä on tähän tapaukseen sovellettava ”markkinakorko”. |
| --- | --- |

(16)

Vaikka PI:n/BancoPostan on lain mukaan talletettava asiakkaidensa käyttötileille kertyneet varat valtiolle, markkinalähtöisen vertailukohdan määrittäminen on kuitenkin mahdollista. Komission olisi tässä tilanteessa määritettävä hinta tilin hoitamiselle PI:n/BancoPostan puolesta (tämän pitäisi olla mahdollista tehokkaan analyyttisen kustannuslaskentajärjestelmän avulla) ja lisättävä kohtuullinen marginaali. Tämä summa osoittaisi, mikä on tähän tapaukseen sovellettava ”markkinakorko”.

| (17) | Päätelmänä voidaan todeta, että tapaan, jolla valtionkassan PI:lle/BancoPostalle maksaman koron perustana oleva markkinakorko määritetään, kohdistuu epäilyjä. |
| --- | --- |

(17)

Päätelmänä voidaan todeta, että tapaan, jolla valtionkassan PI:lle/BancoPostalle maksaman koron perustana oleva markkinakorko määritetään, kohdistuu epäilyjä.

| (18) | Jos vuodesta 2005 sovellettuun koronmääräytymisjärjestelmään sisältyy valtiontukea, tuet todennäköisesti






  — | täytyy arvioida uutena tukena; |
| --- | --- | --- |

(18)

Jos vuodesta 2005 sovellettuun koronmääräytymisjärjestelmään sisältyy valtiontukea, tuet todennäköisesti

—

täytyy arvioida uutena tukena;

| — | ovat sääntöjenvastaisia, koska kyseinen laki ja käytäntö on pantu täytäntöön ministeriön asetuksella perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti; |
| --- | --- |

—

ovat sääntöjenvastaisia, koska kyseinen laki ja käytäntö on pantu täytäntöön ministeriön asetuksella perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti;

| — | eivät ole sopusoinnussa EY:n perustamissopimuksen kanssa. |
| --- | --- |

—

eivät ole sopusoinnussa EY:n perustamissopimuksen kanssa.

Ennen vuotta 2005

| (19) | Jos vuoden 2004 loppuun asti sovellettu lainakorkojen määritysmenetelmä on valtiontukea, sitä on pidettävä voimassa olevana tukena. |
| --- | --- |

(19)

Jos vuoden 2004 loppuun asti sovellettu lainakorkojen määritysmenetelmä on valtiontukea, sitä on pidettävä voimassa olevana tukena.

| (20) | Korko, jota valtio maksoi PI:n/BancoPostan asiakkaiden käyttötileiltä siirretyistä varoista, määräytyi vuoden 2004 lopulle pääasiassa vuonna 1917 säädetyn, vuonna 1945 muutetun lain mukaisesti. |
| --- | --- |

(20)

Korko, jota valtio maksoi PI:n/BancoPostan asiakkaiden käyttötileiltä siirretyistä varoista, määräytyi vuoden 2004 lopulle pääasiassa vuonna 1917 säädetyn, vuonna 1945 muutetun lain mukaisesti.

| (21) | Vuoden 2004 lopulle sovellettua toimenpidettä olisi menettelyasetuksen (3) 1 artiklan b kohdan i, iv ja v alakohdan mukaisesti pidettävä voimassa olevana tukena. |
| --- | --- |

(21)

Vuoden 2004 lopulle sovellettua toimenpidettä olisi menettelyasetuksen (3) 1 artiklan b kohdan i, iv ja v alakohdan mukaisesti pidettävä voimassa olevana tukena.

| (22) | Toimenpiteen soveltaminen päättyi viimeistään 31. joulukuuta 200423. joulukuuta 2005 annetun lain nro 266 (takautuvana) seurauksena. Siksi ei ole syytä ehdottaa menettelyasetuksen 18 artiklassa tarkoitettuja aiheellisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(22)

Toimenpiteen soveltaminen päättyi viimeistään 31. joulukuuta 200423. joulukuuta 2005 annetun lain nro 266 (takautuvana) seurauksena. Siksi ei ole syytä ehdottaa menettelyasetuksen 18 artiklassa tarkoitettuja aiheellisia toimenpiteitä.

2.   PÄÄTELMÄ

| (23) | Komissio on päättänyt pitää valtion PI:lle/BancoPostalle vuoteen 2004 asti maksamia korkoja voimassa olevana tukena, jos ylipäänsä on kyse tuesta. Koska toimenpiteen soveltaminen päättyi vuonna 2004, ei ole syytä ehdottaa menettelyasetuksen 18 artiklassa tarkoitettuja aiheellisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(23)

Komissio on päättänyt pitää valtion PI:lle/BancoPostalle vuoteen 2004 asti maksamia korkoja voimassa olevana tukena, jos ylipäänsä on kyse tuesta. Koska toimenpiteen soveltaminen päättyi vuonna 2004, ei ole syytä ehdottaa menettelyasetuksen 18 artiklassa tarkoitettuja aiheellisia toimenpiteitä.

| (24) | Komissio pyytää EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn mukaisesti Italiaa esittämään huomautuksensa ja toimittamaan kaiken sellaisen tiedon, josta voi olla apua arvioitaessa valtionkassaan vuodesta 2005 talletettuihin varoihin sovellettavan korkokannan määrittämismenetelmää. Arvioinnissa tarvitaan erityisesti edellä mainittuihin talletuksiin sovellettavien (mahdollisten) markkinakorkojen määrittämiseksi seuraavat tiedot:






  — | vertailukelpoisen valtion rahoitusvälineen määrittely siten, että otetaan huomioon talletuksen kesto, takaus ja likviditeetti sekä talletettujen varojen käyttö; |
| --- | --- | --- |

(24)

Komissio pyytää EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn mukaisesti Italiaa esittämään huomautuksensa ja toimittamaan kaiken sellaisen tiedon, josta voi olla apua arvioitaessa valtionkassaan vuodesta 2005 talletettuihin varoihin sovellettavan korkokannan määrittämismenetelmää. Arvioinnissa tarvitaan erityisesti edellä mainittuihin talletuksiin sovellettavien (mahdollisten) markkinakorkojen määrittämiseksi seuraavat tiedot:

—

vertailukelpoisen valtion rahoitusvälineen määrittely siten, että otetaan huomioon talletuksen kesto, takaus ja likviditeetti sekä talletettujen varojen käyttö;

| — | sellaisen koron määrittely, jota yksityinen sijoittaja tarjoaisi ja jonka yksityinen lainanantaja hyväksyisi tälle vertailukelpoiselle rahoitusvälineelle; |
| --- | --- |

—

sellaisen koron määrittely, jota yksityinen sijoittaja tarjoaisi ja jonka yksityinen lainanantaja hyväksyisi tälle vertailukelpoiselle rahoitusvälineelle;

| — | yksi tai useampi vaihtoehtoinen rahoitusväline, jota (joita) Italia olisi käyttänyt, jos sen olisi täytynyt korvata PI:ltä/BancoPostalta tulleet varat; |
| --- | --- |

—

yksi tai useampi vaihtoehtoinen rahoitusväline, jota (joita) Italia olisi käyttänyt, jos sen olisi täytynyt korvata PI:ltä/BancoPostalta tulleet varat;

| — | vuosina 2005 ja 2006 sovellettavat markkinakorot. Aggregaattilukuna ilmaistun markkinakoron yksittäisten osatekijöiden (lyhyt, keskipitkä, pitkä) korot on ilmoitettava; |
| --- | --- |

—

vuosina 2005 ja 2006 sovellettavat markkinakorot. Aggregaattilukuna ilmaistun markkinakoron yksittäisten osatekijöiden (lyhyt, keskipitkä, pitkä) korot on ilmoitettava;

| — | PI:n/BancoPostan asiakkaiden käyttötileiltä peräisin olevien varojen keräämiseen ja tallettamiseen liittyvät vuotuiset kustannukset. Analyyttisen kustannuslaskentajärjestelmän perusteella laskettuja tarkkoja lukuja olisi käytettävä vuosien 2005 (toteutunut) ja 2006 (talousarvio) osalta. |
| --- | --- |

—

PI:n/BancoPostan asiakkaiden käyttötileiltä peräisin olevien varojen keräämiseen ja tallettamiseen liittyvät vuotuiset kustannukset. Analyyttisen kustannuslaskentajärjestelmän perusteella laskettuja tarkkoja lukuja olisi käytettävä vuosien 2005 (toteutunut) ja 2006 (talousarvio) osalta.

| — | arvio kohtuullisesta marginaalista edellä mainitun toiminnan harjoittamiselle. |
| --- | --- |

—

arvio kohtuullisesta marginaalista edellä mainitun toiminnan harjoittamiselle.

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan mukaan sääntöjenvastainen tuki voidaan periä takaisin tuensaajalta.

KIRJEEN TEKSTI

”La Commissione desidera informare l'Italia che, avendo esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane in merito alle misure indicate in appresso, ha deciso da un lato che alcune misure vanno considerate compatibili con il trattato CE e dall'altro di avviare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE in merito alle misure applicabili dal 2005.

1.   PROCEDIMENTO

| (1) | Il 30 dicembre 2005 l'Associazione Bancaria Italiana (ABI) si è rivolta alla Commissione denunciando alcune misure che favoriscono le attività bancarie di Poste Italiane SpA (PI) (4). Tali attività sono svolte da una divisione completamente integrata di PI, denominata BancoPosta. |
| --- | --- |

(1)

Il 30 dicembre 2005 l'Associazione Bancaria Italiana (ABI) si è rivolta alla Commissione denunciando alcune misure che favoriscono le attività bancarie di Poste Italiane SpA (PI) (4). Tali attività sono svolte da una divisione completamente integrata di PI, denominata BancoPosta.

| (2) | Sotto il profilo della disciplina relativa agli aiuti di Stato, ABI solleva tre punti principali:






  — | i risparmi raccolti nei c/c dei clienti di BancoPosta sono depositati presso il ministero dell'Economia e delle Finanze italiano. Tale deposito frutterebbe a PI un interesse del 4 % circa, mentre i conti correnti sono remunerati intorno all'1 % da BancoPosta. Il margine positivo di PI sull'impiego della raccolta diretta, considerato il tasso di interesse riconosciuto alla clientela postale sui depositi in c/c ed il tasso al quale raccolta è stata impiegata, sarebbe superiore al margine di interesse “di mercato”, rappresentando pertanto un aiuto di Stato; |
| --- | --- | --- |

(2)

Sotto il profilo della disciplina relativa agli aiuti di Stato, ABI solleva tre punti principali:

—

i risparmi raccolti nei c/c dei clienti di BancoPosta sono depositati presso il ministero dell'Economia e delle Finanze italiano. Tale deposito frutterebbe a PI un interesse del 4 % circa, mentre i conti correnti sono remunerati intorno all'1 % da BancoPosta. Il margine positivo di PI sull'impiego della raccolta diretta, considerato il tasso di interesse riconosciuto alla clientela postale sui depositi in c/c ed il tasso al quale raccolta è stata impiegata, sarebbe superiore al margine di interesse “di mercato”, rappresentando pertanto un aiuto di Stato;

| — | a PI sarebbe affidata la distribuzione, in presunto monopolio, di due prodotti finanziari (i Buoni fruttiferi postali e i Libretti postali), per conto della Cassa Depositi e Prestiti (CDP). La remunerazione versata da CDP per la distribuzione compenserebbe PI in misura eccessiva. Il secondo vantaggio risulterebbe dalla distribuzione dei due prodotti in regime di monopolio, che allontanerebbe i clienti da prodotti finanziari simili distribuiti da banche private; |
| --- | --- |

—

a PI sarebbe affidata la distribuzione, in presunto monopolio, di due prodotti finanziari (i Buoni fruttiferi postali e i Libretti postali), per conto della Cassa Depositi e Prestiti (CDP). La remunerazione versata da CDP per la distribuzione compenserebbe PI in misura eccessiva. Il secondo vantaggio risulterebbe dalla distribuzione dei due prodotti in regime di monopolio, che allontanerebbe i clienti da prodotti finanziari simili distribuiti da banche private;

| — | BancoPosta beneficerebbe di sussidi incrociati, grazie all'eccesso di compensazione dei costi sostenuti per l'adempimento degli obblighi del servizio postale pubblico. La sovvenzione incrociata deriverebbe in particolare da una inadeguata separazione contabile tra le attività commerciali e le attività svolte da PI nell'ambito degli obblighi di servizio pubblico. |
| --- | --- |

—

BancoPosta beneficerebbe di sussidi incrociati, grazie all'eccesso di compensazione dei costi sostenuti per l'adempimento degli obblighi del servizio postale pubblico. La sovvenzione incrociata deriverebbe in particolare da una inadeguata separazione contabile tra le attività commerciali e le attività svolte da PI nell'ambito degli obblighi di servizio pubblico.

| (3) | La presente decisione riguarda esclusivamente il problema della remunerazione per i risparmi raccolti nei conti correnti e giacenti presso la Tesoreria dello Stato. Ciò lascia impregiudicata la valutazione degli altri due punti sollevati da ABI, che vengono trattati separatamente dalla Commissione. |
| --- | --- |

(3)

La presente decisione riguarda esclusivamente il problema della remunerazione per i risparmi raccolti nei conti correnti e giacenti presso la Tesoreria dello Stato. Ciò lascia impregiudicata la valutazione degli altri due punti sollevati da ABI, che vengono trattati separatamente dalla Commissione.

| (4) | Con lettera del 7 febbraio 2006 i servizi della Commissione hanno trasmesso alle autorità italiane alcuni quesiti, riguardanti in particolare la remunerazione dei conti correnti postali. Dopo una richiesta di proroga del termine per la risposta, l'Italia ha risposto ai quesiti con lettera del 21 aprile 2006, protocollata il 24 aprile 2006. |
| --- | --- |

(4)

Con lettera del 7 febbraio 2006 i servizi della Commissione hanno trasmesso alle autorità italiane alcuni quesiti, riguardanti in particolare la remunerazione dei conti correnti postali. Dopo una richiesta di proroga del termine per la risposta, l'Italia ha risposto ai quesiti con lettera del 21 aprile 2006, protocollata il 24 aprile 2006.

| (5) | Il 30 marzo 2006 si è svolta una riunione con le autorità italiane e i rappresentanti di PI. |
| --- | --- |

(5)

Il 30 marzo 2006 si è svolta una riunione con le autorità italiane e i rappresentanti di PI.

2.   ATTIVITÀ DI POSTE ITALIANE E BANCOPOSTA — MERCATI INTERESSATI

| (6) | PI è il fornitore del servizio postale universale in Italia e adempie l'obbligo di servizio postale universale (5) ai sensi della normativa in materia (6) e dei regolamenti sul servizio postale universale. Attualmente i servizi finanziari non sono compresi nel mandato del servizio di interesse economico generale affidato a PI. |
| --- | --- |

(6)

PI è il fornitore del servizio postale universale in Italia e adempie l'obbligo di servizio postale universale (5) ai sensi della normativa in materia (6) e dei regolamenti sul servizio postale universale. Attualmente i servizi finanziari non sono compresi nel mandato del servizio di interesse economico generale affidato a PI.

| (7) | Il Gruppo Poste Italiane, oltre a garantire il servizio universale postale, è in grado di offrire prodotti e servizi integrati di comunicazione, logistici e finanziari su tutto il territorio nazionale. Le cifre principali sono le seguenti (2004) (7):






  Totale dipendenti (media annua) | 151 463 |
| --- | --- | --- |
| Uffici postali | 13 855 |
| Addetti alla consegna | 41 294 |
| Addetti sportelleria | 65 220 |

(7)

Il Gruppo Poste Italiane, oltre a garantire il servizio universale postale, è in grado di offrire prodotti e servizi integrati di comunicazione, logistici e finanziari su tutto il territorio nazionale. Le cifre principali sono le seguenti (2004) (7):

Totale dipendenti (media annua)

151 463

Uffici postali

13 855

Addetti alla consegna

41 294

Addetti sportelleria

65 220

| SETTORE POSTALE |
| --- |
| Prodotti e servizi | Quantità |
| Corrispondenza
  (Posta ordinaria, prioritaria, raccomandata, assicurata, atti giudiziari, altra posta raccomandata) | 3 683 589 000 |
| Posta commerciale
  (Postatarget, cataloghi, posta priva di indirizzo, ecc.) | 1 722 102 000 |
| Periodici
  (francobolli, gadget, libri, ecc.) | 1 252 531 000 |
| Posta da estero | 196 642 000 |
| Comunicazioni elettroniche (telegrammi, fax, telex) | 18 350 000 |
| Corriere espresso (Poste Italiane e SDA) | 41 429 000 |
| Pacchi | 22 883 000 |
| RISPARMIO POSTALE |
| Libretti di risparmio, buoni fruttiferi e conti correnti postali: totale | 251 167 milioni di euro |
| Polizze vita: importi sottoscritti | 4 698 milioni di euro |
| Conti BancoPosta: numero di conti attivi | 4 201 584 conti correnti |

SETTORE POSTALE

Prodotti e servizi

Quantità

Corrispondenza

(Posta ordinaria, prioritaria, raccomandata, assicurata, atti giudiziari, altra posta raccomandata)

3 683 589 000

Posta commerciale

(Postatarget, cataloghi, posta priva di indirizzo, ecc.)

1 722 102 000

Periodici

(francobolli, gadget, libri, ecc.)

1 252 531 000

Posta da estero

196 642 000

Comunicazioni elettroniche (telegrammi, fax, telex)

18 350 000

Corriere espresso (Poste Italiane e SDA)

41 429 000

Pacchi

22 883 000

RISPARMIO POSTALE

Libretti di risparmio, buoni fruttiferi e conti correnti postali: totale

251 167 milioni di euro

Polizze vita: importi sottoscritti

4 698 milioni di euro

Conti BancoPosta: numero di conti attivi

4 201 584 conti correnti

| (8) | Nel 2004 il settore dei servizi finanziari di PI ha rappresentato il 42 % dei ricavi totali (la percentuale più elevata in Europa) (8). |
| --- | --- |

(8)

Nel 2004 il settore dei servizi finanziari di PI ha rappresentato il 42 % dei ricavi totali (la percentuale più elevata in Europa) (8).

| (9) | Prima del dicembre 2003, la proprietà di PI era detenuta al 100 % dallo Stato italiano. Nel dicembre 2003, lo Stato italiano ha disposto il trasferimento del 35 % del capitale sociale di PI a CDP. |
| --- | --- |

(9)

Prima del dicembre 2003, la proprietà di PI era detenuta al 100 % dallo Stato italiano. Nel dicembre 2003, lo Stato italiano ha disposto il trasferimento del 35 % del capitale sociale di PI a CDP.

| (10) | A fine 2003 CDP è stata trasformata da amministrazione dello Stato in società per azioni. Da allora, nonostante il trasferimento di 30 % del suo capitale sociale a 65 fondazioni bancarie (9), CDP rimane sotto il controllo dello Stato. |
| --- | --- |

(10)

A fine 2003 CDP è stata trasformata da amministrazione dello Stato in società per azioni. Da allora, nonostante il trasferimento di 30 % del suo capitale sociale a 65 fondazioni bancarie (9), CDP rimane sotto il controllo dello Stato.

| (11) | PI è controllata dallo Stato. |
| --- | --- |

(11)

PI è controllata dallo Stato.

2.1.   Servizi postali

| (12) | Stando a uno studio recente (10), il mercato postale italiano era relativamente aperto alla concorrenza prima dell'attuazione della prima direttiva postale (11). Operatori diversi da PI potevano già distribuire corrispondenza pubblicitaria indirizzata e posta ibrida. Inoltre, alcuni operatori postali locali erano attivi nella distribuzione di corrispondenza, nell'ambito di un rapporto di subappalto con PI. Dopo l'attuazione della direttiva 97/67/CE sui servizi postali, le modalità di recapito della posta ibrida sono state fatte rientrare nell'area riservata, con la conseguente interruzione dei rapporti di subappalto. La posta transfrontaliera in uscita e in entrata fa integralmente parte dell'area riservata di PI. Dal 1o gennaio 2003 è stata recepita nella legislazione italiana la seconda direttiva postale (12), che prevede la piena apertura del mercato postale comunitario alla concorrenza entro il 1o gennaio 2009, con la limitazione dei prodotti riservati fino a 100 grammi per la corrispondenza e al triplo della tariffa base della posta prioritaria. Inoltre, restano nell'area riservata le prestazioni di backoffice e il recapito della posta all'ingrosso. Il mercato postale è ora relativamente aperto de jure, essendo ormai liberalizzata la consegna della pubblicità diretta per corrispondenza. Le regole di ingresso non sono considerate eccessivamente restrittive (13). |
| --- | --- |

(12)

Stando a uno studio recente (10), il mercato postale italiano era relativamente aperto alla concorrenza prima dell'attuazione della prima direttiva postale (11). Operatori diversi da PI potevano già distribuire corrispondenza pubblicitaria indirizzata e posta ibrida. Inoltre, alcuni operatori postali locali erano attivi nella distribuzione di corrispondenza, nell'ambito di un rapporto di subappalto con PI. Dopo l'attuazione della direttiva 97/67/CE sui servizi postali, le modalità di recapito della posta ibrida sono state fatte rientrare nell'area riservata, con la conseguente interruzione dei rapporti di subappalto. La posta transfrontaliera in uscita e in entrata fa integralmente parte dell'area riservata di PI. Dal 1o gennaio 2003 è stata recepita nella legislazione italiana la seconda direttiva postale (12), che prevede la piena apertura del mercato postale comunitario alla concorrenza entro il 1o gennaio 2009, con la limitazione dei prodotti riservati fino a 100 grammi per la corrispondenza e al triplo della tariffa base della posta prioritaria. Inoltre, restano nell'area riservata le prestazioni di backoffice e il recapito della posta all'ingrosso. Il mercato postale è ora relativamente aperto de jure, essendo ormai liberalizzata la consegna della pubblicità diretta per corrispondenza. Le regole di ingresso non sono considerate eccessivamente restrittive (13).

2.2.   Servizi finanziari

| (13) | Con decreto del Presidente della Repubblica 14 marzo 2001, n. 144 sono stati disciplinati i servizi di tipo bancario e finanziario esercitabili da PI, che costituiscono le attività di BancoPosta. Tali attività comprendono: la raccolta di risparmio tra il pubblico sotto ogni forma; la prestazione di servizi di pagamento; l'intermediazione in cambi; la promozione e il collocamento di finanziamenti concessi da banche e altri intermediari finanziari abilitati; la prestazione di alcuni servizi di investimento (negoziazione per conto di terzi e collocamento e raccolta di ordini, con l'esclusione pertanto della negoziazione in proprio e della gestione di patrimoni su base individuale). Viene espressamente escluso che PI possa esercitare l'attività di finanziamento. |
| --- | --- |

(13)

Con decreto del Presidente della Repubblica 14 marzo 2001, n. 144 sono stati disciplinati i servizi di tipo bancario e finanziario esercitabili da PI, che costituiscono le attività di BancoPosta. Tali attività comprendono: la raccolta di risparmio tra il pubblico sotto ogni forma; la prestazione di servizi di pagamento; l'intermediazione in cambi; la promozione e il collocamento di finanziamenti concessi da banche e altri intermediari finanziari abilitati; la prestazione di alcuni servizi di investimento (negoziazione per conto di terzi e collocamento e raccolta di ordini, con l'esclusione pertanto della negoziazione in proprio e della gestione di patrimoni su base individuale). Viene espressamente escluso che PI possa esercitare l'attività di finanziamento.

| (14) | BancoPosta, che è una divisione commerciale integrata di PI, può essere considerata un istituto di risparmio e un'intermediaria finanziaria. Pur non essendo una banca, si serve dei numerosi uffici postali di PI per il proprio funzionamento e per offrire prodotti bancari e finanziari. |
| --- | --- |

(14)

BancoPosta, che è una divisione commerciale integrata di PI, può essere considerata un istituto di risparmio e un'intermediaria finanziaria. Pur non essendo una banca, si serve dei numerosi uffici postali di PI per il proprio funzionamento e per offrire prodotti bancari e finanziari.

| (15) | I 13 855 sportelli, in media almeno uno per comune, che ne fanno la più grande rete bancaria in Italia, rappresentano più un vantaggio che un onere. Il loro costo è coperto in larga parte da tali servizi finanziari, e non costituisce un onere gravoso per il prestatore del servizio universale (14). |
| --- | --- |

(15)

I 13 855 sportelli, in media almeno uno per comune, che ne fanno la più grande rete bancaria in Italia, rappresentano più un vantaggio che un onere. Il loro costo è coperto in larga parte da tali servizi finanziari, e non costituisce un onere gravoso per il prestatore del servizio universale (14).

| (16) | L'agenzia di rating Fitch dichiara in un rapporto pubblicato nel 2004 che PI/BancoPosta possiede “una capacità di arrivare alla popolazione (italiana) nel suo complesso che non potrà essere eguagliata dalle banche nazionali nel prossimo futuro” (15). Fitch ritiene inoltre che PI abbia collocato “lo sviluppo dei servizi finanziari al centro della (sua) strategia”. |
| --- | --- |

(16)

L'agenzia di rating Fitch dichiara in un rapporto pubblicato nel 2004 che PI/BancoPosta possiede “una capacità di arrivare alla popolazione (italiana) nel suo complesso che non potrà essere eguagliata dalle banche nazionali nel prossimo futuro” (15). Fitch ritiene inoltre che PI abbia collocato “lo sviluppo dei servizi finanziari al centro della (sua) strategia”.

| (17) | BancoPosta offre una vasta gamma di prodotti, che possono essere considerati simili ai prodotti e ai servizi proposti in particolare dalle banche:






  — | servizi di raccolta diretta e indiretta di risparmio e prestiti; |
| --- | --- | --- |

(17)

BancoPosta offre una vasta gamma di prodotti, che possono essere considerati simili ai prodotti e ai servizi proposti in particolare dalle banche:

—

servizi di raccolta diretta e indiretta di risparmio e prestiti;

| — | servizi di pagamento; |
| --- | --- |

—

servizi di pagamento;

| — | collocamento di prodotti finanziari e di investimento. |
| --- | --- |

—

collocamento di prodotti finanziari e di investimento.

| (18) | Per la presente decisione, l'elemento più rilevante riguarda gli strumenti di raccolta dei fondi, e principalmente il prelievo “diretto” dei depositi tramite i conti correnti. |
| --- | --- |

(18)

Per la presente decisione, l'elemento più rilevante riguarda gli strumenti di raccolta dei fondi, e principalmente il prelievo “diretto” dei depositi tramite i conti correnti.

| (19) | Gli sportelli di PI raccolgono direttamente fondi, raccolti nei conti correnti postali. Al 31 dicembre 2004 il saldo di tali conti ammontava a 35 miliardi di EUR. Secondo ABI, tale importo è aumentato del 94 % rispetto al 1999. Per il solo segmento retail, alla fine del 2004 PI/BancoPosta contava 4,2 milioni di conti correnti. |
| --- | --- |

(19)

Gli sportelli di PI raccolgono direttamente fondi, raccolti nei conti correnti postali. Al 31 dicembre 2004 il saldo di tali conti ammontava a 35 miliardi di EUR. Secondo ABI, tale importo è aumentato del 94 % rispetto al 1999. Per il solo segmento retail, alla fine del 2004 PI/BancoPosta contava 4,2 milioni di conti correnti.

| (20) | ABI indica che la raccolta diretta di fondi di PI è cresciuta a ritmi superiori a quelli della raccolta bancaria concorrente. Nel periodo 1999/2004 il tasso di crescita della raccolta diretta bancaria è stato circa del 36 %, rispetto ad un incremento pari al 94 % dei c/c postali. ABI sostiene che la crescita della provvista diretta di PI/BancoPosta ha eroso in maniera significativa la raccolta del sistema bancario: nel 1999 i c/c postali rappresentavano il 2,2 % della provvista diretta bancaria e postale; nel 2004 tale percentuale è salita al 3,1 %. ABI ritiene che tale crescita sia dovuta principalmente alle condizioni più appetibili offerte da PI/BancoPosta rispetto alle banche, a parità di servizi. Ad esempio, il rendimento medio dei conti correnti bancari si attesta circa allo 0,6 %-0,7 %, contro l'1 % offerto da BancoPosta all'inizio del 2005 (16). |
| --- | --- |

(20)

ABI indica che la raccolta diretta di fondi di PI è cresciuta a ritmi superiori a quelli della raccolta bancaria concorrente. Nel periodo 1999/2004 il tasso di crescita della raccolta diretta bancaria è stato circa del 36 %, rispetto ad un incremento pari al 94 % dei c/c postali. ABI sostiene che la crescita della provvista diretta di PI/BancoPosta ha eroso in maniera significativa la raccolta del sistema bancario: nel 1999 i c/c postali rappresentavano il 2,2 % della provvista diretta bancaria e postale; nel 2004 tale percentuale è salita al 3,1 %. ABI ritiene che tale crescita sia dovuta principalmente alle condizioni più appetibili offerte da PI/BancoPosta rispetto alle banche, a parità di servizi. Ad esempio, il rendimento medio dei conti correnti bancari si attesta circa allo 0,6 %-0,7 %, contro l'1 % offerto da BancoPosta all'inizio del 2005 (16).

| (21) | Oltre alla raccolta diretta tramite i conti correnti, PI/BancoPosta svolge inoltre un'attività di raccolta indiretta mediante il collocamento dei buoni fruttiferi postali e di libretti postali per conto e in nome della CDP (cfr. paragrafo 2 precedente). |
| --- | --- |

(21)

Oltre alla raccolta diretta tramite i conti correnti, PI/BancoPosta svolge inoltre un'attività di raccolta indiretta mediante il collocamento dei buoni fruttiferi postali e di libretti postali per conto e in nome della CDP (cfr. paragrafo 2 precedente).

| (22) | Oltre a ciò, negli ultimi anni PI/BancoPosta ha notevolmente ampliato la gamma degli strumenti di pagamento offerti alla clientela, affiancando agli strumenti postali tradizionali, come bollettini postali e vaglia postali, anche gli strumenti un tempo tipicamente offerti dalle banche (carte di debito e di credito, bonifici, servizi di addebito in conto per il pagamento di bollette) (17). |
| --- | --- |

(22)

Oltre a ciò, negli ultimi anni PI/BancoPosta ha notevolmente ampliato la gamma degli strumenti di pagamento offerti alla clientela, affiancando agli strumenti postali tradizionali, come bollettini postali e vaglia postali, anche gli strumenti un tempo tipicamente offerti dalle banche (carte di debito e di credito, bonifici, servizi di addebito in conto per il pagamento di bollette) (17).

| (23) | Infine, PI/BancoPosta offre servizi di collocamento per:






  — | obbligazioni strutturate emesse da banche, |
| --- | --- | --- |

(23)

Infine, PI/BancoPosta offre servizi di collocamento per:

—

obbligazioni strutturate emesse da banche,

| — | polizze assicurative emesse da Poste Vita (18), |
| --- | --- |

—

polizze assicurative emesse da Poste Vita (18),

| — | gestione di fondi di investimento da parte di BancoPosta Fondi SGR, società di gestione patrimoniale (19), |
| --- | --- |

—

gestione di fondi di investimento da parte di BancoPosta Fondi SGR, società di gestione patrimoniale (19),

| — | finanziamenti per conto terzi. Vengono offerti prestiti personali e mutui per conto di banche. |
| --- | --- |

—

finanziamenti per conto terzi. Vengono offerti prestiti personali e mutui per conto di banche.

3.   LE MISURE SOTTOPOSTE A VALUTAZIONE

| (24) | La presente decisione sottopone a valutazione le misure relative alle remunerazioni annue per i fondi giacenti presso il ministero dell'Economia e delle Finanze (Tesoreria dello Stato) e la CDP e il margine tra i tassi di deposito e di prestito (20). |
| --- | --- |

(24)

La presente decisione sottopone a valutazione le misure relative alle remunerazioni annue per i fondi giacenti presso il ministero dell'Economia e delle Finanze (Tesoreria dello Stato) e la CDP e il margine tra i tassi di deposito e di prestito (20).

| (25) | I risparmi raccolti nei c/c dei clienti di BancoPosta sono depositati presso il ministero dell'Economia e delle Finanze e la CDP. |
| --- | --- |

(25)

I risparmi raccolti nei c/c dei clienti di BancoPosta sono depositati presso il ministero dell'Economia e delle Finanze e la CDP.

| (26) | La tabella seguente illustra i rapporti tra i vari organismi fino al dicembre 2003. |
| --- | --- |

(26)

La tabella seguente illustra i rapporti tra i vari organismi fino al dicembre 2003.

Image

| (27) | In seguito a un decreto del 5 dicembre 2003 (21), il Tesoro ha sostituito CDP nei rapporti derivanti dal servizio relativo ai conti correnti postali. La seguente tabella illustra i nuovi rapporti tra PI e il Tesoro: |
| --- | --- |

(27)

In seguito a un decreto del 5 dicembre 2003 (21), il Tesoro ha sostituito CDP nei rapporti derivanti dal servizio relativo ai conti correnti postali. La seguente tabella illustra i nuovi rapporti tra PI e il Tesoro:

Image

| (28) | Nella lettera del 21 aprile 2006 l'Italia ricorda che il servizio relativo ai conti correnti postali era essenzialmente disciplinato da una legge del 1917 (22), modificata dal decreto 22 novembre 1945, n. 822 (23), che prevedeva tra l'altro che i fondi raccolti nei conti correnti postali di PI/BancoPosta venissero versati su un conto corrente fruttifero a CDP a un tasso corrispondente al tasso che la Cassa riceveva dalla sua attività di finanziamento, diminuito di quindici centesimi di punto percentuale. |
| --- | --- |

(28)

Nella lettera del 21 aprile 2006 l'Italia ricorda che il servizio relativo ai conti correnti postali era essenzialmente disciplinato da una legge del 1917 (22), modificata dal decreto 22 novembre 1945, n. 822 (23), che prevedeva tra l'altro che i fondi raccolti nei conti correnti postali di PI/BancoPosta venissero versati su un conto corrente fruttifero a CDP a un tasso corrispondente al tasso che la Cassa riceveva dalla sua attività di finanziamento, diminuito di quindici centesimi di punto percentuale.

| (29) | Secondo l'Italia, in particolare per ragioni di contabilità, una parte dei fondi raccolti sui c/c postali dei clienti di PI/BancoPosta viene depositata su un conto del Tesoro (finanziamento del Tesoro — conto a vista) e la parte restante finisce su altri tre conti legati al finanziamento di enti pubblici da parte di CDP (conti vincolati). |
| --- | --- |

(29)

Secondo l'Italia, in particolare per ragioni di contabilità, una parte dei fondi raccolti sui c/c postali dei clienti di PI/BancoPosta viene depositata su un conto del Tesoro (finanziamento del Tesoro — conto a vista) e la parte restante finisce su altri tre conti legati al finanziamento di enti pubblici da parte di CDP (conti vincolati).

| (30) | I decreti ministeriali del 25 febbraio 1985, del 9 dicembre 1988 e del 14 dicembre 1993 hanno fissato i tassi di interesse applicabili al conto presso il Tesoro (conto libero). I tassi di interesse sui fondi depositati sui conti vincolati sono stati fissati a seconda della durata e del tipo di finanziamento di CDP. |
| --- | --- |

(30)

I decreti ministeriali del 25 febbraio 1985, del 9 dicembre 1988 e del 14 dicembre 1993 hanno fissato i tassi di interesse applicabili al conto presso il Tesoro (conto libero). I tassi di interesse sui fondi depositati sui conti vincolati sono stati fissati a seconda della durata e del tipo di finanziamento di CDP.

| (31) | Per il periodo 1999-2004 la remunerazione dei fondi raccolti sui c/c dei clienti di PI/BancoPosta è pertanto la seguente: | Conto del Tesoro
  (conto libero) | Conto CDP 1
  (conto vincolato) | Conto CDP 2
  (conto vincolato) | Conto CDP 3
  (conto vincolato) | Tasso medio di interesse ponderato | Interessi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tassi di interesse | 4,35 % | [...] (24) | [...] | [...] | | |
| giacenze medie 1999 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 554 |
| giacenze medie 2000 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 711 |
| giacenze medie 2001 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 653 |
| giacenze medie 2002 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1000 |
| giacenze medie 2003 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1113 |
| giacenze medie 2004 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1356 |

(31)

Per il periodo 1999-2004 la remunerazione dei fondi raccolti sui c/c dei clienti di PI/BancoPosta è pertanto la seguente:

Conto del Tesoro

(conto libero)

Conto CDP 1

(conto vincolato)

Conto CDP 2

(conto vincolato)

Conto CDP 3

(conto vincolato)

Tasso medio di interesse ponderato

Interessi

Tassi di interesse

4,35 %

[...] (24)

[...]

[...]

giacenze medie 1999

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

554

giacenze medie 2000

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

711

giacenze medie 2001

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

653

giacenze medie 2002

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1000

giacenze medie 2003

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1113

giacenze medie 2004

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1356

| (32) | L'Italia ritiene che i tassi di interesse pagati sui conti correnti siano stati, in media, inferiori ai tassi di mercato. Le autorità italiane affermano inoltre che negli ultimi dieci anni i tassi medi dei buoni del Tesoro trentennali e decennali sono stati rispettivamente del 6 % e del 5,5 %, mentre i buoni ordinari del Tesoro a dodici mesi avrebbero fruttato un tasso di interesse medio del 4,10 %. |
| --- | --- |

(32)

L'Italia ritiene che i tassi di interesse pagati sui conti correnti siano stati, in media, inferiori ai tassi di mercato. Le autorità italiane affermano inoltre che negli ultimi dieci anni i tassi medi dei buoni del Tesoro trentennali e decennali sono stati rispettivamente del 6 % e del 5,5 %, mentre i buoni ordinari del Tesoro a dodici mesi avrebbero fruttato un tasso di interesse medio del 4,10 %.

| (33) | L'Italia ritiene che tali elementi dimostrino che la misura considerata non rappresenta un aiuto di Stato, che avrebbe dovuto essere notificato. |
| --- | --- |

(33)

L'Italia ritiene che tali elementi dimostrino che la misura considerata non rappresenta un aiuto di Stato, che avrebbe dovuto essere notificato.

| (34) | Dal 2005 la remunerazione del conto (25) è disciplinata dalla legge 23 dicembre 2005, n. 266 (26). La legge prevede che gli interessi finanziari pagati da PI/BancoPosta siano definiti di concerto dal ministero dell'Economia e delle Finanze e da PI/BancoPosta secondo parametri di mercato. La legge stabiliva inoltre che per il 2005 il costo degli interessi per il ministero avrebbe dovuto essere ridotto di almeno 150 milioni di EUR rispetto all'anno precedente. |
| --- | --- |

(34)

Dal 2005 la remunerazione del conto (25) è disciplinata dalla legge 23 dicembre 2005, n. 266 (26). La legge prevede che gli interessi finanziari pagati da PI/BancoPosta siano definiti di concerto dal ministero dell'Economia e delle Finanze e da PI/BancoPosta secondo parametri di mercato. La legge stabiliva inoltre che per il 2005 il costo degli interessi per il ministero avrebbe dovuto essere ridotto di almeno 150 milioni di EUR rispetto all'anno precedente.

| (35) | Di conseguenza, il 23 febbraio 2006 è stata conclusa una convenzione tra il ministero e PI/BancoPosta, la quale definisce i meccanismi concreti per fissare i tassi di interesse per un periodo triennale a decorrere dal 2005. Attualmente il tasso è essenzialmente calcolato come la media ponderata del rendimento dei titoli di Stato a 30 anni (80 %), a 10 anni (10 %) e dei buoni del Tesoro a 12 mesi (10 %). Il rendimento dei titoli di Stato e dei buoni del Tesoro utilizzati per il calcolo viene rilevato con frequenza quindicinale. Inoltre, nel caso di spostamenti significativi della curva dei tassi (ad esempio un cambiamento della relazione tra tassi a breve e a lungo termine), PI ha la possibilità di richiedere la revisione del paniere. |
| --- | --- |

(35)

Di conseguenza, il 23 febbraio 2006 è stata conclusa una convenzione tra il ministero e PI/BancoPosta, la quale definisce i meccanismi concreti per fissare i tassi di interesse per un periodo triennale a decorrere dal 2005. Attualmente il tasso è essenzialmente calcolato come la media ponderata del rendimento dei titoli di Stato a 30 anni (80 %), a 10 anni (10 %) e dei buoni del Tesoro a 12 mesi (10 %). Il rendimento dei titoli di Stato e dei buoni del Tesoro utilizzati per il calcolo viene rilevato con frequenza quindicinale. Inoltre, nel caso di spostamenti significativi della curva dei tassi (ad esempio un cambiamento della relazione tra tassi a breve e a lungo termine), PI ha la possibilità di richiedere la revisione del paniere.

| (36) | Il tasso del 2005 si aggira intorno al 3,9 %. Gli interessi pagati ammontano a 1,3 miliardi di EUR. |
| --- | --- |

(36)

Il tasso del 2005 si aggira intorno al 3,9 %. Gli interessi pagati ammontano a 1,3 miliardi di EUR.

| (37) | Un decreto ministeriale del 3 aprile 2006 ha approvato l'attuazione della convenzione. |
| --- | --- |

(37)

Un decreto ministeriale del 3 aprile 2006 ha approvato l'attuazione della convenzione.

| (38) | Secondo l'Italia, la struttura del computo dei tassi mira a riflettere il fatto che la natura dell'uso dei fondi raccolti è essenzialmente di lungo termine. Se lo Stato dovesse rinunciare a tale strumento di finanziamento, dovrebbe ricorrere a titoli di debito di lungo termine. Inoltre, poiché PI ha un obbligo legale a tempo indeterminato di depositare i fondi raccolti nei conti correnti postali del Tesoro, la situazione può essere paragonata a un prestito al Tesoro a tempo indeterminato, cioè a lungo termine. L'Italia ricorda inoltre che PI non ha altre possibilità (eventualmente più redditizie) rispetto al conto corrente del Tesoro per l'impiego dei fondi raccolti nei conti dei propri correntisti. |
| --- | --- |

(38)

Secondo l'Italia, la struttura del computo dei tassi mira a riflettere il fatto che la natura dell'uso dei fondi raccolti è essenzialmente di lungo termine. Se lo Stato dovesse rinunciare a tale strumento di finanziamento, dovrebbe ricorrere a titoli di debito di lungo termine. Inoltre, poiché PI ha un obbligo legale a tempo indeterminato di depositare i fondi raccolti nei conti correnti postali del Tesoro, la situazione può essere paragonata a un prestito al Tesoro a tempo indeterminato, cioè a lungo termine. L'Italia ricorda inoltre che PI non ha altre possibilità (eventualmente più redditizie) rispetto al conto corrente del Tesoro per l'impiego dei fondi raccolti nei conti dei propri correntisti.

| (39) | L'Italia ritiene che l'aumento nel tempo dei fondi raccolti nei conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sia un fattore di stabilità per le risorse del Tesoro. L'Italia osserva inoltre che il sistema del deposito non solo è legato alle esigenze del Tesoro, ma rappresenta anche un meccanismo prudenziale. |
| --- | --- |

(39)

L'Italia ritiene che l'aumento nel tempo dei fondi raccolti nei conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sia un fattore di stabilità per le risorse del Tesoro. L'Italia osserva inoltre che il sistema del deposito non solo è legato alle esigenze del Tesoro, ma rappresenta anche un meccanismo prudenziale.

| (40) | L'Italia aggiunge che, se il Tesoro dovesse servirsi di una fonte alternativa di finanziamento in sostituzione dei fondi trasferiti da PI/BancoPosta lo strumento più probabile sarebbe costituito da emissione di debito a lungo termine. |
| --- | --- |

(40)

L'Italia aggiunge che, se il Tesoro dovesse servirsi di una fonte alternativa di finanziamento in sostituzione dei fondi trasferiti da PI/BancoPosta lo strumento più probabile sarebbe costituito da emissione di debito a lungo termine.

| (41) | Infine, l'Italia ha trasmesso due lettere indirizzate a PI, una da un consulente e un'altra da una banca, destinate a confermare che la metodologia usata per fissare i tassi è orientata al mercato:






  — | nella prima, in particolare sulla base della crescita a lungo termine dei depositi presso il Tesoro da parte di PI/BancoPosta, il consulente afferma che tali depositi sono assimilabili a risorse a lungo termine. Il consulente aggiunge che, se il Tesoro dovesse rinunciare ai depositi, ricorrerebbe a strumenti a lungo termine, a causa dei costi della sostituzione; |
| --- | --- | --- |

(41)

Infine, l'Italia ha trasmesso due lettere indirizzate a PI, una da un consulente e un'altra da una banca, destinate a confermare che la metodologia usata per fissare i tassi è orientata al mercato:

—

nella prima, in particolare sulla base della crescita a lungo termine dei depositi presso il Tesoro da parte di PI/BancoPosta, il consulente afferma che tali depositi sono assimilabili a risorse a lungo termine. Il consulente aggiunge che, se il Tesoro dovesse rinunciare ai depositi, ricorrerebbe a strumenti a lungo termine, a causa dei costi della sostituzione;

| — | nella seconda lettera, la banca ritiene che per le liquidità depositate presso il Tesoro PI/BancoPosta avrebbe potuto ottenere un rendimento del 4 % nel 2005, comparabile al risultato raggiunto da Ramo I, una sussidiaria di Poste Vita, per fondi di 6 miliardi di EUR (27). Il risultato del 4 % è simile al tasso del 3,9 % applicabile a PI/BancoPosta a norma della convenzione con il ministero dell'Economia e delle Finanze. |
| --- | --- |

—

nella seconda lettera, la banca ritiene che per le liquidità depositate presso il Tesoro PI/BancoPosta avrebbe potuto ottenere un rendimento del 4 % nel 2005, comparabile al risultato raggiunto da Ramo I, una sussidiaria di Poste Vita, per fondi di 6 miliardi di EUR (27). Il risultato del 4 % è simile al tasso del 3,9 % applicabile a PI/BancoPosta a norma della convenzione con il ministero dell'Economia e delle Finanze.

| (42) | Gli interessi pagati da PI/BancoPosta ai correntisti sono stati i seguenti:






  Periodo (da) | Tasso di interesse (in %) |
| --- | --- | --- |
| 08/1998 | 2,00 |
| 07/2003 | 1,50 |
| 01/2004 | 1,25 |
| 01/2005 | 1,00 |
| 09/2005 | 0,75 |
| 01/2006 | 0,50 |

(42)

Gli interessi pagati da PI/BancoPosta ai correntisti sono stati i seguenti:

Periodo (da)

Tasso di interesse (in %)

08/1998

2,00

07/2003

1,50

01/2004

1,25

01/2005

1,00

09/2005

0,75

01/2006

0,50

| (43) | L'Italia osserva che, mentre il tasso di remunerazione per i correntisti era stato fissato all'1,5 % da una legge del 1934, la legge di razionalizzazione della finanza pubblica del 1997 (28) ha concesso per la prima volta a PI/BancoPosta la possibilità di fissare in maniera autonoma i tassi. La possibilità è stata pienamente sfruttata fin dal 1997. |
| --- | --- |

(43)

L'Italia osserva che, mentre il tasso di remunerazione per i correntisti era stato fissato all'1,5 % da una legge del 1934, la legge di razionalizzazione della finanza pubblica del 1997 (28) ha concesso per la prima volta a PI/BancoPosta la possibilità di fissare in maniera autonoma i tassi. La possibilità è stata pienamente sfruttata fin dal 1997.

| (44) | Le entrate degli interessi rappresentano circa un terzo delle entrate totali di PI/BancoPosta derivanti dai servizi. |
| --- | --- |

(44)

Le entrate degli interessi rappresentano circa un terzo delle entrate totali di PI/BancoPosta derivanti dai servizi.

4.   VALUTAZIONE DELLE MISURE

| (45) | Perché una misura statale configuri un aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE devono ricorrere le seguenti condizioni:






  — | il regime è concesso dallo Stato o mediante risorse statali, |
| --- | --- | --- |

(45)

Perché una misura statale configuri un aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE devono ricorrere le seguenti condizioni:

—

il regime è concesso dallo Stato o mediante risorse statali,

| — | conferisce un vantaggio economico, |
| --- | --- |

—

conferisce un vantaggio economico,

| — | può falsare la concorrenza favorendo talune imprese o talune produzioni, |
| --- | --- |

—

può falsare la concorrenza favorendo talune imprese o talune produzioni,

| — | incide sugli scambi fra Stati membri. |
| --- | --- |

—

incide sugli scambi fra Stati membri.

| (46) | Il caso rende necessario dividere la valutazione in due parti: le misure applicabili fino al 2004 e le misure applicabili dal 2005. La suddivisione riflette le mutate modalità del vantaggio economico a PI/BancoPosta, e le relative conseguenze. Tuttavia, le analisi dei rimanenti tre criteri possono essere svolte congiuntamente per entrambi i periodi di tempo. |
| --- | --- |

(46)

Il caso rende necessario dividere la valutazione in due parti: le misure applicabili fino al 2004 e le misure applicabili dal 2005. La suddivisione riflette le mutate modalità del vantaggio economico a PI/BancoPosta, e le relative conseguenze. Tuttavia, le analisi dei rimanenti tre criteri possono essere svolte congiuntamente per entrambi i periodi di tempo.

4.1.   Uso di risorse dello Stato

| (47) | Per poter essere considerati aiuti di Stato, i vantaggi devono essere imputabili allo Stato e concessi direttamente o indirettamente mediante risorse statali. |
| --- | --- |

(47)

Per poter essere considerati aiuti di Stato, i vantaggi devono essere imputabili allo Stato e concessi direttamente o indirettamente mediante risorse statali.

| (48) | Gli interessi sono stati pagati dal ministero dell'Economia e delle Finanze/Tesoro, e da CDP, che è controllata dallo Stato. La concessione di detti interessi si è basata su specifiche leggi e decreti, applicabili a PI. |
| --- | --- |

(48)

Gli interessi sono stati pagati dal ministero dell'Economia e delle Finanze/Tesoro, e da CDP, che è controllata dallo Stato. La concessione di detti interessi si è basata su specifiche leggi e decreti, applicabili a PI.

| (49) | Pertanto, nel presente caso sono soddisfatte le due condizioni cumulative citate. Gli interessi pagati a PI/BancoPosta sono risorse statali. |
| --- | --- |

(49)

Pertanto, nel presente caso sono soddisfatte le due condizioni cumulative citate. Gli interessi pagati a PI/BancoPosta sono risorse statali.

4.2.   Selettività

| (50) | L'articolo 87, paragrafo 1, vieta gli aiuti che “favoriscano talune imprese o talune produzioni”, cioè gli aiuti selettivi. |
| --- | --- |

(50)

L'articolo 87, paragrafo 1, vieta gli aiuti che “favoriscano talune imprese o talune produzioni”, cioè gli aiuti selettivi.

| (51) | La possibilità di beneficiare di conti correnti remunerati depositati presso il Tesoro e CDP non si applica a tutte le imprese che potrebbero teoricamente trarne vantaggio, considerate la natura e l'economia del sistema. In ogni caso, l'Italia non ha dimostrato che la restrizione di tali vantaggi a un numero molto limitato di operatori è giustificata dalla natura e dall'economia del sistema. |
| --- | --- |

(51)

La possibilità di beneficiare di conti correnti remunerati depositati presso il Tesoro e CDP non si applica a tutte le imprese che potrebbero teoricamente trarne vantaggio, considerate la natura e l'economia del sistema. In ogni caso, l'Italia non ha dimostrato che la restrizione di tali vantaggi a un numero molto limitato di operatori è giustificata dalla natura e dall'economia del sistema.

| (52) | Di conseguenza, i tassi di prestito offerti a PI/BancoPosta sono selettivi. |
| --- | --- |

(52)

Di conseguenza, i tassi di prestito offerti a PI/BancoPosta sono selettivi.

4.3.   Effetti sugli scambi tra gli Stati membri e distorsione della concorrenza

| (53) | L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE vieta gli aiuti che incidono sugli scambi tra Stati membri e falsano o minacciano di falsare la concorrenza. |
| --- | --- |

(53)

L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE vieta gli aiuti che incidono sugli scambi tra Stati membri e falsano o minacciano di falsare la concorrenza.

| (54) | Nel valutare le due condizioni, la Commissione non è tenuta a dimostrare un'incidenza effettiva degli aiuti sugli scambi tra gli Stati membri o un'effettiva distorsione della concorrenza, ma deve solamente esaminare se gli aiuti siano idonei a incidere su tali scambi e a falsare la concorrenza (29). Allorché un aiuto finanziario concesso da uno Stato membro rafforza la posizione di un'impresa nei confronti di altre imprese concorrenti negli scambi intracomunitari, questi sono da considerarsi influenzati dall'aiuto. |
| --- | --- |

(54)

Nel valutare le due condizioni, la Commissione non è tenuta a dimostrare un'incidenza effettiva degli aiuti sugli scambi tra gli Stati membri o un'effettiva distorsione della concorrenza, ma deve solamente esaminare se gli aiuti siano idonei a incidere su tali scambi e a falsare la concorrenza (29). Allorché un aiuto finanziario concesso da uno Stato membro rafforza la posizione di un'impresa nei confronti di altre imprese concorrenti negli scambi intracomunitari, questi sono da considerarsi influenzati dall'aiuto.

| (55) | Non è necessario che PI partecipi essa stessa agli scambi intracomunitari. Infatti, quando uno Stato membro concede un aiuto a un'impresa, l'attività sul mercato nazionale può essere mantenuta o incrementata, con la conseguente diminuzione delle possibilità per le imprese con sede in altri Stati membri di penetrare nel mercato di tale Stato membro. Inoltre, il rafforzamento di un'impresa che fino a quel momento non era coinvolta in scambi intracomunitari può metterla nella condizione di penetrare nel mercato di un altro Stato membro. |
| --- | --- |

(55)

Non è necessario che PI partecipi essa stessa agli scambi intracomunitari. Infatti, quando uno Stato membro concede un aiuto a un'impresa, l'attività sul mercato nazionale può essere mantenuta o incrementata, con la conseguente diminuzione delle possibilità per le imprese con sede in altri Stati membri di penetrare nel mercato di tale Stato membro. Inoltre, il rafforzamento di un'impresa che fino a quel momento non era coinvolta in scambi intracomunitari può metterla nella condizione di penetrare nel mercato di un altro Stato membro.

| (56) | Come indicato nella sezione 2 “Attività di Poste Italiane e BancoPosta — Mercati interessati” della presente decisione, nel settore postale italiano esisteva una certa concorrenza anche prima della graduale liberalizzazione promossa dalla normativa comunitaria. |
| --- | --- |

(56)

Come indicato nella sezione 2 “Attività di Poste Italiane e BancoPosta — Mercati interessati” della presente decisione, nel settore postale italiano esisteva una certa concorrenza anche prima della graduale liberalizzazione promossa dalla normativa comunitaria.

| (57) | È noto che la principale sfida degli operatori del settore postale pubblico europeo è l'incremento della pressione della concorrenza in tutti i segmenti di mercato — corrispondenza, pacchi e corriere espresso. Mentre i mercati dei pacchi e del corriere espresso sono aperti alla concorrenza da decenni, nel segmento della corrispondenza i monopoli legali hanno fortemente ostacolato lo sviluppo della concorrenza. Secondo le autorità nazionali di regolamentazione e gli operatori postali pubblici la concorrenza nei segmenti pacchi e corriere espresso è notevole tanto sul piano nazionale che internazionale, mentre nel segmento della corrispondenza è appena emergente (30). |
| --- | --- |

(57)

È noto che la principale sfida degli operatori del settore postale pubblico europeo è l'incremento della pressione della concorrenza in tutti i segmenti di mercato — corrispondenza, pacchi e corriere espresso. Mentre i mercati dei pacchi e del corriere espresso sono aperti alla concorrenza da decenni, nel segmento della corrispondenza i monopoli legali hanno fortemente ostacolato lo sviluppo della concorrenza. Secondo le autorità nazionali di regolamentazione e gli operatori postali pubblici la concorrenza nei segmenti pacchi e corriere espresso è notevole tanto sul piano nazionale che internazionale, mentre nel segmento della corrispondenza è appena emergente (30).

| (58) | In particolare, i servizi di corriere espresso, i servizi di inoltro pacchi per l'utenza commerciale e i servizi logistici sono stati sviluppati in Italia da imprese private, alcune delle quali, come TNT e DHL, con sede in altri Stati membri. Da un rapporto pubblicato nel 2004 dalla Commissione (31) emerge che alcuni operatori postali (Royal Mail nel Regno Unito, TPG nei Paesi Bassi, Deutsche Post in Germania e La Poste in Francia) hanno acquisito imprese basate in Italia, attive nei servizi postali. |
| --- | --- |

(58)

In particolare, i servizi di corriere espresso, i servizi di inoltro pacchi per l'utenza commerciale e i servizi logistici sono stati sviluppati in Italia da imprese private, alcune delle quali, come TNT e DHL, con sede in altri Stati membri. Da un rapporto pubblicato nel 2004 dalla Commissione (31) emerge che alcuni operatori postali (Royal Mail nel Regno Unito, TPG nei Paesi Bassi, Deutsche Post in Germania e La Poste in Francia) hanno acquisito imprese basate in Italia, attive nei servizi postali.

| (59) | Per quanto riguarda i servizi finanziari, la Commissione ricorda che il settore bancario è aperto alla concorrenza da molti anni. La progressiva liberalizzazione ha sviluppato la concorrenza cui aveva già dato il via la libera circolazione dei capitali prevista dal trattato CE. |
| --- | --- |

(59)

Per quanto riguarda i servizi finanziari, la Commissione ricorda che il settore bancario è aperto alla concorrenza da molti anni. La progressiva liberalizzazione ha sviluppato la concorrenza cui aveva già dato il via la libera circolazione dei capitali prevista dal trattato CE.

| (60) | Inoltre, come si è già visto nel precedente caso di aiuti di Stato relativo all'Ente Poste Italiane/PI (32), PI compete con banche e operatori finanziari, che offrono prodotti in gran parte sostituibili ai suoi prodotti. Innanzitutto, i conti correnti postali sono in concorrenza con i conti correnti bancari, nelle località in cui esistono sia agenzie bancarie che uffici postali. Oltre a ciò, negli ultimi anni PI/BancoPosta ha sensibilmente ampliato la gamma degli strumenti di pagamento offerti alla propria clientela, affiancando a quelli tradizionali della sua operatività, come bollettini postali e vaglia postali, anche gli strumenti un tempo tipicamente offerti dalle banche (carte di debito e di credito, bonifici, servizi di addebito in conto per il pagamento di bollette). In alcuni casi (carte di debito e servizi di addebito in conto) il servizio è fornito direttamente da BancoPosta; in altri BancoPosta si pone quale distributore di servizi prodotti da terzi (operatori del settore bancario nel caso delle carte di credito). Questi sviluppi hanno aumentato la sostituibilità fra i servizi finanziari offerti da PI e quelli offerti dalle banche. |
| --- | --- |

(60)

Inoltre, come si è già visto nel precedente caso di aiuti di Stato relativo all'Ente Poste Italiane/PI (32), PI compete con banche e operatori finanziari, che offrono prodotti in gran parte sostituibili ai suoi prodotti. Innanzitutto, i conti correnti postali sono in concorrenza con i conti correnti bancari, nelle località in cui esistono sia agenzie bancarie che uffici postali. Oltre a ciò, negli ultimi anni PI/BancoPosta ha sensibilmente ampliato la gamma degli strumenti di pagamento offerti alla propria clientela, affiancando a quelli tradizionali della sua operatività, come bollettini postali e vaglia postali, anche gli strumenti un tempo tipicamente offerti dalle banche (carte di debito e di credito, bonifici, servizi di addebito in conto per il pagamento di bollette). In alcuni casi (carte di debito e servizi di addebito in conto) il servizio è fornito direttamente da BancoPosta; in altri BancoPosta si pone quale distributore di servizi prodotti da terzi (operatori del settore bancario nel caso delle carte di credito). Questi sviluppi hanno aumentato la sostituibilità fra i servizi finanziari offerti da PI e quelli offerti dalle banche.

| (61) | Diverse banche, di vari Stati membri, operano in Italia direttamente, attraverso filiali o uffici di rappresentanza, oppure indirettamente, controllando banche ed enti finanziari con sede in Italia. Le operazioni transfrontaliere di capitale che hanno di recente coinvolto banche italiane come Antonveneta e BNL confermano questa situazione. |
| --- | --- |

(61)

Diverse banche, di vari Stati membri, operano in Italia direttamente, attraverso filiali o uffici di rappresentanza, oppure indirettamente, controllando banche ed enti finanziari con sede in Italia. Le operazioni transfrontaliere di capitale che hanno di recente coinvolto banche italiane come Antonveneta e BNL confermano questa situazione.

| (62) | La Commissione ritiene pertanto che la misura ostacoli l'entrata nel mercato italiano per le imprese stabilite in altri Stati membri. |
| --- | --- |

(62)

La Commissione ritiene pertanto che la misura ostacoli l'entrata nel mercato italiano per le imprese stabilite in altri Stati membri.

| (63) | Per concludere, esistono scambi tra gli Stati membri nel settore dei servizi postali e finanziari. Il tasso di prestito rafforza la posizione di PI rispetto alle imprese postali e alle banche in concorrenza nel mercato interno. Pertanto, la misura è idonea a incidere sugli scambi commerciali e a falsare la concorrenza. |
| --- | --- |

(63)

Per concludere, esistono scambi tra gli Stati membri nel settore dei servizi postali e finanziari. Il tasso di prestito rafforza la posizione di PI rispetto alle imprese postali e alle banche in concorrenza nel mercato interno. Pertanto, la misura è idonea a incidere sugli scambi commerciali e a falsare la concorrenza.

4.4.   Esistenza di un vantaggio economico

| (64) | Per costituire aiuti di Stato, la misura deve conferire un vantaggio alle imprese beneficiarie. |
| --- | --- |

(64)

Per costituire aiuti di Stato, la misura deve conferire un vantaggio alle imprese beneficiarie.

| (65) | Nel valutare se esista un vantaggio a favore di PI/BancoPosta, è importante analizzare gli elementi che rappresentano il margine tra i tassi di prestito e di deposito. |
| --- | --- |

(65)

Nel valutare se esista un vantaggio a favore di PI/BancoPosta, è importante analizzare gli elementi che rappresentano il margine tra i tassi di prestito e di deposito.

| (66) | La Commissione osserva che un margine di mercato può contenere elementi di aiuti di Stato in determinate circostanze, in particolare quando i tassi di prestito e di deposito individualmente considerati non sono conformi al mercato (33). Ciò non si verifica nel presente caso. |
| --- | --- |

(66)

La Commissione osserva che un margine di mercato può contenere elementi di aiuti di Stato in determinate circostanze, in particolare quando i tassi di prestito e di deposito individualmente considerati non sono conformi al mercato (33). Ciò non si verifica nel presente caso.

| (67) | La Commissione ritiene che il tasso di deposito offerto per i conti correnti dei consumatori finali non rappresenti un aiuto di Stato a favore di PI/BancoPosta. In particolare, la fissazione del tasso non coinvolge un trasferimento di risorse statali a favore di PI/BancoPosta. I tassi offerti nel periodo interessato, inoltre, risultano conformi al tasso di mercato, se messi a confronto con i tassi di interesse offerti dalle banche per prodotti simili. Infine, i beneficiari del tasso di deposito sono individui. |
| --- | --- |

(67)

La Commissione ritiene che il tasso di deposito offerto per i conti correnti dei consumatori finali non rappresenti un aiuto di Stato a favore di PI/BancoPosta. In particolare, la fissazione del tasso non coinvolge un trasferimento di risorse statali a favore di PI/BancoPosta. I tassi offerti nel periodo interessato, inoltre, risultano conformi al tasso di mercato, se messi a confronto con i tassi di interesse offerti dalle banche per prodotti simili. Infine, i beneficiari del tasso di deposito sono individui.

| (68) | Pertanto, in questa fase, nell'analizzare il margine, la Commissione conclude che, nel presente caso, il vantaggio può derivare unicamente dai tassi di prestito. |
| --- | --- |

(68)

Pertanto, in questa fase, nell'analizzare il margine, la Commissione conclude che, nel presente caso, il vantaggio può derivare unicamente dai tassi di prestito.

| (69) | Il tasso di prestito pagato dallo Stato conferirebbe un interesse economico se fosse più elevato del tasso che sarebbe stato pagato a PI/BancoPosta dal beneficiario privato di un prestito in una situazione di mercato per i fondi depositati, secondo la loro natura ed importo. |
| --- | --- |

(69)

Il tasso di prestito pagato dallo Stato conferirebbe un interesse economico se fosse più elevato del tasso che sarebbe stato pagato a PI/BancoPosta dal beneficiario privato di un prestito in una situazione di mercato per i fondi depositati, secondo la loro natura ed importo.

4.4.1.   Dal 2005 in poi

| (70) | Dal 2005 le liquidità raccolte nei conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sono depositate solo presso il Tesoro. Inoltre, secondo l'Italia, attualmente il tasso è essenzialmente calcolato secondo parametri di mercato, con riferimento alla media ponderata del rendimento dei titoli di Stato a 30 anni (80 %), a 10 anni (10 %) e dei buoni del Tesoro a 12 mesi (10 %). |
| --- | --- |

(70)

Dal 2005 le liquidità raccolte nei conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sono depositate solo presso il Tesoro. Inoltre, secondo l'Italia, attualmente il tasso è essenzialmente calcolato secondo parametri di mercato, con riferimento alla media ponderata del rendimento dei titoli di Stato a 30 anni (80 %), a 10 anni (10 %) e dei buoni del Tesoro a 12 mesi (10 %).

| (71) | Il notevole peso degli strumenti a lungo termine si giustificherebbe secondo l'Italia perché i fondi raccolti hanno essenzialmente un carattere di lungo termine (cfr. sezione 3). Di conseguenza, l'Italia ritiene che il tasso di prestito non rappresenti un vantaggio a favore di PI/BancoPosta. Per il 2005, gli interessi pagati a PI/BancoPosta potrebbero persino essere meno favorevoli delle condizioni di mercato, perché il costo degli interessi per lo Stato dovrebbe essere diminuito di almeno 150 milioni di EUR. |
| --- | --- |

(71)

Il notevole peso degli strumenti a lungo termine si giustificherebbe secondo l'Italia perché i fondi raccolti hanno essenzialmente un carattere di lungo termine (cfr. sezione 3). Di conseguenza, l'Italia ritiene che il tasso di prestito non rappresenti un vantaggio a favore di PI/BancoPosta. Per il 2005, gli interessi pagati a PI/BancoPosta potrebbero persino essere meno favorevoli delle condizioni di mercato, perché il costo degli interessi per lo Stato dovrebbe essere diminuito di almeno 150 milioni di EUR.

| (72) | ABI, tuttavia, mette a confronto il tasso di prestito offerto a PI/BancoPosta con i tassi applicati ai buoni del Tesoro a breve termine. Questi ultimi risulterebbero inferiori al primo. |
| --- | --- |

(72)

ABI, tuttavia, mette a confronto il tasso di prestito offerto a PI/BancoPosta con i tassi applicati ai buoni del Tesoro a breve termine. Questi ultimi risulterebbero inferiori al primo.

| (73) | ABI indica come criterio di paragone che CDP dispone di un conto corrente fruttifero presso la Tesoreria dello Stato, sul quale deposita le sue liquidità. A norma del decreto del ministro dell'Economia e delle Finanze del 5 dicembre 2003, gli interessi sui fondi sono pagati semestralmente a un tasso semestrale variabile pari alla media aritmetica semplice dei buoni ordinari del Tesoro a sei mesi e dell'indice mensile Rendistato (34). |
| --- | --- |

(73)

ABI indica come criterio di paragone che CDP dispone di un conto corrente fruttifero presso la Tesoreria dello Stato, sul quale deposita le sue liquidità. A norma del decreto del ministro dell'Economia e delle Finanze del 5 dicembre 2003, gli interessi sui fondi sono pagati semestralmente a un tasso semestrale variabile pari alla media aritmetica semplice dei buoni ordinari del Tesoro a sei mesi e dell'indice mensile Rendistato (34).

| (74) | La Commissione osserva che per calcolare il tasso di mercato si deve normalmente fare riferimento al tasso di interesse che un privato sarebbe disposto a pagare a PI per i fondi depositati, secondo la loro natura ed importo. |
| --- | --- |

(74)

La Commissione osserva che per calcolare il tasso di mercato si deve normalmente fare riferimento al tasso di interesse che un privato sarebbe disposto a pagare a PI per i fondi depositati, secondo la loro natura ed importo.

| (75) | La Commissione ritiene in questa fase che il deposito di PI/BancoPosta presso il Tesoro sia effettuato su un conto corrente. Il Tesoro, e non PI, si assume il rischio di liquidità associato ai fondi depositati. Inoltre, durante la riunione del 30 marzo 2006, le autorità italiane hanno confermato che le liquidità raccolte sul conto corrente del Tesoro sono attualmente impiegate per finanziare ordinarie esigenze di bilancio. |
| --- | --- |

(75)

La Commissione ritiene in questa fase che il deposito di PI/BancoPosta presso il Tesoro sia effettuato su un conto corrente. Il Tesoro, e non PI, si assume il rischio di liquidità associato ai fondi depositati. Inoltre, durante la riunione del 30 marzo 2006, le autorità italiane hanno confermato che le liquidità raccolte sul conto corrente del Tesoro sono attualmente impiegate per finanziare ordinarie esigenze di bilancio.

| (76) | Resta da dimostrare che, nel caso l'Italia dovesse sostituire i fondi disponibili grazie a PI/BancoPosta, lo strumento finanziario alternativo sarebbe costituito da obbligazioni a lungo termine. |
| --- | --- |

(76)

Resta da dimostrare che, nel caso l'Italia dovesse sostituire i fondi disponibili grazie a PI/BancoPosta, lo strumento finanziario alternativo sarebbe costituito da obbligazioni a lungo termine.

| (77) | Inoltre, malgrado l'Italia indichi il recente aumento dei fondi raccolti sui conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta come una conferma della stabilità delle risorse per il Tesoro, la Commissione osserva che il livello dei fondi messi a disposizione di CDP e del Tesoro ha subito in realtà notevoli variazioni negli anni: | Conto presso il Tesoro
  (conto libero) | Conti presso la CDP (conti vincolati) | Totale |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Giacenze medie 1995 | [...] | [...] | [...] |
| Giacenze medie 1996 | [...] | [...] | [...] |
| Giacenze medie 1999 | [...] | [...] | [...] |
| Giacenze medie 2000 | [...] | [...] | [...] |
| Giacenze medie 2003 | [...] | [...] | [...] |
| Giacenze medie 2004 | [...] | [...] | [...] |
| Fonte: Allegato della lettera dell'Italia del 21.4.2006. |

(77)

Inoltre, malgrado l'Italia indichi il recente aumento dei fondi raccolti sui conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta come una conferma della stabilità delle risorse per il Tesoro, la Commissione osserva che il livello dei fondi messi a disposizione di CDP e del Tesoro ha subito in realtà notevoli variazioni negli anni:

Conto presso il Tesoro

(conto libero)

Conti presso la CDP (conti vincolati)

Totale

Giacenze medie 1995

[...]

[...]

[...]

Giacenze medie 1996

[...]

[...]

[...]

Giacenze medie 1999

[...]

[...]

[...]

Giacenze medie 2000

[...]

[...]

[...]

Giacenze medie 2003

[...]

[...]

[...]

Giacenze medie 2004

[...]

[...]

[...]

Fonte: Allegato della lettera dell'Italia del 21.4.2006.

| (78) | Inoltre, non si può escludere che, a causa delle specificità di PI/BancoPosta, che è tenuta per legge a depositare presso lo Stato i fondi raccolti nei conti correnti dei clienti, non sarebbe possibile stabilire un criterio di confronto con il mercato. In tali circostanze, la Commissione dovrebbe stabilire il costo del funzionamento del conto per PI/BancoPosta (cosa che dovrebbe risultare possibile con un efficiente sistema di analisi contabile) e aggiungere un margine ragionevole. L'importo risultante indicherebbe un tasso “di mercato” adeguato. Si tratterebbe di un approccio giustificato anche se la Commissione ritenesse che PI funge semplicemente da canale per raccogliere fondi per lo Stato tramite i numerosi uffici postali sul territorio. |
| --- | --- |

(78)

Inoltre, non si può escludere che, a causa delle specificità di PI/BancoPosta, che è tenuta per legge a depositare presso lo Stato i fondi raccolti nei conti correnti dei clienti, non sarebbe possibile stabilire un criterio di confronto con il mercato. In tali circostanze, la Commissione dovrebbe stabilire il costo del funzionamento del conto per PI/BancoPosta (cosa che dovrebbe risultare possibile con un efficiente sistema di analisi contabile) e aggiungere un margine ragionevole. L'importo risultante indicherebbe un tasso “di mercato” adeguato. Si tratterebbe di un approccio giustificato anche se la Commissione ritenesse che PI funge semplicemente da canale per raccogliere fondi per lo Stato tramite i numerosi uffici postali sul territorio.

| (79) | In conclusione, esistono dubbi sulla maniera pertinente di determinare un adeguato riferimento di mercato per il tasso di interesse che il Tesoro dovrebbe pagare a PI/BancoPosta. |
| --- | --- |

(79)

In conclusione, esistono dubbi sulla maniera pertinente di determinare un adeguato riferimento di mercato per il tasso di interesse che il Tesoro dovrebbe pagare a PI/BancoPosta.

| (80) | Se il regime di fissazione degli interessi dal 2005 generasse aiuti di Stato, detti aiuti:






  — | dovrebbero essere sottoposti a valutazione come nuovi aiuti. In effetti, la Commissione ritiene che il nuovo quadro normativo applicabile alla fissazione del tasso di prestito che risulta dalla legge 23 dicembre 2005, n. 266, abbia introdotto notevoli cambiamenti rispetto alla legislazione precedentemente applicabile, |
| --- | --- | --- |

(80)

Se il regime di fissazione degli interessi dal 2005 generasse aiuti di Stato, detti aiuti:

—

dovrebbero essere sottoposti a valutazione come nuovi aiuti. In effetti, la Commissione ritiene che il nuovo quadro normativo applicabile alla fissazione del tasso di prestito che risulta dalla legge 23 dicembre 2005, n. 266, abbia introdotto notevoli cambiamenti rispetto alla legislazione precedentemente applicabile,

| — | sarebbe illegale, in quanto la normativa e la convenzione relative sono state attuate da un decreto ministeriale in violazione dell'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE, |
| --- | --- |

—

sarebbe illegale, in quanto la normativa e la convenzione relative sono state attuate da un decreto ministeriale in violazione dell'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE,

| — | in questa fase non risulterebbero compatibili con il trattato CE. In primo luogo, la Commissione ritiene che non sarebbe applicabile alcuna delle eccezioni di cui all'articolo 87, paragrafo 2 e paragrafo 3. In secondo luogo, non sarebbe applicabile neppure l'articolo 86, paragrafo 2, poiché a PI non è stato affidato un servizio di interesse economico generale dalle autorità italiane per l'attività finanziaria in questione. |
| --- | --- |

—

in questa fase non risulterebbero compatibili con il trattato CE. In primo luogo, la Commissione ritiene che non sarebbe applicabile alcuna delle eccezioni di cui all'articolo 87, paragrafo 2 e paragrafo 3. In secondo luogo, non sarebbe applicabile neppure l'articolo 86, paragrafo 2, poiché a PI non è stato affidato un servizio di interesse economico generale dalle autorità italiane per l'attività finanziaria in questione.

4.4.2.   Il periodo che precede il 2005

| (81) | La Commissione dimostrerà che fino al 2004 compreso il regime applicabile, qualora si possa parlare di aiuto di Stato, sarebbe un aiuto esistente. |
| --- | --- |

(81)

La Commissione dimostrerà che fino al 2004 compreso il regime applicabile, qualora si possa parlare di aiuto di Stato, sarebbe un aiuto esistente.

| (82) | La Commissione osserva che i tassi di interesse concessi dallo Stato per i fondi trasferiti dai conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sono stati essenzialmente fissati fino alla fine del 2004 a norma di una legge del 1917, modificata nel 1945. |
| --- | --- |

(82)

La Commissione osserva che i tassi di interesse concessi dallo Stato per i fondi trasferiti dai conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sono stati essenzialmente fissati fino alla fine del 2004 a norma di una legge del 1917, modificata nel 1945.

| (83) | ABI condivide tale opinione. |
| --- | --- |

(83)

ABI condivide tale opinione.

| (84) | Le modifiche apportate a tale legge e i decreti ministeriali che adeguano il livello dei tassi di interesse e che sono legati alla legge modificata non hanno inciso sul contenuto della legge in questione. In particolar modo, la variazione del dato numerico del tasso di interesse non corrisponde a un cambiamento materiale del meccanismo che presiede alla fissazione del valore del tasso. In sostanza, fino al 2004, il tasso di prestito pagato a PI/BancoPosta era rimasto pari al tasso ricevuto da CDP per le sue attività di finanziamento, diminuito di quindici centesimi di punto percentuale. |
| --- | --- |

(84)

Le modifiche apportate a tale legge e i decreti ministeriali che adeguano il livello dei tassi di interesse e che sono legati alla legge modificata non hanno inciso sul contenuto della legge in questione. In particolar modo, la variazione del dato numerico del tasso di interesse non corrisponde a un cambiamento materiale del meccanismo che presiede alla fissazione del valore del tasso. In sostanza, fino al 2004, il tasso di prestito pagato a PI/BancoPosta era rimasto pari al tasso ricevuto da CDP per le sue attività di finanziamento, diminuito di quindici centesimi di punto percentuale.

| (85) | Il regime è stato introdotto prima dell'adesione dell'Italia. Inoltre, la graduale liberalizzazione delle attività finanziarie offerte da PI/BancoPosta è iniziata prima dell'entrata in vigore del Regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attualmente art. 88) del trattato CE (35). |
| --- | --- |

(85)

Il regime è stato introdotto prima dell'adesione dell'Italia. Inoltre, la graduale liberalizzazione delle attività finanziarie offerte da PI/BancoPosta è iniziata prima dell'entrata in vigore del Regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attualmente art. 88) del trattato CE (35).

| (86) | Di conseguenza, la Commissione conclude che la misura applicata sino alla fine del 2004, qualora si tratti di un aiuto, dovrebbe essere considerata un aiuto esistente a norma dell'articolo 1, lettera b), punti i), iv) e v), del Regolamento di cui sopra. |
| --- | --- |

(86)

Di conseguenza, la Commissione conclude che la misura applicata sino alla fine del 2004, qualora si tratti di un aiuto, dovrebbe essere considerata un aiuto esistente a norma dell'articolo 1, lettera b), punti i), iv) e v), del Regolamento di cui sopra.

| (87) | La misura è cessata entro il 31 dicembre 2004 come conseguenza (retroattiva) della legge 23 dicembre 2005, n. 266. Non vi è quindi ragione di proporre misure appropriate a norma dell'articolo 18 del Regolamento in questione. |
| --- | --- |

(87)

La misura è cessata entro il 31 dicembre 2004 come conseguenza (retroattiva) della legge 23 dicembre 2005, n. 266. Non vi è quindi ragione di proporre misure appropriate a norma dell'articolo 18 del Regolamento in questione.

5.   CONCLUSIONI

Sulla base della valutazione che precede, la Commissione ha deciso di considerare gli interessi pagati dallo Stato a PI/BancoPosta aiuti esistenti, nell'ipotesi che si tratti di aiuti, fino al 2004. Poiché la misura è cessata nel 2004 non vi è ragione di proporre le misure opportune di cui all'articolo 18 del Regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attualmente art. 88) del trattato CE.

Per quanto riguarda il regime che fissa il tasso di interesse da applicare ai fondi depositati presso il Tesoro dal 2005, alla luce delle considerazioni precedenti, la Commissione, nel quadro della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, invita l'Italia a trasmetterle eventuali osservazioni e a fornirle qualsiasi informazione che possa essere utile ai fini della valutazione dell'aiuto o della misura entro un mese dalla data di ricezione della presente.

Ai fini della valutazione, in particolare per determinare, se possibile, i pertinenti tassi di mercato applicabili ai depositi citati, sono necessarie le seguenti informazioni:

| — | la definizione di un analogo strumento di finanziamento per lo Stato, tenuto conto della durata, del livello della garanzia e della liquidità del deposito, nonché dell'uso dei fondi depositati, |
| --- | --- |

—

la definizione di un analogo strumento di finanziamento per lo Stato, tenuto conto della durata, del livello della garanzia e della liquidità del deposito, nonché dell'uso dei fondi depositati,

| — | la definizione del tasso di interesse che offrirebbe un investitore privato e che sarebbe accettato da un finanziatore privato per tale strumento analogo, |
| --- | --- |

—

la definizione del tasso di interesse che offrirebbe un investitore privato e che sarebbe accettato da un finanziatore privato per tale strumento analogo,

| — | lo strumento di finanziamento alternativo cui ricorrerebbe l'Italia se dovesse sostituire i fondi trasferiti da PI/BancoPosta, |
| --- | --- |

—

lo strumento di finanziamento alternativo cui ricorrerebbe l'Italia se dovesse sostituire i fondi trasferiti da PI/BancoPosta,

| — | il valore dei tassi di mercato da usare nel 2005 e nel 2006. Sono necessari i tassi specifici dei possibili componenti singoli (a breve, medio e lungo termine...) del tasso aggregato di mercato, |
| --- | --- |

—

il valore dei tassi di mercato da usare nel 2005 e nel 2006. Sono necessari i tassi specifici dei possibili componenti singoli (a breve, medio e lungo termine...) del tasso aggregato di mercato,

| — | la descrizione dei costi annui relativi alla raccolta e al deposito di fondi provenienti dai conti correnti dei clienti PI/BancoPosta. Occorre usare dati precisi del sistema di contabilità analitica per il 2005 (reali) e 2006 (bilancio), |
| --- | --- |

—

la descrizione dei costi annui relativi alla raccolta e al deposito di fondi provenienti dai conti correnti dei clienti PI/BancoPosta. Occorre usare dati precisi del sistema di contabilità analitica per il 2005 (reali) e 2006 (bilancio),

| — | la stima di un ragionevole margine per lo svolgimento della citata attività. |
| --- | --- |

—

la stima di un ragionevole margine per lo svolgimento della citata attività.

La Commissione invita le autorità italiane a trasmettere immediatamente copia della presente lettera al beneficiario potenziale dell'aiuto.

La Commissione ricorda all'Italia che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e richiama l'attenzione del governo italiano sull'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, a norma del quale essa può imporre allo Stato membro il recupero dal beneficiario di ogni aiuto indebitamente versato.

La Commissione avverte l'Italia che informerà i terzi interessati mediante pubblicazione della presente, unitamente ad un riassunto della medesima, nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE, attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea e informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviando copia della presente. I summenzionati terzi interessati sono invitati a presentare le proprie osservazioni entro un mese dalla data della pubblicazione.”

---

(1)  PI:llä tarkoitetaan tässä päätöksellä Poste Italiane SpA:ta ja toisinaan myös sen edeltäjää (julkinen postilaitos Ente Posta Italiane).

1

(2)  Lainalla tarkoitetaan tässä valtionkassaan siirrettyjä varoja ja talletuksella BancoPostan asiakkaiden käyttötileille tallettamia varoja.

2

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22. maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan (nykyisin 88 artikla) soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

3

(4)  Nella presente decisione per PI si intende Poste Italiane SpA e, ove applicabile, il predecessore (Ente Poste Italiane, il servizio postale pubblico).

4

(5)  Il servizio postale universale comprende gli invii di corrispondenza e stampati indirizzati di peso inferiore a 2 kg e pacchi postali fino a 20 kg; nonché un servizio di invii raccomandati e un servizio di invii assicurati.

5

(6)  Decreto legge 261/1999 pubblicato nella G.U. 182 del 5.8.1999 e decreto del ministero delle Comunicazioni del 17.4.2000, pubblicato nella G.U. 102 del 4.5.2000.

6

(7)  Fonte: sito web PI; luglio 2006.

7

(8)  Cfr. lo studio di PriceWaterhouseCoopers “The Impact on Universal Service of the Full Market Accomplishment of the Postal Internal Market in 2009, Final Report May 2006”.

8

(9)  A norma dell'articolo 5 del decreto legge 30 settembre 2003, n. 269, e della legge di conversione 24 novembre 2003, n. 326, le azioni di CDP SpA sono attribuite allo Stato. Inoltre, le fondazioni bancarie ed altri soggetti pubblici o privati possono solo detenere quote complessivamente di minoranza del capitale di CDP SpA.

9

(10)  Development of competition in the European postal sector, ECORYS-NEI, luglio 2005.

10

Development of competition in the European postal sector

(11)  Direttiva 97/67/CE del Parlamento Europeo e del Consiglio, del 15 dicembre 1997, concernente regole comuni per lo sviluppo del mercato interno dei servizi postali comunitari e il miglioramento della qualità del servizio (GU L 15 del 21.1.1998, pag. 14).

11

(12)  Direttiva 2002/39/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 10 giugno 2002, che modifica la direttiva 97/67/CE per quanto riguarda l'ulteriore apertura alla concorrenza dei servizi postali della Comunità (GU L 176 del 5.7.2002, pag. 21).

12

(13)  Development of competition in the European postal sector, ECORYS-NEI, luglio 2005.

13

Development of competition in the European postal sector

(14)  Cfr. lo studio di PriceWaterhouseCoopers “The Impact on Universal Service of the Full Market Accomplishment of the Postal Internal Market in 2009, Final Report May 2006”.

14

(15)  Fitchratings, rapporto speciale: “The European Regulated Mail Sector: Tomorrow's Deliveries” del 9.7.2004.

15

(16)  Nel 2004 il tasso era dell'1,25 %.

16

(17)  In alcuni casi (carte di debito e servizi di addebito in conto) il servizio è fornito direttamente da BancoPosta; in altri BancoPosta si pone quale distributore di prodotti di terzi (operatori del settore bancario nel caso delle carte di credito).

17

(18)  Poste Vita SpA è una controllata al 100 % di PI.

18

(19)  BancoPosta Fondi SpA SGR è una controllata al 99 % di PI.

19

(20)  Per prestito si intendono qui i fondi trasferiti al Tesoro/CDP; per deposito si intendono i fondi depositati sui conti correnti dai clienti di BancoPosta.

20

(21)  Pubblicato nella G.U. 288 del 12.12.2003.

21

(22)  Pubblicata nella G.U. 219 del 6.9.1917.

22

(23)  Pubblicato nella G.U. 12 del 15.1.1946, pag. 12.

23

(24)  L'informazione è coperta dal segreto d'ufficio

24

(25)  I conti accesi direttamente presso CDP sono stati chiusi.

25

(26)  Pubblicata nella GU 302 del 29.12.2005, “supplemento ordinario” 211. La legge ha effetto retroattivo dal 1o gennaio 2005.

26

o

(27)  I fondi sono stati investiti in un portafoglio di obbligazioni statali della zona euro (60 %) con un rating minimo pari a quello dell'Italia e di obbligazioni private (40 %) con un rating medio di AA-.

27

(28)  Legge 23 dicembre 1996, n. 662, pubblicata nella GU del 28.12.1996.

28

(29)  Si veda, ad esempio, la sentenza della Corte di giustizia nella causa C-372/97 Repubblica italiana contro Commissione, Racc. 2004 pagina I-0367, punto 44.

29

Repubblica italiana contro Commissione

(30)  Rapporto “The Evolution of the Regulatory Model for European Postal Services”, di WIK Consult, luglio 2005.

30

The Evolution of the Regulatory Model for European Postal Services

(31)  Rapporto “Main developments in the European Postal Sector” di WI Consult, luglio 2004. Cfr. tabella 5.1.6 “Distribuzione geografica e area commerciale dei ”Big Four” (1998 e precedenti, fino al giugno 2004)”.

31

(32)  Decisione del 12.3.2002 nel caso C 47/98 (GU C 282 del 19.10.2002, pag. 29).

32

(33)  Ad esempio, nell'ipotesi che il margine di mercato in un determinato periodo sia pari al 2 %, mentre il tasso di deposito del mercato è pari all'1 %, un margine risultante da un tasso di prestito del 10 % e un tasso di deposito dell'8 % potrebbe configurare alcuni elementi di aiuto di Stato.

33

(34)  Cfr. relazione e stati finanziari di CDP al 31.12.2004, pag. 85.

34

(35)  GU L 83 del 27.3.1999, pag. 1.

35

---

| 29.11.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 290/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 290/20

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

(2006/C 290/04)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTEENVETO

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

5 artiklassa ja 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemus

”KARLOVARSKÝ SUCHAR”

EY nro: CZ/PGI/005/0404/20.10.2004

SAN ( ) SMM ( X )

Tämä yhteenveto on laadittu ainoastaan tiedotustarkoituksiin. Hakemuksen täydelliset tiedot löytyvät eritelmästä, joka on saatavissa kohdassa 1 ilmoitetuilta kansallisilta viranomaisilta ja Euroopan komissiolta (1).

1.   Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen

| Nimi: | Úřad průmyslového vlastnictví |
| --- | --- |
| Osoite: | Antonína Čermáka 2a |
| CZ-160 68 Praha 6 |

Nimi:

Úřad průmyslového vlastnictví

Osoite:

Antonína Čermáka 2a

CZ-160 68 Praha 6

Puhelin:

(420) 220 38 31 11

Faksi:

(420) 224 32 47 18

Sähköposti:

posta@upv.cz

2.   Ryhmittymä

| Nimi: | CORNIA, spol. s r.o. |
| --- | --- |
| Osoite: | Vítězná 42, |
| CZ-360 09 Karlovy Vary |

Nimi:

CORNIA, spol. s r.o.

Osoite:

Vítězná 42,

CZ-360 09 Karlovy Vary

Puhelin.:

(420) 353 43 38 26

Faksi:

(420) 353 22 35 65

Sähköposti:

cornia@iol.cz

Kokoonpano:

tuottaja/jalostaja ( X ) muu ( )

Kyseessä on neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu poikkeus, koska alalla toimii vain yksi tuottaja. Komission asetuksen (ETY) N:o 2037/93 1 artiklan vaatimukset täyttyvät.

3.   Tuotelaji

Luokka 2.4: Leipomo-, konditoria-, makeis- ja keksituotteet — korput

4.   Eritelmä (yhteenveto 4 artiklan 2 kohdan edellytyksistä)

4.1   Nimi: ”Karlovarský suchar”

4.2   Kuvaus: ”Karlovarský suchar” –tuotetta (Karlovy Varyn korppu) valmistetaan nykyään kahdessa muodossa, jotka ovat ”Karlovarský suchar special” sekä ruokavaliovalmiste ”Karlovarský suchar dietní”.

Muoto: Pitkänomaisesta valkoisesta leivästä leikatut viipaleet, säännöllinen muoto, joka vastaa tuotteen kypsytyksen aikana saamaa muotoa; muodon kuvaus sisältyy myös kohtaan 4.5 (Valmistusmenetelmä).

Ulkonäkö: Tasaisesti huokoinen, läpeensä kypsytetty, pinnaltaan tasainen, lohkeava, hyvin kuivatettu, ei saa olla palanut, ei saa sisältää vieraita aineita.

Väri: Kullanruskea, ei tumma.

Maku: Miellyttävä leipomotuotteen maku, ei karvas eikä hapan, ei muuta vierasta sivumakua.

Tuoksu: Luonnollinen leipomotuotteen tuoksu, ei ummehtunut, ei vierasta hajua.

Tuotteeseen käytetään seuraavia raaka-aineita:

”Karlovarský suchar special”: vehnäjauho, Karlovy Varyn vesi, tavallinen juomavesi, jauhonparannusaine, sokeri, kovetettu kasvisrasva, hiiva, ruokasuola, munankeltuaisjauhe, Karlovy Varyn suola.

”Karlovarský suchar dietní”: vehnäjauho, Karlovy Varyn vesi, tavallinen juomavesi, jauhonparannusaine, kovetettu kasvisrasva, hiiva, ruokasuola.

Tuotteet saatetaan markkinoilla pahvisissa 200 gramman pakkauksissa.

4.3   Maantieteellinen alue: Karlovy Varyn alue, jonka rajaavat kunnat Karlovy Vary, Šemnice, Kyselka, Velichov, Ostrov, Hroznětín, Mezirolí ja Stará Role, mainitut kunnat mukaan luettuina.

4.4   Alkuperätodisteet: Valmistaja pitää kirjaa raaka-aineiden toimittajista. Kaikista, mutta erityisesti tuotteen kannalta keskeisistä raaka-aineista (Karlovy Varyn vesi ja Karlovy Varyn suola) on käytettävissä myös lähetyslistat ja laskut. Valmistaja pitää kirjaa myös valmiiden tuotteiden ostajista. Jokaisessa tuotepakkauksessa on valmistajan merkinnät (mm. osoite), jotka mahdollistavat tuotteen jäljitettävyyden.

Eritelmän mukaisuus tarkastetaan yhtiön tuotantoinsinöörin tekemässä sisäisessä tarkastuksessa kuuden kuukauden välein. Tarkistus koskee erityisesti tuotannon teknistä prosessia. Jokaisen valmistuserän yhteydessä tarkastetaan kriittiset pisteet eli varsinkin valmistusvaiheiden lämpötila ja kesto. Tarkastusten tulokset kirjataan tarkastuslistoihin.

Ulkoisen tarkastuksen tekee toimivaltainen valvontaelin eli valtion maatalous- ja elintarvikeviraston (Státní zemědělská a potravinářská inspekce) Plzeňissä toimiva aluevirasto. Toimivaltainen valvontaelin valvoo muun muassa hygieniamääräysten noudattamista, kriittisiä pisteitä ja tuotteen erityisominaisuuksia.

Yleinen valvonta: Koko valmistusprosessia valvotaan jatkuvasti. Valvonnan kohteena ovat erityisesti käytettävät raaka-aineet, tuotannon valmistelu, valmistusmenetelmän, hygienianormien ja mikrobiologisten muuttujien noudattaminen sekä valmiit tuotteet.

4.5   Tuotantomenetelmä: ”Karlovarský suchar” –tuote valmistetaan edellä mainituista raaka-aineista (ks. kohta 4.2).

Tuotteen kannalta keskeiset raaka-aineet (Karlovy Varyn vesi ja Karlovy Varyn suola) saadaan maantieteellisesti rajatulta alueelta. Raaka-aineiden prosessointi ja kaikki valmistus- ja pakkausvaiheet suoritetaan niin ikään maantieteellisesti rajatulla alueella.

Karlovy Varyn veden on oltava tuoretta, mikä on lisäsyy sille, että valmistuksen on tapahduttava maantieteellisesti rajatulla alueella.

Karlovy Varyn vesi kuuluu vetykarbonaatti-, sulfaatti-, kloridi- ja natriumpitoisiin hapahkoihin kivennäisvesiin. Liuenneiden aineiden määrä on 6,45 g/l ja mineraalipitoisuus 590–980 mg/l.

Karlovy Varyn suola on natrium- ja kaliumsulfaatin ja natriumbikarbonaatin seos.

”Karlovarského suchar” –tuotteen valmistus:

Taikina valmistetaan hapattamatta (hiivalla nostamalla). Raaka-aineet sekoitetaan taikinatiinussa lämpimän veden kanssa. Tämän jälkeen valmistetaan sekoittimessa puolikiinteä taikina, jonka annetaan levätä. Levännyt taikina leikataan taikinaleikkurilla paloiksi, jotka muotoillaan pitkänomaisiksi ja asetetaan rasvattuihin vuokiin. Taikinan annetaan nousta vuoissa. Kohottamisen jälkeen taikinapalat pannaan avoimissa vuoissa uuniin, pirskotetaan vedellä taikinan höyrystämiseksi ja kypsytetään. Kypsyttämisen jälkeen palat irrotetaan vuoista ja asetellaan telineisiin jäähtymään. Sen jälkeen ne leikataan viipaleiksi, asetetaan uuniin ja paahdetaan. Paahdetut viipaleet asetellaan laatikoihin ja pakataan jäähtyneinä paperilla vahvistettuihin alumiinifoliopusseihin. Näin pakatut korput pannaan pahvisiin vähittäismyyntipakkauksiin, jotka puolestaan pakataan suuriin pahvilaatikoihin. Tuotteen ilmoitettu paino on 200 g, josta tosiasiallinen paino saa poiketa alaspäin enintään 7 prosenttia. Suljetut pahvilaatikot kuljetetaan puhtaassa pakettiautossa.

Varsinaisen valmistuksen on tapahduttava kohdassa 4.3 mainitulla rajatulla maantieteellisellä alueella, minkä lisäksi tuote on myös pakattava valmistuspaikalla. Tähän on syynä se, että tuote on lohkeava ja imee helposti kosteutta ympäristöstä. Yhtenä syynä valmistuspaikalla pakkaamiseen on myös se, että näin voidaan varmistaa helpommin tuotteen jäljitettävyys.

4.6   Yhteys maantieteelliseen alkuperään: ”Karlovarský suchar” on ainutlaatuinen tuote, joka kytkeytyy historiallisesti läheisesti Karlovy Varyyn. Se mainitaan kylpylähoitojen ja kivennäisvesien ohella osana Karlovy Varyn ominaisluonnetta ja yhtenä syynä tämän kylpyläkaupungin maailmanmaineeseen.

”Karlovarský suchar” –tuotteen läheisestä yhteydestä Karlovy Varyn kaupunkiin on osoituksena jo tuotteen nimi.

Valmistaja on jo vuosikymmenien ajan käyttänyt perinteistä, muuttamatonta valmistusmenetelmää. Tuotteen laadussa on osuutensa sekä paikallisilla raaka-aineilla (Karlovy Varyn vesi ja Karlovy Varyn suola) että paikallisilla perinteillä ja kokemuksella.

Tuote sisältää Karlovy Varyn vettä, ja ”Karlovarského sucharu special” myös Karlovy Varyn suolaa. Käytetyn kivennäisveden on oltava tuoretta. Vesi on peräisin Karlovy Varyn kuumista lähteistä, jotka kuuluvat maailman merkittävimpiin ja tunnetuimpiin kivennäisvesilähteisiin. Se, että lähteet nousevat pintaan juuri edellä mainitulla alueella, johtuu maanpinnan murroksesta ja merkittävien siirrosten risteämisestä Karlovy Varyn lähteiden alueella. Karlovy Varyn vesi helpottaa ja nopeuttaa ruoan sulatusta ja imeytymistä vatsalaukussa.

Tuote on rekisteröity 1.2.1974 Tšekin alkuperänimitysten rekisteriin (numerolla 4). Lisäksi se on rekisteröity 22.11.1967 Lissabonin sopimuksen mukaiseen kansainväliseen rekisteriin (numerolla 4).

Tuote palkittiin vuonna 1974 kultaisella sinetillä (Zlatá pečeť) EX PLZEŇ -näyttelyssä.

Nykyisen ja edellisen valmistajan välinen oikeudellinen jatkuvuus varmistettiin yksityistämisen yhteydessä.

4.7   Valvontaelin:

| Nimi: | Státní zemědělská a potravinářská inspekce, Inspektorát v Plzni |
| --- | --- |
| Osoite: | Jiráskovo náměstí 8 |
| CZ-308 58 Plzeň 8 |

Nimi:

Státní zemědělská a potravinářská inspekce, Inspektorát v Plzni

Osoite:

Jiráskovo náměstí 8

CZ-308 58 Plzeň 8

Puhelin:

(420) 377 24 45 97

Faksi:

(420) 377 45 52 29

Sähköposti:

plzen@szpi.gov.cz

4.8   Merkinnät: Pakkauksessa on oltava merkintä ”Karlovarský suchar”. Merkintöjen sijaintia, kirjasintyyppiä, väriä jne. ei ole määrätty.

4.9   Kansalliset vaatimukset: —

---

(1)  Euroopan komissio, Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto, Maataloustuotteiden laatupolitiikan yksikkö, B-1049 Bryssel.

---

| 29.11.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 290/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 290/23

---

Tiivistelmä valtiontuista, joita jäsenvaltio on ilmoittanut myöntävänsä EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen 23 päivänä joulukuuta 2003 annetun asetuksen (EY) N:o 1/2004 mukaisesti

(2006/C 290/05)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

XA-numero: XA 83/06

Jäsenvaltio: Ranska

Alue: Loire-Atlantiquen departementti

Tukiohjelman nimike: Tuki maatalouskoneosuuskunnille (CUMA)

Oikeusperusta:

| — | Articles 4 et 6 du règlement (CE) no 1/2004 de la Commission |
| --- | --- |

—

Articles 4 et 6 du règlement (CE) no 1/2004 de la Commission

| — | L 1511-2 et L 1511-5 du code général des collectivités territoriales |
| --- | --- |

—

L 1511-2 et L 1511-5 du code général des collectivités territoriales

| — | Délibération du Conseil général de Loire-Atlantique du 19 juin 2006 |
| --- | --- |

—

Délibération du Conseil général de Loire-Atlantique du 19 juin 2006

Tukijärjestelmän vuosikustannukset: 290 000 EUR

Tuen enimmäisintensiteetti: CUMAn toimitilojen siirto: tuki, joka on laskettu 20 %:n mukaan ja jonka enimmäismäärä on 20 000 EUR, myönnetään CUMAlle, jonka täytyy siirtää toimitilansa kaupunkisuunnitteluun liittyvien seikkojen vuoksi. Maisema-arkkitehdin konsultointi rahoitetaan 70-prosenttisesti siten, että tuen enimmäismäärä on 1 400 EUR.

CUMAn nykyisten rakennusten saattaminen ympäristövaatimusten mukaisiksi: tuki on laskettu 40 %:n mukaan ja sen enimmäismäärä on 20 000 EUR.

Materiaalihankinnat, joilla edistetään kestävää kehitystä yhteenliittymissä (biopolttoaineen tuotanto, rikkaruohojen ”pehmeä” poistomenetelmä jne.): tuki on laskettu 40 %:n mukaan ja sen enimmäismäärä on 24 000 EUR.

Täytäntöönpanoajankohta:

Tukiohjelman kesto: Yksi vuosi, jatkettavissa vuosiarvioinnin perusteella, jonka avulla voidaan määritellä lisätoimia ja ohjelman mahdollinen lopettaminen.

Tuen tarkoitus: Tukea yhteenliittymiä CUMAlle rakennuksia ja kestävää kehitystä edistävää materiaalia varten myönnettävien investointitukien avulla.

Asianomainen ala/asianomaiset alat: Kaikki maataloustuotannon alat

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Monsieur le Président du Conseil général de Loire-Atlantique |
| --- |
| 3 quai Ceineray |
| BP 94109 |
| F-44041 Nantes |
| Cedex 1 |

Monsieur le Président du Conseil général de Loire-Atlantique

3 quai Ceineray

BP 94109

F-44041 Nantes

Cedex 1

Internet-osoite: www.cg44.fr

XA-numero: XA 79/06

Jäsenvaltio: Slovakia

Alue: Länsi-Slovakia

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi: GAZDA SLOVAKIA, spol. s r.o.

Oikeusperusta:

| — | Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z. |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z.

| — | Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci

| — | Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005 |
| --- | --- |

—

Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005

| — | Komission asetuksen (EY) N:o 1/2004 4 artiklan 3 kohdan a ja c alakohta |
| --- | --- |

—

Komission asetuksen (EY) N:o 1/2004 4 artiklan 3 kohdan a ja c alakohta

Tukiohjelman vuosittaiset menot tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: 1 032 664 SKK

Tuen enimmäismäärä: 36,03 %

Täytäntöönpanoajankohta: 2006

Tukijärjestelmän tai yksittäisen tuen kesto: Elokuu 2006

Tuen tarkoitus: Maatalousalan pk-yritykset

Asianomaiset alat: Maatalous — kasvituotanto

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Sociálna poisťovňa |
| --- |
| pobočka Dunajská Streda |
| Galantská cesta 693/5 |
| SK-929 01 Dunajská Streda |

Sociálna poisťovňa

pobočka Dunajská Streda

Galantská cesta 693/5

SK-929 01 Dunajská Streda

Internet-osoite: www.socpoist.sk

XA-numero: XA 80/06

Jäsenvaltio: Slovakia

Alue: Länsi-Slovakia

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi: Poľnohospodárske družstvo Modrý Dunaj

Šamorín

Oikeusperusta:

| — | Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z. |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z.

| — | Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci

| — | Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005 |
| --- | --- |

—

Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005

| — | Komission asetuksen (EY) N:o 1/2004 4 artiklan 3 kohdan b alakohta |
| --- | --- |

—

Komission asetuksen (EY) N:o 1/2004 4 artiklan 3 kohdan b alakohta

Tukiohjelman vuosittaiset menot tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: 583 912 SKK

Tuen enimmäismäärä: 23,2 %

Täytäntöönpanoajankohta: 2006

Tukijärjestelmän tai yksittäisen tuen kesto: Elokuu 2006

Tuen tarkoitus: Maatalousalan pk-yritykset

Asianomaiset alat: Maatalous — eläintuotanto

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Sociálna poisťovňa |
| --- |
| pobočka Dunajská Streda |
| Galantská cesta 693/5 |
| SK-929 01 Dunajská Streda |

Sociálna poisťovňa

pobočka Dunajská Streda

Galantská cesta 693/5

SK-929 01 Dunajská Streda

Internet-osoite: www.socpoist.sk

XA-numero: XA 81/06

Jäsenvaltio: Slovakia

Alue: Länsi-Slovakia

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi:

| AGRA M, s.r.o. |
| --- |
| Kozia 2243 |
| SK-901 01 Malacky |

AGRA M, s.r.o.

Kozia 2243

SK-901 01 Malacky

Oikeusperusta:

| — | Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z. |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z.

| — | Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci

| — | Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005 |
| --- | --- |

—

Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005

| — | Komission asetus (EY) N:o 1/2004, 4 artikla |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EY) N:o 1/2004, 4 artikla

Tukiohjelman vuosittaiset menot tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: 2 954 141,50 SKK

Tuen enimmäismäärä: 45,68 %

Täytäntöönpanoajankohta: 2006

Tukijärjestelmän tai yksittäisen tuen kesto: Syyskuu 2006

Tuen tarkoitus: Maatalousalan pk-yritykset

Asianomaiset alat: Maatalousalan yritystoiminta, kasvi- ja eläintuotanto

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Sociálna poisťovňa |
| --- |
| pobočka Bratislava-okolie |
| Lazaretská 25 |
| SK-814 99 Bratislava |

Sociálna poisťovňa

pobočka Bratislava-okolie

Lazaretská 25

SK-814 99 Bratislava

Internet-osoite: www.socpoist.sk

XA-numero: XA 82/06

Jäsenvaltio: Slovakia

Alue: Itä-Slovakia

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi: Agrokondor s.r.o., SK-094 35 Čaklov

Oikeusperusta:

| — | Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z. |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z.

| — | Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci

| — | Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005 |
| --- | --- |

—

Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005

| — | Komission asetuksen (EY) N:o 1/2004 4 artiklan 3 kohdan c alakohta |
| --- | --- |

—

Komission asetuksen (EY) N:o 1/2004 4 artiklan 3 kohdan c alakohta

Tukiohjelman vuosittaiset menot tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: 916 659,00 SKK (24 128,319 EUR (kurssi 19.6.2006))

Tuen enimmäismäärä: 39 %

Täytäntöönpanoajankohta: 2006

Tukijärjestelmän tai yksittäisen tuen kesto: Elokuu 2006

Tuen tarkoitus: Maatalous

Asianomaiset alat: Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Sociálna poisťovňa |
| --- |
| pobočka Vranov nad Topľou |

Sociálna poisťovňa

pobočka Vranov nad Topľou

Internet-osoite: www.socpoist.sk

---

| 29.11.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 290/26 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 290/26

---

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 nojalla myönnetystä valtiontuesta

(2006/C 290/06)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

| Tuen numero | XS 61/05 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Espanja |
| Alue | La Rioja |
| Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi | Säädös avustusten myöntämisestä korkotukena lainoille, jotka on tarkoitettu pienten ja keskisuurten yritysten yritysinvestointien rahoittamiseen |
| Oikeusperusta | Resolución del Presidente de la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja por la que se aprueban las Bases Reguladoras de la concesión de subvenciones en forma de bonificación de intereses de préstamos destinadas a financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas. |
| Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä | Tukiohjelma | Vuotuinen kokonaismäärä | 869 000 EUR |
| Taatut lainat | |
| Yksittäinen tuki | Tuen kokonaismäärä | |
| Taatut lainat | |
| Tuen enimmäisintensiteetti | Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen | Kyllä |
| Täytäntöönpanopäivä | 18.2.2005 |
| Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto | 31.12.2006 saakka |
| Tuen tarkoitus | Tuki pk-yrityksille | Kyllä |
| Alat, joita tuki koskee | Kaikki alat, joilla voidaan myöntää tukea pk-yrityksille | |
| Rajattu tiettyihin aloihin | Kyllä |
| Muut teollisuusalat (ainoastaan kaivos- ja tehdasteollisuuden alat, elintarvikealaa lukuun ottamatta) | Kyllä |
| Muut palvelut (ainoastaan teollisuusaloihin liittyvät tekniset palvelut ja kaupan ala elintarvikealaa lukuun ottamatta) | Kyllä |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja |
| C/Muro de la Mata 13-14 |
| E-26071 Logroño (La Rioja) |

Tuen numero

XS 61/05

Jäsenvaltio

Espanja

Alue

La Rioja

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi

Säädös avustusten myöntämisestä korkotukena lainoille, jotka on tarkoitettu pienten ja keskisuurten yritysten yritysinvestointien rahoittamiseen

Oikeusperusta

Resolución del Presidente de la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja por la que se aprueban las Bases Reguladoras de la concesión de subvenciones en forma de bonificación de intereses de préstamos destinadas a financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas.

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä

Tukiohjelma

Vuotuinen kokonaismäärä

869 000 EUR

Taatut lainat

Yksittäinen tuki

Tuen kokonaismäärä

Taatut lainat

Tuen enimmäisintensiteetti

Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen

Kyllä

Täytäntöönpanopäivä

18.2.2005

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto

31.12.2006 saakka

Tuen tarkoitus

Tuki pk-yrityksille

Kyllä

Alat, joita tuki koskee

Kaikki alat, joilla voidaan myöntää tukea pk-yrityksille

Rajattu tiettyihin aloihin

Kyllä

Muut teollisuusalat (ainoastaan kaivos- ja tehdasteollisuuden alat, elintarvikealaa lukuun ottamatta)

Kyllä

Muut palvelut (ainoastaan teollisuusaloihin liittyvät tekniset palvelut ja kaupan ala elintarvikealaa lukuun ottamatta)

Kyllä

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja

C/Muro de la Mata 13-14

E-26071 Logroño (La Rioja)

Suurten yksittäisten tukien myöntäminen

Yhdenmukaista asetuksen 6 artiklan kanssa

Kyllä

---

| 29.11.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 290/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 290/27

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.4376 — Dresdner Bank/Gazprombank/JV)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(2006/C 290/07)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

| 1. | Komissio vastaanotti 22. marraskuuta 2006 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla saksalaiseen Allianz-yhtymään kuuluva Dresdner Bank AG (Dresdner Bank) sekä venäläiseen Gazprom-yhtymään kuuluva Joint-Stock Bank of the Gas Industry (Gazprombank) hankkivat asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan luxemburgilaisessa yrityksessä Carbon Trade & Finance S.A (CTF) ostamalla osakkeita tätä varten perustettavassa yhteisyrityksessä. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 22. marraskuuta 2006 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla saksalaiseen Allianz-yhtymään kuuluva Dresdner Bank AG (Dresdner Bank) sekä venäläiseen Gazprom-yhtymään kuuluva Joint-Stock Bank of the Gas Industry (Gazprombank) hankkivat asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan luxemburgilaisessa yrityksessä Carbon Trade & Finance S.A (CTF) ostamalla osakkeita tätä varten perustettavassa yhteisyrityksessä.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Dresdner Bank: kaikentyyppiset pankki- ja rahoituspalvelut, mm. EU:n CO2-päästöhyvitysten kauppa, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Dresdner Bank: kaikentyyppiset pankki- ja rahoituspalvelut, mm. EU:n CO2-päästöhyvitysten kauppa,

| — | Gazprombank: kaikentyyppiset pankki- ja rahoituspalvelut, |
| --- | --- |

—

Gazprombank: kaikentyyppiset pankki- ja rahoituspalvelut,

| — | CTF: investoinnit perushankkeisiin, jotka johtavat Kioton pöytäkirjan mukaisten CO2-päästöhyvitysten syntymiseen, ja näiden hyvitysten tuotteistaminen jälkimarkkinoihin sopiviksi kokonaisuuksiksi. |
| --- | --- |

—

CTF: investoinnit perushankkeisiin, jotka johtavat Kioton pöytäkirjan mukaisten CO2-päästöhyvitysten syntymiseen, ja näiden hyvitysten tuotteistaminen jälkimarkkinoihin sopiviksi kokonaisuuksiksi.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2). |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4376 — Dresdner Bank/Gazprombank/JV seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4376 — Dresdner Bank/Gazprombank/JV seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 29.11.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 290/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 290/28

---

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta työllisyystukeen 12 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2204/2002 nojalla myönnetystä valtiontuesta

(2006/C 290/08)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

| Tuen numero | XE 3/05 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Puola |
| Alue | Koko maa |
| Tukiohjelman nimike | Korvaus kustannuksista, jotka aiheutuvat työpaikkojen, toimitilojen ja laitteiden mukauttamisesta vammaisten tarpeisiin sekä vammaisia työntekijöitä avustavan työntekijän palkkaamisesta |
| Oikeusperusta | Ustawa z dnia 27 sierpnia 1997 r. o rehabilitacji zawodowej i społecznej oraz zatrudnianiu osób niepełnosprawnych (Dz.U. nr 123, poz. 776 z późn. zm.)
  Rozporządzenie Ministra Polityki Społecznej z dnia 15 września 2004 r. w sprawie zwrotu kosztów przystosowania stanowisk pracy, adaptacji pomieszczeń i urządzeń do potrzeb osób niepełnosprawnych oraz kosztów zatrudnienia pracownika pomagającego pracownikowi niepełnosprawnemu (Dz.U. nr 215, poz. 2186) |
| Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset | Vuotuinen kokonaismäärä 3 miljoonaa EUR |
| Taatut lainat |
| Tuen enimmäisintensiteetti | Asetuksen 4 artiklan 2–5 kohdan sekä 5 ja 6 artiklan mukainen | Kyllä |
| Täytäntöönpanopäivä | 16.10.2004 |
| Tukiohjelman kesto | 30.6.2007 saakka |
| Tuen tarkoitus | 4 artikla: Työpaikkojen luominen | Ei |
| 5 artikla: Epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden palkkaaminen | Ei |
| 6 artikla: Alentuneesti työkykyisten työllistäminen | Kyllä |
| Alat, joita tuki koskee | Kaikki yhteisön alat, joilla voidaan myöntää työllisyystukea (1) | Kyllä |
| Kaikki teollisuusalat (1) | Ei |
| Kaikki palvelut (1) | Ei |
| Muut | Ei |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Starostowie powiatów |
| Muut tiedot | Tukiohjelmaan myönnetään yhteisrahoitusta Euroopan sosiaalirahaston inhimillisten resurssien kehittämistä koskevasta alakohtaisesta toimintaohjelmasta kaudelle 2004–2006; Toimi 1.4: Vammaisten ammatillinen ja yhteiskunnallinen integraatio |
| Tuki, joka edellyttää ennakkoilmoitusta komissiolle | Yhdenmukaista asetuksen 9 artiklan kanssa | Kyllä |

Tuen numero

XE 3/05

Jäsenvaltio

Puola

Alue

Koko maa

Tukiohjelman nimike

Korvaus kustannuksista, jotka aiheutuvat työpaikkojen, toimitilojen ja laitteiden mukauttamisesta vammaisten tarpeisiin sekä vammaisia työntekijöitä avustavan työntekijän palkkaamisesta

Oikeusperusta

Ustawa z dnia 27 sierpnia 1997 r. o rehabilitacji zawodowej i społecznej oraz zatrudnianiu osób niepełnosprawnych (Dz.U. nr 123, poz. 776 z późn. zm.)

Rozporządzenie Ministra Polityki Społecznej z dnia 15 września 2004 r. w sprawie zwrotu kosztów przystosowania stanowisk pracy, adaptacji pomieszczeń i urządzeń do potrzeb osób niepełnosprawnych oraz kosztów zatrudnienia pracownika pomagającego pracownikowi niepełnosprawnemu (Dz.U. nr 215, poz. 2186)

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset

Vuotuinen kokonaismäärä 3 miljoonaa EUR

Taatut lainat

Tuen enimmäisintensiteetti

Asetuksen 4 artiklan 2–5 kohdan sekä 5 ja 6 artiklan mukainen

Kyllä

Täytäntöönpanopäivä

16.10.2004

Tukiohjelman kesto

30.6.2007 saakka

Tuen tarkoitus

4 artikla: Työpaikkojen luominen

Ei

5 artikla: Epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden palkkaaminen

Ei

6 artikla: Alentuneesti työkykyisten työllistäminen

Kyllä

Alat, joita tuki koskee

Kaikki yhteisön alat, joilla voidaan myöntää työllisyystukea (1)

Kyllä

Kaikki teollisuusalat (1)

Ei

Kaikki palvelut (1)

Ei

Muut

Ei

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Starostowie powiatów

Muut tiedot

Tukiohjelmaan myönnetään yhteisrahoitusta Euroopan sosiaalirahaston inhimillisten resurssien kehittämistä koskevasta alakohtaisesta toimintaohjelmasta kaudelle 2004–2006; Toimi 1.4: Vammaisten ammatillinen ja yhteiskunnallinen integraatio

Tuki, joka edellyttää ennakkoilmoitusta komissiolle

Yhdenmukaista asetuksen 9 artiklan kanssa

Kyllä

| Tuen numero | XE 25/05 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Puola |
| Alue | Województwo Świetokrzyskie, Powiat Starachowicki, Gmina Starachowice |
| Tukiohjelman nimike | Starachowicen kaupunginvaltuuston päätös nro V/7/05, tehty 25 päivänä huhtikuuta 2005, työllistämistukiohjelmasta yritysten hyväksi |
| Oikeusperusta | Art. 18 ust. 2 pkt 8, art. 40 ust. 1, art. 41 ust. 1, art. 42 ustawy z dn. 8.3.1990 r. o samorządzie gminnym (tekst jednolity: Dz.U. z 2001 r. nr 142 poz. 1591 ze zm.) oraz art. 7 ust. 3 ustawy z dn. 12.1.1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (tekst jednolity: Dz.U. z 2002 r. nr 9 poz. 84 ze zm.) |
| Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset | Vuotuinen kokonaismäärä | 0,15 miljoonaa EUR |
| Taatut lainat | |
| Tuen enimmäisintensiteetti | Asetuksen 4 artiklan 2–5 kohdan sekä 5 ja 6 artiklan mukainen | Kyllä |
| Täytäntöönpanopäivä | 5.8.2005 |
| Tukiohjelman kesto | 31.12.2006 saakka |
| Tuen tarkoitus | 4 artikla: Työpaikkojen luominen | Kyllä |
| 5 artikla: Epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden palkkaaminen | |
| 6 artikla: Alentuneesti työkykyisten työllistäminen | |
| Alat, joita tuki koskee | Kaikki yhteisön alat, joilla voidaan myöntää työllisyystukea (2) | Kyllä |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Prezydenta Miasta Starachowice |
| PL-27-200 Starachowice |
| ul. Radomska 45 |

Tuen numero

XE 25/05

Jäsenvaltio

Puola

Alue

Województwo Świetokrzyskie, Powiat Starachowicki, Gmina Starachowice

Tukiohjelman nimike

Starachowicen kaupunginvaltuuston päätös nro V/7/05, tehty 25 päivänä huhtikuuta 2005, työllistämistukiohjelmasta yritysten hyväksi

Oikeusperusta

Art. 18 ust. 2 pkt 8, art. 40 ust. 1, art. 41 ust. 1, art. 42 ustawy z dn. 8.3.1990 r. o samorządzie gminnym (tekst jednolity: Dz.U. z 2001 r. nr 142 poz. 1591 ze zm.) oraz art. 7 ust. 3 ustawy z dn. 12.1.1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (tekst jednolity: Dz.U. z 2002 r. nr 9 poz. 84 ze zm.)

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset

Vuotuinen kokonaismäärä

0,15 miljoonaa EUR

Taatut lainat

Tuen enimmäisintensiteetti

Asetuksen 4 artiklan 2–5 kohdan sekä 5 ja 6 artiklan mukainen

Kyllä

Täytäntöönpanopäivä

5.8.2005

Tukiohjelman kesto

31.12.2006 saakka

Tuen tarkoitus

4 artikla: Työpaikkojen luominen

Kyllä

5 artikla: Epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden palkkaaminen

6 artikla: Alentuneesti työkykyisten työllistäminen

Alat, joita tuki koskee

Kaikki yhteisön alat, joilla voidaan myöntää työllisyystukea (2)

Kyllä

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Prezydenta Miasta Starachowice

PL-27-200 Starachowice

ul. Radomska 45

Muut tiedot

Jos ohjelmaan myönnetään yhteisrahoitusta yhteisön varoista, lisätään seuraava virke:

Tukiohjelmaan on myönnetty yhteisrahoitusta (viite).

Tuki, joka edellyttää ennakkoilmoitusta komissiolle

Yhdenmukaista asetuksen 9 artiklan kanssa

Kyllä

| Tuen numero | XE 27/06 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Unkari |
| Alue | Észak-Alföld |
| Tukiohjelman nimike | Tukiohjelma työpaikkojen luomiseksi Mátészalkan kaupunki |
| Oikeusperusta | Mátészalka Város Önkormányzat vagyonáról, a vagyontárgyak feletti tulajdonosi jogok gyakorlásáról szóló 20/2006. (VIII.8.) rendelet |
| Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset | Vuotuinen kokonaismäärä | 1 milj. EUR |
| Taatut lainat | |
| Tuen enimmäisintensiteetti | Asetuksen 4 artiklan 2–5 kohdan sekä 5 ja 6 artiklan mukainen | Kyllä |
| Täytäntöönpanopäivä | 1.9.2006 |
| Tukiohjelman kesto | 30.6.2007 saakka |
| Tuen tarkoitus | 4 artikla — Työpaikkojen luominen | Kyllä |
| 5 artikla — Epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden palkkaaminen | |
| 6 artikla — Alentuneesti työkykyisten työllistäminen | |
| Alat, joita tuki koskee | Kaikki yhteisön alat (3), joilla voidaan myöntää työllisyystukea | Kyllä |
| Kaikki teollisuusalat (3) | |
| Kaikki palvelut (3) | |
| Muut alat | |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Mátészalka Város Önkormányzata |
| Hősök tere 9. |
| H-4700 Mátészalka |

Tuen numero

XE 27/06

Jäsenvaltio

Unkari

Alue

Észak-Alföld

Tukiohjelman nimike

Tukiohjelma työpaikkojen luomiseksi Mátészalkan kaupunki

Oikeusperusta

Mátészalka Város Önkormányzat vagyonáról, a vagyontárgyak feletti tulajdonosi jogok gyakorlásáról szóló 20/2006. (VIII.8.) rendelet

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset

Vuotuinen kokonaismäärä

1 milj. EUR

Taatut lainat

Tuen enimmäisintensiteetti

Asetuksen 4 artiklan 2–5 kohdan sekä 5 ja 6 artiklan mukainen

Kyllä

Täytäntöönpanopäivä

1.9.2006

Tukiohjelman kesto

30.6.2007 saakka

Tuen tarkoitus

4 artikla — Työpaikkojen luominen

Kyllä

5 artikla — Epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden palkkaaminen

6 artikla — Alentuneesti työkykyisten työllistäminen

Alat, joita tuki koskee

Kaikki yhteisön alat (3), joilla voidaan myöntää työllisyystukea

Kyllä

Kaikki teollisuusalat (3)

Kaikki palvelut (3)

Muut alat

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Mátészalka Város Önkormányzata

Hősök tere 9.

H-4700 Mátészalka

Muut tiedot

Jos ohjelmaan myönnetään yhteisrahoitusta yhteisön rahastoista, lisätään seuraava virke:

Tukiohjelmaan on myönnetty yhteisrahoitusta (viite).

Tuki, joka edellyttää ennakkoilmoitusta komissiolle

Yhdenmukaista asetuksen 9 artiklan kanssa

Kyllä

---

(1)   Lukuun ottamatta laivanrakennusalaa ja muita aloja, joilla myönnettyyn valtiontukeen sovelletaan asetuksiin ja direktiiveihin sisältyviä alakohtaisia erityissääntöjä.

(2)   Lukuun ottamatta laivanrakennusalaa ja muita aloja, joilla myönnettyyn valtiontukeen sovelletaan asetuksiin ja direktiiveihin sisältyviä alakohtaisia erityissääntöjä.

(3)   Lukuun ottamatta laivanrakennusalaa ja muita aloja, joilla myönnettyyn valtiontukeen sovelletaan asetuksiin ja direktiiveihin sisältyviä alakohtaisia erityissääntöjä.

---

| 29.11.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 290/31 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 290/31

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.4474 — BC Partners/Techem)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(2006/C 290/09)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

| 1. | Komissio vastaanotti 22. marraskuuta 2006 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla guernseyläisen BC European Capital VIII (BC) -rahaston vastuunalaisena yhtiömiehenä ja hoitajana toimiva guernseyläinen yritys CIE Management II Limited (CIEM) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan saksalaisessa julkisesti noteeratussa yhtiössä Techem AG (TECHEM) 22. marraskuuta 2006 TECHEMin osakkeenomistajille ilmoitetulla julkisella ostotarjouksella. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 22. marraskuuta 2006 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla guernseyläisen BC European Capital VIII (BC) -rahaston vastuunalaisena yhtiömiehenä ja hoitajana toimiva guernseyläinen yritys CIE Management II Limited (CIEM) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan saksalaisessa julkisesti noteeratussa yhtiössä Techem AG (TECHEM) 22. marraskuuta 2006 TECHEMin osakkeenomistajille ilmoitetulla julkisella ostotarjouksella.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | CIEM: BC:n vastuunalainen yhtiömies ja rahastonhoitaja, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

CIEM: BC:n vastuunalainen yhtiömies ja rahastonhoitaja,

| — | BC: pääomasijoitusrahasto, |
| --- | --- |

—

BC: pääomasijoitusrahasto,

| — | TECHEM: energian- ja vedenkulutustietojen tallentaminen, toimittaminen ja kyseisistä palveluista laskuttaminen sekä energiaurakointi. |
| --- | --- |

—

TECHEM: energian- ja vedenkulutustietojen tallentaminen, toimittaminen ja kyseisistä palveluista laskuttaminen sekä energiaurakointi.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2). |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4474 — BC Partners/Techem seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4474 — BC Partners/Techem seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005 s. 32.

---

| 29.11.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 290/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 290/32

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.4398 — Veolia Cargo/RAIL LINK/JV)

(2006/C 290/10)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Komissio päätti 9. marraskuuta 2006 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain ranskan kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/ ). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/ ). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex -sivustossa asiakirjanumerolla 32006M4398. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://ec.europa.eu/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex -sivustossa asiakirjanumerolla 32006M4398. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://ec.europa.eu/eur-lex/lex)

---