# Den Europæiske Unions C 332/2006

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 332 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 49. årgang30. december 2006 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 332

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

49. årgang30. december 2006

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelelser |
| | Kommissionen |
| 2006/C 332/1 | Euroens vekselkurs | 1 |
| 2006/C 332/2 | Offentliggørelse af medlemsstaternes afgørelser om at udstede eller tilbagekalde licenser i henhold til artikel 13, stk. 4, i Rådets forordning (EØF) nr. 2407/92 om udstedelse af licenser til luftfartsselskaber (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 332/3 | Meddelelse fra den franske regering vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF af 30. maj 1994 om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter (Meddelelse om ansøgning om tilladelse til at udvinde flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt Muehlweg-tilladelsen) (
  1
  ) | 3 |
| 2006/C 332/4 | Offentliggørelse af en ændringsanmodning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og levnedsmidler | 4 |
| 2006/C 332/5 | Ensartet anvendelse af Den Kombinerede Nomenklatur (KN) (Tarifering af varer) | 7 |
| 2006/C 332/6 | Bekendtgørelse af en begæring i henhold til artikel 30 i direktiv 2004/17/EF — Forlængelse af fristen | 10 |
| 2006/C 332/7 | Statsstøtte — Østrig — Statsstøttesag C 50/2006 (ex NN 68/2006) — Statsgaranti til BAWAG-PSK — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  ) | 11 |
| 2006/C 332/8 | Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Rådets direktiv 96/48/EF af 23. juli 1996 om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog (
  1
  ) | 30 |
| 2006/C 332/9 | Notifikation af kvalifikationsbeviser på arkitekturområdet (
  1
  ) | 35 |
| 2006/C 332/0 | KOM-dokumenter, som ikke er forslag til retsakter, vedtaget af Kommissionen | 42 |
| | Den Europæiske Investeringsbank |
| 2006/C 332/1 | Offentliggørelsespolitik — Principper, regler og procedurer | 45 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Meddelelser

Kommissionen

2006/C 332/1

Euroens vekselkurs

1

2006/C 332/2

Offentliggørelse af medlemsstaternes afgørelser om at udstede eller tilbagekalde licenser i henhold til artikel 13, stk. 4, i Rådets forordning (EØF) nr. 2407/92 om udstedelse af licenser til luftfartsselskaber (
  1
  )

1

2

2006/C 332/3

Meddelelse fra den franske regering vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF af 30. maj 1994 om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter (Meddelelse om ansøgning om tilladelse til at udvinde flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt Muehlweg-tilladelsen) (
  1
  )

1

3

2006/C 332/4

Offentliggørelse af en ændringsanmodning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og levnedsmidler

4

2006/C 332/5

Ensartet anvendelse af Den Kombinerede Nomenklatur (KN) (Tarifering af varer)

7

2006/C 332/6

Bekendtgørelse af en begæring i henhold til artikel 30 i direktiv 2004/17/EF — Forlængelse af fristen

10

2006/C 332/7

Statsstøtte — Østrig — Statsstøttesag C 50/2006 (ex NN 68/2006) — Statsgaranti til BAWAG-PSK — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  )

1

11

2006/C 332/8

Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Rådets direktiv 96/48/EF af 23. juli 1996 om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog (
  1
  )

1

30

2006/C 332/9

Notifikation af kvalifikationsbeviser på arkitekturområdet (
  1
  )

1

35

2006/C 332/0

KOM-dokumenter, som ikke er forslag til retsakter, vedtaget af Kommissionen

42

Den Europæiske Investeringsbank

2006/C 332/1

Offentliggørelsespolitik — Principper, regler og procedurer

45

| | II   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | Kommissionen |
| 2006/C 332/2 | Forslag til retsakter vedtaget af Kommissionen | 61 |

II   Forberedende retsakter

Kommissionen

2006/C 332/2

Forslag til retsakter vedtaget af Kommissionen

61

| | III   Oplysninger |
| --- | --- |
| | Kommissionen |
| 2006/C 332/3 | Seneste offentliggørelse af KOM-dokumenter, som ikke er forslag til retsakter, vedtaget af Kommissionen samt af forslag til retsakter vedtaget af KommissionenEUT C 317 af 23.12.2006 | 67 |

III   Oplysninger

Kommissionen

2006/C 332/3

Seneste offentliggørelse af KOM-dokumenter, som ikke er forslag til retsakter, vedtaget af Kommissionen samt af forslag til retsakter vedtaget af KommissionenEUT C 317 af 23.12.2006

67

| | |
| --- | --- |
| 2006/C 332/4 | Meddelelse til læserne | s3 |

2006/C 332/4

Meddelelse til læserne

Meddelelse til læserne

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Meddelelser

Kommissionen

| 30.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 332/1

---

Euroens vekselkurs (1)

29. december 2006

(2006/C 332/01)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3170 |
| JPY | japanske yen | 156,93 |
| DKK | danske kroner | 7,4560 |
| GBP | pund sterling | 0,67150 |
| SEK | svenske kroner | 9,0404 |
| CHF | schweiziske franc | 1,6069 |
| ISK | islandske kroner | 93,13 |
| NOK | norske kroner | 8,2380 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiske pund | 0,5782 |
| CZK | tjekkiske koruna | 27,485 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 251,77 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,6972 |
| MTL | maltesiske lira | 0,4293 |
| PLN | polske zloty | 3,8310 |
| RON | rumænske lei | 3,3835 |
| SIT | slovenske tolar | 239,64 |
| SKK | slovakiske koruna | 34,435 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,8640 |
| AUD | australske dollar | 1,6691 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5281 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,2409 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,8725 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,0202 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 224,81 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 9,2124 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 10,2793 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,3504 |
| IDR | indonesiske rupiah | 11 844,44 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,6490 |
| PHP | filippinske pesos | 64,546 |
| RUB | russiske rubler | 34,6800 |
| THB | thailandske bath | 46,770 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3170

JPY

japanske yen

156,93

DKK

danske kroner

7,4560

GBP

pund sterling

0,67150

SEK

svenske kroner

9,0404

CHF

schweiziske franc

1,6069

ISK

islandske kroner

93,13

NOK

norske kroner

8,2380

BGN

bulgarske lev

1,9558

CYP

cypriotiske pund

0,5782

CZK

tjekkiske koruna

27,485

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

251,77

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,6972

MTL

maltesiske lira

0,4293

PLN

polske zloty

3,8310

RON

rumænske lei

3,3835

SIT

slovenske tolar

239,64

SKK

slovakiske koruna

34,435

TRY

tyrkiske lira

1,8640

AUD

australske dollar

1,6691

CAD

canadiske dollar

1,5281

HKD

hongkongske dollar

10,2409

NZD

newzealandske dollar

1,8725

SGD

singaporeanske dollar

2,0202

KRW

sydkoreanske won

1 224,81

ZAR

sydafrikanske rand

9,2124

CNY

kinesiske renminbi yuan

10,2793

HRK

kroatiske kuna

7,3504

IDR

indonesiske rupiah

11 844,44

MYR

malaysiske ringgit

4,6490

PHP

filippinske pesos

64,546

RUB

russiske rubler

34,6800

THB

thailandske bath

46,770

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 30.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 332/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 332/2

---

Offentliggørelse af medlemsstaternes afgørelser om at udstede eller tilbagekalde licenser i henhold til artikel 13, stk. 4, i Rådets forordning (EØF) nr. 2407/92 om udstedelse af licenser til luftfartsselskaber (1)
   (2)

(EØS-relevant tekst)

(2006/C 332/02)

ØSTRIG

Udstedte licenser

Kategori B:   Licenser udstedt til luftfartsselskaber, der opfylder de kriterier, der er omhandlet i artikel 5, stk. 7, litra a), i forordning (EØF) nr. 2407/92

| Luftfartsselskabets navn | Luftfartsselskabets adresse | Berettiget til befordring af | Afgørelse gyldig fra og med |
| --- | --- | --- | --- |
| AVAG AIR GmbH für Luftfahrt | A-5035 Salzburg — Flughafen |
| Innsbrucker Bundesstr. 111 |

Luftfartsselskabets navn

Luftfartsselskabets adresse

Berettiget til befordring af

Afgørelse gyldig fra og med

AVAG AIR GmbH für Luftfahrt

A-5035 Salzburg — Flughafen

Innsbrucker Bundesstr. 111

flypassagerer, post, fragt

2.11.2006

---

(1)  EFT L 240 af 24.8.1992, s. 1.

(2)  Meddelt til Kommissionen før d. 31.8.2005.

---

| 30.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 332/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 332/3

---

Meddelelse fra den franske regering vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF af 30. maj 1994 om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter (1)

(Meddelelse om ansøgning om tilladelse til at udvinde flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt »Muehlweg-tilladelsen«)

(EØS-relevant tekst)

(2006/C 332/03)

Ved ansøgning af 15. maj 2006 har selskabet Oelweg, hvis hovedsæde er beliggende på adressen 6 rue du 19 mars, 67630 Scheibenhard (Frankrig), ansøgt om en tilladelse til i en periode på 25 år at udvinde flydende eller gasformige kulbrinter — benævnt »Muehlweg-tilladelsen« — på et ca. 5,3 km2 stort areal, som omfatter en del af departementet Bas-Rhin.

Perimeteren for det område, som omfattes af denne tilladelse, udgøres af udsnit af meridianer og breddeparalleller, som mødes i de hjørner, som defineres i nedenstående tabel ved deres geografiske koordinater, idet nulmeridianen går gennem Paris.

| Toppunkter | Længde | Bredde |
| --- | --- | --- |
| A | 6,40 gr Ø | 54,40 gr N |
| B | 6,36 gr Ø | 54,40 gr N |
| C | 6,36 gr Ø | 54,38 gr N |
| D | 6,40 gr Ø | 54,38 gr N |

Toppunkter

Længde

Bredde

A

6,40 gr Ø

54,40 gr N

B

6,36 gr Ø

54,40 gr N

C

6,36 gr Ø

54,38 gr N

D

6,40 gr Ø

54,38 gr N

Indgivelse af ansøgninger og tildelingskriterier.

Ansøgere, der indgav den oprindelige ansøgning, og konkurrerende ansøgere skal overholde de betingelser, som er fastsat ved artikel 3 og 4 i dekret nr. 95-427 af 19. april 1995 (med ændringer) om udvindingsrettigheder (Journal officiel de la République française (den franske statstidende) af 22. april 1995), hvis virkninger opretholdes ved artikel 63 i dekret 2006-648 af 2. juni 2006 om udvindingsrettigheder og rettigheder til underjordisk oplagring.

Interesserede virksomheder kan indsende en ansøgning i konkurrence hermed inden for en tidsfrist på 90 dage regnet fra dagen for offentliggørelsen af denne meddelelse efter den fremgangsmåde, der er angivet i »Meddelelse om opnåelse af udvindingsrettigheder for kulbrinter i Frankrig«, der er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 374 af 30. december 1994, s. 11, og fastsat ved dekret nr. 95-427 af 19. april 1995 (med ændringer) om udvindingsrettigheder. Konkurrerende ansøgninger stiles til ministeren for minedrift på nedenstående adresse.

Den oprindelige ansøgning og de konkurrerende ansøgninger vurderes på grundlag af kriterierne for tildeling af udvindingsrettigheder, jf. artikel 5 i det nævnte dekret, og der træffes afgørelse senest tre år efter den dato, hvor de franske myndigheder modtog den oprindelige ansøgning, dvs. senest den 16. maj 2009.

Betingelser og krav vedrørende udøvelse og ophør af aktiviteten.

Ansøgerne henvises til artikel 79 og 79.1 i »code minier« og dekret nr. 95-696 af 9. maj 1995 (med ændringer), med titlen »l'ouverture des travaux miniers et à la police des mines« (Journal officiel de la République française (den franske statstidende) af 11. maj 1995).

Yderligere oplysninger kan fås ved henvendelse til: Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie (direction générale de l'énergie et des matières premières, direction des ressources énergétiques et minérales, bureau de la législation minière), 61 boulevard Vincent Auriol, Télédoc 133, F-75703 Paris Cedex 13 (tlf. (33) 144 97 23 02, fax (33) 144 97 05 70).

De ovennævnte lovregler findes på Légifrance på adressen:

http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  EFT L 164 af 30.6.1994.

---

| 30.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 332/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 332/4

---

Offentliggørelse af en ændringsanmodning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og levnedsmidler

(2006/C 332/04)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ændringsanmodningen i henhold til artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006. Indsigelser skal være Kommissionen i hænde inden seks måneder efter datoen for denne offentliggørelse.

ÆNDRINGSANMODNING

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

Ændringsanmodning i henhold til artikel 9 og artikel 17, stk. 2

»SIERRA MAGINA«

EF-nr.: ES/PDO/105/0054

BGB ( X ) BOB ( )

Ændring(er), der anmodes om

Overskrift(er) i specifikationen:

| | Navn |
| --- | --- |
| | Beskrivelse |
| X | Geografisk område |
| | Bevis for oprindelse |
| | Fremstillingsmetode |
| | Tilknytning |
| | Mærkning |
| | Krav i nationale bestemmelser |

Image

Navn

Image

Beskrivelse

X

Geografisk område

Image

Bevis for oprindelse

Image

Fremstillingsmetode

Image

Tilknytning

Image

Mærkning

Image

Krav i nationale bestemmelser

Ændring(er):

Geografisk område

Kommunen La Guardia de Jaén tilføjes på baggrund af områdets homogenitet i forhold til den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Sierra Mágina«, hvad angår fysiske egenskaber, anvendte sorter, traditionelle dyrkningsmetoder, beplantningstæthed, de fremstillede oliers kemiske og organoleptiske egenskaber samt ligheden i fremstillings- og aftapningsprocesserne.

I afsnittet vedrørende fremstilling: »Produktionsområdet for de olivenolier, der er omfattet af den beskyttede oprindelsesbetegnelse Sierra Mágina, består af kommunerne Albánchez de Úbeda, Bédmar-Garcíez, Bélmez de la Moraleda, Cabra del Santo Cristo, Cambil, Huelma, Solera, Jimena, Jódar, Torres, Mancha Real, Campillo de Arenas, Pegalajar, Larva y Cárcheles (Cárchel y Carchelejo).«

tilføjes: La Guardia de Jaén.

AJOURFØRT SAMMENFATNING

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»SIERRA MAGINA«

EF-nr.: ES/PDO/105/0054

BGB ( X ) BOB ( )

Denne sammenfatning er udarbejdet til oplysning. Fuldstændige oplysninger kan findes i den fuldstændige udgave af varespecifikationen, som kan fremskaffes fra de i afsnit 1 anførte nationale myndigheder eller fra Europa-Kommissionen (1).

1.   Medlemsstatens ansvarlige myndighed:

| Navn: | Subdirección General de Calidad y Promoción Agroalimentaria. Dirección General de Industria Agroalimentaria y Alimentación. Secretaría General de Agricultura y Alimentación. Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- | --- |
| Adresse: | Infanta Isabel 1o E-20871 Madrid |
| Telefon: | (34) 913 47 53 94 |
| Fax: | (34) 913 47 54 10 |
| E-mail: | sgcaproagro@mapya.es |

Navn:

Subdirección General de Calidad y Promoción Agroalimentaria. Dirección General de Industria Agroalimentaria y Alimentación. Secretaría General de Agricultura y Alimentación. Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Adresse:

Infanta Isabel 1o E-20871 Madrid

Telefon:

(34) 913 47 53 94

Fax:

(34) 913 47 54 10

E-mail:

sgcaproagro@mapya.es

2.   Ansøgende sammenslutning:

| Navn: | Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina». |
| --- | --- |
| Adresse: | Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n |
| E-23537 Bedmar (Jaén) |

Navn:

Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina».

Adresse:

Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n

E-23537 Bedmar (Jaén)

Telefon:

(34) 953 77 20 90

Fax:

(34) 953 77 22 72

E-mail:

D.O.sierra-magina@swin.net

Sammensætning:

Producenter/forarbejdningsvirksomheder ( X ) Andet ( )

3.   Produktets art:

Klasse 1.5 — Fedtstoffer (smør, margarine, olie osv.)

4.   Varespecifikation (sammenfatning af kravene i artikel 4, stk. 2)

4.1   Navn: »Sierra Mágina«

4.2   Beskrivelse: Ekstra jomfruolie, fremstillet af oliven (Olea europea L) af sorterne Picual og Manzanillo de Jaén.

Af de beskyttede sorter betragtes sorten Picual som den vigtigste.

Oliens karakteristika er: surhed: indtil maksimalt 0,5o; peroxidtal: maksimum 18.K270, fugtighed: maksimum 0,20; urenheder: maksimum 0,1 %.

Olivenolie med stor stabilitet, meget frugtagtig og let bitter. Farven varierer fra stærk grøn til gulgylden afhængigt af høsttidspunktet og olivenplantagens beliggenhed i området.

Den beskyttede olie fremstilles med mindst 90 % oliven af sorten Picual.

4.3   Geografisk område: Områdets beliggenhed og afgrænsning: Produktionsområdet ligger i den naturpark, der giver navn til betegnelsen. Det har en central beliggenhed i den sydlige del af Jaén-provinsen og omfatter seksten kommuner med et olivenplantageareal på 64 009 ha, som udgør 84 % af det udnyttede landbrugsareal.

Kommuner i produktionsområdet: Det drejer sig om seksten kommuner i Jaén-provinsen: Albánchez de Úbeda, Bedmar-Garcíez, Bélmez de la Moraleda, Cabra del Santo Cristo, Cambil, Campillo de Arenas, Cárcheles (Cárchel og Carchelejo), Huelma, Jimena, Jódar, La Guardia de Jaén, Larva, Mancha Real, Pegalajar, Solera og Torres.

4.4   Bevis for oprindelse: De olivenfrugter, der leveres til oliemøllerne, er af de godkendte sorter og kommer fra olivenplantager, der er opført i kontrolorganets register. Olien udvindes på registrerede møller beliggende i produktionsområdet under tilsyn fra kontrolorganet og lagres på registrerede møller eller emballeringsanlæg. Den udvundne olie underkastes en fysisk-kemisk og organoleptisk analyse, og kun den olie, der opfylder kravene igennem hele kontrolprocessen, emballeres og markedsføres med oprindelsesbetegnelsen og en nummereret kontroletiket fra kontrolorganet.

4.5   Fremstillingsmetode: Når olivenfrugterne af de godkendte sorter på registrerede olivenplantager er modne, høstes de med omhu og transporteres derefter til møllerne under forhold, der sikrer, at frugten ikke udsættes for en forringelse. Frugterne renses og vaskes, så blade, strå, jord og urenheder fjernes, og de formales derefter for at udvinde olien; denne proces foregår inden for højst 48 timer. Olien fremstilles ved passende metoder, som er godkendt og kontrolleres af kontrolorganet. Den fremstillede olie dekanteres, og når kvalitetsolien er udskilt, analyseres og klassificeres den. Kun ekstra jomfruolie kan opnå den beskyttede betegnelse.

4.6   Tilknytning: Sierra Mágina-området er et ikke særlig langstrakt, sammenhængende bjergmassiv, der rejser sig over slettelandet fra nordøst til sydvest. Det er omgivet af mindre bjerge. Olivenplantagerne ligger i de topografisk blødere områder rundt om bjergmassivet i en højde fra 850 m, så det ligner en ø omgivet af et hav af oliventræer. De mest almindelige jordtyper i området er litosol, kalkholdig regosol, cambisol og kromholdig luvisol, og klimaet svinger mellem subtropisk og tempereret middelhavsklima med årlige gennemsnitstemperaturer på mellem 13 og 17o C og en årlig gennemsnitsnedbør på mellem 400 og 800 mm. De metoder, der anvendes til traditionel dyrkning og delvis dyrkning, beskæring og bekæmpelse af skadegørere og sygdomme, bidrager til at skabe gode udviklingsbetingelser for oliventræerne, hvorfra der fås sunde frugter, som giver olie med særlige egenskaber, der hænger snævert sammen med de geografiske forhold.

4.7   Kontrolorgan:

| Navn: | Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina». |
| --- | --- |
| Adresse: | Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n |
| E-23537 Bedmar |

Navn:

Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina».

Adresse:

Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n

E-23537 Bedmar

Telefon:

(34) 953 77 20 90

Fax:

(34) 953 77 22 72

E-mail:

D.O.sierra-magina@swin.net

Kontrolorganet opfylder norm 45-011.

4.8   Mærkning: Obligatorisk mærkning med angivelsen »Sierra Mágina«. Etiketterne godkendes af Consejo Regulador. Kontroletiketterne nummereres og udstedes af Consejo Regulador.

4.9   Krav i nationale bestemmelser:

| — | Lov 25/1970 af 2. december 1970 om vindyrkning, vin og alkohol. |
| --- | --- |

—

Lov 25/1970 af 2. december 1970 om vindyrkning, vin og alkohol.

| — | Bekendtgørelse af 25. februar 1997 om godkendelse af forskrifterne vedrørende oprindelsesbetegnelsen »Sierra Mágina«. |
| --- | --- |

—

Bekendtgørelse af 25. februar 1997 om godkendelse af forskrifterne vedrørende oprindelsesbetegnelsen »Sierra Mágina«.

---

(1)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikterne, Kvalitetspolitik for Landbrugsprodukter, B-1049 Bruxelles.

---

| 30.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 332/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 332/7

---

ENSARTET ANVENDELSE AF DEN KOMBINEREDE NOMENKLATUR (KN)

(Tarifering af varer)

(2006/C 332/05)

Forklarende bemærkninger vedtaget efter fremgangsmåden i artikel 10, stk. 1, i Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles Toldtarif (1)

De forklarende bemærkninger til De Europæiske Fællesskabers kombinerede nomenklatur (2) ændres således:

Følgende indsættes på side 324:

| »8471 60 80 | Andre varer
  Monitorer henhørende under denne underposition virker ved hjælp af forskellige displayteknologier, såsom katodestrålerør (CRT) og flydende krystaller (LCD).
  De er under forbehold af bestemmelse 5 E til kapitel 84 af den art, der udelukkende eller hovedsagelig anvendes i forbindelse med et automatisk databehandlingsanlæg.
  Monitorer henhørende under denne underposition har sådanne kendetegn, at det er muligt at se på skærmen på tæt hold gennem længere perioder.
  Monitoreromfattet af denne underposition har følgende kendetegn:






  — | de er kun i stand til at modtage signaler fra centralenheden i en automatisk databehandlingsmaskine henhørende under pos. 8471, |
| --- | --- | --- |

»8471 60 80

Andre varer

Monitorer henhørende under denne underposition virker ved hjælp af forskellige displayteknologier, såsom katodestrålerør (CRT) og flydende krystaller (LCD).

De er under forbehold af bestemmelse 5 E til kapitel 84 af den art, der udelukkende eller hovedsagelig anvendes i forbindelse med et automatisk databehandlingsanlæg.

Monitorer henhørende under denne underposition har sådanne kendetegn, at det er muligt at se på skærmen på tæt hold gennem længere perioder.

Monitoreromfattet af denne underposition har følgende kendetegn:

—

de er kun i stand til at modtage signaler fra centralenheden i en automatisk databehandlingsmaskine henhørende under pos. 8471,

| — | de har almindeligvis et skærmformat på 4:3 eller 5:4, |
| --- | --- |

—

de har almindeligvis et skærmformat på 4:3 eller 5:4,

| — | de har ofte en dreje- og vippemekanisme og blændingsfri overflader, |
| --- | --- |

—

de har ofte en dreje- og vippemekanisme og blændingsfri overflader,

| — | der kan være indbygget indtil to højttalere. |
| --- | --- |

—

der kan være indbygget indtil to højttalere.

Monitorer af CRT-typen henhørende under denne underposition har desuden følgende kendetegn:

| — | de har særlige konnektorer, såsom SUB-D-konnektorer, |
| --- | --- |

—

de har særlige konnektorer, såsom SUB-D-konnektorer,

| — | deres dot pitch begynder ved 0,41 mm for middel billedopløsning og bliver mindre i takt med, at billedopløsningen forøges. |
| --- | --- |

—

deres dot pitch begynder ved 0,41 mm for middel billedopløsning og bliver mindre i takt med, at billedopløsningen forøges.

Monitorer af andre typer end CRT (f.eks. LCD) henhørende under denne underposition har endvidere det kendetegn, at skærmens diagonalmål almindeligvis er 48,5 cm (19 inches) eller mindre.

Monitorer henhørende under denne underposition må ikke:

| — | kunne tilsluttes til en videosignalkilde såsom DVD-optagere eller –afspillere, kameraer, videokameraer, satellitmodtagere eller videospil, |
| --- | --- |

—

kunne tilsluttes til en videosignalkilde såsom DVD-optagere eller –afspillere, kameraer, videokameraer, satellitmodtagere eller videospil,

| — | indeholde komponenter (f.eks. chroma-dekoder, Y/C-separator), som sætter monitoren i stand til at vise billeder fra et composite video baseband signal (CVBS), et sammensat videosignal (hvis bølgeform opfylder en fjernsynsstandard såsom NTSC, SECAM, PAL eller D-MAC) eller et S-videosignal, eller når de kan gengive et billede efter at have modtaget sådanne signaler som component video, (f.eks. YUV, YCBCR, YPBPR), Serial Digital Interface (SDI), High-Definition-SDI (HD-SDI) og digital video »DV« (f.eks. MPEG1, MPEG2, MPEG4), |
| --- | --- |

—

indeholde komponenter (f.eks. chroma-dekoder, Y/C-separator), som sætter monitoren i stand til at vise billeder fra et composite video baseband signal (CVBS), et sammensat videosignal (hvis bølgeform opfylder en fjernsynsstandard såsom NTSC, SECAM, PAL eller D-MAC) eller et S-videosignal, eller når de kan gengive et billede efter at have modtaget sådanne signaler som component video, (f.eks. YUV, YCBCR, YPBPR), Serial Digital Interface (SDI), High-Definition-SDI (HD-SDI) og digital video »DV« (f.eks. MPEG1, MPEG2, MPEG4),

| — | have en infrarødmodtager til modtagelse af signaler fra en infrarød fjernbetjening, |
| --- | --- |

—

have en infrarødmodtager til modtagelse af signaler fra en infrarød fjernbetjening,

| — | have en knap til at skifte til næste/foregående programkanal, |
| --- | --- |

—

have en knap til at skifte til næste/foregående programkanal,

| — | have sådanne grænseflader såsom DVI-D, DVI-I og High-Definition Multi-media Interface (HDMI), selv om disse grænseflader ikke understøtter HDCP-kryptering (high-bandwidth digital content protection), |
| --- | --- |

—

have sådanne grænseflader såsom DVI-D, DVI-I og High-Definition Multi-media Interface (HDMI), selv om disse grænseflader ikke understøtter HDCP-kryptering (high-bandwidth digital content protection),

| — | have grænseflader til »slot-in«-moduler eller andre indretninger, der tillader tilslutning til en videosignalkilde eller modtagelse af fjernsynssignaler, |
| --- | --- |

—

have grænseflader til »slot-in«-moduler eller andre indretninger, der tillader tilslutning til en videosignalkilde eller modtagelse af fjernsynssignaler,

| — | kunne benyttes i andre anlæg end automatiske databehandlingsanlæg (f.eks. hjemmebiografanlæg, videoredigeringssystemer, medicinske billeddannelsesanlæg eller anlægtil trykkerier og grafisk industri til farvekorrektion inden trykning). |
| --- | --- |

—

kunne benyttes i andre anlæg end automatiske databehandlingsanlæg (f.eks. hjemmebiografanlæg, videoredigeringssystemer, medicinske billeddannelsesanlæg eller anlægtil trykkerier og grafisk industri til farvekorrektion inden trykning).

Denne underposition omfatter ikke:

| a) | fjernsynsmodtagere (pos. 8528); |
| --- | --- |

a)

fjernsynsmodtagere (pos. 8528);

| b) | videomonitorer henhørende under pos. 8528; |
| --- | --- |

b)

videomonitorer henhørende under pos. 8528;

| c) | signaltavler henhørende under pos. 8531.« |
| --- | --- |

c)

signaltavler henhørende under pos. 8531.«

På side 339:

På side 339:

| 8528 21 14 til 8528 21 90 | Farvefjernsyn
  affattes teksten således:
  »Videomonitorer hører under disse underpositioner, uanset hvilken displayteknologi, såsom katodestrålerør (CRT), flydende krystaller (LCD), organiske lysdioder (OLED) eller plasma, de virker ved hjælp af, medmindre det kan godtgøres, at de er af den art, der udelukkende eller hovedsagelig anvendes i forbindelse med et automatisk databehandlingsanlæg.
  Monitorer henhørende under disse underpositioner har sådanne kendetegn, at det almindeligvis er lettere at se på dem på afstand, f.eks. på udstillinger og i hjemmebiografsystemer, fjernsynsstudier og videoovervågningssystemer.
  Nogle monitorer er det lettere at se på tæt hold, f.eks. til måle- eller kontrolformål, ved medicinske undersøgelser, til visning af udsyn bagud fra køretøjer via et kamera eller til radionavigeringsapparater.
  Visse monitorer har forbindelsesdele eller grænseflader såsom Cinch/RCA, BNC, SCART, Mini DIN 4-pin/Hosiden, DVI-D, DVI-I og HDMI (High-Definition Multi-media Interface). Sådanne forbindelsesdele eller grænseflader giver mulighed for modtagelse af videosignaler fra f.eks. DVD-optagere eller –afspillere, kameraer, videokameraer, satellitmodtagere eller videospil. Disse monitorer kan også have grænseflader til automatiske databehandlingsmaskiner henhørende under pos. 8471.
  Nogle monitorer kan have grænseflader, der giver mulighed for modtagelse af signaler fra f.eks. kasseapparater, automatiske seddelautomater, radionavigeringsapparater, numeriske kontroltavler eller styresystemer med programmerbare lagerenheder, måle- og kontrolapparater eller apparater til medicinske anvendelser henhørende under kapitel 90.
  De kan have separat indgang for rød (R), grøn (G) og blå (B), eller de kan indeholde komponenter (f.eks. chroma-dekoder, Y/C-separator), som sætter monitoren i stand til at vise billeder ud fra et composite video baseband signal (CVBS), et sammensat videosignal (hvis bølgeform opfylder en fjernsynsstandard såsom NTSC, SECAM, PAL eller D-MAC) eller et S-videosignal, eller når de kan gengive et billede efter at have modtaget sådanne signaler som component video, (f.eks. YUV, YCBCR, YPBPR), Serial Digital Interface (SDI), High-Definition-SDI (HD-SDI) og digital video »DV« (f.eks., MPEG1, MPEG2, MPEG4).
  De kan have forbindelsesdele til modtagelse af audiosignaler.
  Monitorer af andre typer end CRT (f.eks. LCD og plasma) har ofte et skærmforhold på 16:9 eller 16:10.
  Disse underpositioner omfatter ikke:






  a) | monitorer af den art, der udelukkende eller hovedsagelig anvendes i forbindelse med et automatisk databehandlingsanlæg (pos. 8471 60 80); |
| --- | --- | --- |

8528 21 14 til 8528 21 90

Farvefjernsyn

affattes teksten således:

»Videomonitorer hører under disse underpositioner, uanset hvilken displayteknologi, såsom katodestrålerør (CRT), flydende krystaller (LCD), organiske lysdioder (OLED) eller plasma, de virker ved hjælp af, medmindre det kan godtgøres, at de er af den art, der udelukkende eller hovedsagelig anvendes i forbindelse med et automatisk databehandlingsanlæg.

Monitorer henhørende under disse underpositioner har sådanne kendetegn, at det almindeligvis er lettere at se på dem på afstand, f.eks. på udstillinger og i hjemmebiografsystemer, fjernsynsstudier og videoovervågningssystemer.

Nogle monitorer er det lettere at se på tæt hold, f.eks. til måle- eller kontrolformål, ved medicinske undersøgelser, til visning af udsyn bagud fra køretøjer via et kamera eller til radionavigeringsapparater.

Visse monitorer har forbindelsesdele eller grænseflader såsom Cinch/RCA, BNC, SCART, Mini DIN 4-pin/Hosiden, DVI-D, DVI-I og HDMI (High-Definition Multi-media Interface). Sådanne forbindelsesdele eller grænseflader giver mulighed for modtagelse af videosignaler fra f.eks. DVD-optagere eller –afspillere, kameraer, videokameraer, satellitmodtagere eller videospil. Disse monitorer kan også have grænseflader til automatiske databehandlingsmaskiner henhørende under pos. 8471.

Nogle monitorer kan have grænseflader, der giver mulighed for modtagelse af signaler fra f.eks. kasseapparater, automatiske seddelautomater, radionavigeringsapparater, numeriske kontroltavler eller styresystemer med programmerbare lagerenheder, måle- og kontrolapparater eller apparater til medicinske anvendelser henhørende under kapitel 90.

De kan have separat indgang for rød (R), grøn (G) og blå (B), eller de kan indeholde komponenter (f.eks. chroma-dekoder, Y/C-separator), som sætter monitoren i stand til at vise billeder ud fra et composite video baseband signal (CVBS), et sammensat videosignal (hvis bølgeform opfylder en fjernsynsstandard såsom NTSC, SECAM, PAL eller D-MAC) eller et S-videosignal, eller når de kan gengive et billede efter at have modtaget sådanne signaler som component video, (f.eks. YUV, YCBCR, YPBPR), Serial Digital Interface (SDI), High-Definition-SDI (HD-SDI) og digital video »DV« (f.eks., MPEG1, MPEG2, MPEG4).

B

R

B

R

De kan have forbindelsesdele til modtagelse af audiosignaler.

Monitorer af andre typer end CRT (f.eks. LCD og plasma) har ofte et skærmforhold på 16:9 eller 16:10.

Disse underpositioner omfatter ikke:

a)

monitorer af den art, der udelukkende eller hovedsagelig anvendes i forbindelse med et automatisk databehandlingsanlæg (pos. 8471 60 80);

| b) | videofoner (pos. 8517 19 10); |
| --- | --- |

b)

videofoner (pos. 8517 19 10);

| c) | signaltavler henhørende under pos. 8531.« |
| --- | --- |

c)

signaltavler henhørende under pos. 8531.«

---

(1)  EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1. Forordning senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1549/2006 (EUT L 301 af 31.10.2006, s. 1).

1

(2)  EFT C 50 af 28.2.2006, s. 1.

2

---

| 30.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 332/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 332/10

---

Bekendtgørelse af en begæring i henhold til artikel 30 i direktiv 2004/17/EF — Forlængelse af fristen

(2006/C 332/06)

Begæring indgivet af en medlemsstat

Kommissionen har den 20.11.2006 modtaget en begæring i henhold til artikel 30, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF (1).

Begæringen, som er indgivet af Danmark, vedrører pakkeposttjenester i Danmark. Begæringen er offentliggjort i EUT C 298 af 8.12.2006, s. 13. Den oprindelige frist udløber den 21.2.2007.

Da Kommissionen har brug for yderligere oplysninger og tid til at gennemgå disse, forlænges den frist, som Kommissionen råder over til at træffe afgørelse om begæringen, jf. artikel 30, stk. 6, tredje punktum, med en måned.

Sidste frist udløber således den 22.3.2007.

---

(1)  EUT L 134 af 30.4.2004, s. 1. Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1874/2004 (EUT L 326 af 29.10.2004, s. 17).

---

| 30.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 332/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 332/11

---

STATSSTØTTE — ØSTRIG

Statsstøttesag C 50/2006 (ex NN 68/2006)

Statsgaranti til BAWAG-PSK

Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2

(EØS-relevant tekst)

(2006/C 332/07)

Ved brev af 22. november 2006, der er gengivet på det autentiske sprog efter dette resumé, meddelte Kommissionen Østrig, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for ovennævnte støtteforanstaltning.

Kommissionen besluttede, at den ikke ville gøre indsigelse mod visse andre støtteforanstaltninger, der er beskrevet i det brev, der følger efter dette resumé.

Interesserede parter kan senest en måned efter offentliggørelsen af nærværende resumé og det efterfølgende brev sende deres bemærkninger til de støtteforanstaltninger, over for hvilke Kommissionen indleder proceduren, til:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Direktorat Statsstøtte II |
| Registreringskontoret for statsstøtte |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax (32-2) 296 12 42 |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Direktorat Statsstøtte II

Registreringskontoret for statsstøtte

B-1049 Bruxelles

Fax (32-2) 296 12 42

Disse bemærkninger vil blive videresendt til Østrig. Interesserede parter, der fremsætter bemærkninger til sagen, kan skriftligt anmode om at få deres navne hemmeligholdt. Anmodningen skal være begrundet.

RESUMÉ

| (1) | BAWAG-PSK er en ikke-børsnoteret bank- og finansselskab, som opererer på alle områder inden for finansielle tjenesteydelse i Østrig og i udlandet. |
| --- | --- |

(1)

BAWAG-PSK er en ikke-børsnoteret bank- og finansselskab, som opererer på alle områder inden for finansielle tjenesteydelse i Østrig og i udlandet.

1.   DEN PÅGÆLDENDE FORANSTALTNING

| (2) | Den pågældende foranstaltning, der vurderes i denne beslutning, er en statsgaranti på 900 mio. EUR til BAWAG-PSK i henhold til en lov, BAWAG P.S.K Sicherungsgesetz, af 8. maj 2006, i det følgende benævnt »loven«. |
| --- | --- |

(2)

Den pågældende foranstaltning, der vurderes i denne beslutning, er en statsgaranti på 900 mio. EUR til BAWAG-PSK i henhold til en lov, BAWAG P.S.K Sicherungsgesetz, af 8. maj 2006, i det følgende benævnt »loven«.

1.1.   De direkte årsager til BAWAG-PSK's vanskeligheder

| (3) | Ifølge Østrig kan BAWAG-PSK's vanskeligheder i hovedsagen tilskrives to specifikke transaktioner, nemlig »Caribbean transactions« and »Refco«, som blev foretaget af nogle medlemmer af den tidligere ledelse. Disse specifikke transaktioner lod sig gennemføre på grund af utilstrækkelig risikokontrol og deltagernes forsætlige omgåelse af de eksisterende kontrolinstanser. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge Østrig kan BAWAG-PSK's vanskeligheder i hovedsagen tilskrives to specifikke transaktioner, nemlig »Caribbean transactions« and »Refco«, som blev foretaget af nogle medlemmer af den tidligere ledelse. Disse specifikke transaktioner lod sig gennemføre på grund af utilstrækkelig risikokontrol og deltagernes forsætlige omgåelse af de eksisterende kontrolinstanser.

| (4) | Disse begivenheder førte til værdireguleringer, som krævede en tilførsel af [...] (1) mio. EUR på 2005-balancen. BAWAG-PSK kunne kun dække [...] mio. EUR med optjente reserver og den årlige nettoindkomst. |
| --- | --- |

(4)

Disse begivenheder førte til værdireguleringer, som krævede en tilførsel af [...] (1) mio. EUR på 2005-balancen. BAWAG-PSK kunne kun dække [...] mio. EUR med optjente reserver og den årlige nettoindkomst.

| (5) | Indskyderne hævede efter presseomtale store pengebeløb på kontokuranter og sparekonti i slutningen af april/begyndelsen af maj 2006. |
| --- | --- |

(5)

Indskyderne hævede efter presseomtale store pengebeløb på kontokuranter og sparekonti i slutningen af april/begyndelsen af maj 2006.

1.2.   Statsgarantien

| (6) | BAWAG-PSK ville ikke uden en statsgaranti have kunnet overholde bestemmelserne om solvens og egenkapital i den østrigske banklov (»BWG«) og derfor ikke have kunnet afslutte 2005-årsregnskaberne. |
| --- | --- |

(6)

BAWAG-PSK ville ikke uden en statsgaranti have kunnet overholde bestemmelserne om solvens og egenkapital i den østrigske banklov (»BWG«) og derfor ikke have kunnet afslutte 2005-årsregnskaberne.

| (7) | Ifølge Østrig er formålet med statsgarantien:






  — | at stabilisere og styrke BAWAG-PSK's stilling |
| --- | --- | --- |

(7)

Ifølge Østrig er formålet med statsgarantien:

—

at stabilisere og styrke BAWAG-PSK's stilling

| — | at muliggøre udarbejdelse af 2005-balancen |
| --- | --- |

—

at muliggøre udarbejdelse af 2005-balancen

| — | at muliggøre indledning eller fortsættelse af salgstransaktioner |
| --- | --- |

—

at muliggøre indledning eller fortsættelse af salgstransaktioner

| — | at opretholde BAWAG-PSK's fremtidsorienterede funktion |
| --- | --- |

—

at opretholde BAWAG-PSK's fremtidsorienterede funktion

| — | at øge investorernes tillid til det østrigske finansmarked. |
| --- | --- |

—

at øge investorernes tillid til det østrigske finansmarked.

| (8) | Garantien bortfalder 60 dage efter, at BAWAG-PSK er solgt, men i princippet ikke senere end den 1. juli 2007. En forlængelse er dog mulig på bestemte betingelser. |
| --- | --- |

(8)

Garantien bortfalder 60 dage efter, at BAWAG-PSK er solgt, men i princippet ikke senere end den 1. juli 2007. En forlængelse er dog mulig på bestemte betingelser.

| (9) | Det gebyr, som BAWAG-PSK skal betale, udgør 0,2 % p.a. for perioden indtil den 30. juni 2007 og derefter 1,2 %. |
| --- | --- |

(9)

Det gebyr, som BAWAG-PSK skal betale, udgør 0,2 % p.a. for perioden indtil den 30. juni 2007 og derefter 1,2 %.

1.3.   Omstruktureringsplanen

| (10) | Østrig bemærker, at hovedformålet med omstruktureringsforanstaltningernr er at mindske driftsrisiciene og øge rentabiliteten. |
| --- | --- |

(10)

Østrig bemærker, at hovedformålet med omstruktureringsforanstaltningernr er at mindske driftsrisiciene og øge rentabiliteten.

1.4.   Afbødende foranstaltninger

| (11) | Østrig skønner, at forskellige elementer viser, at urimelig konkurrencefordrejning som følge at støtten undgås. |
| --- | --- |

(11)

Østrig skønner, at forskellige elementer viser, at urimelig konkurrencefordrejning som følge at støtten undgås.

1.5.   Salget

| (12) | BAWAG-PSK's aktionærer har besluttet at sælge indtil 100 % af deres andele i banken. Salgsprocessen startede med støtte fra en investeringsbank. |
| --- | --- |

(12)

BAWAG-PSK's aktionærer har besluttet at sælge indtil 100 % af deres andele i banken. Salgsprocessen startede med støtte fra en investeringsbank.

2.   VURDERING

| (13) | BAWAG-PSK har været en kriseramt virksomhed som omhandlet i rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (2), i det følgende benævnt »rammebestemmelserne«. Garantien til BAWAG-PSK som kriseramt virksomhed må betragtes som ulovlig statsstøtte, fordi den ikke var blevet anmeldt, før den blev iværksat. |
| --- | --- |

(13)

BAWAG-PSK har været en kriseramt virksomhed som omhandlet i rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (2), i det følgende benævnt »rammebestemmelserne«. Garantien til BAWAG-PSK som kriseramt virksomhed må betragtes som ulovlig statsstøtte, fordi den ikke var blevet anmeldt, før den blev iværksat.

2.1.   Støttebeløbet

| (14) | Kommissionen tvivler på, at den af Østrig foretagne analyse af garantiens støtteelement er korrekt. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen tvivler på, at den af Østrig foretagne analyse af garantiens støtteelement er korrekt.

2.2.   Muligt grundlag for at betragte den ulovlige støtte som forenelig med reglerne

| (15) | Det eneste teoretiske grundlag for en vurdering i henhold til rammebestemmelserne af garantiens forenelighed med reglerne er artikel 87, stk. 3, litra b), nr. i), og artikel 87, stk. 3, litra c), nr. ii). |
| --- | --- |

(15)

Det eneste teoretiske grundlag for en vurdering i henhold til rammebestemmelserne af garantiens forenelighed med reglerne er artikel 87, stk. 3, litra b), nr. i), og artikel 87, stk. 3, litra c), nr. ii).

2.2.1   Artikel 87, stk. 3, litra b)

| (16) | Det er tvivlsomt, om BAWAG-PSK's alvorlige likviditetskrise ville have haft systembetingede implikationer for det østrigske finanssystem og mere generelt for hele den østrigske økonomi. |
| --- | --- |

(16)

Det er tvivlsomt, om BAWAG-PSK's alvorlige likviditetskrise ville have haft systembetingede implikationer for det østrigske finanssystem og mere generelt for hele den østrigske økonomi.

2.2.2   Redningsstøtte

| (17) | Det er tvivlsomt, om garantien kan betragtes som redningsstøtte og som forenelig med reglerne. |
| --- | --- |

(17)

Det er tvivlsomt, om garantien kan betragtes som redningsstøtte og som forenelig med reglerne.

2.2.3   Omstruktureringsstøtte

| (18) | Rammebestemmelserne fastsætter, på hvilke betingelser en omstruktureringsstøtte kan betragtes som forenelig med reglerne. |
| --- | --- |

(18)

Rammebestemmelserne fastsætter, på hvilke betingelser en omstruktureringsstøtte kan betragtes som forenelig med reglerne.

Langsigtet rentabilitet/omstruktureringsplan

| (19) | De i omstruktureringsplanen planlagte foranstaltninger er eventuelt ikke tilstrækkelige til at genskabe BAWAG-PSK's rentabilitet på lang sigt. |
| --- | --- |

(19)

De i omstruktureringsplanen planlagte foranstaltninger er eventuelt ikke tilstrækkelige til at genskabe BAWAG-PSK's rentabilitet på lang sigt.

Forhindring af urimelige konkurrencefordrejninger

| (20) | Det er tvivlsomt, om de afhændelser, som BAWAG-PSK allerede har foretaget eller planlægger, vil være tilstrækkelige til at forhindre urimelige konkurrencefordrejninger. |
| --- | --- |

(20)

Det er tvivlsomt, om de afhændelser, som BAWAG-PSK allerede har foretaget eller planlægger, vil være tilstrækkelige til at forhindre urimelige konkurrencefordrejninger.

Støtten begrænses til et minimum

| (21) | Kommissionen har behov for yderligere oplysninger til at vurdere, om BAWAG-PSK's bidrag udgør 50 % af omstruktureringsomkostningerne. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen har behov for yderligere oplysninger til at vurdere, om BAWAG-PSK's bidrag udgør 50 % af omstruktureringsomkostningerne.

Særlige vilkår for godkendelsen af støtte

| (22) | Kommissionen skal erindre om, at den foruden foranstaltningerne til at forhindre urimelig konkurrencefordrejninger kan stille alle andre betingelser, som den finder nødvendige til at sikre, at støtten ikke fordrejer konkurrencen på en måde, som strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen skal erindre om, at den foruden foranstaltningerne til at forhindre urimelig konkurrencefordrejninger kan stille alle andre betingelser, som den finder nødvendige til at sikre, at støtten ikke fordrejer konkurrencen på en måde, som strider mod den fælles interesse.

3.   KONKLUSION

Kommissionen anmoder i overensstemmelse med proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Østrig om senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsende sine bemærkninger og alle de oplysninger, der kan hjælpe med til at vurdere statsgarantien til BAWAG-PSK.

I henhold til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 kan ulovligt udbetalt støtte kræves tilbagebetalt af støttemodtageren.

BREVETS ORDLYD

»Die Kommission teilt Österreich mit, dass sie nach Prüfung der von den österreichischen Behörden zur vorerwähnten Maßnahme übermittelten Angaben beschlossen hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.

1.   VERFAHREN

| (1) | Nach dem Erscheinen von Presseberichten zu finanziellen Schwierigkeiten der Bank für Arbeit und Wirtschaft und Österreichische Postsparkasse Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚BAWAG P.S.K.‘ genannt) hat die Kommission am 5. Mai 2006 ein Auskunftsersuchen an Österreich gerichtet. |
| --- | --- |

(1)

Nach dem Erscheinen von Presseberichten zu finanziellen Schwierigkeiten der Bank für Arbeit und Wirtschaft und Österreichische Postsparkasse Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚BAWAG P.S.K.‘ genannt) hat die Kommission am 5. Mai 2006 ein Auskunftsersuchen an Österreich gerichtet.

| (2) | Am selben Tag erhielt die Kommission ein Schreiben der österreichischen Behörden mit Informationen zu einer Haftungsübernahme des Bundes zugunsten der BAWAG P.S.K. und möglichen Gründen für deren Vereinbarkeit mit dem EU Recht. |
| --- | --- |

(2)

Am selben Tag erhielt die Kommission ein Schreiben der österreichischen Behörden mit Informationen zu einer Haftungsübernahme des Bundes zugunsten der BAWAG P.S.K. und möglichen Gründen für deren Vereinbarkeit mit dem EU Recht.

| (3) | Mit Schreiben vom 30. Mai 2006 richtete die Kommission Fragen bezüglich der wirtschaftlichen Situation der BAWAG P.S.K. und deren Muttergesellschaft Österreichischer Gewerkschaftsbund (nachfolgend ‚ÖGB‘ genannt), den Vertragsbedingungen der Haftungsübernahme und deren Vereinbarkeit mit dem gemeinsamen Markt an Österreich. |
| --- | --- |

(3)

Mit Schreiben vom 30. Mai 2006 richtete die Kommission Fragen bezüglich der wirtschaftlichen Situation der BAWAG P.S.K. und deren Muttergesellschaft Österreichischer Gewerkschaftsbund (nachfolgend ‚ÖGB‘ genannt), den Vertragsbedingungen der Haftungsübernahme und deren Vereinbarkeit mit dem gemeinsamen Markt an Österreich.

| (4) | Am 27. Juni 2006 fand ein Treffen mit Österreich und Vertretern der BAWAG P.S.K. statt. Im Anschluss an das Treffen übermittelte Österreich mit Schreiben vom 18 Juli 2006, registriert am 19 Juli 2006, zusätzliche Informationen. Mit Schreiben vom 21. September 2006, registriert am 22. September 2006 übermittelte Österreich einen Umstrukturierungsplan |
| --- | --- |

(4)

Am 27. Juni 2006 fand ein Treffen mit Österreich und Vertretern der BAWAG P.S.K. statt. Im Anschluss an das Treffen übermittelte Österreich mit Schreiben vom 18 Juli 2006, registriert am 19 Juli 2006, zusätzliche Informationen. Mit Schreiben vom 21. September 2006, registriert am 22. September 2006 übermittelte Österreich einen Umstrukturierungsplan

2.   HINTERGRUND

2.1.   Beschreibung der BAWAG P.S.K.

| (5) | Die BAWAG P.S.K. ist ein nicht-börsennotierter Bank- und Finanzkonzern mit Aktivitäten in allen Bereichen der Finanzdienstleistungen in Österreich und außerhalb Österreichs. Sie betreibt das größte zentral geleitete inländische Zweigstellen-Netzwerk, sie hat 1,2 Mio. private und mehr als 60 000 Geschäftskunden. Am 31. Dezember 2005 betrug die Bilanzsumme 53 Mrd. EUR.; die eingelegten Sparguthaben beliefen sich auf ca. 18 Mrd. EUR, der größte Umfang von Sparguthaben in Österreich. |
| --- | --- |

(5)

Die BAWAG P.S.K. ist ein nicht-börsennotierter Bank- und Finanzkonzern mit Aktivitäten in allen Bereichen der Finanzdienstleistungen in Österreich und außerhalb Österreichs. Sie betreibt das größte zentral geleitete inländische Zweigstellen-Netzwerk, sie hat 1,2 Mio. private und mehr als 60 000 Geschäftskunden. Am 31. Dezember 2005 betrug die Bilanzsumme 53 Mrd. EUR.; die eingelegten Sparguthaben beliefen sich auf ca. 18 Mrd. EUR, der größte Umfang von Sparguthaben in Österreich.

| (6) | Die folgende Tabelle gibt eine Übersicht über die wichtigsten Kennzahlen der BAWAG P.S.K. im Zeitraum 2004/2005 (3):










  BAWAG P.S.K. | Bilanzsumme
  (Mrd. EUR) | Anzahl der Mitarbeiter zum Bilanzstichtag | Anzahl der Outlets | Operatives Ergebnis
  (Mio. EUR) | Jahresüberschuss
  (Mio. EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 56,3 | 6.275 | 1.847 | 280 | 138,3 |
| 2005 | 57,9 | 6.632 | 1.571 | 217 | 3,6 |

(6)

Die folgende Tabelle gibt eine Übersicht über die wichtigsten Kennzahlen der BAWAG P.S.K. im Zeitraum 2004/2005 (3):

BAWAG P.S.K.

Bilanzsumme

(Mrd. EUR)

Anzahl der Mitarbeiter zum Bilanzstichtag

Anzahl der Outlets

Operatives Ergebnis

(Mio. EUR)

Jahresüberschuss

(Mio. EUR)

2004

56,3

6.275

1.847

280

138,3

2005

57,9

6.632

1.571

217

3,6

| (7) | Die Geschichte der Bank geht zurück bis ins Jahr 1922 als die ‚Arbeiterbank‘ gegründet wurde, um Guthaben der Gewerkschaften und Konsumgenossenschaften zu verwalten. Die Bank wurde von den österreichischen Gewerkschaften nach dem zweiten Weltkrieg wiedereröffnet. Die meisten Regierungsüberweisungen und Gehaltszahlungen an Bedienstete im öffentlichen Dienst werden über die Bank ausgeführt. |
| --- | --- |

(7)

Die Geschichte der Bank geht zurück bis ins Jahr 1922 als die ‚Arbeiterbank‘ gegründet wurde, um Guthaben der Gewerkschaften und Konsumgenossenschaften zu verwalten. Die Bank wurde von den österreichischen Gewerkschaften nach dem zweiten Weltkrieg wiedereröffnet. Die meisten Regierungsüberweisungen und Gehaltszahlungen an Bedienstete im öffentlichen Dienst werden über die Bank ausgeführt.

| (8) | Aktuelle Eigentümerstruktur der BAWAG P.S.K: |
| --- | --- |

(8)

Aktuelle Eigentümerstruktur der BAWAG P.S.K:

Image

| (9) | Die Gesellschaft Anteilsverwaltung BAWAG P.S.K. Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚AVB‘ genannt) ist die alleinige Eigentümerin der BAWAG P.S.K. und hält 100 % der Geschäftsanteile. |
| --- | --- |

(9)

Die Gesellschaft Anteilsverwaltung BAWAG P.S.K. Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚AVB‘ genannt) ist die alleinige Eigentümerin der BAWAG P.S.K. und hält 100 % der Geschäftsanteile.

| (10) | Die Österreichische Gewerkschaftliche Solidarität Privatstiftung (nachfolgend ‚ÖGSP‘ genannt) hält 49 % der Anteile an der AVB. Der ÖGB ist Stifter der ÖGSP und stellt und benennt die Mitglieder des Begünstigtenrates/Solidaritätsvermögen. Ihm gehören der Präsident des ÖGB und zwei weitere vom Präsidium des ÖGB namhaft gemachte Personen an. [...] (4) |
| --- | --- |

(10)

Die Österreichische Gewerkschaftliche Solidarität Privatstiftung (nachfolgend ‚ÖGSP‘ genannt) hält 49 % der Anteile an der AVB. Der ÖGB ist Stifter der ÖGSP und stellt und benennt die Mitglieder des Begünstigtenrates/Solidaritätsvermögen. Ihm gehören der Präsident des ÖGB und zwei weitere vom Präsidium des ÖGB namhaft gemachte Personen an. [...] (4)

| (11) | Auf der Grundlage der Anlagevermögen mit Stand September 2005 hat die Österreichische National Bank (nachfolgend ‚OeNB‘ genannt) eine Rangfolge der zehn größten österreichischen Banken, die zusammen einen Marktanteil von 57 % halten, erstellt:






  Rang | Name der Bank |
| --- | --- | --- |
| 1 | Bank Austria Creditanstalt AG |
| 2 | Erste Bank AG |
| 3 | Raiffeisen Zentralbank AG |
| 4 | BAWAG (5) |
| 5 | Österreichische Kontrollbank AG |
| 6 | ÖVAG |
| 7 | RLB Oberösterreich AG |
| 8 | Postsparkasse (PSK) (5) |
| 9 | Kommunalkredit Austria AG |
| 10 | RLB Niederösterreich-Wien AG |

(11)

Auf der Grundlage der Anlagevermögen mit Stand September 2005 hat die Österreichische National Bank (nachfolgend ‚OeNB‘ genannt) eine Rangfolge der zehn größten österreichischen Banken, die zusammen einen Marktanteil von 57 % halten, erstellt:

Rang

Name der Bank

1

Bank Austria Creditanstalt AG

2

Erste Bank AG

3

Raiffeisen Zentralbank AG

4

BAWAG (5)

5

Österreichische Kontrollbank AG

6

ÖVAG

7

RLB Oberösterreich AG

8

Postsparkasse (PSK) (5)

9

Kommunalkredit Austria AG

10

RLB Niederösterreich-Wien AG

| (12) | Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in Österreich gegliedert nach Produkten waren im Jahr 2005 wie folgt:







  Geschäftsbereiche | Marktanteil |
| --- | --- | --- |
| Einlagengeschäft mit inländischen Kunden | Privatkunden | [...] |
| | Kommerzkunden | [...] |
| Kreditgeschäft mit inländischen Kunden inkl. Hypothekarkrediten | Privatkunden | [...] |
| | Kommerzkunden | [...] |
| Kreditgeschäft mit der öffentlichen Hand | | [...] |
| Kreditkartengeschäft | Debitkartengeschäft | [...] |
| | Kreditkarten | [...] |
| Leasinggeschäft | | [...] |

(12)

Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in Österreich gegliedert nach Produkten waren im Jahr 2005 wie folgt:

Geschäftsbereiche

Marktanteil

Einlagengeschäft mit inländischen Kunden

Privatkunden

[...]

Kommerzkunden

[...]

Kreditgeschäft mit inländischen Kunden inkl. Hypothekarkrediten

Privatkunden

[...]

Kommerzkunden

[...]

Kreditgeschäft mit der öffentlichen Hand

[...]

Kreditkartengeschäft

Debitkartengeschäft

[...]

Kreditkarten

[...]

Leasinggeschäft

[...]

| (13) | Kürzliche Aktivitäten der Bank schließen internationale Expansionen ein. Der Anteil des Vermögens ausländischer Zweigstellen ist von ca. [...] im Jahr 1995 auf ca. [...] und auf etwas mehr als [...] wenn Tochtergesellschaften eingeschlossen sind im Jahr 2004 gewachsen. Gegenwärtig verfügt die Bank über Tochtergesellschaften in Tschechien, der Slowakei, Slowenien, Ungarn, Malta und Lybien. [...] |
| --- | --- |

(13)

Kürzliche Aktivitäten der Bank schließen internationale Expansionen ein. Der Anteil des Vermögens ausländischer Zweigstellen ist von ca. [...] im Jahr 1995 auf ca. [...] und auf etwas mehr als [...] wenn Tochtergesellschaften eingeschlossen sind im Jahr 2004 gewachsen. Gegenwärtig verfügt die Bank über Tochtergesellschaften in Tschechien, der Slowakei, Slowenien, Ungarn, Malta und Lybien. [...]

| (14) | Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in den neuen osteuropäischen Mitgliedstaaten sind gering. |
| --- | --- |

(14)

Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in den neuen osteuropäischen Mitgliedstaaten sind gering.

3.   BESCHREIBUNG DER ZU BEURTEILENDEN MASSNAHME

| (15) | In der vorliegenden Entscheidung zu beurteilende Maßnahme handelt es sich um eine durch Gesetz geregelte Haftungsübernahme des Bundes für die BAWAG P.S.K., dem BAWAG P.S.K.-Sicherungsgesetz (nachfolgend ‚ BAWAG P.S.K-Gesetz‘ genannt), verabschiedet am 8 Mai 2006. |
| --- | --- |

(15)

In der vorliegenden Entscheidung zu beurteilende Maßnahme handelt es sich um eine durch Gesetz geregelte Haftungsübernahme des Bundes für die BAWAG P.S.K., dem BAWAG P.S.K.-Sicherungsgesetz (nachfolgend ‚ BAWAG P.S.K-Gesetz‘ genannt), verabschiedet am 8 Mai 2006.

3.1.   Der Ausgangspunkt für die Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K.

| (16) | Entsprechend Informationen von Österreich sind die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. hauptsächlich auf zwei Sondergeschäfte, die ‚Karibikgeschäfte‘ und ‚Refco‘, die durch einige Mitglieder des früheren Managements durchgeführt wurden, zurückzuführen. Möglich waren diese Sondergeschäfte durch ein unzureichendes Risikocontrolling und die bewusste Umgehung bestehender Kontrollinstanzen durch die Beteiligten. |
| --- | --- |

(16)

Entsprechend Informationen von Österreich sind die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. hauptsächlich auf zwei Sondergeschäfte, die ‚Karibikgeschäfte‘ und ‚Refco‘, die durch einige Mitglieder des früheren Managements durchgeführt wurden, zurückzuführen. Möglich waren diese Sondergeschäfte durch ein unzureichendes Risikocontrolling und die bewusste Umgehung bestehender Kontrollinstanzen durch die Beteiligten.

‚Karibikgeschäfte‘

| (17) | Die ‚Karibikgeschäfte‘ wurden im Wesentlichen zwischen 1995 und 2001 getätigt. Von 1995 bis 1998 wurden in vorerst drei Tranchen insgesamt [...] über die BAWAG International Finance, Dublin, an Gesellschaften mit Sitz auf den Cayman Islands überwiesen. Im Jahr 1998 wurde noch ein weiterer Kredit in Höhe von [...] vergeben. Im September 1998 stellte sich das Engagement so dar, dass die BAWAG P.S.K. über ihre Tochtergesellschaft in Dublin insgesamt [...] an vier Gesellschaften zum Zweck diverser Investments kreditiert hatte. Diese Beträge wurden verwendet, um in die Kursentwicklung des Yen gegen den US-Dollar zu spekulieren. Die als Deckung fungierende von dritter Seite aufgebrachte Eigenkapitaltranche und die Mittel aus den Senior-Deposit-Agreements wurden als Margin für die Spekulationen sukzessive verbraucht, weil die erwartete Kursentwicklung nicht eingetreten war. Bezüglich der bis 1998 erfolgten Finanzierungen trat auf diese Weise ein Totalverlust in Höhe der [...] ein. |
| --- | --- |

(17)

Die ‚Karibikgeschäfte‘ wurden im Wesentlichen zwischen 1995 und 2001 getätigt. Von 1995 bis 1998 wurden in vorerst drei Tranchen insgesamt [...] über die BAWAG International Finance, Dublin, an Gesellschaften mit Sitz auf den Cayman Islands überwiesen. Im Jahr 1998 wurde noch ein weiterer Kredit in Höhe von [...] vergeben. Im September 1998 stellte sich das Engagement so dar, dass die BAWAG P.S.K. über ihre Tochtergesellschaft in Dublin insgesamt [...] an vier Gesellschaften zum Zweck diverser Investments kreditiert hatte. Diese Beträge wurden verwendet, um in die Kursentwicklung des Yen gegen den US-Dollar zu spekulieren. Die als Deckung fungierende von dritter Seite aufgebrachte Eigenkapitaltranche und die Mittel aus den Senior-Deposit-Agreements wurden als Margin für die Spekulationen sukzessive verbraucht, weil die erwartete Kursentwicklung nicht eingetreten war. Bezüglich der bis 1998 erfolgten Finanzierungen trat auf diese Weise ein Totalverlust in Höhe der [...] ein.

| (18) | Bis Jahresende 1998 wurden weitere Finanzierungen über insgesamt [...] vorgenommen und 1999 Kreditengagements über ca. [...] eingegangen, die sich abermals als nicht werthaltig erwiesen. Wieder war eine erwartete Yen-Kursentwicklung nicht eingetreten; Optionen, die im Zeitverlauf deutlich gefallen waren, wurden mit sehr großem Verlust verkauft. Das Obligo per Ende 1999 betrug [...], wobei die starke Obligoausweitung zu einem großen Teil auch auf starke Verschiebungen im Wechselkursgefüge zurückzuführen war. |
| --- | --- |

(18)

Bis Jahresende 1998 wurden weitere Finanzierungen über insgesamt [...] vorgenommen und 1999 Kreditengagements über ca. [...] eingegangen, die sich abermals als nicht werthaltig erwiesen. Wieder war eine erwartete Yen-Kursentwicklung nicht eingetreten; Optionen, die im Zeitverlauf deutlich gefallen waren, wurden mit sehr großem Verlust verkauft. Das Obligo per Ende 1999 betrug [...], wobei die starke Obligoausweitung zu einem großen Teil auch auf starke Verschiebungen im Wechselkursgefüge zurückzuführen war.

| (19) | Ende 1999/Anfang 2000 wurde ein weiterer, letzter Versuch unternommen, die bis dahin erlittenen Verluste aus diesen Geschäften doch noch zu kompensieren. Es wurden weitere [...] gemeinsam mit den aus vorherigen Optionen verbliebenen [...] in Fonds veranlagt. Die Investitionen wurden wiederum in Yen-Swaps-Spekulationen unternommen und dadurch neuerlich ein Totalverlust der investierten Mittel verursacht. Ende 2000 bestand aufgrund dieser Geschäfte ein Obligo von [...]. Ab 2001 wurden die Verluste häufig umstrukturiert und durch teilweise Abschreibungen schließlich per Oktober 2005 auf [...] reduziert. |
| --- | --- |

(19)

Ende 1999/Anfang 2000 wurde ein weiterer, letzter Versuch unternommen, die bis dahin erlittenen Verluste aus diesen Geschäften doch noch zu kompensieren. Es wurden weitere [...] gemeinsam mit den aus vorherigen Optionen verbliebenen [...] in Fonds veranlagt. Die Investitionen wurden wiederum in Yen-Swaps-Spekulationen unternommen und dadurch neuerlich ein Totalverlust der investierten Mittel verursacht. Ende 2000 bestand aufgrund dieser Geschäfte ein Obligo von [...]. Ab 2001 wurden die Verluste häufig umstrukturiert und durch teilweise Abschreibungen schließlich per Oktober 2005 auf [...] reduziert.

‚Refco‘

| (20) | Die Geschäftsbeziehung der BAWAG zu Refco Group Ltd. LLC (nachfolgend ‚Refco‘ genannt) (6) begann im Jahr 1998 und dauerte bis Oktober 2005. Schwerpunkte dieser Geschäftsbeziehung waren:






  — | eine Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Zeitraum 1999 bis 2004, |
| --- | --- | --- |

(20)

Die Geschäftsbeziehung der BAWAG zu Refco Group Ltd. LLC (nachfolgend ‚Refco‘ genannt) (6) begann im Jahr 1998 und dauerte bis Oktober 2005. Schwerpunkte dieser Geschäftsbeziehung waren:

—

eine Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Zeitraum 1999 bis 2004,

| — | Finanzierungen im Rahmen eines Proceeds-Participation-Agreement, |
| --- | --- |

—

Finanzierungen im Rahmen eines Proceeds-Participation-Agreement,

| — | eine Kooperation zwischen der BAWAG P.S.K. und Refco auf mehreren Gebieten des täglichen Bank- und Wertpapiergeschäfts. |
| --- | --- |

—

eine Kooperation zwischen der BAWAG P.S.K. und Refco auf mehreren Gebieten des täglichen Bank- und Wertpapiergeschäfts.

| — | Kreditgewährungen der BAWAG P.S.K. an Refco, beginnend mit einem Kredit im Jahr 1998, der im Zusammenhang mit der Beendigung der Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Jahr 2004 rückgeführt worden war, bis zur Kreditgewährung über 350 Mio. EUR im Oktober 2005. Dazwischen gab es immer wieder Kreditgewährungen an Refco oder Refco-Gesellschaften, u. a. auch mehrere sehr kurzfristige Kredite über den Bilanzstichtag von Refco (sog. ‚Year-End Transactions‘). |
| --- | --- |

—

Kreditgewährungen der BAWAG P.S.K. an Refco, beginnend mit einem Kredit im Jahr 1998, der im Zusammenhang mit der Beendigung der Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Jahr 2004 rückgeführt worden war, bis zur Kreditgewährung über 350 Mio. EUR im Oktober 2005. Dazwischen gab es immer wieder Kreditgewährungen an Refco oder Refco-Gesellschaften, u. a. auch mehrere sehr kurzfristige Kredite über den Bilanzstichtag von Refco (sog. ‚Year-End Transactions‘).

| (21) | Der BAWAG P.S.K. war nicht bekannt, dass in den geprüften Finanzberichten und Bilanzen von Refco wesentliche Mängel enthalten waren, die schon in die 1990er Jahre zurückreichten, und zwar insbesondere Mängel, die diese Forderung von [...] betrafen, welche dem CEO von Refco, Phillip Bennett, und Gesellschaften unter seiner Kontrolle zuzuordnen war. Bennett war aufgrund dieser Mängel in den Bilanzen am 6.10.2005 von seinen Funktionen bei Refco suspendiert worden. Kurz nach der Suspendierung stellte Refco den Insolvenzantrag. |
| --- | --- |

(21)

Der BAWAG P.S.K. war nicht bekannt, dass in den geprüften Finanzberichten und Bilanzen von Refco wesentliche Mängel enthalten waren, die schon in die 1990er Jahre zurückreichten, und zwar insbesondere Mängel, die diese Forderung von [...] betrafen, welche dem CEO von Refco, Phillip Bennett, und Gesellschaften unter seiner Kontrolle zuzuordnen war. Bennett war aufgrund dieser Mängel in den Bilanzen am 6.10.2005 von seinen Funktionen bei Refco suspendiert worden. Kurz nach der Suspendierung stellte Refco den Insolvenzantrag.

| (22) | Im April 2006 wurden in den USA seitens Refco, des Creditors Committee (Ausschuss der unbesicherten Refco-Gläubiger), des Department of Justice (US-Justizministerium) und der Securities and Exchange Commission (SEC, US-Börsenaufsicht) gegen die BAWAG P.S.K. Klagen angestrengt. Im Rahmen dieser Verfahren war ein Betrag von rund [...] durch gerichtliche Verfügung gesperrt worden. |
| --- | --- |

(22)

Im April 2006 wurden in den USA seitens Refco, des Creditors Committee (Ausschuss der unbesicherten Refco-Gläubiger), des Department of Justice (US-Justizministerium) und der Securities and Exchange Commission (SEC, US-Börsenaufsicht) gegen die BAWAG P.S.K. Klagen angestrengt. Im Rahmen dieser Verfahren war ein Betrag von rund [...] durch gerichtliche Verfügung gesperrt worden.

| (23) | Aus der Beziehung mit Refco ergab sich folgende Belastung für die BAWAG P.S.K. per Ende 2005: | 350 Mio. EUR Wertberichtigungsbedarf aus einer Kreditvergabe |
| --- | --- | --- |

(23)

Aus der Beziehung mit Refco ergab sich folgende Belastung für die BAWAG P.S.K. per Ende 2005:

350 Mio. EUR Wertberichtigungsbedarf aus einer Kreditvergabe

| | [...] Verlust aus Gold-Swaps |
| --- | --- |

[...] Verlust aus Gold-Swaps

| | [...] Verlust aus dem Verkauf von Senior Secured Loans |
| --- | --- |

[...] Verlust aus dem Verkauf von Senior Secured Loans

| | [...] Wertberichtigungen sonstiger Engagements sowie |
| --- | --- |

[...] Wertberichtigungen sonstiger Engagements sowie

| | entsprechende Rechtskosten |
| --- | --- |

entsprechende Rechtskosten

| | und führten zusammen zu einem Aufwand von [...]. |
| --- | --- |

und führten zusammen zu einem Aufwand von [...].

| (24) | Diesem Komplex hinzuzurechnen ist die Rückstellung in Höhe von [...], die Anfang Mai 2006 rückwirkend für den Vergleich mit den Refco-Gläubigern gebildet werden musste. Daraus ergibt sich ein noch ausstehender Fehlbetrag aus Refco-Geschäften in Höhe von 1,0045 Mrd. EUR. |
| --- | --- |

(24)

Diesem Komplex hinzuzurechnen ist die Rückstellung in Höhe von [...], die Anfang Mai 2006 rückwirkend für den Vergleich mit den Refco-Gläubigern gebildet werden musste. Daraus ergibt sich ein noch ausstehender Fehlbetrag aus Refco-Geschäften in Höhe von 1,0045 Mrd. EUR.

Auswirkungen der ‚Karibikgeschäfte‘ und ‚Refco‘

| (25) | Im Jahr 2004 wurden Forderungen aus dem Karibikkomplex im Ausmaß von rd. [...] abgeschrieben. |
| --- | --- |

(25)

Im Jahr 2004 wurden Forderungen aus dem Karibikkomplex im Ausmaß von rd. [...] abgeschrieben.

| (26) | Zur Bewältigung der Verluste der Karibikgeschäfte in 2005 wurden liquide Mittel in Höhe von [...], Abschreibungen im Zuge der Umgründung in 2005 in Höhe von 534 Mio. EUR und weitere Wertberichtigungen im Anschluss an 2005 in Höhe von [...]. Der noch verbleibende Betrag in Höhe von [...]. EUR ist voll wertberichtigt und in die Liste der bundesverbürgbaren Forderungen aufgenommen. |
| --- | --- |

(26)

Zur Bewältigung der Verluste der Karibikgeschäfte in 2005 wurden liquide Mittel in Höhe von [...], Abschreibungen im Zuge der Umgründung in 2005 in Höhe von 534 Mio. EUR und weitere Wertberichtigungen im Anschluss an 2005 in Höhe von [...]. Der noch verbleibende Betrag in Höhe von [...]. EUR ist voll wertberichtigt und in die Liste der bundesverbürgbaren Forderungen aufgenommen.

| (27) | Im Jahr 2005 führte Refco zu Aufwendungen in Höhe von 1.004,5 Mio. EUR. Hierin enthalten ist zum einen die vollständige Wertberichtigung des im Oktober 2005 gewährten Kredits in Höhe von 350 Mio. EUR samt weiteren Wertberichtigungen und Verlusten in Höhe von insgesamt [...] sowie eine Rückstellung für Verpflichtungen aus dem Settlement in den USA, möglichem Wertberichtigungsbedarf von Veranlagungen in Fonds mit Refco-Bezug, weiteren Rechtsrisiken und hierfür anfallenden Rechtsanwaltskosten in Höhe von [...]. Des Weiteren wurden Forderungen [...] im Ausmaß von [...] wertberichtigt. |
| --- | --- |

(27)

Im Jahr 2005 führte Refco zu Aufwendungen in Höhe von 1.004,5 Mio. EUR. Hierin enthalten ist zum einen die vollständige Wertberichtigung des im Oktober 2005 gewährten Kredits in Höhe von 350 Mio. EUR samt weiteren Wertberichtigungen und Verlusten in Höhe von insgesamt [...] sowie eine Rückstellung für Verpflichtungen aus dem Settlement in den USA, möglichem Wertberichtigungsbedarf von Veranlagungen in Fonds mit Refco-Bezug, weiteren Rechtsrisiken und hierfür anfallenden Rechtsanwaltskosten in Höhe von [...]. Des Weiteren wurden Forderungen [...] im Ausmaß von [...] wertberichtigt.

| (28) | Im Oktober 2005 wurde der BAWAG P.S.K. durch die Refco-Insolvenz getroffen und zur gleichen Zeit wurden die Verluste aus den Karibikgeschäften bekannt. |
| --- | --- |

(28)

Im Oktober 2005 wurde der BAWAG P.S.K. durch die Refco-Insolvenz getroffen und zur gleichen Zeit wurden die Verluste aus den Karibikgeschäften bekannt.

| (29) | Diese Ereignisse führten zu Wertberichtigungen von [...] in der Bilanz des [...]. Die BAWAG P.S.K. konnte nur [...] durch Auflösung von Rückstellungen und das Jahresergebnis abdecken. |
| --- | --- |

(29)

Diese Ereignisse führten zu Wertberichtigungen von [...] in der Bilanz des [...]. Die BAWAG P.S.K. konnte nur [...] durch Auflösung von Rückstellungen und das Jahresergebnis abdecken.

| (30) | Gewarnt durch die Presse zogen Kunden in großem Umfang Ende April/Anfang Mai 2006 Geld von den Girokonten und Sparkonten ab. Insgesamt wurden [...], während die Einlagen auf den Sparkonten um [...] reduziert wurden. Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. verringerten sich dementsprechend. |
| --- | --- |

(30)

Gewarnt durch die Presse zogen Kunden in großem Umfang Ende April/Anfang Mai 2006 Geld von den Girokonten und Sparkonten ab. Insgesamt wurden [...], während die Einlagen auf den Sparkonten um [...] reduziert wurden. Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. verringerten sich dementsprechend.

| (31) | Gemäß Informationen Österreichs gehen die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. ausschließlich auf Sondergeschäfte (Karibikgeschäfte und Refco) und vom üblichen Bankgeschäft getrennte Geschäfte zurück, die durch zwei Mitglieder des früheren Managements der BAWAG P.S.K. in aktiver Form mit nicht immer vorheriger Unterrichtung der weiteren Vorstandsmitglieder unter weitgehender Umgehung der damals bestehenden aufsichtsrechtlichen Kontrollen durchgeführt wurden. Diese folgenschweren Sondergeschäfte waren Geschäfte, die nicht zum Treasury- oder Kapitalmarktgeschäft der Bank gehörten Das Risikocontrolling der Bank war unzureichend. |
| --- | --- |

(31)

Gemäß Informationen Österreichs gehen die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. ausschließlich auf Sondergeschäfte (Karibikgeschäfte und Refco) und vom üblichen Bankgeschäft getrennte Geschäfte zurück, die durch zwei Mitglieder des früheren Managements der BAWAG P.S.K. in aktiver Form mit nicht immer vorheriger Unterrichtung der weiteren Vorstandsmitglieder unter weitgehender Umgehung der damals bestehenden aufsichtsrechtlichen Kontrollen durchgeführt wurden. Diese folgenschweren Sondergeschäfte waren Geschäfte, die nicht zum Treasury- oder Kapitalmarktgeschäft der Bank gehörten Das Risikocontrolling der Bank war unzureichend.

3.2.   Die Haftungsübernahme des Bundes

| (32) | Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können. |
| --- | --- |

(32)

Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können.

| (33) | Die Haftungsübernahme in Höhe von 900 Mio. EUR (7) wurde am 6. Juni 2006 mit Rückwirkung zum 31. Dezember 2005 finalisiert. |
| --- | --- |

(33)

Die Haftungsübernahme in Höhe von 900 Mio. EUR (7) wurde am 6. Juni 2006 mit Rückwirkung zum 31. Dezember 2005 finalisiert.

Die Zielsetzungen der Haftungsübernahme

| (34) | Gemäß Informationen Österreichs zielt die Haftung auf Folgendes ab:






  — | Stabilisierung und Stärkung der Lage der BAWAG P.S.K.; |
| --- | --- | --- |

(34)

Gemäß Informationen Österreichs zielt die Haftung auf Folgendes ab:

—

Stabilisierung und Stärkung der Lage der BAWAG P.S.K.;

| — | Ermöglichung der Bilanzerstellung 2005; |
| --- | --- |

—

Ermöglichung der Bilanzerstellung 2005;

| — | Ermöglichung des Beginns bzw. der Fortsetzung der Verkaufsmaßnahmen; |
| --- | --- |

—

Ermöglichung des Beginns bzw. der Fortsetzung der Verkaufsmaßnahmen;

| — | Aufrechterhaltung der zukunftsorientierten Funktionsfähigkeit der BAWAG P.S.K.; |
| --- | --- |

—

Aufrechterhaltung der zukunftsorientierten Funktionsfähigkeit der BAWAG P.S.K.;

| — | Stärkung des Vertrauens der Anleger in den österreichischen Finanzplatz. |
| --- | --- |

—

Stärkung des Vertrauens der Anleger in den österreichischen Finanzplatz.

| (35) | Österreich ist der Auffassung, dass die Haftungsübernahme als eine Beihilfe zur Behebung einer beträchtlichen Störung im Wirtschaftsleben eines Mitgliedstaates notifiziert wurde. Die Insolvenz der BAWAG P.S.K. hätte Konsequenzen haben können, die weit über die Folgen bei einer anderen Bank dieser Größenordnung hinausgegangen wären. Eine Insolvenz hätte neben dem Österreichischen Gewerkschaftsbund als Eigentümer insbesondere auch den Bund betroffen






  — | als Träger der Staatsaufgabe Finanzmarktstabilität; |
| --- | --- | --- |

(35)

Österreich ist der Auffassung, dass die Haftungsübernahme als eine Beihilfe zur Behebung einer beträchtlichen Störung im Wirtschaftsleben eines Mitgliedstaates notifiziert wurde. Die Insolvenz der BAWAG P.S.K. hätte Konsequenzen haben können, die weit über die Folgen bei einer anderen Bank dieser Größenordnung hinausgegangen wären. Eine Insolvenz hätte neben dem Österreichischen Gewerkschaftsbund als Eigentümer insbesondere auch den Bund betroffen

—

als Träger der Staatsaufgabe Finanzmarktstabilität;

| — | als Kunden, sowie |
| --- | --- |

—

als Kunden, sowie

| — | aufgrund seiner früheren Stellung als Eigentümer und Haftungsträger der Österreichischen Postsparkasse. |
| --- | --- |

—

aufgrund seiner früheren Stellung als Eigentümer und Haftungsträger der Österreichischen Postsparkasse.

| (36) | Darüber hinaus hätte die Insolvenz der BAWAG P.S.K. auch Auswirkungen auf den Zahlungsverkehr und auf die Bundesbediensteten der Österreichischen Postsparkasse haben und Strukturprobleme des ländlichen Raums hervorrufen können. |
| --- | --- |

(36)

Darüber hinaus hätte die Insolvenz der BAWAG P.S.K. auch Auswirkungen auf den Zahlungsverkehr und auf die Bundesbediensteten der Österreichischen Postsparkasse haben und Strukturprobleme des ländlichen Raums hervorrufen können.

| (37) | Österreich ist der Ansicht, dass es kaum möglich ist, eine quantitative Abschätzung eventueller Konsequenzen einer Insolvenz der Bank auf die Gesamtwirtschaft vorzunehmen. Ungeachtet dessen steht jedoch zweifellos fest, dass eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. die Stabilität des Finanzplatzes Österreich gefährdet hätte. Die Schaffung von zwei Sondergesellschaften (siehe unten) würde ebenfalls die eindeutige Unterstützung der BAWAG P.S.K. von Seiten der größten Marktteilnehmer im österreichischen Finanzmarkt veranschaulichen, die bereit seien, die Stabilität des Finanzmarkts in Österreich zu sichern. |
| --- | --- |

(37)

Österreich ist der Ansicht, dass es kaum möglich ist, eine quantitative Abschätzung eventueller Konsequenzen einer Insolvenz der Bank auf die Gesamtwirtschaft vorzunehmen. Ungeachtet dessen steht jedoch zweifellos fest, dass eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. die Stabilität des Finanzplatzes Österreich gefährdet hätte. Die Schaffung von zwei Sondergesellschaften (siehe unten) würde ebenfalls die eindeutige Unterstützung der BAWAG P.S.K. von Seiten der größten Marktteilnehmer im österreichischen Finanzmarkt veranschaulichen, die bereit seien, die Stabilität des Finanzmarkts in Österreich zu sichern.

Die mit der Haftung verbundenen Bedingungen

| (38) | Die Haftung erlischt 60 Tage nach Veräußerung der BAWAG P.S.K., aber grundsätzlich nicht später als zum 1. Juli 2007. Eine Verlängerung unter bestimmten Bedingungen ist jedoch möglich. |
| --- | --- |

(38)

Die Haftung erlischt 60 Tage nach Veräußerung der BAWAG P.S.K., aber grundsätzlich nicht später als zum 1. Juli 2007. Eine Verlängerung unter bestimmten Bedingungen ist jedoch möglich.

| (39) | Das von der BAWAG P.S.K. zu zahlende Entgelt beträgt für den Zeitraum bis 30. Juni 2007 jährlich 0,2 % und anschließend 1,2 %. |
| --- | --- |

(39)

Das von der BAWAG P.S.K. zu zahlende Entgelt beträgt für den Zeitraum bis 30. Juni 2007 jährlich 0,2 % und anschließend 1,2 %.

| (40) | Die Haftung der Republik Österreich kann nur in Anspruch genommen werden, wenn kumulativ






  — | noch kein Verkauf der BAWAG P.S.K. stattgefunden hat, |
| --- | --- | --- |

(40)

Die Haftung der Republik Österreich kann nur in Anspruch genommen werden, wenn kumulativ

—

noch kein Verkauf der BAWAG P.S.K. stattgefunden hat,

| — | die BAWAG P.S.K. ihre direkten und indirekten Gesellschafter zur Zahlung sowie zur Offenlegung ihrer aktuellen Vermögensverhältnisse aufgefordert hat und |
| --- | --- |

—

die BAWAG P.S.K. ihre direkten und indirekten Gesellschafter zur Zahlung sowie zur Offenlegung ihrer aktuellen Vermögensverhältnisse aufgefordert hat und

| — | die wirtschaftliche Bedrohung der Bank (Unterschreitung der gesetzlichen Eigenmittelerfordernisse) nach wie vor gegeben ist und |
| --- | --- |

—

die wirtschaftliche Bedrohung der Bank (Unterschreitung der gesetzlichen Eigenmittelerfordernisse) nach wie vor gegeben ist und

| — | eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. (Zahlungsunfähigkeit durch Überschuldung) droht oder bereits eingetreten ist. |
| --- | --- |

—

eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. (Zahlungsunfähigkeit durch Überschuldung) droht oder bereits eingetreten ist.

| (41) | Die Inanspruchnahme der Bürgschaft ist auch dann gestattet, wenn eine Insolvenz nur deshalb droht, weil die Bürgschaft zum 01.07.2007 ausläuft; Österreich kann durch Verlängerung der Bürgschaft die Inanspruchnahme abwehren. Allerdings ist dafür ein Beschluss der Bundesregierung erforderlich. |
| --- | --- |

(41)

Die Inanspruchnahme der Bürgschaft ist auch dann gestattet, wenn eine Insolvenz nur deshalb droht, weil die Bürgschaft zum 01.07.2007 ausläuft; Österreich kann durch Verlängerung der Bürgschaft die Inanspruchnahme abwehren. Allerdings ist dafür ein Beschluss der Bundesregierung erforderlich.

| (42) | Die Haftung deckt nur Forderungen ab, die in die Bemessungsgrundlage nach § 22 Abs. 2 BWG einzurechnen sind und die gemäß der Verordnung der Finanzmarktaufsichtsbehörde (nachfolgend ‚FMA‘ genannt) über die Anlage zum Prüfungsbericht (8) eingestuft sind. |
| --- | --- |

(42)

Die Haftung deckt nur Forderungen ab, die in die Bemessungsgrundlage nach § 22 Abs. 2 BWG einzurechnen sind und die gemäß der Verordnung der Finanzmarktaufsichtsbehörde (nachfolgend ‚FMA‘ genannt) über die Anlage zum Prüfungsbericht (8) eingestuft sind.

| (43) | Die Haftung des Bundes gemäß dieser Haftungsvereinbarung, ausgenommen aus bereits erfolgten Haftungsinanspruchnahmen, erlischt mit dem Eigentumsübergang (direkt oder indirekt) der Anteile an der BAWAG P.S.K. an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz, spätestens jedoch am 01.07.2007. Die BAWAG P.S.K. hat jeden solchen Eigentumsübergang dem Bund unverzüglich unter Vorlage entsprechender Nachweise schriftlich mitzuteilen, sofern sie davon Kenntnis erhält. Wenn dies für die Durchführung des Verkaufs der Anteile an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz erforderlich ist, wird Österreich über begründetes Ersuchen der BAWAG P.S.K. die Haftung bis zu 60 Tagen nach dem Eigentumsübergang verlängern, längstens aber bis zum 30. Juni 2007. |
| --- | --- |

(43)

Die Haftung des Bundes gemäß dieser Haftungsvereinbarung, ausgenommen aus bereits erfolgten Haftungsinanspruchnahmen, erlischt mit dem Eigentumsübergang (direkt oder indirekt) der Anteile an der BAWAG P.S.K. an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz, spätestens jedoch am 01.07.2007. Die BAWAG P.S.K. hat jeden solchen Eigentumsübergang dem Bund unverzüglich unter Vorlage entsprechender Nachweise schriftlich mitzuteilen, sofern sie davon Kenntnis erhält. Wenn dies für die Durchführung des Verkaufs der Anteile an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz erforderlich ist, wird Österreich über begründetes Ersuchen der BAWAG P.S.K. die Haftung bis zu 60 Tagen nach dem Eigentumsübergang verlängern, längstens aber bis zum 30. Juni 2007.

| (44) | Österreich kann durch den Bundesminister für Finanzen (mit Zustimmung der Bundesregierung) die in dieser Vereinbarung übernommene Haftung prolongieren, falls die Voraussetzungen von § 1 Abs. 2 BAWAG P.S.K.-Gesetz vorliegen. Österreich wird eine solche Verlängerung insbesondere dann erwägen, wenn aufgrund eines Erlöschens der Haftung die nachhaltige Sanierung der BAWAG P.S.K. oder deren Verkauf gefährdet wäre. Die BAWAG P.S.K. wird an Österreich, sobald sie eine Verlängerung anstrebt, möglichst aber bis 31. März 2007, ein entsprechendes Ansuchen richten, in dem das Vorliegen der Voraussetzungen für eine Prolongierung zu begründen und zu dokumentieren ist. Sofern eine Haftungsinanspruchnahme auf eine drohende Insolvenz gestützt wird, die auf einen künftigen Wegfall der Bundeshaftung zurückzuführen ist, kann Österreich eine solche Haftungsinanspruchnahme dadurch abwenden, dass er die Haftung vor deren Ablauf prolongiert. In diesem Fall treten die Folgen einer Haftungsinanspruchnahme nicht ein. |
| --- | --- |

(44)

Österreich kann durch den Bundesminister für Finanzen (mit Zustimmung der Bundesregierung) die in dieser Vereinbarung übernommene Haftung prolongieren, falls die Voraussetzungen von § 1 Abs. 2 BAWAG P.S.K.-Gesetz vorliegen. Österreich wird eine solche Verlängerung insbesondere dann erwägen, wenn aufgrund eines Erlöschens der Haftung die nachhaltige Sanierung der BAWAG P.S.K. oder deren Verkauf gefährdet wäre. Die BAWAG P.S.K. wird an Österreich, sobald sie eine Verlängerung anstrebt, möglichst aber bis 31. März 2007, ein entsprechendes Ansuchen richten, in dem das Vorliegen der Voraussetzungen für eine Prolongierung zu begründen und zu dokumentieren ist. Sofern eine Haftungsinanspruchnahme auf eine drohende Insolvenz gestützt wird, die auf einen künftigen Wegfall der Bundeshaftung zurückzuführen ist, kann Österreich eine solche Haftungsinanspruchnahme dadurch abwenden, dass er die Haftung vor deren Ablauf prolongiert. In diesem Fall treten die Folgen einer Haftungsinanspruchnahme nicht ein.

| (45) | Eine weitere mit der Haftungsübernahme verbundene Bedingung gibt der BAWAG P.S.K. und ÖGB auf, ihre Anteile an der Österreichischen Nationalbank (‚OeNB‘) zu verkaufen. Unter Berücksichtigung der Besonderheiten einer solchen Vorgangs stellt Österreich fest, dass ein Marktpreis für diese Anteile um [...] über dem Nennwert der Aktien liegt. Mit dieser Schätzung gelangt man zu einem ‚Marktpreis‘ zwischen [...]. Der endgültige Verkaufspreis an die österreichischen Behörden beträgt [...] ([...] für die BAWAG P.S.K.). Mit dem Verkauf waren sowohl der Verzicht auf das Nominierungsrecht eines Generalrats als auch auf die Mitwirkung des gemeinsam mit der B & C Beteiligungsmanagement GmbH und der Wiener Städtische Allgemeine Versicherung AG zu nominierenden Generalsrats verbunden. Pro 1 Mio. EUR Grundkapital steht das Recht zu, einen Generalrat vorzuschlagen (§ 18 NBG). Mit dem Verkauf verzichtet die BAWAG P.S.K. auf alle Nominierungsrechte und damit auf den Zugang zu Informationen. Da gemäß § 69 NBG 90 % des Reingewinns Österreich zustehen, ist der Wert der Beteiligung neben der für die Aktionäre verbleibenden 10 %igen Rendite im Wesentlichen im Wert des Zugangs zur Information, zum direkten Zugang zum Direktorium und zum Meinungsaustausch zu sehen. Der Verkaufserlös entsprach dem Buchwert der Beteiligung. |
| --- | --- |

(45)

Eine weitere mit der Haftungsübernahme verbundene Bedingung gibt der BAWAG P.S.K. und ÖGB auf, ihre Anteile an der Österreichischen Nationalbank (‚OeNB‘) zu verkaufen. Unter Berücksichtigung der Besonderheiten einer solchen Vorgangs stellt Österreich fest, dass ein Marktpreis für diese Anteile um [...] über dem Nennwert der Aktien liegt. Mit dieser Schätzung gelangt man zu einem ‚Marktpreis‘ zwischen [...]. Der endgültige Verkaufspreis an die österreichischen Behörden beträgt [...] ([...] für die BAWAG P.S.K.). Mit dem Verkauf waren sowohl der Verzicht auf das Nominierungsrecht eines Generalrats als auch auf die Mitwirkung des gemeinsam mit der B & C Beteiligungsmanagement GmbH und der Wiener Städtische Allgemeine Versicherung AG zu nominierenden Generalsrats verbunden. Pro 1 Mio. EUR Grundkapital steht das Recht zu, einen Generalrat vorzuschlagen (§ 18 NBG). Mit dem Verkauf verzichtet die BAWAG P.S.K. auf alle Nominierungsrechte und damit auf den Zugang zu Informationen. Da gemäß § 69 NBG 90 % des Reingewinns Österreich zustehen, ist der Wert der Beteiligung neben der für die Aktionäre verbleibenden 10 %igen Rendite im Wesentlichen im Wert des Zugangs zur Information, zum direkten Zugang zum Direktorium und zum Meinungsaustausch zu sehen. Der Verkaufserlös entsprach dem Buchwert der Beteiligung.

Das Beihilfeelement der Haftungsübernahme

| (46) | Österreich legt dar, dass das Beihilfeelement der Haftungsübernahme anhand der Mitteilung der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf Staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften (9) (nachfolgend ‚Mitteilung‘ genannt) ermittelt werden muss. Die Mitteilung verleihe der Kommission einen weiten Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe. Verbindlich festgelegt werde lediglich, dass das Beihilfeelement in Bezug auf die Einzelheiten der Haftungsübernahme zu beurteilen sei. |
| --- | --- |

(46)

Österreich legt dar, dass das Beihilfeelement der Haftungsübernahme anhand der Mitteilung der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf Staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften (9) (nachfolgend ‚Mitteilung‘ genannt) ermittelt werden muss. Die Mitteilung verleihe der Kommission einen weiten Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe. Verbindlich festgelegt werde lediglich, dass das Beihilfeelement in Bezug auf die Einzelheiten der Haftungsübernahme zu beurteilen sei.

| (47) | Österreich zufolge lässt sich aus der Tatsache, dass die BAWAG P.S.K. zum Zeitpunkt der Beihilfegewährung als Unternehmen in finanziellen Schwierigkeiten einzustufen war, nicht folgern, dass das Beihilfeelement dem garantierten Betrag von 900 Mio. EUR entspricht. Vielmehr stünde der Kommission in einem solchen Fall ein Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe zu, die sie unter Beachtung der Besonderheiten und Einzelheiten der Bürgschaftsvereinbarung, insbesondere des ermittelten Risikofaktors, auszuüben habe. Die Höhe der Beihilfe sollte daher anhand der Ausfallwahrscheinlichkeit der Bürgschaft berechnet werden. Die Entscheidung der Kommission im Fall Crédit Foncier de France (nachfolgend: ‚CFF‘ genannt) (10) würde dies veranschaulichen. |
| --- | --- |

(47)

Österreich zufolge lässt sich aus der Tatsache, dass die BAWAG P.S.K. zum Zeitpunkt der Beihilfegewährung als Unternehmen in finanziellen Schwierigkeiten einzustufen war, nicht folgern, dass das Beihilfeelement dem garantierten Betrag von 900 Mio. EUR entspricht. Vielmehr stünde der Kommission in einem solchen Fall ein Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe zu, die sie unter Beachtung der Besonderheiten und Einzelheiten der Bürgschaftsvereinbarung, insbesondere des ermittelten Risikofaktors, auszuüben habe. Die Höhe der Beihilfe sollte daher anhand der Ausfallwahrscheinlichkeit der Bürgschaft berechnet werden. Die Entscheidung der Kommission im Fall Crédit Foncier de France (nachfolgend: ‚CFF‘ genannt) (10) würde dies veranschaulichen.

| (48) | In diesem Zusammenhang nimmt Österreich wie folgt Stellung:






  — | Die kurze Laufzeit der Bürgschaft und die Unwahrscheinlichkeit einer Prolongierung derselben würden das Risiko einer Inanspruchnahme stark einschränken. Insbesondere sei nach derzeitiger Planung mit hoher Wahrscheinlichkeit davon auszugehen, dass der Verkauf der BAWAG P.S.K. bis Anfang 2007 vollzogen sein werde. Die Dauer der wirtschaftlichen Wirkung der Bürgschaft werde damit tatsächlich nicht länger als acht Monate sein (von Mai bis Dezember 2006). Selbst wenn man auf die Rückwirkung zum 1. Januar 2006 abstellen würde, betrüge die Laufzeit nicht mehr als ein Jahr. Die Bürgschaft sei daher in ihrer Dauer auf das absolut erforderliche Maß begrenzt. |
| --- | --- | --- |

(48)

In diesem Zusammenhang nimmt Österreich wie folgt Stellung:

—

Die kurze Laufzeit der Bürgschaft und die Unwahrscheinlichkeit einer Prolongierung derselben würden das Risiko einer Inanspruchnahme stark einschränken. Insbesondere sei nach derzeitiger Planung mit hoher Wahrscheinlichkeit davon auszugehen, dass der Verkauf der BAWAG P.S.K. bis Anfang 2007 vollzogen sein werde. Die Dauer der wirtschaftlichen Wirkung der Bürgschaft werde damit tatsächlich nicht länger als acht Monate sein (von Mai bis Dezember 2006). Selbst wenn man auf die Rückwirkung zum 1. Januar 2006 abstellen würde, betrüge die Laufzeit nicht mehr als ein Jahr. Die Bürgschaft sei daher in ihrer Dauer auf das absolut erforderliche Maß begrenzt.

| — | Die Wahrscheinlichkeit einer Inanspruchnahme würde durch die spezifischen Modalitäten der Bürgschaft ebenfalls begrenzt. Besonders würde sich auch der Umstand, dass die Bürgschaft lediglich eine Ausfallbürgschaft sei, Risiko mindernd auswirken. Die Haftung Österreichs käme lediglich im Falle der (drohenden) Insolvenz der BAWAG P.S.K. in Frage. Eine solche Insolvenz sei aber gerade wegen und nach Gewährung der Haftungsübernahme sehr unwahrscheinlich. |
| --- | --- |

—

Die Wahrscheinlichkeit einer Inanspruchnahme würde durch die spezifischen Modalitäten der Bürgschaft ebenfalls begrenzt. Besonders würde sich auch der Umstand, dass die Bürgschaft lediglich eine Ausfallbürgschaft sei, Risiko mindernd auswirken. Die Haftung Österreichs käme lediglich im Falle der (drohenden) Insolvenz der BAWAG P.S.K. in Frage. Eine solche Insolvenz sei aber gerade wegen und nach Gewährung der Haftungsübernahme sehr unwahrscheinlich.

| — | Das allgemeine Ausfallrisiko der BAWAG P.S.K. wird als gering eingestuft, da die Marktentwicklung für den Sektor Banken in Österreich positiv eingeschätzt wird. Damit sind die wirtschaftlichen Außenbedingungen für eine Weiterexistenz der BAWAG P.S.K. gut und lassen einen Liquiditätszuwachs erwarten. Darüber hinaus habe eine deutliche Verbesserung im Hinblick auf die Kontrollmaßnahmen der Bank stattgefunden. |
| --- | --- |

—

Das allgemeine Ausfallrisiko der BAWAG P.S.K. wird als gering eingestuft, da die Marktentwicklung für den Sektor Banken in Österreich positiv eingeschätzt wird. Damit sind die wirtschaftlichen Außenbedingungen für eine Weiterexistenz der BAWAG P.S.K. gut und lassen einen Liquiditätszuwachs erwarten. Darüber hinaus habe eine deutliche Verbesserung im Hinblick auf die Kontrollmaßnahmen der Bank stattgefunden.

| (49) | Österreich hält fest, dass das Rating ‚Financial Strength Rating‘ (‚FSR‘) (11) von Moody's ein geeigneter Indikator für die finanzielle Situation der BAWAG P.S.K. sei, da das FSR ausschließlich auf die finanzielle Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung abstelle. Das FSR von ‚E+‘ der BAWAG P.S.K. entspricht einem ‚Baseline Rating‘ von B1 bis B3. Letztere Rating würde eine Ausfallwahrscheinlichkeit innerhalb eines Jahres zwischen 3,2 % und 10,5 % bedeuten. |
| --- | --- |

(49)

Österreich hält fest, dass das Rating ‚Financial Strength Rating‘ (‚FSR‘) (11) von Moody's ein geeigneter Indikator für die finanzielle Situation der BAWAG P.S.K. sei, da das FSR ausschließlich auf die finanzielle Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung abstelle. Das FSR von ‚E+‘ der BAWAG P.S.K. entspricht einem ‚Baseline Rating‘ von B1 bis B3. Letztere Rating würde eine Ausfallwahrscheinlichkeit innerhalb eines Jahres zwischen 3,2 % und 10,5 % bedeuten.

| (50) | Aufgrund der Risikomindernden Gründe und der zeitlichen Begrenzung wegen des zu erwartenden Verkaufs der Bank in naher Zukunft erscheine die Ausfallwahrscheinlichkeit von B2 als realistisch und fair. Das Beihilfeelement der Haftungsübernahme würde daher 49,1 Mio. EUR betragen. (12). |
| --- | --- |

(50)

Aufgrund der Risikomindernden Gründe und der zeitlichen Begrenzung wegen des zu erwartenden Verkaufs der Bank in naher Zukunft erscheine die Ausfallwahrscheinlichkeit von B2 als realistisch und fair. Das Beihilfeelement der Haftungsübernahme würde daher 49,1 Mio. EUR betragen. (12).

| (51) | Unter Berücksichtigung des Haftungsentgelts von 0,2 % im ersten Jahr würde das Beihilfeelement netto 47,3 Mio. EUR betragen (13). |
| --- | --- |

(51)

Unter Berücksichtigung des Haftungsentgelts von 0,2 % im ersten Jahr würde das Beihilfeelement netto 47,3 Mio. EUR betragen (13).

3.3.   Der Umstrukturierungsplan

| (52) | Österreich nimmt zur Kenntnis, dass der Hauptzweck der Umstrukturierungsmaßnahmen die Reduzierung der Betriebsrisiken und die Erhöhung der Rentabilität des Geschäftes ist. Die Strategie der BAWAG P.S.K. beinhaltet folgende wesentliche Punkte:






  — | Wiederherstellung des Kundenvertrauens in die Bank und ihr Management |
| --- | --- | --- |

(52)

Österreich nimmt zur Kenntnis, dass der Hauptzweck der Umstrukturierungsmaßnahmen die Reduzierung der Betriebsrisiken und die Erhöhung der Rentabilität des Geschäftes ist. Die Strategie der BAWAG P.S.K. beinhaltet folgende wesentliche Punkte:

—

Wiederherstellung des Kundenvertrauens in die Bank und ihr Management

| — | Rückbesinnung auf das Kerngeschäft der Bank |
| --- | --- |

—

Rückbesinnung auf das Kerngeschäft der Bank

| — | Beibehaltung und Ausbau standardisierter kostengünstiger Veranlagungs- und Kreditprodukte für das Retail-Privat- und Retail-KMU-Geschäft in Österreich und durch die Tochterbanken im benachbarten Ausland mit dem Ziel der Kundenrückgewinnung |
| --- | --- |

—

Beibehaltung und Ausbau standardisierter kostengünstiger Veranlagungs- und Kreditprodukte für das Retail-Privat- und Retail-KMU-Geschäft in Österreich und durch die Tochterbanken im benachbarten Ausland mit dem Ziel der Kundenrückgewinnung

| — | Ausbau der Zielmärkte in Zentral- und Osteuropa durch stärkere Marktpräsenz in diesen Ländern (Slowakei, Tschechische Republik, Slowenien) |
| --- | --- |

—

Ausbau der Zielmärkte in Zentral- und Osteuropa durch stärkere Marktpräsenz in diesen Ländern (Slowakei, Tschechische Republik, Slowenien)

| — | Verbesserung der Cross-Selling-Rate sowohl im Retail- als auch im Corporate-Segment |
| --- | --- |

—

Verbesserung der Cross-Selling-Rate sowohl im Retail- als auch im Corporate-Segment

| — | Nutzung des neuen Kernbanksystems, welches ab November 2006 erstmals die Servicierung ehemaliger BAWAG- und ehemaliger P.S.K.-Kunden auf einer Plattform ermöglicht, zur Intensivierung der Geschäftsverbindung mit bestehenden Kunden (Know your customer) |
| --- | --- |

—

Nutzung des neuen Kernbanksystems, welches ab November 2006 erstmals die Servicierung ehemaliger BAWAG- und ehemaliger P.S.K.-Kunden auf einer Plattform ermöglicht, zur Intensivierung der Geschäftsverbindung mit bestehenden Kunden (Know your customer)

| — | Verstärkte Pflege des Images der Bank als Preisführer und Festigung des Images der Bank als die österreichische Kundenbank |
| --- | --- |

—

Verstärkte Pflege des Images der Bank als Preisführer und Festigung des Images der Bank als die österreichische Kundenbank

| (53) | Die risikobezogene Umstrukturierung wird durch drei Maßnahmen auf Gesamtbankebene adressiert: i) Einführung eines Corporate-Governance-Kodex und einer neuen Geschäftsordnung für den Vorstand, ii) Änderungen im Risikocontrolling und Installation eines Risikovorstands und iii) Verbesserung von Rechnungsanweisungsprozessen (14) aus Risikosicht. |
| --- | --- |

(53)

Die risikobezogene Umstrukturierung wird durch drei Maßnahmen auf Gesamtbankebene adressiert: i) Einführung eines Corporate-Governance-Kodex und einer neuen Geschäftsordnung für den Vorstand, ii) Änderungen im Risikocontrolling und Installation eines Risikovorstands und iii) Verbesserung von Rechnungsanweisungsprozessen (14) aus Risikosicht.

| (54) | Die Steigerung der Profitabilität wird durch Maßnahmen auf Ebene der einzelnen Geschäftsfelder umgesetzt. Es sind im Wesentlichen Personaleinsparungen. Sie resultieren aus dem Abschluss von Großprojekten [allegro (15), Basel II], Einsparungen durch ein verbessertes Kernbankensystem, Reduktion des Overheads im Bereich der Zentrale und weiteren strukturellen Maßnahmen mit dem Ziel der Kostenreduktion. |
| --- | --- |

(54)

Die Steigerung der Profitabilität wird durch Maßnahmen auf Ebene der einzelnen Geschäftsfelder umgesetzt. Es sind im Wesentlichen Personaleinsparungen. Sie resultieren aus dem Abschluss von Großprojekten [allegro (15), Basel II], Einsparungen durch ein verbessertes Kernbankensystem, Reduktion des Overheads im Bereich der Zentrale und weiteren strukturellen Maßnahmen mit dem Ziel der Kostenreduktion.

| (55) | Die Annahmen für die Marktentwicklung lauten wie folgt (in %): | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Φ 2001-2005 | 2006 | Φ 2006–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Privatkredite (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Unternehmenskredite (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kundeneinlagen (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sichteinlagen (y-o-y ) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Spareinlagen (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Geldvermögensbildung der privaten Haushalte (Mrd. EUR) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(55)

Die Annahmen für die Marktentwicklung lauten wie folgt (in %):

2001

2002

2003

2004

2005

Φ 2001-2005

2006

Φ 2006–2010

Privatkredite (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Unternehmenskredite (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kundeneinlagen (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sichteinlagen (y-o-y )

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Spareinlagen (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Geldvermögensbildung der privaten Haushalte (Mrd. EUR)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (56) | Für den öffentlichen Sektor könnten die Kredite an Länder und Gemeinden im Prognosezeitraum durchschnittlich um [...] p. a. zunehmen. Beim Kapitalmarktgeschäft kann von einem jährlichen Volumen zwischen [...] und [...] für das Privatkunden-Neugeschäft ausgegangen werden (Nettokäufe, ohne Bewertungseffekte). Die sonstigen Wertpapiertransaktionen (festverzinsliche Schuldverschreibungen, Aktien) und damit die Dienstleistungserträge dürften in der Tendenz ebenfalls zunehmen. Schließlich wird in Osteuropa ein dynamisches Wirtschaftswachstum von rund 4,5 % p. a. erwarten; damit ist eine entsprechende Ausweitung der Bankgeschäfte verbunden. |
| --- | --- |

(56)

Für den öffentlichen Sektor könnten die Kredite an Länder und Gemeinden im Prognosezeitraum durchschnittlich um [...] p. a. zunehmen. Beim Kapitalmarktgeschäft kann von einem jährlichen Volumen zwischen [...] und [...] für das Privatkunden-Neugeschäft ausgegangen werden (Nettokäufe, ohne Bewertungseffekte). Die sonstigen Wertpapiertransaktionen (festverzinsliche Schuldverschreibungen, Aktien) und damit die Dienstleistungserträge dürften in der Tendenz ebenfalls zunehmen. Schließlich wird in Osteuropa ein dynamisches Wirtschaftswachstum von rund 4,5 % p. a. erwarten; damit ist eine entsprechende Ausweitung der Bankgeschäfte verbunden.

| (57) | Das Base-Case-Szenario lautet wie folgt:











  Gewinn und Verlustrechnung nach Handelsgesetzbuch (in Mio. EUR) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Nettozinsertrag | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Beteiligungserträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Provisionserträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Finanzergebnis | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sonstige betriebliche Erträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Betriebserträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Personalaufwand | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sachaufwand | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Abschreibungen | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sonstiger betrieblicher Aufwand | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Betriebsergebnis | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Risikovorsorge und Bewertung Wertpapiere | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Bewertung Finanzanlagen | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ergebnis der gewöhnlichen Geschäftstätigkeit | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Steuern | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Jahresüberschuss | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| RoE | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(57)

Das Base-Case-Szenario lautet wie folgt:

Gewinn und Verlustrechnung nach Handelsgesetzbuch (in Mio. EUR)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Nettozinsertrag

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Beteiligungserträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Provisionserträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Finanzergebnis

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sonstige betriebliche Erträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Betriebserträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Personalaufwand

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sachaufwand

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Abschreibungen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sonstiger betrieblicher Aufwand

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Betriebsergebnis

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Risikovorsorge und Bewertung Wertpapiere

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Bewertung Finanzanlagen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ergebnis der gewöhnlichen Geschäftstätigkeit

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Steuern

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Jahresüberschuss

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

RoE

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (58) | Das Base-Case-Szenario beinhaltet folgende wesentliche Annahmen:






  — | Going Concern |
| --- | --- | --- |

(58)

Das Base-Case-Szenario beinhaltet folgende wesentliche Annahmen:

—

Going Concern

| — | Geschäftsbetrieb ‚as usual‘ im 2. Halbjahr 2006, keine negative Beeinflussung des Geschäftsgangs durch Pressemeldungen; Maßnahmen zur Kunden- und Geschäftsrückgewinnung werden nicht konterkariert |
| --- | --- |

—

Geschäftsbetrieb ‚as usual‘ im 2. Halbjahr 2006, keine negative Beeinflussung des Geschäftsgangs durch Pressemeldungen; Maßnahmen zur Kunden- und Geschäftsrückgewinnung werden nicht konterkariert

| — | Kein Liquiditätsengpass, das heißt, das Vertrauen in die BAWAG P.S.K. ist durch Übernahme durch einen entsprechend gearteten Erwerber wiederhergestellt. |
| --- | --- |

—

Kein Liquiditätsengpass, das heißt, das Vertrauen in die BAWAG P.S.K. ist durch Übernahme durch einen entsprechend gearteten Erwerber wiederhergestellt.

| — | Die Bundesbürgschaft wird nicht in Anspruch genommen. Ein Erwerber leistet einen eigenkapitalwirksamen Zuschuss in Höhe der durch die Bundesbürgschaft aufgelösten Wertberichtigungen. Diese Wertberichtigungsdotierung ist nicht gezeigt, da davon ausgegangen wird, dass der Erwerber einen Zuschuss in die nicht gebundene Kapitalrücklage leistet, die entsprechend der Wertberichtigungsbildung aufgelöst wird, womit sich der Jahresüberschuss nicht verändert. |
| --- | --- |

—

Die Bundesbürgschaft wird nicht in Anspruch genommen. Ein Erwerber leistet einen eigenkapitalwirksamen Zuschuss in Höhe der durch die Bundesbürgschaft aufgelösten Wertberichtigungen. Diese Wertberichtigungsdotierung ist nicht gezeigt, da davon ausgegangen wird, dass der Erwerber einen Zuschuss in die nicht gebundene Kapitalrücklage leistet, die entsprechend der Wertberichtigungsbildung aufgelöst wird, womit sich der Jahresüberschuss nicht verändert.

| — | Als Zielkernkapitalquote der BAWAG P.S.K. wird [...] angesetzt, hierfür nicht benötigte Teile des Jahresergebnisses werden ausgeschüttet. |
| --- | --- |

—

Als Zielkernkapitalquote der BAWAG P.S.K. wird [...] angesetzt, hierfür nicht benötigte Teile des Jahresergebnisses werden ausgeschüttet.

| — | Hybrid- und sonstiges Tier–I-Kapital steht dem Unternehmen weiterhin in voller Höhe zur Verfügung. Die Änderung im Ausweis aufgrund von IAS 32 restated 2005 führt zu keiner Änderung der Solvabilitäts- und Eigenmittelvorschriften nach BWG. |
| --- | --- |

—

Hybrid- und sonstiges Tier–I-Kapital steht dem Unternehmen weiterhin in voller Höhe zur Verfügung. Die Änderung im Ausweis aufgrund von IAS 32 restated 2005 führt zu keiner Änderung der Solvabilitäts- und Eigenmittelvorschriften nach BWG.

| — | Die Änderung des Anstiegs der Zinskurve (vor allem am langen Ende) führte im ersten Halbjahr 2006 zu einem signifikanten Abwertungsbedarf. Hedgingstrategien sollten weitere Zinsänderungen im Wesentlichen neutralisieren. Es wird davon ausgegangen, dass auslaufende Papiere hinkünftig ausschließlich zu Marktkonditionen erworben werden. |
| --- | --- |

—

Die Änderung des Anstiegs der Zinskurve (vor allem am langen Ende) führte im ersten Halbjahr 2006 zu einem signifikanten Abwertungsbedarf. Hedgingstrategien sollten weitere Zinsänderungen im Wesentlichen neutralisieren. Es wird davon ausgegangen, dass auslaufende Papiere hinkünftig ausschließlich zu Marktkonditionen erworben werden.

| — | Umsetzung von Maßnahmen, die Personalkosten verringern. |
| --- | --- |

—

Umsetzung von Maßnahmen, die Personalkosten verringern.

| (59) | Österreich erinnert daran, dass zwei Special Purpose Vehicles (nachfolgend ‚SPV‘ genannt) von privaten Banken einerseits und Versicherungsgesellschaften andererseits gegründet worden sind, um die bankrechtliche Kernkapitalquote der BAWAG P.S.K. abzusichern. Im Rahmen der Vereinbarung haben die vier Kreditinstitute Bank Austria Creditanstalt (nachfolgend ‚BA-CA‘ genannt), Erste Bank, Österreichische Volksbanken AG (nachfolgend ‚ÖVAG‘ genannt) und Raiffeisen Zentralbank Österreich AG (nachfolgend ‚RZB‘ genannt) und die vier Versicherungsgesellschaften Allianz, Generali, Uniqa und Wiener Städtische zwei SPV gegründet, um die BAWAG P.S.K. zu unterstützen. Während BA-CA, Erste Bank und RZB jeweils [...] und ÖVAG [...] in Kapital zu einem SPV beitragen werden, werden jede der vier Versicherungsgesellschaften [...] zur zweiten Gesellschaft beitragen. Der BAWAG P.S.K. kommt die Funktion des Kontrollgesellschafters mit [...] in beiden SPV zu. Diese Vereinbarung ermöglicht es der BAWAG P.S.K. ihr anrechenbares Kapital (Tier-I-Kapital) um 450 Mio. EUR zu erhöhen. Als Gruppe erreicht die BAWAG P.S.K. somit wieder eine angemessene Kapitalquote. Um das Risiko für die teilnehmenden Banken und Versicherungsgesellschaften soviel wie möglich zu begrenzen, können die zur Verfügung gestellten Geldmittel ausschließlich in höchst eingestufte Euro-Staatsanleihen investiert werden. Österreich bestätigt, dass diesen SPV keine Staatsgarantie gewährt wird. |
| --- | --- |

(59)

Österreich erinnert daran, dass zwei Special Purpose Vehicles (nachfolgend ‚SPV‘ genannt) von privaten Banken einerseits und Versicherungsgesellschaften andererseits gegründet worden sind, um die bankrechtliche Kernkapitalquote der BAWAG P.S.K. abzusichern. Im Rahmen der Vereinbarung haben die vier Kreditinstitute Bank Austria Creditanstalt (nachfolgend ‚BA-CA‘ genannt), Erste Bank, Österreichische Volksbanken AG (nachfolgend ‚ÖVAG‘ genannt) und Raiffeisen Zentralbank Österreich AG (nachfolgend ‚RZB‘ genannt) und die vier Versicherungsgesellschaften Allianz, Generali, Uniqa und Wiener Städtische zwei SPV gegründet, um die BAWAG P.S.K. zu unterstützen. Während BA-CA, Erste Bank und RZB jeweils [...] und ÖVAG [...] in Kapital zu einem SPV beitragen werden, werden jede der vier Versicherungsgesellschaften [...] zur zweiten Gesellschaft beitragen. Der BAWAG P.S.K. kommt die Funktion des Kontrollgesellschafters mit [...] in beiden SPV zu. Diese Vereinbarung ermöglicht es der BAWAG P.S.K. ihr anrechenbares Kapital (Tier-I-Kapital) um 450 Mio. EUR zu erhöhen. Als Gruppe erreicht die BAWAG P.S.K. somit wieder eine angemessene Kapitalquote. Um das Risiko für die teilnehmenden Banken und Versicherungsgesellschaften soviel wie möglich zu begrenzen, können die zur Verfügung gestellten Geldmittel ausschließlich in höchst eingestufte Euro-Staatsanleihen investiert werden. Österreich bestätigt, dass diesen SPV keine Staatsgarantie gewährt wird.

| (60) | Schließlich wurde eine Lösung mit den Behörden der Vereinigten Staaten und mit Refco-Gläubigern verhandelt. Das mit dem U.S. Department of Justice abgeschlossene ‚Non-Prosecution Agreement‘ jedoch verweist auf einen Transaktionswert, dessen Wert noch einen Rechtsstreit in den USA auslösen kann. |
| --- | --- |

(60)

Schließlich wurde eine Lösung mit den Behörden der Vereinigten Staaten und mit Refco-Gläubigern verhandelt. Das mit dem U.S. Department of Justice abgeschlossene ‚Non-Prosecution Agreement‘ jedoch verweist auf einen Transaktionswert, dessen Wert noch einen Rechtsstreit in den USA auslösen kann.

3.4.   Gegenleistungen

| (61) | Österreich ist der Ansicht, dass verschiedene Elemente zeigen, dass unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen, die durch die Beihilfe verursacht werden, vermieden werden. Insbesondere haben, zusätzlich zum Verkauf der Anteile, die von der Bank in der OeNB gehalten wurden, andere Divestments vor kurzem stattgefunden:






  — | Bank des Frick & Co. Aktiengesellschaft (16) (Liechtenstein): Der [...] Kapitalanteil an dieser vor allem für sehr gehobene Privatkunden tätigen Bank [...] veräußert. |
| --- | --- | --- |

(61)

Österreich ist der Ansicht, dass verschiedene Elemente zeigen, dass unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen, die durch die Beihilfe verursacht werden, vermieden werden. Insbesondere haben, zusätzlich zum Verkauf der Anteile, die von der Bank in der OeNB gehalten wurden, andere Divestments vor kurzem stattgefunden:

—

Bank des Frick & Co. Aktiengesellschaft (16) (Liechtenstein): Der [...] Kapitalanteil an dieser vor allem für sehr gehobene Privatkunden tätigen Bank [...] veräußert.

| — | Verkauf einer Wiener Liegenschaft mit [...]. |
| --- | --- |

—

Verkauf einer Wiener Liegenschaft mit [...].

| (62) | Zusätzlich zu oben genannten Divestments beschloss die BAWAG P.S.K., ein Immobilieneigentum in Polen zu veräußern. |
| --- | --- |

(62)

Zusätzlich zu oben genannten Divestments beschloss die BAWAG P.S.K., ein Immobilieneigentum in Polen zu veräußern.

| (63) | Der erzeugte Reingewinn und freie Cashflow der Divestments tragen bei, das Umstrukturierungsprogramm der Bank zu finanzieren. |
| --- | --- |

(63)

Der erzeugte Reingewinn und freie Cashflow der Divestments tragen bei, das Umstrukturierungsprogramm der Bank zu finanzieren.

| (64) | Österreich ist der Ansicht, dass der ‚Bank-run‘ im Frühjahr 2006 auch eine Auswirkung auf die Bankoperationen gehabt hat. Als solches gesehen wäre dieser Bank-run, der zu verringerten Marktanteilen für die BAWAG P.S.K. führt, ähnlich wie eine Gegenleistung. |
| --- | --- |

(64)

Österreich ist der Ansicht, dass der ‚Bank-run‘ im Frühjahr 2006 auch eine Auswirkung auf die Bankoperationen gehabt hat. Als solches gesehen wäre dieser Bank-run, der zu verringerten Marktanteilen für die BAWAG P.S.K. führt, ähnlich wie eine Gegenleistung.

| (65) | Schließlich wird behauptet, dass die Hilfe für vereinbar erklärt werden sollte, weil ohne sie aufgrund des Zusammenbruchs der BAWAG P.S.K. ein stärkeres Oligopol auf dem österreichischen Bankenmarkt entstanden wäre. |
| --- | --- |

(65)

Schließlich wird behauptet, dass die Hilfe für vereinbar erklärt werden sollte, weil ohne sie aufgrund des Zusammenbruchs der BAWAG P.S.K. ein stärkeres Oligopol auf dem österreichischen Bankenmarkt entstanden wäre.

3.5.   Der Verkaufsprozess

| (66) | Die Aktionäre der BAWAG P.S.K. haben beschlossen, bis zu 100 % ihrer Anteile in der Bank zu verkaufen. Der Verkaufsprozess fing mit der Unterstützung eines Investmentbankers an. |
| --- | --- |

(66)

Die Aktionäre der BAWAG P.S.K. haben beschlossen, bis zu 100 % ihrer Anteile in der Bank zu verkaufen. Der Verkaufsprozess fing mit der Unterstützung eines Investmentbankers an.

| (67) | Ende September 2006 haben Bewerber genauere Daten über die Bank sammeln dürfen, um ihr Angebot Mitte November vorzulegen. Österreich erwartet, dass das Closing des Verkaufs deshalb spätestens Ende 2006/Anfang 2007 stattfinden könnte. |
| --- | --- |

(67)

Ende September 2006 haben Bewerber genauere Daten über die Bank sammeln dürfen, um ihr Angebot Mitte November vorzulegen. Österreich erwartet, dass das Closing des Verkaufs deshalb spätestens Ende 2006/Anfang 2007 stattfinden könnte.

| (68) | Die Verkaufsszenarien würden wie folgt lauten:











  Übersicht Verkaufsszenarien (in Mio. EUR) |
| --- | --- |
| Verkaufserlös | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Verbleibender Verkaufserlös ÖGB | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Verbleibende Forderungen an Eigentümer | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Auflösung Wertberichtigung | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Erforderlicher Eigenkapitalzuschuss | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamtinvestition des Käufers | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(68)

Die Verkaufsszenarien würden wie folgt lauten:

Übersicht Verkaufsszenarien (in Mio. EUR)

Verkaufserlös

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Verbleibender Verkaufserlös ÖGB

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Verbleibende Forderungen an Eigentümer

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Auflösung Wertberichtigung

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Erforderlicher Eigenkapitalzuschuss

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamtinvestition des Käufers

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (69) | Die obige Tabelle zeigt, dass:






  — | bei einem Verkaufspreis von [...] muss der Käufer die gesamten [...] EUR als Zuschuss leisten. Trotzdem verbleiben (zusätzlich zu den [...] Einzelwertberichtigung aus 2005) weitere [...] (17) als Forderungen an den ehemaligen Eigentümer
  .
  Insgesamt kommt auf den Käufer ein Gesamtinvestment von [...] zu. |
| --- | --- | --- |

(69)

Die obige Tabelle zeigt, dass:

—

bei einem Verkaufspreis von [...] muss der Käufer die gesamten [...] EUR als Zuschuss leisten. Trotzdem verbleiben (zusätzlich zu den [...] Einzelwertberichtigung aus 2005) weitere [...] (17) als Forderungen an den ehemaligen Eigentümer
  .
  Insgesamt kommt auf den Käufer ein Gesamtinvestment von [...] zu.

| — | erst bei einem Gesamtinvestment des Käufers von [...] können der ÖGB und seine verbundenen Unternehmen alle bei der BAWAG P.S.K. aushaftenden Kredite tilgen. |
| --- | --- |

—

erst bei einem Gesamtinvestment des Käufers von [...] können der ÖGB und seine verbundenen Unternehmen alle bei der BAWAG P.S.K. aushaftenden Kredite tilgen.

| (70) | Für Österreich hängt das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis und von der Bereitwilligkeit des Käufers ab, in zusätzliches Eigenkapital zu investieren. Jede Reduzierung der Gesamtinvestition des Käufers unter ungefähr [...] würde die Auslösung der Garantie zur Folge haben. |
| --- | --- |

(70)

Für Österreich hängt das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis und von der Bereitwilligkeit des Käufers ab, in zusätzliches Eigenkapital zu investieren. Jede Reduzierung der Gesamtinvestition des Käufers unter ungefähr [...] würde die Auslösung der Garantie zur Folge haben.

| (71) | Der Verkauf der BAWAG P.S.K. könnte schwieriger sein, solange keine Rechtssicherheit hinsichtlich der Vereinbarkeit der Haftung erzielt wird. |
| --- | --- |

(71)

Der Verkauf der BAWAG P.S.K. könnte schwieriger sein, solange keine Rechtssicherheit hinsichtlich der Vereinbarkeit der Haftung erzielt wird.

4.   WÜRDIGUNG DER MASSNAHME

4.1.   Die BAWAG P.S.K. ist ein Unternehmen in Schwierigkeiten gewesen

| (72) | Gemäß den Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Beihilfen zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten (18) (nachfolgend ‚Leitlinien‘ genannt) befindet sich ein Unternehmen in Schwierigkeiten, wenn es nicht in der Lage ist, mit eigenen finanziellen Mitteln oder Fremdmitteln, die ihm von seinen Eigentümern/ Anteilseignern oder Gläubigern zur Verfügung gestellt werden, Verluste aufzufangen, die das Unternehmen auf kurze oder mittlere Sicht so gut wie sicher in den wirtschaftlichen Untergang treiben werden, wenn der Staat nicht eingreift. |
| --- | --- |

(72)

Gemäß den Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Beihilfen zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten (18) (nachfolgend ‚Leitlinien‘ genannt) befindet sich ein Unternehmen in Schwierigkeiten, wenn es nicht in der Lage ist, mit eigenen finanziellen Mitteln oder Fremdmitteln, die ihm von seinen Eigentümern/ Anteilseignern oder Gläubigern zur Verfügung gestellt werden, Verluste aufzufangen, die das Unternehmen auf kurze oder mittlere Sicht so gut wie sicher in den wirtschaftlichen Untergang treiben werden, wenn der Staat nicht eingreift.

| (73) | Wenngleich der Gouverneur der OeNB am 28. April 2006 insbesondere erklärte, die BAWAG P.S.K. sei solvent und verfüge über ausreichende Eigenmittel zur Deckung der Risiken, ist es nach Auffassung der Kommission höchst unwahrscheinlich, dass die Bank den Abzug von Spareinlagen im Wert von [...] ohne die Bürgschaft noch viel länger überstanden hätte. |
| --- | --- |

(73)

Wenngleich der Gouverneur der OeNB am 28. April 2006 insbesondere erklärte, die BAWAG P.S.K. sei solvent und verfüge über ausreichende Eigenmittel zur Deckung der Risiken, ist es nach Auffassung der Kommission höchst unwahrscheinlich, dass die Bank den Abzug von Spareinlagen im Wert von [...] ohne die Bürgschaft noch viel länger überstanden hätte.

| (74) | Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können. |
| --- | --- |

(74)

Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können.

| (75) | Ohne die Bürgschaft hätten die Prüfer auch dem Jahresabschluss der BAWAG P.S.K. keinen uneingeschränkten Bestätigungsvermerk hinsichtlich des Grundsatzes der Unternehmensfortführung geben können. |
| --- | --- |

(75)

Ohne die Bürgschaft hätten die Prüfer auch dem Jahresabschluss der BAWAG P.S.K. keinen uneingeschränkten Bestätigungsvermerk hinsichtlich des Grundsatzes der Unternehmensfortführung geben können.

| (76) | Folglich wäre die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden. |
| --- | --- |

(76)

Folglich wäre die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden.

| (77) | Ferner wäre der ÖGB nach Auffassung der Kommission ohne Unterstützung nicht in der Lage gewesen, die Schwierigkeiten seiner Tochtergesellschaft zu bewältigen. Dass die BAWAG P.S.K. Forderungen gegen ihre Eigentümer in Höhe von [...] wertberichtigen musste, würde diese Auffassung bestätigen. |
| --- | --- |

(77)

Ferner wäre der ÖGB nach Auffassung der Kommission ohne Unterstützung nicht in der Lage gewesen, die Schwierigkeiten seiner Tochtergesellschaft zu bewältigen. Dass die BAWAG P.S.K. Forderungen gegen ihre Eigentümer in Höhe von [...] wertberichtigen musste, würde diese Auffassung bestätigen.

| (78) | Daraus ergibt sich, dass die BAWAG P.S.K. ein Unternehmen in Schwierigkeiten im Sinne der Leitlinien war (19). |
| --- | --- |

(78)

Daraus ergibt sich, dass die BAWAG P.S.K. ein Unternehmen in Schwierigkeiten im Sinne der Leitlinien war (19).

| (79) | Die österreichischen Behörden scheinen diese Auffassung zu teilen. |
| --- | --- |

(79)

Die österreichischen Behörden scheinen diese Auffassung zu teilen.

| (80) | Die Investitionen von Privatbanken und Versicherungsgesellschaften in die beiden oben genannten SPV zur Stärkung der Kapitalquoten der BAWAG P.S.K. erfolgten nicht auf einer ähnlichen Grundlage wie die staatliche Bürgschaft (20), sondern dürften schlicht Ausdruck des Bestrebens von Privatunternehmen gewesen sein, gemeinsam der ernsten Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. entgegenzuwirken. Die Investitionen von privater Seite dürften daher nicht im Widerspruch zu der Tatsache stehen, dass sich die BAWAG P.S.K. in Schwierigkeiten befand. |
| --- | --- |

(80)

Die Investitionen von Privatbanken und Versicherungsgesellschaften in die beiden oben genannten SPV zur Stärkung der Kapitalquoten der BAWAG P.S.K. erfolgten nicht auf einer ähnlichen Grundlage wie die staatliche Bürgschaft (20), sondern dürften schlicht Ausdruck des Bestrebens von Privatunternehmen gewesen sein, gemeinsam der ernsten Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. entgegenzuwirken. Die Investitionen von privater Seite dürften daher nicht im Widerspruch zu der Tatsache stehen, dass sich die BAWAG P.S.K. in Schwierigkeiten befand.

4.2.   Vorliegen einer staatlichen Beihilfe

| (81) | Um zu beurteilen, ob eine Maßnahme eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 darstellt, muss die Kommission prüfen, ob sie






  — | vom Staat oder aus staatlichen Mitteln finanziert wird, |
| --- | --- | --- |

(81)

Um zu beurteilen, ob eine Maßnahme eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 darstellt, muss die Kommission prüfen, ob sie

—

vom Staat oder aus staatlichen Mitteln finanziert wird,

| — | einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft, |
| --- | --- |

—

einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft,

| — | durch selektive Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen könnte und ob sie |
| --- | --- |

—

durch selektive Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen könnte und ob sie

| — | den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigt. |
| --- | --- |

—

den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigt.

Verwendung staatlicher Mittel

| (82) | Um als staatliche Beihilfe zu gelten, müssen die finanziellen Mittel dem Staat zurechenbar sein und direkt oder indirekt aus staatlichen Mitteln gewährt werden. |
| --- | --- |

(82)

Um als staatliche Beihilfe zu gelten, müssen die finanziellen Mittel dem Staat zurechenbar sein und direkt oder indirekt aus staatlichen Mitteln gewährt werden.

| (83) | Im anstehenden Fall erfüllt die staatliche Bürgschaft, die auf der Grundlage des Bundesgesetzes gewährt wurde, diese beiden kumulativen Bedingungen. |
| --- | --- |

(83)

Im anstehenden Fall erfüllt die staatliche Bürgschaft, die auf der Grundlage des Bundesgesetzes gewährt wurde, diese beiden kumulativen Bedingungen.

Selektivität

| (84) | Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die bestimmte Unternehmen oder Produktionszweige begünstigen, d. h. selektive Beihilfen. |
| --- | --- |

(84)

Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die bestimmte Unternehmen oder Produktionszweige begünstigen, d. h. selektive Beihilfen.

| (85) | Durch die Bürgschaft wird unmittelbar lediglich die BAWAG P.S.K. begünstigt. Demnach ist sie als selektiv einzustufen. |
| --- | --- |

(85)

Durch die Bürgschaft wird unmittelbar lediglich die BAWAG P.S.K. begünstigt. Demnach ist sie als selektiv einzustufen.

Auswirkungen auf den Handel zwischen Mitgliedstaaten und Wettbewerbsverfälschung

| (86) | Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen und den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen. |
| --- | --- |

(86)

Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen und den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen.

| (87) | Die Kommission ist im Rahmen ihrer rechtlichen Würdigung nicht zum Nachweis einer tatsächlichen Auswirkung von Beihilfen auf den Handel zwischen den Mitgliedstaaten und einer tatsächlichen Wettbewerbsverzerrung verpflichtet, sondern hat lediglich nachzuweisen, ob Beihilfen geeignet sind, diesen Handel zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen (21). Stärkt die Beihilfe eines Mitgliedstaats die Stellung eines Unternehmens gegenüber anderen Wettbewerbern im innergemeinschaftlichen Handel, muss deren Wettbewerbsfähigkeit als durch die Beihilfe beeinträchtigt angesehen werden. |
| --- | --- |

(87)

Die Kommission ist im Rahmen ihrer rechtlichen Würdigung nicht zum Nachweis einer tatsächlichen Auswirkung von Beihilfen auf den Handel zwischen den Mitgliedstaaten und einer tatsächlichen Wettbewerbsverzerrung verpflichtet, sondern hat lediglich nachzuweisen, ob Beihilfen geeignet sind, diesen Handel zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen (21). Stärkt die Beihilfe eines Mitgliedstaats die Stellung eines Unternehmens gegenüber anderen Wettbewerbern im innergemeinschaftlichen Handel, muss deren Wettbewerbsfähigkeit als durch die Beihilfe beeinträchtigt angesehen werden.

| (88) | Die Kommission erinnert daran, dass der Bankensektor seit vielen Jahren für den Wettbewerb geöffnet ist. Der Wettbewerb, der unter Umständen bereits aufgrund des im EG-Vertrag vorgesehenen freien Kapitalverkehr bestand, hat sich durch fortschreitende Liberalisierung verbessert. |
| --- | --- |

(88)

Die Kommission erinnert daran, dass der Bankensektor seit vielen Jahren für den Wettbewerb geöffnet ist. Der Wettbewerb, der unter Umständen bereits aufgrund des im EG-Vertrag vorgesehenen freien Kapitalverkehr bestand, hat sich durch fortschreitende Liberalisierung verbessert.

| (89) | Die BAWAG P.S.K. verfügt über Zweigstellen bzw. Tochtergesellschaften in verschiedenen Mitgliedstaaten, insbesondere der Tschechischen Republik, der Slowakei, Slowenien, Ungarn und Malta. Umgekehrt sind auch Banken aus anderen Mitgliedstaaten in Österreich tätig, entweder direkt über Zweigstellen bzw. Vertretungen oder indirekt durch die Kontrolle über in Österreich ansässige Banken und Finanzinstitute. |
| --- | --- |

(89)

Die BAWAG P.S.K. verfügt über Zweigstellen bzw. Tochtergesellschaften in verschiedenen Mitgliedstaaten, insbesondere der Tschechischen Republik, der Slowakei, Slowenien, Ungarn und Malta. Umgekehrt sind auch Banken aus anderen Mitgliedstaaten in Österreich tätig, entweder direkt über Zweigstellen bzw. Vertretungen oder indirekt durch die Kontrolle über in Österreich ansässige Banken und Finanzinstitute.

| (90) | Schließlich findet im Bankensektor Handel zwischen Mitgliedstaaten statt. Die Bürgschaft stärkt die BAWAG P.S.K. gegenüber anderen Bankunternehmen, mit denen sie im innergemeinschaftlichen Handel im Wettbewerb steht. Die Bürgschaft ist daher geeignet, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen. |
| --- | --- |

(90)

Schließlich findet im Bankensektor Handel zwischen Mitgliedstaaten statt. Die Bürgschaft stärkt die BAWAG P.S.K. gegenüber anderen Bankunternehmen, mit denen sie im innergemeinschaftlichen Handel im Wettbewerb steht. Die Bürgschaft ist daher geeignet, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen.

Vorliegen eines wirtschaftlichen Vorteils

| (91) | Eine staatliche Beihilfe liegt dann vor, wenn eine Maßnahme den Begünstigten einen Vorteil verschafft. |
| --- | --- |

(91)

Eine staatliche Beihilfe liegt dann vor, wenn eine Maßnahme den Begünstigten einen Vorteil verschafft.

| (92) | Gemäß Abschnitt 4.2 der genannten Mitteilung über staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften stellt eine Garantie dann keine staatliche Beihilfe dar, wenn die folgenden vier Voraussetzungen erfüllt sind: a) Der Kreditnehmer ist nicht in finanziellen Schwierigkeiten; b) der Kreditnehmer wäre grundsätzlich in der Lage, ohne Eingreifen des Staates auf den Finanzmärkten Gelder zu Marktbedingungen aufzunehmen; c) die Garantie ist an eine bestimmte Finanztransaktion geknüpft und auf einen festen Höchstbetrag beschränkt, deckt höchstens 80 % des ausstehenden Kreditbetrages oder der sonstigen finanziellen Verpflichtungen und ist von begrenzter Laufzeit; d) es wird eine marktübliche Prämie für die Garantie gezahlt. |
| --- | --- |

(92)

Gemäß Abschnitt 4.2 der genannten Mitteilung über staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften stellt eine Garantie dann keine staatliche Beihilfe dar, wenn die folgenden vier Voraussetzungen erfüllt sind: a) Der Kreditnehmer ist nicht in finanziellen Schwierigkeiten; b) der Kreditnehmer wäre grundsätzlich in der Lage, ohne Eingreifen des Staates auf den Finanzmärkten Gelder zu Marktbedingungen aufzunehmen; c) die Garantie ist an eine bestimmte Finanztransaktion geknüpft und auf einen festen Höchstbetrag beschränkt, deckt höchstens 80 % des ausstehenden Kreditbetrages oder der sonstigen finanziellen Verpflichtungen und ist von begrenzter Laufzeit; d) es wird eine marktübliche Prämie für die Garantie gezahlt.

| (93) | Nach Auffassung der Kommission ist die Voraussetzung a) im anstehenden Fall nicht erfüllt, da es sich bei der BAWAG P.S.K. um ein Unternehmen in Schwierigkeiten handelte. |
| --- | --- |

(93)

Nach Auffassung der Kommission ist die Voraussetzung a) im anstehenden Fall nicht erfüllt, da es sich bei der BAWAG P.S.K. um ein Unternehmen in Schwierigkeiten handelte.

| (94) | Die Bürgschaft dürfte der BAWAG P.S.K. einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft haben, da ihr kein Privatinvestor eine vergleichbare Bürgschaft verkauft hätte. |
| --- | --- |

(94)

Die Bürgschaft dürfte der BAWAG P.S.K. einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft haben, da ihr kein Privatinvestor eine vergleichbare Bürgschaft verkauft hätte.

| (95) | Darüber hinaus bezweifelt die Kommission, dass die Voraussetzungen b) und d) erfüllt sind. |
| --- | --- |

(95)

Darüber hinaus bezweifelt die Kommission, dass die Voraussetzungen b) und d) erfüllt sind.

Schlussfolgerung

| (96) | Die Kommission ist daher der Auffassung, dass es sich bei der Bürgschaft für die BAWAG P.S.K. als einem Unternehmen in Schwierigkeiten um eine staatliche Beihilfe handeln dürfte. |
| --- | --- |

(96)

Die Kommission ist daher der Auffassung, dass es sich bei der Bürgschaft für die BAWAG P.S.K. als einem Unternehmen in Schwierigkeiten um eine staatliche Beihilfe handeln dürfte.

| (97) | Die österreichischen Behörden scheinen ebenfalls dieser Auffassung zu sein. |
| --- | --- |

(97)

Die österreichischen Behörden scheinen ebenfalls dieser Auffassung zu sein.

4.3.   Rechtswidrigkeit einer staatlichen Beihilfe

| (98) | Die Beihilfe wurde von Österreich am 8. Mai 2006 mit Rückwirkung ab dem 31. Dezember 2005 beschlossen, d. h. vor einer Entscheidung der Kommission über ihre Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt. Aufgrund der Nichteinhaltung der Notifizierungspflicht würde es sich unbeschadet der Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt um eine gesetzeswidrige Beihilfe handeln, da die Maßnahme mit Verstoß gegen Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag durchgeführt wurde. |
| --- | --- |

(98)

Die Beihilfe wurde von Österreich am 8. Mai 2006 mit Rückwirkung ab dem 31. Dezember 2005 beschlossen, d. h. vor einer Entscheidung der Kommission über ihre Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt. Aufgrund der Nichteinhaltung der Notifizierungspflicht würde es sich unbeschadet der Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt um eine gesetzeswidrige Beihilfe handeln, da die Maßnahme mit Verstoß gegen Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag durchgeführt wurde.

4.4.   Beihilfebetrag

| (99) | Die Kommission bezweifelt, dass die von Österreich vorgenommene Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements angemessen ist. |
| --- | --- |

(99)

Die Kommission bezweifelt, dass die von Österreich vorgenommene Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements angemessen ist.

| (100) | Erstens wurde die Entscheidung in der Sache CFF erlassen, bevor die Mitteilung über Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften in Kraft trat. Zweitens kann laut dieser Mitteilung der Wert der Garantie genauso hoch sein wie der durch die Garantie effektiv gedeckte Betrag, wenn es bei Übernahme der Garantie sehr wahrscheinlich ist, dass der Kreditnehmer seinen Verpflichtungen nicht wird nachkommen können, z. B. weil er in finanziellen Schwierigkeiten ist. |
| --- | --- |

(100)

Erstens wurde die Entscheidung in der Sache CFF erlassen, bevor die Mitteilung über Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften in Kraft trat. Zweitens kann laut dieser Mitteilung der Wert der Garantie genauso hoch sein wie der durch die Garantie effektiv gedeckte Betrag, wenn es bei Übernahme der Garantie sehr wahrscheinlich ist, dass der Kreditnehmer seinen Verpflichtungen nicht wird nachkommen können, z. B. weil er in finanziellen Schwierigkeiten ist.

| (101) | Die Kommission erinnert daran, dass die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden wäre und das Risiko der Nichterfüllung der Verpflichtungen daher mit 100 % angenommen werden kann. |
| --- | --- |

(101)

Die Kommission erinnert daran, dass die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden wäre und das Risiko der Nichterfüllung der Verpflichtungen daher mit 100 % angenommen werden kann.

| (102) | Schließlich bezweifelt die Kommission, dass das von Österreich angeführte FSR ein angemessenes Bild der finanziellen Leistungsfähigkeit der BAWAG P.S-K. vermittelt; dieses Rating stellt ausschließlich auf die Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung ab, die BAWAG P.S.K. wäre ohne staatliche Unterstützung jedoch schlicht mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden. Das in der Bürgschaft enthaltene Beihilfeelement würde folglich den von Österreich angegebenen Betrag übertreffen, mit dem Nominalwert als Maximum im pessimistischen Szenario. |
| --- | --- |

(102)

Schließlich bezweifelt die Kommission, dass das von Österreich angeführte FSR ein angemessenes Bild der finanziellen Leistungsfähigkeit der BAWAG P.S-K. vermittelt; dieses Rating stellt ausschließlich auf die Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung ab, die BAWAG P.S.K. wäre ohne staatliche Unterstützung jedoch schlicht mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden. Das in der Bürgschaft enthaltene Beihilfeelement würde folglich den von Österreich angegebenen Betrag übertreffen, mit dem Nominalwert als Maximum im pessimistischen Szenario.

4.5.   Mögliche Grundlagen für die Vereinbarkeit der rechtswidrigen Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt

| (103) | Nach Auffassung der Kommission kommen beim derzeitigen Stand als theoretische Grundlagen für die Beurteilung der Vereinbarkeit der Bürgschaft mit dem Gemeinsamen Markt nur i) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b und ii) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c im Zusammenhang mit den Leitlinien in Frage. |
| --- | --- |

(103)

Nach Auffassung der Kommission kommen beim derzeitigen Stand als theoretische Grundlagen für die Beurteilung der Vereinbarkeit der Bürgschaft mit dem Gemeinsamen Markt nur i) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b und ii) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c im Zusammenhang mit den Leitlinien in Frage.

4.5.1.   Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b

| (104) | Nach Auffassung der Kommission hat Österreich nicht dargelegt, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. systemische Auswirkungen auf das österreichische Finanzsystem und, in weiterem Sinne, auf die gesamte österreichische Volkswirtschaft gehabt hätte. |
| --- | --- |

(104)

Nach Auffassung der Kommission hat Österreich nicht dargelegt, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. systemische Auswirkungen auf das österreichische Finanzsystem und, in weiterem Sinne, auf die gesamte österreichische Volkswirtschaft gehabt hätte.

| (105) | Beispielsweise dürften nach Ansicht der Kommission die Einlagen auf mindestens 95 % der Sparkonten weniger als 20 000 EUR betragen haben und wären somit im Fall der Krise der BAWAG P.S.K. über die gesetzliche Einlagensicherung abgedeckt gewesen. |
| --- | --- |

(105)

Beispielsweise dürften nach Ansicht der Kommission die Einlagen auf mindestens 95 % der Sparkonten weniger als 20 000 EUR betragen haben und wären somit im Fall der Krise der BAWAG P.S.K. über die gesetzliche Einlagensicherung abgedeckt gewesen.

| (106) | Im Juni 2006 erklärte die OeNB, das österreichische Bankensystem habe sich im Verlauf des Jahres 2005 trotz der Probleme der BAWAG P.S.K. und der Hypo Alpe-Adria Bank positiv entwickelt. Die Krisenresistenz der österreichischen Banken spiegele sich besonders in der hohen Eigenmittelausstattung (12,7 %) im ersten Quartal 2006 wieder. Auch zeigten Belastungstests die hohe Schockresistenz des Bankensystems. Allgemein sei das österreichische Bankensystem zurzeit in gutem Zustand. |
| --- | --- |

(106)

Im Juni 2006 erklärte die OeNB, das österreichische Bankensystem habe sich im Verlauf des Jahres 2005 trotz der Probleme der BAWAG P.S.K. und der Hypo Alpe-Adria Bank positiv entwickelt. Die Krisenresistenz der österreichischen Banken spiegele sich besonders in der hohen Eigenmittelausstattung (12,7 %) im ersten Quartal 2006 wieder. Auch zeigten Belastungstests die hohe Schockresistenz des Bankensystems. Allgemein sei das österreichische Bankensystem zurzeit in gutem Zustand.

| (107) | Die Kommission hat Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b immer sehr restriktiv angewandt. Letztmals wurde er in den 80er Jahren angewandt, als die griechische Volkswirtschaft nach dem EU-Beitritt mit ernsthaften Ungleichgewichten kämpfte und die Gemeinschaft selbst zur Behebung der Probleme spezielle Ausnahmemaßnahmen genehmigt hatte (22). |
| --- | --- |

(107)

Die Kommission hat Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b immer sehr restriktiv angewandt. Letztmals wurde er in den 80er Jahren angewandt, als die griechische Volkswirtschaft nach dem EU-Beitritt mit ernsthaften Ungleichgewichten kämpfte und die Gemeinschaft selbst zur Behebung der Probleme spezielle Ausnahmemaßnahmen genehmigt hatte (22).

| (108) | Die Kommission ist im Prinzip der Auffassung, dass Beihilfen mit nur einem Begünstigten nicht geeignet sind, Situationen zu beheben, auf die der zweite Teil von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b ausgerichtet ist. Im Fall Crédit Lyonnais
   (23)
  , als die Beihilfemaßnahmen einen Wert von rund 20 Mrd. EUR hatten (24), handelte es sich der Kommission zufolge nicht ‚um eine Beihilfe zur Behebung einer schwerwiegenden wirtschaftlichen Störung, da die Beihilfe darauf abzielt[e], die Schwierigkeiten eines einzigen Begünstigten, des Crédit Lyonnais, und nicht des gesamten Wirtschaftszweigs zu beheben.‘ Die Beihilfe wurde entsprechend nicht nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b, sondern auf der Grundlage von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c als Umstrukturierungsbeihilfe genehmigt, die mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist. |
| --- | --- |

(108)

Die Kommission ist im Prinzip der Auffassung, dass Beihilfen mit nur einem Begünstigten nicht geeignet sind, Situationen zu beheben, auf die der zweite Teil von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b ausgerichtet ist. Im Fall Crédit Lyonnais
   (23)
  , als die Beihilfemaßnahmen einen Wert von rund 20 Mrd. EUR hatten (24), handelte es sich der Kommission zufolge nicht ‚um eine Beihilfe zur Behebung einer schwerwiegenden wirtschaftlichen Störung, da die Beihilfe darauf abzielt[e], die Schwierigkeiten eines einzigen Begünstigten, des Crédit Lyonnais, und nicht des gesamten Wirtschaftszweigs zu beheben.‘ Die Beihilfe wurde entsprechend nicht nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b, sondern auf der Grundlage von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c als Umstrukturierungsbeihilfe genehmigt, die mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist.

| (109) | Die Kommission bezweifelt aus diesen Gründen, dass Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b auf den anstehenden Fall angewendet werden kann. |
| --- | --- |

(109)

Die Kommission bezweifelt aus diesen Gründen, dass Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b auf den anstehenden Fall angewendet werden kann.

4.5.2.   Rettungsbeihilfen

| (110) | Den Leitlinien zufolge ist eine Rettungsbeihilfe ihrem Wesen nach eine vorübergehende, reversible Unterstützungsmaßnahme, die das Unternehmen so lange über Wasser halten soll, bis ein Umstrukturierungs- oder Liquidationsplan erstellt worden ist. Nach Randnummer 15 der Leitlinien darf die Laufzeit sechs Monate nicht übersteigen. |
| --- | --- |

(110)

Den Leitlinien zufolge ist eine Rettungsbeihilfe ihrem Wesen nach eine vorübergehende, reversible Unterstützungsmaßnahme, die das Unternehmen so lange über Wasser halten soll, bis ein Umstrukturierungs- oder Liquidationsplan erstellt worden ist. Nach Randnummer 15 der Leitlinien darf die Laufzeit sechs Monate nicht übersteigen.

| (111) | Zwar wurde die Bürgschaft am 8. Mai 2006 eingeräumt (und läuft im Prinzip bis zum Verkauf der BAWAG P.S.K. bzw. bis Juli 2007), doch ist sie nach Auffassung der Kommission effektiv und rückwirkend am 31. Dezember 2005 in Kraft getreten. Ihre Laufzeit überschreitet bereits den in den Leitlinien festgesetzten Höchstzeitraum von sechs Monaten. |
| --- | --- |

(111)

Zwar wurde die Bürgschaft am 8. Mai 2006 eingeräumt (und läuft im Prinzip bis zum Verkauf der BAWAG P.S.K. bzw. bis Juli 2007), doch ist sie nach Auffassung der Kommission effektiv und rückwirkend am 31. Dezember 2005 in Kraft getreten. Ihre Laufzeit überschreitet bereits den in den Leitlinien festgesetzten Höchstzeitraum von sechs Monaten.

| (112) | Die Kommission bezweifelt daher, dass die Bürgschaft gemäß den Leitlinien als Rettungsbeihilfe und mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar angesehen werden kann. |
| --- | --- |

(112)

Die Kommission bezweifelt daher, dass die Bürgschaft gemäß den Leitlinien als Rettungsbeihilfe und mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar angesehen werden kann.

4.5.3.   Umstrukturierungsbeihilfen

| (113) | Die Leitlinien geben die Voraussetzungen vor, die Umstrukturierungsbeihilfen erfüllen müssen, um mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar zu sein: |
| --- | --- |

(113)

Die Leitlinien geben die Voraussetzungen vor, die Umstrukturierungsbeihilfen erfüllen müssen, um mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar zu sein:

Wiederherstellung der langfristigen Rentabilität/Umstrukturierungsplan (Randnummern 34 bis 37 der Leitlinien)

| (114) | Die Kommission muss detailliert prüfen ob die im Umstrukturierungsplan erwogenen Maßnahmen ausreichen würden, um die langfristige Rentabilität der BAWAG P.S.K. wieder herzustellen. |
| --- | --- |

(114)

Die Kommission muss detailliert prüfen ob die im Umstrukturierungsplan erwogenen Maßnahmen ausreichen würden, um die langfristige Rentabilität der BAWAG P.S.K. wieder herzustellen.

| (115) | Erstens geht aus dem Umstrukturierungsplan eindeutig hervor, dass das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis abhängen. Wie die oben beschriebenen Verkaufsszenarien zeigen, müsste der potenzielle Erwerber insgesamt mindestens rund [...] investieren, um die langfristige Rentabilität der Bank ohne weitere staatliche Unterstützung wieder herzustellen. Laut Umstrukturierungsplan würde es ein Gesamtinvestment unterhalb dieses Schwellenwerts dem ÖGB und seinen verbundenen Unternehmen (25) nicht gestatten, die Kredite zu tilgen; auch wäre der Erwerber in diesem Fall nicht in der Lage, die erforderlichen Eigenkapitalerhöhungen durchzuführen. Die Kommission bezweifelt, dass der für die BAWAG P.S.K. erzielbare Verkaufspreis diese von Österreich ermittelte Mindesthöhe erreichen würde. |
| --- | --- |

(115)

Erstens geht aus dem Umstrukturierungsplan eindeutig hervor, dass das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis abhängen. Wie die oben beschriebenen Verkaufsszenarien zeigen, müsste der potenzielle Erwerber insgesamt mindestens rund [...] investieren, um die langfristige Rentabilität der Bank ohne weitere staatliche Unterstützung wieder herzustellen. Laut Umstrukturierungsplan würde es ein Gesamtinvestment unterhalb dieses Schwellenwerts dem ÖGB und seinen verbundenen Unternehmen (25) nicht gestatten, die Kredite zu tilgen; auch wäre der Erwerber in diesem Fall nicht in der Lage, die erforderlichen Eigenkapitalerhöhungen durchzuführen. Die Kommission bezweifelt, dass der für die BAWAG P.S.K. erzielbare Verkaufspreis diese von Österreich ermittelte Mindesthöhe erreichen würde.

| (116) | Zweitens können der BAWAG P.S.K. aufgrund des massiven Abzugs von Spareinlagen im Frühjahr und der Verschlechterung ihres Ratings (26) und somit höheren Refinanzierungskosten noch weitere Schwierigkeiten entstehen. Diese Aspekte würden sich erst auf den Jahresabschluss 2006 auswirken. Werbekampagnen neueren Datums, die z. B. auf hohen Erträgen für Sparbücher aufbauen, könnten die Rentabilität der Bank ebenfalls beeinflussen. Für 2006 könnten daraus zu verbuchende Verluste entstehen. Aus kürzlich erschienenen Presseberichten geht hervor, dass die BAWAG P.S.K. 2006 Verluste in Höhe von 20 Mio. EUR erleiden könnte. |
| --- | --- |

(116)

Zweitens können der BAWAG P.S.K. aufgrund des massiven Abzugs von Spareinlagen im Frühjahr und der Verschlechterung ihres Ratings (26) und somit höheren Refinanzierungskosten noch weitere Schwierigkeiten entstehen. Diese Aspekte würden sich erst auf den Jahresabschluss 2006 auswirken. Werbekampagnen neueren Datums, die z. B. auf hohen Erträgen für Sparbücher aufbauen, könnten die Rentabilität der Bank ebenfalls beeinflussen. Für 2006 könnten daraus zu verbuchende Verluste entstehen. Aus kürzlich erschienenen Presseberichten geht hervor, dass die BAWAG P.S.K. 2006 Verluste in Höhe von 20 Mio. EUR erleiden könnte.

| (117) | Den Leitlinien zufolge muss der Umstrukturierungsplan verschiedene Szenarien enthalten, die eine optimistische, eine pessimistische und eine mittlere Hypothese widerspiegeln. Von den österreichischen Behörden wurde jedoch lediglich ein Base-Case-Szenario vorgelegt, das den Angaben entspricht, die Morgan Stanley im Informationsmemorandum den potenziellen Interessenten offen legte. Diese Businessplanung wurde im Hinblick auf den Verkauf der Bank erstellt. Die Kommission ist gegenwärtig nicht vollständig überzeugt, dass die der Businessplanung zugrunde liegenden Annahmen die Voraussetzungen des Base-Case-Szenarios in einem Umstrukturierungsplan erfüllen. Beispielsweise steigen die Nettozinseinnahmen im Zeitraum 2006-2011 um [...], während die Risikovorsorge im gleichen Zeitraum um [...] abnimmt und die Personalkosten um nur [...] steigen. Bisher hat Österreich keine Sensitivitätsanalysen vorgelegt. Die Kommission erwartet, dass zwei noch vorzulegende Szenarien, von denen eines einer optimistischen Hypothese und das andere einer pessimistischen Hypothese entspricht, die Stabilität und Durchführbarkeit des Umstrukturierungsplans belegen werden. |
| --- | --- |

(117)

Den Leitlinien zufolge muss der Umstrukturierungsplan verschiedene Szenarien enthalten, die eine optimistische, eine pessimistische und eine mittlere Hypothese widerspiegeln. Von den österreichischen Behörden wurde jedoch lediglich ein Base-Case-Szenario vorgelegt, das den Angaben entspricht, die Morgan Stanley im Informationsmemorandum den potenziellen Interessenten offen legte. Diese Businessplanung wurde im Hinblick auf den Verkauf der Bank erstellt. Die Kommission ist gegenwärtig nicht vollständig überzeugt, dass die der Businessplanung zugrunde liegenden Annahmen die Voraussetzungen des Base-Case-Szenarios in einem Umstrukturierungsplan erfüllen. Beispielsweise steigen die Nettozinseinnahmen im Zeitraum 2006-2011 um [...], während die Risikovorsorge im gleichen Zeitraum um [...] abnimmt und die Personalkosten um nur [...] steigen. Bisher hat Österreich keine Sensitivitätsanalysen vorgelegt. Die Kommission erwartet, dass zwei noch vorzulegende Szenarien, von denen eines einer optimistischen Hypothese und das andere einer pessimistischen Hypothese entspricht, die Stabilität und Durchführbarkeit des Umstrukturierungsplans belegen werden.

| (118) | Drittens wurden einige Risiken im Businessplan nicht berücksichtigt, insbesondere:






  — | Klagen in den USA: Nach derzeitigem Stand ist nicht davon auszugehen, dass weitere angedrohte Klagen (mit teilweise substanziellen Forderungen) von Seiten der Kläger Erfolg versprechend geführt werden können. Für gewisse Unsicherheiten (Vergleiche im Vorfeld einer möglichen Klageführung) wurde im Rahmen der Rückstellung für Refco im Jahresabschluss 2005 vorgesorgt. Es ist auch nicht ausgeschlossen, dass einzelne Geschädigte keine Zahlungen aus den durch den Vergleich mit dem Gläubigerausschuss zur Verfügung stehenden Mitteln erhalten wollen. In diesem Fall könnten solche Geschädigte gegen die BAWAG P.S.K. klagen, der Gläubigerausschuss hätte die anteiligen Gelder an die BAWAG P.S.K. zu refundieren, jedoch kann nicht ausgeschlossen werden, dass die effektiv zu leistende Zahlung den Refundierungsbetrag übersteigt. |
| --- | --- | --- |

(118)

Drittens wurden einige Risiken im Businessplan nicht berücksichtigt, insbesondere:

—

Klagen in den USA: Nach derzeitigem Stand ist nicht davon auszugehen, dass weitere angedrohte Klagen (mit teilweise substanziellen Forderungen) von Seiten der Kläger Erfolg versprechend geführt werden können. Für gewisse Unsicherheiten (Vergleiche im Vorfeld einer möglichen Klageführung) wurde im Rahmen der Rückstellung für Refco im Jahresabschluss 2005 vorgesorgt. Es ist auch nicht ausgeschlossen, dass einzelne Geschädigte keine Zahlungen aus den durch den Vergleich mit dem Gläubigerausschuss zur Verfügung stehenden Mitteln erhalten wollen. In diesem Fall könnten solche Geschädigte gegen die BAWAG P.S.K. klagen, der Gläubigerausschuss hätte die anteiligen Gelder an die BAWAG P.S.K. zu refundieren, jedoch kann nicht ausgeschlossen werden, dass die effektiv zu leistende Zahlung den Refundierungsbetrag übersteigt.

| — | Nichterfüllung der Verpflichtungen der Aktionäre der BAWAG P.S.K. gegenüber den US-Gläubigern — hier trifft die BAWAG P.S.K. eine Subsidiaritätshaftung. |
| --- | --- |

—

Nichterfüllung der Verpflichtungen der Aktionäre der BAWAG P.S.K. gegenüber den US-Gläubigern — hier trifft die BAWAG P.S.K. eine Subsidiaritätshaftung.

Nach Auffassung der Kommission müssten zur Aufstellung eines umfassenden Umstrukturierungsplans auch diese Risiken bewertet werden.

| (119) | Ein weiteres spezifisches Risiko, das mit dem österreichischen Bankensektor allgemein zusammenhängt, wie das in den Informationen der BAWAG P.S.K. zum Jahresabschluss 2005 erwähnte Gerichtsurteil zu den Zinsgleitklauseln, könnte sich für die geschwächte BAWAG P.S.K. nachteilig auswirken. Dieses Risiko scheint jedoch keinen Eingang in den Businessplan gefunden zu haben. |
| --- | --- |

(119)

Ein weiteres spezifisches Risiko, das mit dem österreichischen Bankensektor allgemein zusammenhängt, wie das in den Informationen der BAWAG P.S.K. zum Jahresabschluss 2005 erwähnte Gerichtsurteil zu den Zinsgleitklauseln, könnte sich für die geschwächte BAWAG P.S.K. nachteilig auswirken. Dieses Risiko scheint jedoch keinen Eingang in den Businessplan gefunden zu haben.

Vermeidung unzumutbarer Wettbewerbsverfälschungen (Randnummern 38 bis 42 der Leitlinien)

| (120) | Die Kommission bezweifelt, dass die von der BAWAG P.S.K. bereits durchgeführten oder geplanten Desinvestitionen ausreichen könnten, um unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen zu vermeiden. |
| --- | --- |

(120)

Die Kommission bezweifelt, dass die von der BAWAG P.S.K. bereits durchgeführten oder geplanten Desinvestitionen ausreichen könnten, um unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen zu vermeiden.

| (121) | Im Kerngeschäft der Bank, wo es durch die Bürgschaft zur Verfälschung des Wettbewerbs gekommen ist, wurden keine Ausgleichsmaßnahmen vorgeschlagen. Die Kommission bezweifelt, dass weitere Ausgleichsmaßnahmen den Gesamtwert der BAWAG P.S.K. und damit auch die Chance, den zur Schuldenbedienung erforderlichen Kaufpreis zu erzielen, verringern würden. Vielmehr würde der erforderliche Kaufpreis durch die Veräußerung weiterer Vermögenswerte schlicht um die erzielten Veräußerungserlöse sinken. Die Ausgleichsmaßnahmen müssen im Verhältnis zum Beihilfebetrag stehen und werden daher stark von der Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements abhängen. |
| --- | --- |

(121)

Im Kerngeschäft der Bank, wo es durch die Bürgschaft zur Verfälschung des Wettbewerbs gekommen ist, wurden keine Ausgleichsmaßnahmen vorgeschlagen. Die Kommission bezweifelt, dass weitere Ausgleichsmaßnahmen den Gesamtwert der BAWAG P.S.K. und damit auch die Chance, den zur Schuldenbedienung erforderlichen Kaufpreis zu erzielen, verringern würden. Vielmehr würde der erforderliche Kaufpreis durch die Veräußerung weiterer Vermögenswerte schlicht um die erzielten Veräußerungserlöse sinken. Die Ausgleichsmaßnahmen müssen im Verhältnis zum Beihilfebetrag stehen und werden daher stark von der Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements abhängen.

| (122) | Ferner ist der ‚Bank-Run‘ vom Frühjahr 2006 nicht unbedingt mit einer Ausgleichsmaßnahme im Sinne der Leitlinien vergleichbar. |
| --- | --- |

(122)

Ferner ist der ‚Bank-Run‘ vom Frühjahr 2006 nicht unbedingt mit einer Ausgleichsmaßnahme im Sinne der Leitlinien vergleichbar.

| (123) | Schließlich bezweifelt die Kommission, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. zu einem engeren Oligopol auf den österreichischen Bankenmärkten geführt hätte, nicht zuletzt da die Aktivitäten der Bank von einem neuen Akteur auf diesen Märkten übernommen werden hätten können. |
| --- | --- |

(123)

Schließlich bezweifelt die Kommission, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. zu einem engeren Oligopol auf den österreichischen Bankenmärkten geführt hätte, nicht zuletzt da die Aktivitäten der Bank von einem neuen Akteur auf diesen Märkten übernommen werden hätten können.

Begrenzung der Beihilfe auf das erforderliche Mindestmaß (Randnummern 43 bis 45 der Leitlinien)

| (124) | Für große Unternehmen wie die BAWAG P.S.K. sollte der Eigenbeitrag des Unternehmens den Leitlinien zufolge 50 % der Umstrukturierungskosten erreichen. |
| --- | --- |

(124)

Für große Unternehmen wie die BAWAG P.S.K. sollte der Eigenbeitrag des Unternehmens den Leitlinien zufolge 50 % der Umstrukturierungskosten erreichen.

| (125) | Von Österreich vorgelegten Informationen zufolge belaufen sich die Umstrukturierungskosten auf [...] und werden zu 100 % von der BAWAG P.S.K. selbst sowie den derzeitigen und künftigen Eigentümern getragen. Nach Auffassung der Kommission wäre der Wert der Bürgschaft bis zum Verkaufsdatum zu berücksichtigen. Ferner würde sich der Beitrag des Staates bedeutend erhöhen, läge der Kaufpreis unterhalb von [...] (und somit die Bürgschaft in Anspruch genommen). |
| --- | --- |

(125)

Von Österreich vorgelegten Informationen zufolge belaufen sich die Umstrukturierungskosten auf [...] und werden zu 100 % von der BAWAG P.S.K. selbst sowie den derzeitigen und künftigen Eigentümern getragen. Nach Auffassung der Kommission wäre der Wert der Bürgschaft bis zum Verkaufsdatum zu berücksichtigen. Ferner würde sich der Beitrag des Staates bedeutend erhöhen, läge der Kaufpreis unterhalb von [...] (und somit die Bürgschaft in Anspruch genommen).

| (126) | Um zu beurteilen, ob der Beitrag der BAWAG P.S.K. 50 % der Umstrukturierungskosten erreicht, benötigt die Kommission weitere Informationen. |
| --- | --- |

(126)

Um zu beurteilen, ob der Beitrag der BAWAG P.S.K. 50 % der Umstrukturierungskosten erreicht, benötigt die Kommission weitere Informationen.

Besondere Bedingungen, an die die Genehmigung einer Beihilfe geknüpft wird (Randnummer 46 der Leitlinien)

| (127) | Die Kommission erinnert daran, dass sie — zusätzlich zu den Maßnahmen zur Vermeidung unzumutbarer Wettbewerbsverfälschungen — die Bedingungen und Auflagen vorschreiben kann, die sie für notwendig hält, damit der Wettbewerb nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verfälscht wird. |
| --- | --- |

(127)

Die Kommission erinnert daran, dass sie — zusätzlich zu den Maßnahmen zur Vermeidung unzumutbarer Wettbewerbsverfälschungen — die Bedingungen und Auflagen vorschreiben kann, die sie für notwendig hält, damit der Wettbewerb nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verfälscht wird.

5.   SCHLUSSFOLGERUNGEN

Auf der Grundlage der vorangehenden Würdigung der Maßnahme fordert die Kommission Österreich im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens seine Stellungnahme abzugeben und alle für die Würdigung der Haftungsübernahme des Bundes zugunsten der BAWAG P.S.K. sachdienlichen Informationen zu übermitteln

Die österreichischen Behörden werden gebeten, dem Beihilfeempfänger unmittelbar eine Kopie dieses Schreibens zuzuleiten.

Die Kommission teilt Österreich mit, dass sie interessierte Parteien durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften von der Beihilfe in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie Interessierte in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt und die EFTA-Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle interessierten Parteien werden aufgefordert, innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung ihre Stellungnahme abzugeben.«

---

(1)  Forretningshemmelighed

1

(2)  EUT C 244 af 1.10.2004, s. 2.

2

(3)

3

Quelle: Informationsbroschüre über den Jahresabschluss 2005 der BAWAG P.S.K. Gruppe

(4)  Betriebsgeheimnis

4

(5)  BAWAG. und P.S.K. fusionierten im Oktober 2005

5

(6)  Größten Termin- und Rohstoffhändler der USA

6

(7)  Exklusive Stundungszinsen im Fall der Haftungsinanspruchnahme

7

(8)  BGBl. II Nr. 305/2005, in Teil IV Z 14 lit. c und lit. d.

8

(9)  ABl. C 71 vom 11.03.2000, S. 14.

9

(10)  2001/89/EC Entscheidung der Kommission vom 23. Juni 1999 in Verbindung zu Bank Crédit Foncier de France (ABl. L 34 vom 03.2.2001, S. 36).

10

(11)  Das Rating FSR stellt Moody's Auffassung über die intrinsische Sicherheit und Bonität der Bank ab, die von sich aus gewisse externe Kreditrisiken und Kredit-Unterstützungselemente ausschließen, die von Moody's Rating von Bankeinlagen erfasst werden.

11

(12)  900 Mio. EUR x 5,457 % = 49,1 Mio. EUR

12

(13)  49,1Mio.EUR — (900x0,2 %) = 47,3 Mio. EUR

13

(14)  Prozesse, die dazu führen, dass Rechnungen bezahlt werden.

14

(15)  allegro war ein Projekt zur Einführung eines neuen Kernbankensystems. Unter Kernbankensystem wird das IT-System verstanden, auf dem eine Vielzahl von Bankapplikationen laufen.

15

(16)  Bilanzsumme von rd. CHF 425 Mio.; Reingewinn in Höhe von rd. CHF 3,7 Mio. (2005).

16

(17)  Weder wertberichtigt noch durch Garantie abgedeckt.

17

(18)  ABl. C 244 vom 1.10.2004, S. 2.

18

(19)  Die Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. waren zu umfassend, als dass sie von der Gruppe, der die BAWAG P.S.K. angehört, bewältigt werden hätten können. Weder der ÖGB noch die AVB wären ohne staatliche Unterstützung in der Lage gewesen, die BAWAG P.S.K. umzustrukturieren.

19

(20)  Insbesondere tragen die Investoren ein geringeres Risiko als der Staat durch seine Bürgschaft.

20

(21)  Siehe u. a. Urteil des Gerichtshofs in der Rechtssache C-372/97 Italien/Kommission, Slg. 2004, S. I-3679, Randnr. 44.

21

(22)  Entscheidung der Kommission vom 7. Oktober 1987 betreffend das Gesetz 1386/1983 über Industriebeihilfen der griechischen Regierung (ABl. L 76 vom 22.3.1988, S. 18).

22

(23)  Entscheidung 98/490/EG der Kommission vom 20.5.1998 (ABl. L 221 vom 8.8.1998, S. 28).

23

(24)  Im Jahr 1995 genehmigte die Kommission erste staatliche Beihilfen, die auf einen Höchstbetrag von 8 Mrd. EUR geschätzt werden (Entscheidung 95/547/EG der Kommission vom 26. Juli 1995, ABl. L 308 vom 21.12.1995, S. 92). 1996 wurden Beihilfen in Höhe von 0,6 Mrd. EUR genehmigt (Entscheidung der Kommission in der Sache N 692/96, ABl. C 390 vom 24.12.1996, S. 7). Schließlich wurden 1998 weitere Beihilfen genehmigt, mit einem Wert von zwischen 8 und 15 Mrd. EUR (Entscheidung 98/490/EG der Kommission vom 20. Mai 1998, ABl. L 221 vom 8.8.1998, S. 92).

24

(25)  Ausgenommen die nicht von der ÖGSP und der ÖVV aufgenommenen Kredite.

25

(26)  Das Rating der BAWAG P.S.K. durch Moody verschlechterte sich für alle kurz- und langfristigen Einlagen und Forderungen von A2 auf A3, das Financial Strength Rating auf E+.

26

---

| 30.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 332/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 332/30

---

Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Rådets direktiv 96/48/EF af 23. juli 1996 om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog

(EØS-relevant tekst)

(Titler og referencer for harmoniserede standarder som skal offentliggøres i henhold til direktivet)

(2006/C 332/08)

| ESO (1) | Standardens reference og titel
  (Referencedokument) | Reference for erstattet standard | Formodning om overensstemmelse ved efterlevelse af den erstattede standard ophører den (dato)
  Anm. 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN ISO 3095:2005
  Akustik — Jernbaneudstyr — Måling af støj fra skinnekøretøjer (ISO 3095:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 3381:2005
  Akustik — Jernbaneudstyr — Måling af støj i skinnekøretøjer (ISO 3381:2005) | — | |
| CEN | EN 12663:2000
  Jernbaneudstyr — Konstruktionskrav til jernbanevogne | — | |
| CEN | EN 13129-1:2002
  Jernbaneudstyr — Luftkonditionering i rullende materiel på hovedlinier — Del 1: Komfortparametre | — | |
| CEN | EN 13129-2:2004
  Jernbaneudstyr — Luftkonditionering i rullende materiel på hovedlinjer — Del 2: Typeprøvning | — | |
| CEN | EN 13230-1:2002
  Jernbaneudstyr — Spor — Sveller og sporskiftesveller af beton — Del 1: Generelle krav | — | |
| CEN | EN 13232-4:2005
  Jernbaneudstyr — Spor — Sporskifter — Del 4: Aktivering, sikring og detektering | — | |
| CEN | EN 13232-5:2005
  Jernbaneudstyr — Spor — Sporskifter — Del 5: Tungepartier | — | |
| CEN | EN 13232-6:2005
  Jernbaneudstyr — Spor — Sporskifter — Del 6: Krydsninger og dobbeltkrydsninger | — | |
| CEN | EN 13232-7:2006
  Jernbaneudstyr — Spor — Sporskifter — Del 7: Krydsninger med bevægelige dele | — | |
| CEN | EN 13232-9:2006
  Jernbaneudstyr — Spor — Sporskifter — Del 9: Layout | — | |
| CEN | EN 13260:2003
  Jernbaneudstyr — Hjulsæt og bogier — Hjulsæt — Produktkrav | — | |
| CEN | EN 13262:2004
  Jernbaneudstyr — Hjulsæt og bogier — Hjul — Produktkrav | — | |
| CEN | EN 13272:2001
  Jernbaneudstyr — Elektrisk belysning til rullende materiel i offentlige transportsystemer | — | |
| CEN | EN 13481-1:2002
  Jernbaneudstyr — Spor — Krav til ydeevne for befæstelsessystemer — Del 1: Definitioner | — | |
| EN 13481-1:2002/A1:2006 | Anm. 3 | 28.2.2007 |
| CEN | EN 13481-2:2002
  Jernbaneudstyr — Spor — Krav til ydeevne for befæstelsessystemer — Del 2: Befæstelsessystemer til betonsveller | — | |
| EN 13481-2:2002/A1:2006 | Anm. 3 | 28.2.2007 |
| CEN | EN 13481-5:2002
  Jernbaneudstyr — Spor — Krav til ydeevne for befæstelsessystemer — Del 5: Befæstelsessystemer til pladespor | — | |
| EN 13481-5:2002/A1:2006 | Anm. 3 | 28.2.2007 |
| CEN | EN 13674-1:2003
  Jernbaneudstyr — Spor — Skinner — Del 1: Vignoleskinner, 46 kg/m og derover | — | |
| CEN | EN 13674-2:2006
  Jernbaneudstyr — Spor — Skinner — Del 2: Specielle skinneprofiler, som anvendes i sporskifter med Vignole-skinner, 46 kg/m og derover | — | |
| CEN | EN 13674-3:2006
  Jernbaneudstyr — Spor — Skinner — Del 3: Tvangskinner | — | |
| CEN | EN 13715:2006
  Jernbaneudstyr — Hjulsæt og boggier — Hjul — Hjulprofil | — | |
| CEN | EN 13848-1:2003
  Jernbaneudstyr — Spor — Kvalitet af sporets geometri — Del 1: Karakterisering af sporets geometri | — | |
| CEN | EN 14067-4:2005
  Jernbaneudstyr — Aerodynamik — Del 4: Krav og prøvningsprocedurer for aerodynamik på åbne spor | — | |
| CEN | EN 14067-5:2006
  Jernbaneudstyr — Aerodynamik — Del 5: Krav og prøvningsprocedurer for aerodynamik i tunneller | — | |
| CEN | EN 14363:2005
  Jernbaneudstyr — Kontrolprøvning af jernbanevognes kørekarakteristikker — Prøvning af køreadfærd samt stationær prøvning | — | |
| CEN | EN 14531-1:2005
  Jernbaneudstyr — Bremser — Beregningsmetoder for bremselængder — Beregningsmetoder for bremsning til stop — Del 1: Generelle algoritmer | — | |
| CEN | EN 14535-1:2005
  Jernbaneudstyr — Bremseskiver til rullende jernbanemateriel — Del 1: Bremseskiver, som presses eller støbes på (driv-) akslen — Dimensioner og kvalitetskrav | — | |
| CEN | EN 14601:2005
  Jernbaneudstyr — Lige og vinklede haner til bremse- og reservoirledninger | — | |
| CEN | EN 14752:2005
  Jernbaneudstyr — Dørsystemer i rullende materiel | — | |
| CEN | EN 14813-1:2006
  Jernbaneudstyr — Luftkonditionering I førerrum — Del 1: Komfortparametre | — | |
| CEN | EN 14813-2:2006
  Jernbaneudstyr — Luftkonditionering I førerrum — Del 2: Typeprøvning | — | |
| CENELEC | EN 50119:2001
  Jernbaneanvendelser — Faste installationer — Elektriske traktioner og køreledninger | INGEN | |
| CENELEC | EN 50121-1:2000
  Jernbaneanvendelser — Elektromagnetisk kompatibilitet — Del 1: Generelt | INGEN | |
| CENELEC | EN 50121-2:2000
  Jernbaneanvendelser — Elektromagnetisk kompatibilitet — Del 2: Udstråling mod omverdenen fra det samlede jernbanesystem | INGEN | |
| CENELEC | EN 50121-3-1:2000
  Jernbaneanvendelser — Elektromagnetisk kompatibilitet — Del 3-1: Rullende materiel — Trækkraft og vogne | INGEN | |
| CENELEC | EN 50121-3-2:2000
  Jernbaneanvendelser — Elektromagnetisk kompatibilitet — Del 3-2: Rullende materiel — Udstyr | INGEN | |
| CENELEC | EN 50121-4:2000
  Jernbaneanvendelser — Elektromagnetisk kompatibilitet — Del 4: Udstråling fra og immunitet af signal- og teleudstyr | INGEN | |
| CENELEC | EN 50121-5:2000
  Jernbaneanvendelser — Elektromagnetisk kompatibilitet — Del 5: Udstråling fra og immunitet af stationære installationer og strømforsyninger | INGEN | |
| CENELEC | EN 50122-1:1997
  Jernbaneanvendelser — Faste installationer — Del 1: Beskyttelsesforanstaltninger i relation til elektrisk sikkerhed og jording | INGEN | |
| CENELEC | EN 50124-1:2001
  Jernbaneanvendelser — Isolationskoordinering — Del 1: Grundlæggende krav — Luftafstande og krybestrækninger for alt elektrisk og elektronisk udstyr | INGEN | |
| tillæg A1:2003 til EN 50124-1:2001 | Note 3 | udløbsdato
  (1.10.2006) |
| tillæg A2:2005 til EN 50124-1:2001 | Note 3 | 1.5.2008 |
| CENELEC | EN 50124-2:2001
  Jernbaneanvendelser — Isolationskoordinering — Del 2: Overspænding og relateret beskyttelse | INGEN | |
| CENELEC | EN 50125-1:1999
  Jernbaneanvendelser — Miljøforhold for udstyr — Del 1: Udstyr ombord på rullende materiel | INGEN | |
| CENELEC | EN 50125-3:2003
  Jernbaneanvendelser — Miljøforhold for udstyr — Del 3: Udstyr for signal og telekomunikation | INGEN | |
| CENELEC | EN 50126-1:1999
  Jernbaneanvendelser — Specifikation og eftervisning af pålidelighed, tilgængelighed, servicerbarhed og sikkerhed (RAMS) — Del 1: Grundlæggende krav og generisk fremgangsmåde | INGEN | |
| CENELEC | EN 50128:2001
  Jernbaneanvendelser — Kommunikations-, signal- og behandlingssystemer — Programmel for styre- og sikkerhedsssystemer | INGEN | |
| CENELEC | EN 50129:2003
  Jernbaneanvendelser — Kommunikation, signalering og databehandlingssystemer — Sikkerhedsrelaterede elektroniske systemer til signaludstyr | INGEN | |
| CENELEC | EN 50149:2001
  Jernbaneanvendelser — Faste installationer — Elektrisk traktion — Kobber og kobberlegeret rillet køretråd | INGEN | |
| CENELEC | EN 50155:2001
  Jernbaneanvendelser — Elektronisk udstyr anvendt i rullende materiel | INGEN | |
| tillæg A1:2002 til EN 50155:2001 | Note 3 | udløbsdato
  (1.9.2005) |
| CENELEC | EN 50159-1:2001
  Jernbaneanvendelser — Datakommunikation, signallering og databehandling — Del 1: Sikkerhedsrelateret kommunikation i lukkede transmissionssystemer | INGEN | |
| CENELEC | EN 50159-2:2001
  Jernbaneanvendelser — Datakommunikation, signallering og databehandling — Del 2: Sikkerhedsrelateret kommunikation i åbne transmissionssystemer | INGEN | |
| CENELEC | EN 50163:2004
  Jernbaneanvendelser — Banesystemers forsyningsspændinger | INGEN | |
| CENELEC | EN 50206-1:1998
  Jernbaneanvendelser — Rullende materiel — Strømaftagere: Karakteristika og prøvning — Del 1: Strømaftagere til vogne på hovedlinestrækninger | INGEN | |
| CENELEC | EN 50238:2003
  Jernbaneanvendelser — Kompatibilitet mellem rullende materiel og togsporingssystemer | INGEN | |
| CENELEC | EN 50317:2002
  Jernbaneanvendelser — Strømaftagningssystem — Krav til og validering af målinger af det dynamiske samspil mellem strømaftagere og luftkøreledning | INGEN | |
| tillæg A1:2004 til EN 50317:2002 | Note 3 | 1.10.2007 |
| CENELEC | EN 50367:2006
  Jernbaneanvendelser — Strømaftagningssystemer — Tekniske kriterier for interaktion mellem strømaftager og luftkøreledning (for at opnå fri tilgang) | INGEN | |
| CENELEC | EN 50388:2005
  Jernbaneanvendelser — Strømforsyning og rullende materiel — Tekniske kriterer for kooridinering mellem strømforsyning (substation) og rullende materiel for at opnå interoperabilitet | INGEN | |

ESO (1)

Standardens reference og titel

(Referencedokument)

Reference for erstattet standard

Formodning om overensstemmelse ved efterlevelse af den erstattede standard ophører den (dato)

Anm. 1

CEN

EN ISO 3095:2005

Akustik — Jernbaneudstyr — Måling af støj fra skinnekøretøjer (ISO 3095:2005)

—

CEN

EN ISO 3381:2005

Akustik — Jernbaneudstyr — Måling af støj i skinnekøretøjer (ISO 3381:2005)

—

CEN

EN 12663:2000

Jernbaneudstyr — Konstruktionskrav til jernbanevogne

—

CEN

EN 13129-1:2002

Jernbaneudstyr — Luftkonditionering i rullende materiel på hovedlinier — Del 1: Komfortparametre

—

CEN

EN 13129-2:2004

Jernbaneudstyr — Luftkonditionering i rullende materiel på hovedlinjer — Del 2: Typeprøvning

—

CEN

EN 13230-1:2002

Jernbaneudstyr — Spor — Sveller og sporskiftesveller af beton — Del 1: Generelle krav

—

CEN

EN 13232-4:2005

Jernbaneudstyr — Spor — Sporskifter — Del 4: Aktivering, sikring og detektering

—

CEN

EN 13232-5:2005

Jernbaneudstyr — Spor — Sporskifter — Del 5: Tungepartier

—

CEN

EN 13232-6:2005

Jernbaneudstyr — Spor — Sporskifter — Del 6: Krydsninger og dobbeltkrydsninger

—

CEN

EN 13232-7:2006

Jernbaneudstyr — Spor — Sporskifter — Del 7: Krydsninger med bevægelige dele

—

CEN

EN 13232-9:2006

Jernbaneudstyr — Spor — Sporskifter — Del 9: Layout

—

CEN

EN 13260:2003

Jernbaneudstyr — Hjulsæt og bogier — Hjulsæt — Produktkrav

—

CEN

EN 13262:2004

Jernbaneudstyr — Hjulsæt og bogier — Hjul — Produktkrav

—

CEN

EN 13272:2001

Jernbaneudstyr — Elektrisk belysning til rullende materiel i offentlige transportsystemer

—

CEN

EN 13481-1:2002

Jernbaneudstyr — Spor — Krav til ydeevne for befæstelsessystemer — Del 1: Definitioner

—

EN 13481-1:2002/A1:2006

Anm. 3

28.2.2007

CEN

EN 13481-2:2002

Jernbaneudstyr — Spor — Krav til ydeevne for befæstelsessystemer — Del 2: Befæstelsessystemer til betonsveller

—

EN 13481-2:2002/A1:2006

Anm. 3

28.2.2007

CEN

EN 13481-5:2002

Jernbaneudstyr — Spor — Krav til ydeevne for befæstelsessystemer — Del 5: Befæstelsessystemer til pladespor

—

EN 13481-5:2002/A1:2006

Anm. 3

28.2.2007

CEN

EN 13674-1:2003

Jernbaneudstyr — Spor — Skinner — Del 1: Vignoleskinner, 46 kg/m og derover

—

CEN

EN 13674-2:2006

Jernbaneudstyr — Spor — Skinner — Del 2: Specielle skinneprofiler, som anvendes i sporskifter med Vignole-skinner, 46 kg/m og derover

—

CEN

EN 13674-3:2006

Jernbaneudstyr — Spor — Skinner — Del 3: Tvangskinner

—

CEN

EN 13715:2006

Jernbaneudstyr — Hjulsæt og boggier — Hjul — Hjulprofil

—

CEN

EN 13848-1:2003

Jernbaneudstyr — Spor — Kvalitet af sporets geometri — Del 1: Karakterisering af sporets geometri

—

CEN

EN 14067-4:2005

Jernbaneudstyr — Aerodynamik — Del 4: Krav og prøvningsprocedurer for aerodynamik på åbne spor

—

CEN

EN 14067-5:2006

Jernbaneudstyr — Aerodynamik — Del 5: Krav og prøvningsprocedurer for aerodynamik i tunneller

—

CEN

EN 14363:2005

Jernbaneudstyr — Kontrolprøvning af jernbanevognes kørekarakteristikker — Prøvning af køreadfærd samt stationær prøvning

—

CEN

EN 14531-1:2005

Jernbaneudstyr — Bremser — Beregningsmetoder for bremselængder — Beregningsmetoder for bremsning til stop — Del 1: Generelle algoritmer

—

CEN

EN 14535-1:2005

Jernbaneudstyr — Bremseskiver til rullende jernbanemateriel — Del 1: Bremseskiver, som presses eller støbes på (driv-) akslen — Dimensioner og kvalitetskrav

—

CEN

EN 14601:2005

Jernbaneudstyr — Lige og vinklede haner til bremse- og reservoirledninger

—

CEN

EN 14752:2005

Jernbaneudstyr — Dørsystemer i rullende materiel

—

CEN

EN 14813-1:2006

Jernbaneudstyr — Luftkonditionering I førerrum — Del 1: Komfortparametre

—

CEN

EN 14813-2:2006

Jernbaneudstyr — Luftkonditionering I førerrum — Del 2: Typeprøvning

—

CENELEC

EN 50119:2001

Jernbaneanvendelser — Faste installationer — Elektriske traktioner og køreledninger

INGEN

CENELEC

EN 50121-1:2000

Jernbaneanvendelser — Elektromagnetisk kompatibilitet — Del 1: Generelt

INGEN

CENELEC

EN 50121-2:2000

Jernbaneanvendelser — Elektromagnetisk kompatibilitet — Del 2: Udstråling mod omverdenen fra det samlede jernbanesystem

INGEN

CENELEC

EN 50121-3-1:2000

Jernbaneanvendelser — Elektromagnetisk kompatibilitet — Del 3-1: Rullende materiel — Trækkraft og vogne

INGEN

CENELEC

EN 50121-3-2:2000

Jernbaneanvendelser — Elektromagnetisk kompatibilitet — Del 3-2: Rullende materiel — Udstyr

INGEN

CENELEC

EN 50121-4:2000

Jernbaneanvendelser — Elektromagnetisk kompatibilitet — Del 4: Udstråling fra og immunitet af signal- og teleudstyr

INGEN

CENELEC

EN 50121-5:2000

Jernbaneanvendelser — Elektromagnetisk kompatibilitet — Del 5: Udstråling fra og immunitet af stationære installationer og strømforsyninger

INGEN

CENELEC

EN 50122-1:1997

Jernbaneanvendelser — Faste installationer — Del 1: Beskyttelsesforanstaltninger i relation til elektrisk sikkerhed og jording

INGEN

CENELEC

EN 50124-1:2001

Jernbaneanvendelser — Isolationskoordinering — Del 1: Grundlæggende krav — Luftafstande og krybestrækninger for alt elektrisk og elektronisk udstyr

INGEN

tillæg A1:2003 til EN 50124-1:2001

Note 3

udløbsdato

(1.10.2006)

tillæg A2:2005 til EN 50124-1:2001

Note 3

1.5.2008

CENELEC

EN 50124-2:2001

Jernbaneanvendelser — Isolationskoordinering — Del 2: Overspænding og relateret beskyttelse

INGEN

CENELEC

EN 50125-1:1999

Jernbaneanvendelser — Miljøforhold for udstyr — Del 1: Udstyr ombord på rullende materiel

INGEN

CENELEC

EN 50125-3:2003

Jernbaneanvendelser — Miljøforhold for udstyr — Del 3: Udstyr for signal og telekomunikation

INGEN

CENELEC

EN 50126-1:1999

Jernbaneanvendelser — Specifikation og eftervisning af pålidelighed, tilgængelighed, servicerbarhed og sikkerhed (RAMS) — Del 1: Grundlæggende krav og generisk fremgangsmåde

INGEN

CENELEC

EN 50128:2001

Jernbaneanvendelser — Kommunikations-, signal- og behandlingssystemer — Programmel for styre- og sikkerhedsssystemer

INGEN

CENELEC

EN 50129:2003

Jernbaneanvendelser — Kommunikation, signalering og databehandlingssystemer — Sikkerhedsrelaterede elektroniske systemer til signaludstyr

INGEN

CENELEC

EN 50149:2001

Jernbaneanvendelser — Faste installationer — Elektrisk traktion — Kobber og kobberlegeret rillet køretråd

INGEN

CENELEC

EN 50155:2001

Jernbaneanvendelser — Elektronisk udstyr anvendt i rullende materiel

INGEN

tillæg A1:2002 til EN 50155:2001

Note 3

udløbsdato

(1.9.2005)

CENELEC

EN 50159-1:2001

Jernbaneanvendelser — Datakommunikation, signallering og databehandling — Del 1: Sikkerhedsrelateret kommunikation i lukkede transmissionssystemer

INGEN

CENELEC

EN 50159-2:2001

Jernbaneanvendelser — Datakommunikation, signallering og databehandling — Del 2: Sikkerhedsrelateret kommunikation i åbne transmissionssystemer

INGEN

CENELEC

EN 50163:2004

Jernbaneanvendelser — Banesystemers forsyningsspændinger

INGEN

CENELEC

EN 50206-1:1998

Jernbaneanvendelser — Rullende materiel — Strømaftagere: Karakteristika og prøvning — Del 1: Strømaftagere til vogne på hovedlinestrækninger

INGEN

CENELEC

EN 50238:2003

Jernbaneanvendelser — Kompatibilitet mellem rullende materiel og togsporingssystemer

INGEN

CENELEC

EN 50317:2002

Jernbaneanvendelser — Strømaftagningssystem — Krav til og validering af målinger af det dynamiske samspil mellem strømaftagere og luftkøreledning

INGEN

tillæg A1:2004 til EN 50317:2002

Note 3

1.10.2007

CENELEC

EN 50367:2006

Jernbaneanvendelser — Strømaftagningssystemer — Tekniske kriterier for interaktion mellem strømaftager og luftkøreledning (for at opnå fri tilgang)

INGEN

CENELEC

EN 50388:2005

Jernbaneanvendelser — Strømforsyning og rullende materiel — Tekniske kriterer for kooridinering mellem strømforsyning (substation) og rullende materiel for at opnå interoperabilitet

INGEN

| Anm. 1 | Formodning om overensstemmelse ved efterlevelse af standarden vil normalt ophøre på den tilbagetrækningsdato der fastsættes af det europæiske standardiseringsorgan, men brugerne af disse standarder gøres opmærksom på at den i særlige tilfælde kan ophøre på et andet tidspunkt. |
| --- | --- |

Anm. 1

Formodning om overensstemmelse ved efterlevelse af standarden vil normalt ophøre på den tilbagetrækningsdato der fastsættes af det europæiske standardiseringsorgan, men brugerne af disse standarder gøres opmærksom på at den i særlige tilfælde kan ophøre på et andet tidspunkt.

| Anm. 3 | I tilfælde af tillæg til standarder, er reference standarden EN CCCCC:YYYY, incl. eventuelle tidligere tillæg, og det nye anførte tillæg; består den erstattede standard (kolonne 4) af EN CCCCC:YYYY og dens eventuelle tidligere tillæg, men ikke det nye anførte tillæg. På den angivne dato vil den erstattede standard ophøre med at give formodning om overensstemmelse direktivets væsentlige krav. |
| --- | --- |

Anm. 3

I tilfælde af tillæg til standarder, er reference standarden EN CCCCC:YYYY, incl. eventuelle tidligere tillæg, og det nye anførte tillæg; består den erstattede standard (kolonne 4) af EN CCCCC:YYYY og dens eventuelle tidligere tillæg, men ikke det nye anførte tillæg. På den angivne dato vil den erstattede standard ophøre med at give formodning om overensstemmelse direktivets væsentlige krav.

BEMÆRK:

| — | Oplysninger om hvorvidt standarder er disponible kan fås enten hos de europæiske standardiseringsorganer eller hos de nationale standardiseringsorganer, hvoraf en liste er vedlagt som bilag til Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 98/34/EF (2), ændret ved direktiv 98/48/EF (3). |
| --- | --- |

—

Oplysninger om hvorvidt standarder er disponible kan fås enten hos de europæiske standardiseringsorganer eller hos de nationale standardiseringsorganer, hvoraf en liste er vedlagt som bilag til Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 98/34/EF (2), ændret ved direktiv 98/48/EF (3).

| — | Offentliggørelsen af referencerne i Den Europæiske Unions Tidende betyder ikke at standarderne findes på alle fællesskabssprog. |
| --- | --- |

—

Offentliggørelsen af referencerne i Den Europæiske Unions Tidende betyder ikke at standarderne findes på alle fællesskabssprog.

| — | Denne liste erstatter alle tidligere lister offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen sørger for at ajourføre listen. |
| --- | --- |

—

Denne liste erstatter alle tidligere lister offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen sørger for at ajourføre listen.

Yderligere information kan findes på Europa-serveren:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Europæisk standardiseringsorgan:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tlf. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tlf. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tlf. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tlf. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tlf. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tlf. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  EFT L 204 af 21.7.1998, s. 37.

(3)  EFT L 217 af 5.8.1998, s. 18.

---

| 30.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 332/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 332/35

---

Notifikation af kvalifikationsbeviser på arkitekturområdet

(EØS-relevant tekst)

(2006/C 332/09)

Rådets direktiv 85/384/EØF af 10. juni 1985 om gensidig anerkendelse af eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser inden for arkitekturområdet, herunder om foranstaltninger, som skal lette den faktiske udøvelse af retten til etablering og fri udveksling af tjenesteydelser, særlig artikel 7, samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer, særlig artikel 21, stk. 7, bestemmer, at medlemsstaterne skal meddele Kommissionen de love og administrative bestemmelser, de vedtager med hensyn til udstedelse af eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser inden for disse to direktivers område. Kommissionen skal offentliggøre en passende meddelelse herom i Den Europæiske Unions Tidende og angive de benævnelser, medlemsstaterne vedtager for eksamensbeviserne, certifikaterne og de andre kvalifikationsbeviser og i givet fald for den tilsvarende erhvervsmæssige titel.

Portugal har meddelt en ny benævnelser, for så vidt angår fortegnelsen over eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser på arkitekturområdet, og de fortegnelser over benævnelser, der er angivet i direktiv 85/384/EØF, og som ligeledes findes i bilag V.7.1 til direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer, bør derfor ændres.

Kommissionens meddelelse 2005/C 135/05, jf. artikel 7 i direktiv 85/384/EØF (1), og bilag V.7.1. til direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer ændres således:

| | For så vidt angår uddannelsestitel og udstedende organ, indsættes følgende benævnelse for Portugal:






  — | Portugal: »Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo« — Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- | --- |

For så vidt angår uddannelsestitel og udstedende organ, indsættes følgende benævnelse for Portugal:

—

Portugal: »Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo« — Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa

De relevante tabeller i bilag V.7.1. til direktiv 2005/36/EF affattes derfor således:

5.7.1.   Beviser for uddannelse som arkitekt, som anerkendes i henhold til artikel 46

| Land | Uddannelsesbevis | Udstedende organ | Certifikat, der ledsager uddannelsesbeviset | Akademisk Referenceår |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | 1. | Architect/Architecte |

Land

Uddannelsesbevis

Udstedende organ

Certifikat, der ledsager uddannelsesbeviset

Akademisk Referenceår

België/Belgique/Belgien

1.

Architect/Architecte

| 1. | Nationale hogescholen voor architectuur |
| --- | --- |

1.

Nationale hogescholen voor architectuur

1988/1989

| 2. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

2.

Architect/Architecte

| 2. | Hogere-architectuur-instituten |
| --- | --- |

2.

Hogere-architectuur-instituten

| 3. | Architect |
| --- | --- |

3.

Architect

| 3. | Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt |
| --- | --- |

3.

Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt

| 4. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

4.

Architect/Architecte

| 4. | Koninklijke Academies voor Schone Kunsten |
| --- | --- |

4.

Koninklijke Academies voor Schone Kunsten

| 5. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

5.

Architect/Architecte

| 5. | Sint-Lucasscholen |
| --- | --- |

5.

Sint-Lucasscholen

| 6. | Burgelijke ingenieur-architect |
| --- | --- |

6.

Burgelijke ingenieur-architect

| 6. | Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten |
| --- | --- |

6.

Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten

| 6. | »Faculté Polytechnique« van Mons |
| --- | --- |

6.

»Faculté Polytechnique« van Mons

| 1. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

1.

Architecte/Architect

| 1. | Écoles nationales supérieures d'architecture |
| --- | --- |

1.

Écoles nationales supérieures d'architecture

| 2. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

2.

Architecte/Architect

| 2. | Instituts supérieurs d'architecture |
| --- | --- |

2.

Instituts supérieurs d'architecture

| 3. | Architect |
| --- | --- |

3.

Architect

| 3. | École provinciale supérieure d'architecture de Hasselt |
| --- | --- |

3.

École provinciale supérieure d'architecture de Hasselt

| 4. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

4.

Architecte/Architect

| 4. | Académies royales des Beaux-Arts |
| --- | --- |

4.

Académies royales des Beaux-Arts

| 5. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

5.

Architecte/Architect

| 5. | Écoles Saint-Luc |
| --- | --- |

5.

Écoles Saint-Luc

| 6. | Ingénieur-civil–architecte |
| --- | --- |

6.

Ingénieur-civil–architecte

| 6. | Facultés des sciences appliquées des universités |
| --- | --- |

6.

Facultés des sciences appliquées des universités

| 6. | Faculté polytechnique de Mons |
| --- | --- |

6.

Faculté polytechnique de Mons

Danmark

Arkitekt cand. arch.

| — | Kunstakademiets Arkitektskole i København |
| --- | --- |

—

Kunstakademiets Arkitektskole i København

| — | Arkitektskolen i Århus |
| --- | --- |

—

Arkitektskolen i Århus

1988/1989

Deutschland

Diplom-Ingenieur,

Diplom-Ingenieur Univ.

Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Hochschulen für bildende Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für bildende Künste

| — | Hochschulen für Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für Künste

1988/1989

Diplom-Ingenieur,

Diplom-Ingenieur FH

| — | Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) (2) |
| --- | --- |

—

Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) (2)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen

Eλλάς

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα — Μηχανικού

| — | Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών |
| --- | --- |

—

Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών

| — | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

Βεβαίωση που χορηγεί το Τεχνικό Επιμελητήριο Ελλάδας (ΤΕΕ) και η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

1988/1989

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα — Μηχανικού

Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

2003/2004

España

Título oficial de arquitecto

Rectores de las universidades enumeradas a continuación:

| — | Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès;

| — | Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid;

| — | Universidad politécnica de Las Palmas, escuela técnica superior de arquitectura de Las Palmas; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Las Palmas, escuela técnica superior de arquitectura de Las Palmas;

| — | Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia;

| — | Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla; |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla;

| — | Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid; |
| --- | --- |

—

Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid;

| — | Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña; |
| --- | --- |

—

Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña;

| — | Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián; |
| --- | --- |

—

Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián;

| — | Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona; |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona;

1988/1989

| — | Universidad de Alcalá de Henares, escuela politécnica de Alcalá de Henares; |
| --- | --- |

—

Universidad de Alcalá de Henares, escuela politécnica de Alcalá de Henares;

1999/2000

| — | Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada; |
| --- | --- |

—

Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada;

1999/2000

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante; |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante;

1997/1998

| — | Universidad Europea de Madrid; |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid;

1998/1999

| — | Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona; |
| --- | --- |

—

Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona;

1999/2000

| — | Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle; |
| --- | --- |

—

Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle;

1998/1999

| — | Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia. |
| --- | --- |

—

Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia.

1999/2000

| — | Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada |
| --- | --- |

—

Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada

1994/1995

France

| 1. | Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale |
| --- | --- |

1.

Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale

| 1. | Le ministre chargé de l'architecture |
| --- | --- |

1.

Le ministre chargé de l'architecture

1988/1989

| 2. | Diplôme d'architecte ESA |
| --- | --- |

2.

Diplôme d'architecte ESA

| 2. | École spéciale d'architecture de Paris |
| --- | --- |

2.

École spéciale d'architecture de Paris

| 3. | Diplôme d'architecte ENSAIS |
| --- | --- |

3.

Diplôme d'architecte ENSAIS

| 3. | École nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture |
| --- | --- |

3.

École nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture

Ireland

| 1. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI) |
| --- | --- |

1.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI)

| 1. | National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin |
| --- | --- |

1.

National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin

1988/1989

| 2. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.) |
| --- | --- |

2.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.)

| 2. | Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin |
| --- | --- |

2.

Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin

(Previously, until 2002 — Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch)

(College of Technology, Bolton Street, Dublin)

| 3. | Certificate of associateship (ARIAI) |
| --- | --- |

3.

Certificate of associateship (ARIAI)

| 3. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

3.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 4. | Certificate of membership (MRIAI) |
| --- | --- |

4.

Certificate of membership (MRIAI)

| 4. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

4.

Royal Institute of Architects of Ireland

Italia

Laurea in architettura

| — | Università di Camerino |
| --- | --- |

—

Università di Camerino

| — | Università di Catania — Sede di Siracusa |
| --- | --- |

—

Università di Catania — Sede di Siracusa

| — | Università di Chieti |
| --- | --- |

—

Università di Chieti

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Parma |
| --- | --- |

—

Università di Parma

| — | Università di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università di Reggio Calabria

| — | Università di Roma »La Sapienza« |
| --- | --- |

—

Università di Roma »La Sapienza«

| — | Universtià di Roma III |
| --- | --- |

—

Universtià di Roma III

| — | Università di Trieste |
| --- | --- |

—

Università di Trieste

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Istituto universitario di architettura di Venezia |
| --- | --- |

—

Istituto universitario di architettura di Venezia

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1988/1989

Laurea in ingegneria edile — architettura

| — | Università dell'Aquilla |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquilla

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma »La Sapienza« |
| --- | --- |

—

Università di Roma »La Sapienza«

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1998/1999

Laurea specialistica in ingegneria edile — architettura

| — | Università dell'Aquilla |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquilla

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma »La Sapienza« |
| --- | --- |

—

Università di Roma »La Sapienza«

| — | Università di Ancona |
| --- | --- |

—

Università di Ancona

| — | Università di Basilicata — Potenza |
| --- | --- |

—

Università di Basilicata — Potenza

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma — Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma — Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

2003/2004

| — | Laurea specialistica quinquennale in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma »La Sapienza« |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma »La Sapienza«

Diploma di abilitazione all'esercizio indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1998/1999

| — | Laurea specialistica quinquennale in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

1999/2000

| — | Laurea specialistica quinquennale in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Università di Roma III |
| --- | --- |

—

Università di Roma III

Diploma di abilitazione all'esercizio indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

2003/2004

| — | Laurea specialistica in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica in Architettura

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

2004/2005

Nederland

| 1. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur |
| --- | --- |

1.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur

| 1. | Technische Universiteit te Delft |
| --- | --- |

1.

Technische Universiteit te Delft

Verklaring van de Stichting Bureau Architectenregister die bevestigt dat de opleiding voldoet aan de normen van artikel 46

1988/1989

| 2. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek |
| --- | --- |

2.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek

| 2. | Technische Universiteit te Eindhoven |
| --- | --- |

2.

Technische Universiteit te Eindhoven

| 3. | Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:






  — | de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam |
| --- | --- | --- |

3.

Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:

—

de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam

| — | de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam

| — | de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg

| — | de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem |
| --- | --- |

—

de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem

| — | de Rijkshogeschool Groningen te Groningen |
| --- | --- |

—

de Rijkshogeschool Groningen te Groningen

| — | de Hogeschool Maastricht te Maastricht |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Maastricht te Maastricht

Österreich

| 1. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

1.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 1. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz) |
| --- | --- |

1.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz)

1998/1999

| 2. | Dilplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

2.

Dilplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 2. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

2.

Technische Universität Wien

| 3. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

3.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 3. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

3.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck)

| 4. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

4.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 4. | Hochschule für Angewandte Kunst in Wien |
| --- | --- |

4.

Hochschule für Angewandte Kunst in Wien

| 5. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

5.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 5. | Akademie der Bildenden Künste in Wien |
| --- | --- |

5.

Akademie der Bildenden Künste in Wien

| 6. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

6.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 6. | Hochschule für künstlerishe und industrielle Gestaltung in Linz |
| --- | --- |

6.

Hochschule für künstlerishe und industrielle Gestaltung in Linz

Portugal

Carta de curso de licenciatura em Arquitectura

Para os cursos iniciados a partir do ano académico de 1991/1992

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade técnica de Lisboa

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto

| — | Escola Superior Artística do Porto |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto

1988/1989

1991/1992

Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1991/1992

Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo

| — | Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

Escola Superior Gallaecia

| — | Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa

2002/2003

1998/1999

Suomi/Finland

Arkkitehdin tutkinto/Arkitektexamen

| — | Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki) |
| --- | --- |

—

Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki)

| — | Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola

| — | Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet

1998/1999

Sverige

Arkitektexamen

Chalmers Tekniska Högskola AB

Kungliga Tekniska Högskolan

Lunds Universitet

1998/1999

United Kingdom

| 1. | Diplomas in architecture |
| --- | --- |

1.

Diplomas in architecture

| 1. | — | Universities |
| --- | --- | --- |

1.

—

Universities

| — | Colleges of Art |
| --- | --- |

—

Colleges of Art

| — | Schools of Art |
| --- | --- |

—

Schools of Art

Certificate of architectural education, issued by the Architects Registration Board

The diploma and degree courses in architecture of the universities, schools and colleges of art should have met the requisite threshold standards as laid down in Article 46 of this Directive and in Criteria for validation published by the Validation Panel of the Royal Institute of British Architects and the Architects Registration Board

EU nationals who possess the Royal Institute of British Architects Part I and Part II certificates, which are recognised by ARB as the competent authority, are eligible. Also EU nationals who do not possess the ARB-recognised Part I and Part II certificates will be eligible for the Certificate of Architectural Education if they can satisfy the Board that their standard and length of education has met the requisite threshold standards of Article 46 of this Directive and of the Criteria for validation

1988/1989

| 2. | Degrees in architecture |
| --- | --- |

2.

Degrees in architecture

| 2. | Universities |
| --- | --- |

2.

Universities

| 3. | Final examination |
| --- | --- |

3.

Final examination

| 3. | Architectural Association |
| --- | --- |

3.

Architectural Association

| 4. | Examination in architecture |
| --- | --- |

4.

Examination in architecture

| 4. | Royal College of Art |
| --- | --- |

4.

Royal College of Art

| 5. | Examination Part II |
| --- | --- |

5.

Examination Part II

| 5. | Royal Institute of British Architects |
| --- | --- |

5.

Royal Institute of British Architects

---

(1)  Kommissionens meddelelse 2005/C 135/05 af 2.6.2005, EUT C 135 af 2.6.2005, s. 5. Ajourført ved meddelelse af 6.1.2006 (2006/C 3/12) og 24.6.2006 (2006/C 148/11).

(2)  Diese Diplome sind je nach Dauer der durch sie abgeschlossenen Ausbildung gemäß Artikel 47 Absatz 1 anzuerkennen.

---

| 30.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 332/42 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 332/42

---

KOM-dokumenter, som ikke er forslag til retsakter, vedtaget af Kommissionen

(2006/C 332/10)

| Dokument | Del | Dato | Titel |
| --- | --- | --- | --- |
| KOM(2006) 389 | | 14.7.2006 | Meddelelse fra Kommissionen Handlingsprogram til fremme af forskning i og analyse af problemstillinger vedrørende Den Europæiske Økonomiske og Monetære Union |
| KOM(2006) 400 | | 17.7.2006 | Grønbog om lovkonfliktregler i sager vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller, herunder spørgsmålet om retlig komptence og gensidig anerkendelse |
| KOM(2006) 474 | | 1.9.2006 | Grønbog om detektionsteknologier i de retshåndhævende myndigheders, toldmyndighedernes og andre sikkerhedsmyndigheders arbejde |
| KOM(2006) 490 | | 13.9.2006 | Meddelelse fra Kommissionen Årsrapport fra de seks europæiske koordinatorer om udviklingen i visse projekter i forbindelse med det transeuropæiske transportnet |
| KOM(2006) 519 | | 20.9.2006 | Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet: Bedre uddannelse — større fødevaresikkerhed |
| KOM(2006) 231 | | 22.9.2006 | Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget Temastrategi for jordbundsbeskyttelse |
| KOM(2006) 550 | | 25.9.2006 | Rapport fra Kommissionen til Rådet Antidumpingproceduren vedrørende importen af compactdiske til indspilning (CD-R) med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Hongkong og Malaysia |
| KOM(2006) 551 | | 25.9.2006 | Meddelelse fra Kommissionen: Årsrapport om gennemførelsen af Rådets forordning (EF) nr. 866/2004 af 29. april 2004 og om den situation, der følger af dens anvendelse |
| KOM(2006) 549 | | 26.9.2006 | Meddelelse fra Kommissionen Tilsynsrapport om forberedelserne til EU-medlemskab i Bulgarien og Rumænien |
| KOM(2006) 552 | | 26.9.2006 | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om det internationale sundhedsregulativ |
| KOM(2006) 558 | | 29.9.2006 | Beretning fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om gennemførelsen af Rådets forordning (EF) nr. 104/2000 om den fælles markedsordning for fiskerivarer og akvakulturprodukter |
| KOM(2006) 568 | | 3.10.2006 | Beretning fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om fortsat manglende gensidighed fra visse tredjelandes side vedrørende visumfritagelse jf. artikel 1, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 539/2001 om fastlæggelse af listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser, og listen over de tredjelande, hvis statsborgere er fritaget for dette krav, som ændret ved forordning (EF) nr. 851/2005 med hensyn til gensidighedsmekanismen |
| KOM(2006) 567 | | 4.10.2006 | Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget Det Globale Europa — I konkurrencen på verdensmarkedet |
| KOM(2006) 583 | | 6.10.2006 | Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet Tilvejebringelse af offentlige og private midler til finansiering af universel adgang til klimavenlige og sikre energitjenester til rimelige priser: Verdensfonden for Energieffektivitet og Vedvarende Energi |
| KOM(2006) 563 | | 12.10.2006 | Meddelelse fra Kommissionen Beretning om Den Internationale Fond for Irland i henhold til artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 177/2005 |
| KOM(2006) 574 | | 12.10.2006 | Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet De offentlige finansers langsigtede holdbarhed i EU |
| KOM(2006) 589 | | 12.10.2006 | Meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råd (Uformelt møde i Lahti i Finland den 20. oktober 2006) Et innovationsvenligt og moderne EU |
| KOM(2006) 590 | | 12.10.2006 | Meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råd: Eksterne energiforbindelser — fra principper til handling |
| KOM(2006) 593 | | 16.10.2006 | Rapport fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om medlemsstaternes fremme af frivillig og vederlagsfri vævs — og celledonation |
| KOM(2006) 592 | | 17.10.2006 | Meddelelse fra Kommissionen til Rådet Vurdering af Euro-Middelhavsfaciliteten for investeringer og partnerskab (FEMIP) og fremtidsmuligheder |
| KOM(2006) 597 | | 17.10.2006 | Beretning fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om De Europæiske Fællesskabers Lånoptagelses- og Långivningsaktiviteter i 2005 |
| KOM(2006) 595 | | 18.10.2006 | Beretning fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om anvendelsen af postdirektivet (direktiv 97/67/EF, ændret ved direktiv 2002/39/EF) |
| KOM(2006) 596 | | 18.10.2006 | Rapport fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet Fremadrettet undersøgelse af, hvilken indvirkning den fulde gennemførelse i 2009 af det indre marked for posttjenester har på befordringspligten |
| KOM(2006) 612 | | 18.10.2006 | Meddelelse fra Kommissionen Den Europæiske Udviklingsfond (EUF): Overslag over forpligtelser, betalinger og bidrag, der skal indbetales af medlemsstaterne for regnskabsårene 2006 og 2007 Overslag over forpligtelser og betalinger for perioden 2008-2011 |
| KOM(2006) 601 | | 20.10.2006 | Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet Strategi for Afrika: Et regionalt politisk EU-partnerskab til fremme af fred, sikkerhed og udvikling på Afrikas Horn |
| KOM(2006) 614 | | 23.10.2006 | Meddelelse fra Kommissionen Voksenuddannelse: Det er aldrig for sent at lære |
| KOM(2006) 611 | | 24.10.2006 | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet Evaluering af gennemførelsen af Idabc-programmet |
| KOM(2006) 617 | | 24.10.2006 | Henstilling fra Kommissionen til Rådet om godkendelse af en aftale mellem Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom) og Republikken Kasakhstans regering om samarbejde om brug af kerneenergi til fredelige formål |
| KOM(2006) 618 | | 24.10.2006 | Grønbog om større effektivitet i fyldbyrdelsen af retsafgørelser i Den Europæiske Union: Udlæg i bankindeståender |
| KOM(2006) 625 | | 24.10.2006 | Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget En EU-strategi til støtte for medlemsstaterne i deres bestræbelser på at reducere alkoholrelaterede skader |
| KOM(2006) 629 | | 24.10.2006 | Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram for 2007 |
| KOM(2006) 626 | | 25.10.2006 | Beretning fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer |
| KOM(2006) 638 | | 27.10.2006 | Beretning fra Kommissionen 17. årsberetning om strukturfondene — gennemførelse 2005 |
| KOM(2006) 639 | | 27.10.2006 | Rapport fra Kommissionen Forholdet mellem SMV-direktivet og fællesskabsfondene |
| KOM(2006) 648 | | 27.10.2006 | Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet Den Europæiske Union, Hongkong og Macao: Samarbejdsmulighederne 2007-2013 |
| KOM(2006) 660 | | 6.11.2006 | Beretning fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet Redegørelse for gennemførelsen af interoperabilitetsdirektiverne fra 2000 til 2005 (96/48/EF for højhastighedstog og 2001/16/EF for konventionelle tog) |
| KOM(2006) 661 | | 6.11.2006 | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget Meddelelse om gennemførelsen af det flerårige EF-program til fremme af en sikrere brug af internettet og nye onlineteknologier (Safer Internet plus) |
| KOM(2006) 663 | | 6.11.2006 | Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget |

Dokument

Del

Dato

Titel

KOM(2006) 389

14.7.2006

Meddelelse fra Kommissionen Handlingsprogram til fremme af forskning i og analyse af problemstillinger vedrørende Den Europæiske Økonomiske og Monetære Union

KOM(2006) 400

17.7.2006

Grønbog om lovkonfliktregler i sager vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller, herunder spørgsmålet om retlig komptence og gensidig anerkendelse

KOM(2006) 474

1.9.2006

Grønbog om detektionsteknologier i de retshåndhævende myndigheders, toldmyndighedernes og andre sikkerhedsmyndigheders arbejde

KOM(2006) 490

13.9.2006

Meddelelse fra Kommissionen Årsrapport fra de seks europæiske koordinatorer om udviklingen i visse projekter i forbindelse med det transeuropæiske transportnet

KOM(2006) 519

20.9.2006

Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet: Bedre uddannelse — større fødevaresikkerhed

KOM(2006) 231

22.9.2006

Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget Temastrategi for jordbundsbeskyttelse

KOM(2006) 550

25.9.2006

Rapport fra Kommissionen til Rådet Antidumpingproceduren vedrørende importen af compactdiske til indspilning (CD-R) med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Hongkong og Malaysia

KOM(2006) 551

25.9.2006

Meddelelse fra Kommissionen: Årsrapport om gennemførelsen af Rådets forordning (EF) nr. 866/2004 af 29. april 2004 og om den situation, der følger af dens anvendelse

KOM(2006) 549

26.9.2006

Meddelelse fra Kommissionen Tilsynsrapport om forberedelserne til EU-medlemskab i Bulgarien og Rumænien

KOM(2006) 552

26.9.2006

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om det internationale sundhedsregulativ

KOM(2006) 558

29.9.2006

Beretning fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om gennemførelsen af Rådets forordning (EF) nr. 104/2000 om den fælles markedsordning for fiskerivarer og akvakulturprodukter

KOM(2006) 568

3.10.2006

Beretning fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om fortsat manglende gensidighed fra visse tredjelandes side vedrørende visumfritagelse jf. artikel 1, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 539/2001 om fastlæggelse af listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser, og listen over de tredjelande, hvis statsborgere er fritaget for dette krav, som ændret ved forordning (EF) nr. 851/2005 med hensyn til gensidighedsmekanismen

KOM(2006) 567

4.10.2006

Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget Det Globale Europa — I konkurrencen på verdensmarkedet

KOM(2006) 583

6.10.2006

Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet Tilvejebringelse af offentlige og private midler til finansiering af universel adgang til klimavenlige og sikre energitjenester til rimelige priser: Verdensfonden for Energieffektivitet og Vedvarende Energi

KOM(2006) 563

12.10.2006

Meddelelse fra Kommissionen Beretning om Den Internationale Fond for Irland i henhold til artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 177/2005

KOM(2006) 574

12.10.2006

Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet De offentlige finansers langsigtede holdbarhed i EU

KOM(2006) 589

12.10.2006

Meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råd (Uformelt møde i Lahti i Finland den 20. oktober 2006) Et innovationsvenligt og moderne EU

KOM(2006) 590

12.10.2006

Meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råd: Eksterne energiforbindelser — fra principper til handling

KOM(2006) 593

16.10.2006

Rapport fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om medlemsstaternes fremme af frivillig og vederlagsfri vævs — og celledonation

KOM(2006) 592

17.10.2006

Meddelelse fra Kommissionen til Rådet Vurdering af Euro-Middelhavsfaciliteten for investeringer og partnerskab (FEMIP) og fremtidsmuligheder

KOM(2006) 597

17.10.2006

Beretning fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om De Europæiske Fællesskabers Lånoptagelses- og Långivningsaktiviteter i 2005

KOM(2006) 595

18.10.2006

Beretning fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om anvendelsen af postdirektivet (direktiv 97/67/EF, ændret ved direktiv 2002/39/EF)

KOM(2006) 596

18.10.2006

Rapport fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet Fremadrettet undersøgelse af, hvilken indvirkning den fulde gennemførelse i 2009 af det indre marked for posttjenester har på befordringspligten

KOM(2006) 612

18.10.2006

Meddelelse fra Kommissionen Den Europæiske Udviklingsfond (EUF): Overslag over forpligtelser, betalinger og bidrag, der skal indbetales af medlemsstaterne for regnskabsårene 2006 og 2007 Overslag over forpligtelser og betalinger for perioden 2008-2011

KOM(2006) 601

20.10.2006

Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet Strategi for Afrika: Et regionalt politisk EU-partnerskab til fremme af fred, sikkerhed og udvikling på Afrikas Horn

KOM(2006) 614

23.10.2006

Meddelelse fra Kommissionen Voksenuddannelse: Det er aldrig for sent at lære

KOM(2006) 611

24.10.2006

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet Evaluering af gennemførelsen af Idabc-programmet

KOM(2006) 617

24.10.2006

Henstilling fra Kommissionen til Rådet om godkendelse af en aftale mellem Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom) og Republikken Kasakhstans regering om samarbejde om brug af kerneenergi til fredelige formål

KOM(2006) 618

24.10.2006

Grønbog om større effektivitet i fyldbyrdelsen af retsafgørelser i Den Europæiske Union: Udlæg i bankindeståender

KOM(2006) 625

24.10.2006

Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget En EU-strategi til støtte for medlemsstaterne i deres bestræbelser på at reducere alkoholrelaterede skader

KOM(2006) 629

24.10.2006

Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram for 2007

KOM(2006) 626

25.10.2006

Beretning fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer

KOM(2006) 638

27.10.2006

Beretning fra Kommissionen 17. årsberetning om strukturfondene — gennemførelse 2005

KOM(2006) 639

27.10.2006

Rapport fra Kommissionen Forholdet mellem SMV-direktivet og fællesskabsfondene

KOM(2006) 648

27.10.2006

Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet Den Europæiske Union, Hongkong og Macao: Samarbejdsmulighederne 2007-2013

KOM(2006) 660

6.11.2006

Beretning fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet Redegørelse for gennemførelsen af interoperabilitetsdirektiverne fra 2000 til 2005 (96/48/EF for højhastighedstog og 2001/16/EF for konventionelle tog)

KOM(2006) 661

6.11.2006

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget Meddelelse om gennemførelsen af det flerårige EF-program til fremme af en sikrere brug af internettet og nye onlineteknologier (Safer Internet plus)

KOM(2006) 663

6.11.2006

Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget

Disse tekster er tilgængelige på EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

Den Europæiske Investeringsbank

| 30.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 332/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 332/45

---

OFFENTLIGGØRELSESPOLITIK

Principper, regler og procedurer

(2006/C 332/11)

INDLEDNING

Gennemgang af offentliggørelsespolitikken

| 1. | Den Europæiske Investeringsbank (EIB) har forpligtet sig til åbenhed og transparens, som det fremgår af dens politik for transparens, der blev offentliggjort i juni 2004 (www.eib.org/publications/publication.asp?publ=152). |
| --- | --- |

1.

Den Europæiske Investeringsbank (EIB) har forpligtet sig til åbenhed og transparens, som det fremgår af dens politik for transparens, der blev offentliggjort i juni 2004 (www.eib.org/publications/publication.asp?publ=152).

| 2. | Efter et offentligt samråd blev EIB's nuværende offentliggørelsespolitik godkendt af EIB's bestyrelse den 28. marts 2006 og offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (1). Den erstatter Bankens tidligere informationspolitik, der blev offentliggjort i 2002 under titlen »Offentlig adgang til information«, og de dertil knyttede »Regler for offentlig adgang til dokumenter«. Offentliggørelsespolitikken foreligger på alle Den Europæiske Unions officielle sprog, både på EIB's netsted og på tryk. |
| --- | --- |

2.

Efter et offentligt samråd blev EIB's nuværende offentliggørelsespolitik godkendt af EIB's bestyrelse den 28. marts 2006 og offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (1). Den erstatter Bankens tidligere informationspolitik, der blev offentliggjort i 2002 under titlen »Offentlig adgang til information«, og de dertil knyttede »Regler for offentlig adgang til dokumenter«. Offentliggørelsespolitikken foreligger på alle Den Europæiske Unions officielle sprog, både på EIB's netsted og på tryk.

| 3. | Banken betragter sin offentliggørelsespolitik som et fleksibelt instrument under udvikling, der er underlagt en løbende intern evaluering og kvalitetsbedømmelse samt tager hensyn til offentlighedens kommentarer. Offentliggørelsespolitikken vil blive formelt gennemgået hvert tredje år. Desuden har EIB indrettet en særlig postadresse på sit netsted (infopol@eib.org), hvortil alle kan sende kommentarer året rundt. |
| --- | --- |

3.

Banken betragter sin offentliggørelsespolitik som et fleksibelt instrument under udvikling, der er underlagt en løbende intern evaluering og kvalitetsbedømmelse samt tager hensyn til offentlighedens kommentarer. Offentliggørelsespolitikken vil blive formelt gennemgået hvert tredje år. Desuden har EIB indrettet en særlig postadresse på sit netsted (infopol@eib.org), hvortil alle kan sende kommentarer året rundt.

| 4. | Endvidere gennemgår EIB løbende de ved lov eller administrativt fastlagte krav om offentliggørelse, der finder anvendelse på de internationale kapitalmarkeder, og deres virkninger på dens offentliggørelsespolitik. |
| --- | --- |

4.

Endvidere gennemgår EIB løbende de ved lov eller administrativt fastlagte krav om offentliggørelse, der finder anvendelse på de internationale kapitalmarkeder, og deres virkninger på dens offentliggørelsespolitik.

| 5. | Offentliggørelsespolitikken er blandt de politikker og kodekser, der er blevet udarbejdet for alle aspekter af EIB's aktivitet. Af særlig relevans i forbindelse med offentliggørelsespolitikken er politikkerne for transparens, miljøbeskyttelse og sociale anliggender, virksomhedsansvar og virksomhedsledelse, derunder bekæmpelse af korruption og svig. De kan alle ses på EIB's netsted. |
| --- | --- |

5.

Offentliggørelsespolitikken er blandt de politikker og kodekser, der er blevet udarbejdet for alle aspekter af EIB's aktivitet. Af særlig relevans i forbindelse med offentliggørelsespolitikken er politikkerne for transparens, miljøbeskyttelse og sociale anliggender, virksomhedsansvar og virksomhedsledelse, derunder bekæmpelse af korruption og svig. De kan alle ses på EIB's netsted.

De politiske rammer

| 6. | EIB er et af Den Europæiske Unions organer. Dens vedtægter, der er en protokol til Romtraktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, fastlægger Bankens rolle og ledelsesstruktur samt rammerne for dens aktivitet. Ifølge vedtægterne ejes EIB af EU's medlemsstater. De udpeger medlemmerne af Bankens vigtigste beslutningstagende organer, nemlig styrelsesrådet, bestyrelsen og direktionen. Via EU-medlemsstaternes regeringer er Banken ansvarlig over for Unionens borgere. |
| --- | --- |

6.

EIB er et af Den Europæiske Unions organer. Dens vedtægter, der er en protokol til Romtraktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, fastlægger Bankens rolle og ledelsesstruktur samt rammerne for dens aktivitet. Ifølge vedtægterne ejes EIB af EU's medlemsstater. De udpeger medlemmerne af Bankens vigtigste beslutningstagende organer, nemlig styrelsesrådet, bestyrelsen og direktionen. Via EU-medlemsstaternes regeringer er Banken ansvarlig over for Unionens borgere.

| 7. | Banken har en omfattende kontrol- og revisionsstruktur med et uafhængigt revisionsudvalg, der udnævnes af og rapporterer direkte til styrelsesrådet, internationale eksterne revisorer, en intern revision og evalueringsfunktioner under generalinspektøren. EIB-Gruppens compliancefunktion sikrer den interne overholdelse af Bankens vedtægter, regler, adfærdskodekser og professionelle standarder med henblik på at forebygge risici, der kan opstå på grund af fejl fra Bankens, dens beslutningstagende organers eller dens ansattes side under udførelsen af deres hverv (2). |
| --- | --- |

7.

Banken har en omfattende kontrol- og revisionsstruktur med et uafhængigt revisionsudvalg, der udnævnes af og rapporterer direkte til styrelsesrådet, internationale eksterne revisorer, en intern revision og evalueringsfunktioner under generalinspektøren. EIB-Gruppens compliancefunktion sikrer den interne overholdelse af Bankens vedtægter, regler, adfærdskodekser og professionelle standarder med henblik på at forebygge risici, der kan opstå på grund af fejl fra Bankens, dens beslutningstagende organers eller dens ansattes side under udførelsen af deres hverv (2).

| 8. | EIB er politisk inspireret. Det Europæiske Råd, der består af EU-medlemsstaternes stats- eller regeringschefer, og Rådet for Den Europæiske Union anmoder ofte Banken om at støtte nye EU-politikker og -initiativer. Bankens styrelsesråd tilpasser EIB's udlånspolitik gennem vedtagelse af nye retningslinjer for kreditpolitikken, der åbner nye aktivitetsområder, således at Banken kan fremme EU's politikker. |
| --- | --- |

8.

EIB er politisk inspireret. Det Europæiske Råd, der består af EU-medlemsstaternes stats- eller regeringschefer, og Rådet for Den Europæiske Union anmoder ofte Banken om at støtte nye EU-politikker og -initiativer. Bankens styrelsesråd tilpasser EIB's udlånspolitik gennem vedtagelse af nye retningslinjer for kreditpolitikken, der åbner nye aktivitetsområder, således at Banken kan fremme EU's politikker.

| 9. | EIB opretholder nære institutionelle og operationelle forbindelser med Europa-Kommissionen. Ifølge vedtægterne udpeger Europa-Kommissionen et medlem af Bankens bestyrelse. Alle ansøgninger om lån forelægges Europa-Kommissionen, der udtaler sig om investeringens overensstemmelse med EU's politikker, inden EIB's bestyrelse træffer sin finansieringsbeslutning. |
| --- | --- |

9.

EIB opretholder nære institutionelle og operationelle forbindelser med Europa-Kommissionen. Ifølge vedtægterne udpeger Europa-Kommissionen et medlem af Bankens bestyrelse. Alle ansøgninger om lån forelægges Europa-Kommissionen, der udtaler sig om investeringens overensstemmelse med EU's politikker, inden EIB's bestyrelse træffer sin finansieringsbeslutning.

| 10. | Banken opretholder også nære forbindelser med andre EU-institutioner. Den fører således en løbende dialog med Europa-Parlamentet om sin aktivitet til fremme af virkeliggørelsen af EU's mål. Denne dialog spænder fra taler på plenarforsamlinger til orienteringer til udvalg og individuelle parlamentsmedlemmer. |
| --- | --- |

10.

Banken opretholder også nære forbindelser med andre EU-institutioner. Den fører således en løbende dialog med Europa-Parlamentet om sin aktivitet til fremme af virkeliggørelsen af EU's mål. Denne dialog spænder fra taler på plenarforsamlinger til orienteringer til udvalg og individuelle parlamentsmedlemmer.

| 11. | Desuden styrker Banken sine forbindelser med Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, der fungerer som grænseflade mellem EU-institutionerne og civilsamfundet. Som en del af EU's institutionelle struktur er Banken underlagt De Europæiske Fællesskabers Domstols jurisdiktion, ligesom Den Europæiske Revisionsret undersøger anvendelsen af de EU-midler, som Banken forvalter. EIB har en aftale med Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig, OLAF, og falder ind under Den Europæiske Ombudsmand. |
| --- | --- |

11.

Desuden styrker Banken sine forbindelser med Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, der fungerer som grænseflade mellem EU-institutionerne og civilsamfundet. Som en del af EU's institutionelle struktur er Banken underlagt De Europæiske Fællesskabers Domstols jurisdiktion, ligesom Den Europæiske Revisionsret undersøger anvendelsen af de EU-midler, som Banken forvalter. EIB har en aftale med Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig, OLAF, og falder ind under Den Europæiske Ombudsmand.

| 12. | Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og EIB's vedtægter sikrer Banken operationel og finansiel autonomi, således at den kan fungere effektivt som en finansiel institution. EIB er en vigtig partner i den finansielle sektor, særlig for så vidt angår låntagning på kapitalmarkederne og finansiering af projekter. Desuden arbejder den nært sammen med internationale finansieringsinstitutioner og multilaterale udviklingsbanker, særlig når den medvirker til virkeliggørelsen af EU's politikker for udviklingsbistand og eksternt samarbejde. |
| --- | --- |

12.

Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og EIB's vedtægter sikrer Banken operationel og finansiel autonomi, således at den kan fungere effektivt som en finansiel institution. EIB er en vigtig partner i den finansielle sektor, særlig for så vidt angår låntagning på kapitalmarkederne og finansiering af projekter. Desuden arbejder den nært sammen med internationale finansieringsinstitutioner og multilaterale udviklingsbanker, særlig når den medvirker til virkeliggørelsen af EU's politikker for udviklingsbistand og eksternt samarbejde.

| 13. | Banken påser, at dens aktiviteter overholder EU's politikker og love. I lande, hvor disse ikke finder anvendelse, bruger Banken EU's politikker og love som rettesnor for udførelsen af sine aktiviteter. I sit daglige arbejde tager Banken ligeledes hensyn til bankverdenens og den finansielle sektors standarder og praksis, særlig på områder, der ikke direkte er dækket af EU-lovgivning. |
| --- | --- |

13.

Banken påser, at dens aktiviteter overholder EU's politikker og love. I lande, hvor disse ikke finder anvendelse, bruger Banken EU's politikker og love som rettesnor for udførelsen af sine aktiviteter. I sit daglige arbejde tager Banken ligeledes hensyn til bankverdenens og den finansielle sektors standarder og praksis, særlig på områder, der ikke direkte er dækket af EU-lovgivning.

OFFENTLIGGØRELSESPOLITIKKEN

Politiske mål og retsgrundlag

Transparens

| 14. | Den Europæiske Union anser forbedring af EU-institutionernes og -organernes transparens for et vigtigt politisk mål, der sigter mod dels at bringe dem tættere på den offentlighed, de tjener, dels at understrege betydningen af deres bidrag til såvel Europas sociale og økonomiske samhørighed som en varig udvikling. |
| --- | --- |

14.

Den Europæiske Union anser forbedring af EU-institutionernes og -organernes transparens for et vigtigt politisk mål, der sigter mod dels at bringe dem tættere på den offentlighed, de tjener, dels at understrege betydningen af deres bidrag til såvel Europas sociale og økonomiske samhørighed som en varig udvikling.

| 15. | Som EU-organ har EIB forpligtet sig til at skabe mest mulig transparens i alle sine aktiviteter. Offentliggørelsespolitikken er en vigtig referenceramme for virkeliggørelsen af denne politik for transparens, ligesom forordning (EF) nr. 1049/2001 (3) om offentlig adgang til Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter er en vigtig referenceramme for Bankens offentliggørelsespolitik (4). |
| --- | --- |

15.

Som EU-organ har EIB forpligtet sig til at skabe mest mulig transparens i alle sine aktiviteter. Offentliggørelsespolitikken er en vigtig referenceramme for virkeliggørelsen af denne politik for transparens, ligesom forordning (EF) nr. 1049/2001 (3) om offentlig adgang til Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter er en vigtig referenceramme for Bankens offentliggørelsespolitik (4).

| 16. | Som en offentlig institution er EIB af den opfattelse, at åbenhed og transparens om, hvordan den træffer sine beslutninger, arbejder og virkeliggør EU's politikker, styrker dens troværdighed og ansvarlighed over for Europas borgere. |
| --- | --- |

16.

Som en offentlig institution er EIB af den opfattelse, at åbenhed og transparens om, hvordan den træffer sine beslutninger, arbejder og virkeliggør EU's politikker, styrker dens troværdighed og ansvarlighed over for Europas borgere.

| 17. | Åbenhed og transparens bidrager ligeledes til at øge Bankens forretningers effektivitet og bæredygtighed, ligesom de mindsker risikoen for korruption og styrker de ansattes forbindelser med eksterne interessenter. |
| --- | --- |

17.

Åbenhed og transparens bidrager ligeledes til at øge Bankens forretningers effektivitet og bæredygtighed, ligesom de mindsker risikoen for korruption og styrker de ansattes forbindelser med eksterne interessenter.

Offentliggørelse af information

| 18. | Offentliggørelsespolitikken afspejler Bankens forpligtelse til at respektere EU's politiske initiativer for transparens og offentliggørelse af information. |
| --- | --- |

18.

Offentliggørelsespolitikken afspejler Bankens forpligtelse til at respektere EU's politiske initiativer for transparens og offentliggørelse af information.

| 19. | Offentliggørelsespolitikken udfoldes desuden inden for en ramme, der er fastlagt på EU-plan og omfatter menneskerettigheder, demokrati og retssikkerhed i de lande og regioner, hvor Banken arbejder. Angående miljøbeskyttelse lægger den EU's love og forordninger til grund — derunder om evaluering af virkningerne af de EIB-finansierede projekter — for at bidrage til at skabe en varig udvikling. I sine finansieringsforretninger anerkender Banken interessenternes ret til, interesse i og ansvar for at opnå varige resultater. |
| --- | --- |

19.

Offentliggørelsespolitikken udfoldes desuden inden for en ramme, der er fastlagt på EU-plan og omfatter menneskerettigheder, demokrati og retssikkerhed i de lande og regioner, hvor Banken arbejder. Angående miljøbeskyttelse lægger den EU's love og forordninger til grund — derunder om evaluering af virkningerne af de EIB-finansierede projekter — for at bidrage til at skabe en varig udvikling. I sine finansieringsforretninger anerkender Banken interessenternes ret til, interesse i og ansvar for at opnå varige resultater.

| 20. | EIB vil ligeledes respektere ånden, målene og bestemmelserne i »Europa-Parlamentets og Rådets forordning om anvendelse af Århuskonventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Fællesskabets institutioner og organer« (Århusforordningen). |
| --- | --- |

20.

EIB vil ligeledes respektere ånden, målene og bestemmelserne i »Europa-Parlamentets og Rådets forordning om anvendelse af Århuskonventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Fællesskabets institutioner og organer« (Århusforordningen).

| 21. | EIB har forpligtet sig til transparens over for kapitalmarkederne. Dens forpligtelser til og grænser for offentliggørelse afhænger af de ved lov eller administrativt fastlagte bestemmelser på de markeder, hvor Bankens papirer udbydes. Banken undgår selektiv offentliggørelse for at sikre, at alle parter har fair adgang til dens information. |
| --- | --- |

21.

EIB har forpligtet sig til transparens over for kapitalmarkederne. Dens forpligtelser til og grænser for offentliggørelse afhænger af de ved lov eller administrativt fastlagte bestemmelser på de markeder, hvor Bankens papirer udbydes. Banken undgår selektiv offentliggørelse for at sikre, at alle parter har fair adgang til dens information.

Politiske aspekter

Princippet om offentliggørelse

| 22. | EIB's offentliggørelsespolitik er baseret på princippet om offentliggørelse af information i overensstemmelse med EU-lovgivningen, EU-staternes lovgivning og internationalt anerkendte principper. Al information, som Banken ligger inde med, vil blive offentliggjort efter anmodning, medmindre der er en tvingende grund til ikke at offentliggøre den. Da EIB fungerer som en bank, er der dog visse grænser for dens offentliggørelse af information (jf. afsnit 25 ff.). |
| --- | --- |

22.

EIB's offentliggørelsespolitik er baseret på princippet om offentliggørelse af information i overensstemmelse med EU-lovgivningen, EU-staternes lovgivning og internationalt anerkendte principper. Al information, som Banken ligger inde med, vil blive offentliggjort efter anmodning, medmindre der er en tvingende grund til ikke at offentliggøre den. Da EIB fungerer som en bank, er der dog visse grænser for dens offentliggørelse af information (jf. afsnit 25 ff.).

| 23. | Ethvert medlem af offentligheden har ret til at anmode om og modtage information fra EIB. Når Banken behandler anmodninger om information, undgår den diskrimination og indrømmelse af særlig privilegeret adgang til information. Den undgår desuden forskelsbehandling af forespørgsler fra offentligheden, det være sig fra individuelle borgere, juridiske personer eller særlige interessegrupper. |
| --- | --- |

23.

Ethvert medlem af offentligheden har ret til at anmode om og modtage information fra EIB. Når Banken behandler anmodninger om information, undgår den diskrimination og indrømmelse af særlig privilegeret adgang til information. Den undgår desuden forskelsbehandling af forespørgsler fra offentligheden, det være sig fra individuelle borgere, juridiske personer eller særlige interessegrupper.

| 24. | For at lette adgangen til information har Banken forpligtet sig til at føre en sprogpolitik, der opfylder offentlighedens behov. Dens vedtægtsmæssige dokumenter foreligger på alle officielle EU-sprog. Andre vigtige dokumenter af særlig betydning for offentligheden, såsom adfærdskodekser, offentliggøres ligeledes på alle officielle EU-sprog, medens andre mindst foreligger på engelsk, fransk og tysk. Der er mulighed for oversættelse til andre sprog, hvis der opstår bred interesse for et bestemt dokument. EIB pålægger sine ansatte i videst mulig omfang at sikre, at borgere, der skriver til Banken på et EU-sprog, modtager svar på samme sprog. |
| --- | --- |

24.

For at lette adgangen til information har Banken forpligtet sig til at føre en sprogpolitik, der opfylder offentlighedens behov. Dens vedtægtsmæssige dokumenter foreligger på alle officielle EU-sprog. Andre vigtige dokumenter af særlig betydning for offentligheden, såsom adfærdskodekser, offentliggøres ligeledes på alle officielle EU-sprog, medens andre mindst foreligger på engelsk, fransk og tysk. Der er mulighed for oversættelse til andre sprog, hvis der opstår bred interesse for et bestemt dokument. EIB pålægger sine ansatte i videst mulig omfang at sikre, at borgere, der skriver til Banken på et EU-sprog, modtager svar på samme sprog.

Grænser

| 25. | Skønt Banken har forpligtet sig til at føre en politik baseret på princippet om offentliggørelse og transparens, har den også pligt til at respektere tjenestehemmeligheden i overensstemmelse med europæisk ret, specielt artikel 287 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (5) og lovgivningen om beskyttelse af personoplysninger. Nationale bestemmelser og standarder for banksektoren vedrørende forretningsaftaler og markedsaktiviteter kan også finde anvendelse på EIB. Der er derfor visse grænser for Bankens offentliggørelse af information. |
| --- | --- |

25.

Skønt Banken har forpligtet sig til at føre en politik baseret på princippet om offentliggørelse og transparens, har den også pligt til at respektere tjenestehemmeligheden i overensstemmelse med europæisk ret, specielt artikel 287 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (5) og lovgivningen om beskyttelse af personoplysninger. Nationale bestemmelser og standarder for banksektoren vedrørende forretningsaftaler og markedsaktiviteter kan også finde anvendelse på EIB. Der er derfor visse grænser for Bankens offentliggørelse af information.

| 26. | Adgang nægtes, hvis offentliggørelsen ville undergrave beskyttelsen af:






  — | offentlighedens interesser vedrørende internationale forbindelser eller EU's, dens institutioners eller organers eller en medlemsstats finansielle, monetære eller økonomiske politik |
| --- | --- | --- |

26.

Adgang nægtes, hvis offentliggørelsen ville undergrave beskyttelsen af:

—

offentlighedens interesser vedrørende internationale forbindelser eller EU's, dens institutioners eller organers eller en medlemsstats finansielle, monetære eller økonomiske politik

| — | privatlivets fred og enkeltpersoners integritet, særlig ifølge EU-lovgivningen om beskyttelse af personoplysninger. |
| --- | --- |

—

privatlivets fred og enkeltpersoners integritet, særlig ifølge EU-lovgivningen om beskyttelse af personoplysninger.

| 27. | Medmindre der foreligger en overordnet offentlig interesse, vil der ligeledes blive nægtet adgang til information, hvis offentliggørelsen ville undergrave beskyttelsen af:






  — | retslige procedurer og juridisk rådgivning |
| --- | --- | --- |

27.

Medmindre der foreligger en overordnet offentlig interesse, vil der ligeledes blive nægtet adgang til information, hvis offentliggørelsen ville undergrave beskyttelsen af:

—

retslige procedurer og juridisk rådgivning

| — | formålet med inspektioner, undersøgelser og revisioner |
| --- | --- |

—

formålet med inspektioner, undersøgelser og revisioner

| — | en fysisk eller juridisk persons kommercielle interesser, derunder den intellektuelle ejendomsret |
| --- | --- |

—

en fysisk eller juridisk persons kommercielle interesser, derunder den intellektuelle ejendomsret

| — | Bankens interne beslutningsprocessers integritet. |
| --- | --- |

—

Bankens interne beslutningsprocessers integritet.

| 28. | Information, der typisk er et led i Bankens fortrolige forretningsforbindelser, omfatter initiativtagernes finansieringsansøgninger, information vedrørende rentefastsættelsen og finansieringsaftalerne. Banken har intet imod, at initiativtagerne, låntagerne eller andre kompetente parter videregiver information om deres forbindelser og aftaler med EIB. |
| --- | --- |

28.

Information, der typisk er et led i Bankens fortrolige forretningsforbindelser, omfatter initiativtagernes finansieringsansøgninger, information vedrørende rentefastsættelsen og finansieringsaftalerne. Banken har intet imod, at initiativtagerne, låntagerne eller andre kompetente parter videregiver information om deres forbindelser og aftaler med EIB.

| 29. | Forretningsforbindelser informeres om EIB's offentliggørelsespolitik på et tidligt stadium af drøftelserne. |
| --- | --- |

29.

Forretningsforbindelser informeres om EIB's offentliggørelsespolitik på et tidligt stadium af drøftelserne.

| 30. | Direktionens forslag til bestyrelsen om finansiering af et projekt frigives ikke, før bestyrelsen har godkendt det.






  — | For projekter i den offentlige sektor offentliggøres direktionens forslag efter anmodning. Bestyrelsen kan beslutte ikke at offentliggøre forslag om finansiering i kommercielt følsomme tilfælde. |
| --- | --- | --- |

30.

Direktionens forslag til bestyrelsen om finansiering af et projekt frigives ikke, før bestyrelsen har godkendt det.

—

For projekter i den offentlige sektor offentliggøres direktionens forslag efter anmodning. Bestyrelsen kan beslutte ikke at offentliggøre forslag om finansiering i kommercielt følsomme tilfælde.

| — | For projekter i den private sektor kan oplysninger, som Bankens medkontrahenter i den private sektor betegner som fortrolig, ikke offentliggøres. |
| --- | --- |

—

For projekter i den private sektor kan oplysninger, som Bankens medkontrahenter i den private sektor betegner som fortrolig, ikke offentliggøres.

| 31. | Alle projekter i den offentlige sektor optages i projektkøen på Bankens netsted inden bestyrelsens godkendelse. Det gælder ligeledes alle projekter i den private sektor, når en bekendtgørelse om internationalt udbud har været offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende og/eller der er blevet foretaget en miljøkonsekvensvurdering.
  Dog offentliggøres visse projekter i den private sektor ikke, før bestyrelsen har godkendt dem, og i nogle tilfælde ikke før låneaftalens undertegnelse. Det sker for at beskytte berettigede kommercielle interesser. |
| --- | --- |

31.

Alle projekter i den offentlige sektor optages i projektkøen på Bankens netsted inden bestyrelsens godkendelse. Det gælder ligeledes alle projekter i den private sektor, når en bekendtgørelse om internationalt udbud har været offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende og/eller der er blevet foretaget en miljøkonsekvensvurdering.

Dog offentliggøres visse projekter i den private sektor ikke, før bestyrelsen har godkendt dem, og i nogle tilfælde ikke før låneaftalens undertegnelse. Det sker for at beskytte berettigede kommercielle interesser.

| 32. | Grænserne gælder ligeledes information om lokale bankers ydelse af sublån under globallån fra EIB til fremme af deres egne kunders investeringer. Denne information falder ind under den formidlende banks kompetence som et led i de normale forretningsforbindelser mellem en bank og dens kunder (6). EIB har dog intet imod, at den formidlende bank videregiver information om sine forbindelser med EIB. |
| --- | --- |

32.

Grænserne gælder ligeledes information om lokale bankers ydelse af sublån under globallån fra EIB til fremme af deres egne kunders investeringer. Denne information falder ind under den formidlende banks kompetence som et led i de normale forretningsforbindelser mellem en bank og dens kunder (6). EIB har dog intet imod, at den formidlende bank videregiver information om sine forbindelser med EIB.

| 33. | Angående låntagningsforretninger begrænses offentliggørelsen for private emissioner af fortrolighedsgrunde. Banken offentliggør visse samlede informationer om investorernes aktivitet og aktiviteten på det sekundære marked. Fortrolig information om individuelle investorer og banker og vil ikke blive offentliggjort. Banken vil imidlertid i videst mulig omfang søge at tilskynde til transparens om sine emissioner. |
| --- | --- |

33.

Angående låntagningsforretninger begrænses offentliggørelsen for private emissioner af fortrolighedsgrunde. Banken offentliggør visse samlede informationer om investorernes aktivitet og aktiviteten på det sekundære marked. Fortrolig information om individuelle investorer og banker og vil ikke blive offentliggjort. Banken vil imidlertid i videst mulig omfang søge at tilskynde til transparens om sine emissioner.

| 34. | Angående tredjemands dokumenter rådfører Banken sig med den pågældende tredjemand for at kunne vurdere, om informationerne i et dokument er fortrolige, medmindre det er indlysende, at dokumentet skal eller ikke skal offentliggøres. |
| --- | --- |

34.

Angående tredjemands dokumenter rådfører Banken sig med den pågældende tredjemand for at kunne vurdere, om informationerne i et dokument er fortrolige, medmindre det er indlysende, at dokumentet skal eller ikke skal offentliggøres.

| 35. | Grænserne for offentliggørelse for at beskytte Bankens interne beslutningsprocessers integritet tjener til at muliggøre en åben og ærlig udveksling af meninger og vurderinger. Dokumenter, der indeholder meninger til internt brug som et led i drøftelser og indledende samråd — såsom foreløbige informationsskrivelser (7), forslag om at indlede projektbedømmelse, anmodninger om Europa-Kommissionens eller EU-medlemsstaters udtalelser og forslag om at åbne forhandlinger om forretningen — offentliggøres ikke. Dette gælder ligeledes referaterne af direktionens, bestyrelsens og styrelsesrådets møder. |
| --- | --- |

35.

Grænserne for offentliggørelse for at beskytte Bankens interne beslutningsprocessers integritet tjener til at muliggøre en åben og ærlig udveksling af meninger og vurderinger. Dokumenter, der indeholder meninger til internt brug som et led i drøftelser og indledende samråd — såsom foreløbige informationsskrivelser (7), forslag om at indlede projektbedømmelse, anmodninger om Europa-Kommissionens eller EU-medlemsstaters udtalelser og forslag om at åbne forhandlinger om forretningen — offentliggøres ikke. Dette gælder ligeledes referaterne af direktionens, bestyrelsens og styrelsesrådets møder.

| 36. | Hvis kun en del af et ønsket dokument er omfattet af ovenstående grænser, frigives oplysningerne fra de resterende dele. |
| --- | --- |

36.

Hvis kun en del af et ønsket dokument er omfattet af ovenstående grænser, frigives oplysningerne fra de resterende dele.

| 37. | Grænserne skal kun gælde for det tidsrum, hvor beskyttelsen er berettiget på grundlag af dokumentets indhold. Undtagelserne kan finde anvendelse i højst 30 år. I tilfælde af dokumenter, der er omfattet af undtagelser på grund af privatlivets fred, kommercielle interesser eller Bankens interne beslutningsprocessers integritet, kan undtagelserne om fornødent også finde anvendelse efter dette tidsrum. |
| --- | --- |

37.

Grænserne skal kun gælde for det tidsrum, hvor beskyttelsen er berettiget på grundlag af dokumentets indhold. Undtagelserne kan finde anvendelse i højst 30 år. I tilfælde af dokumenter, der er omfattet af undtagelser på grund af privatlivets fred, kommercielle interesser eller Bankens interne beslutningsprocessers integritet, kan undtagelserne om fornødent også finde anvendelse efter dette tidsrum.

Den Europæiske Investeringsfond

| 38. | Offentliggørelsespolitikkens almindelige principper finder anvendelse på hele EIB-Gruppen, der består af EIB og Den Europæiske Investeringsfond (EIF)(www.eif.org). EIF er EIB-Gruppens organ for venturekapital og garantier til fordel for mindre og mellemstore virksomheder. De særlige regler om adgang til EIF-dokumenter vil blive fastlagt og offentliggjort separat. |
| --- | --- |

38.

Offentliggørelsespolitikkens almindelige principper finder anvendelse på hele EIB-Gruppen, der består af EIB og Den Europæiske Investeringsfond (EIF)(www.eif.org). EIF er EIB-Gruppens organ for venturekapital og garantier til fordel for mindre og mellemstore virksomheder. De særlige regler om adgang til EIF-dokumenter vil blive fastlagt og offentliggjort separat.

Ansvarlighed, virkeliggørelse og evaluering

| 39. | Offentliggørelsespolitikken er genstand for en løbende intern evaluering og kvalitetsbedømmelse under direktionens ledelse. |
| --- | --- |

39.

Offentliggørelsespolitikken er genstand for en løbende intern evaluering og kvalitetsbedømmelse under direktionens ledelse.

| 40. | Da de ansattes støtte og engagement er en forudsætning for den rette udmøntning af Bankens offentliggørelsespolitik, holder Banken informationsmøder for sine ansatte om spørgsmål i forbindelse med transparens og offentliggørelse, dialogen med interessenter, virksomheds- og socialansvar samt andre tilknyttede emner. |
| --- | --- |

40.

Da de ansattes støtte og engagement er en forudsætning for den rette udmøntning af Bankens offentliggørelsespolitik, holder Banken informationsmøder for sine ansatte om spørgsmål i forbindelse med transparens og offentliggørelse, dialogen med interessenter, virksomheds- og socialansvar samt andre tilknyttede emner.

| 41. | Offentliggørelsespolitikken vil blive formelt gennemgået hvert tredje år. Desuden har EIB indrettet en særlig e-postadresse på sit netsted (infopol@eib.org), hvortil alle kan sende kommentarer året rundt. |
| --- | --- |

41.

Offentliggørelsespolitikken vil blive formelt gennemgået hvert tredje år. Desuden har EIB indrettet en særlig e-postadresse på sit netsted (infopol@eib.org), hvortil alle kan sende kommentarer året rundt.

| 42. | Offentligheden kan i Bankens strategiske forretningsplan (www.eib.org/about/objective/) og andre vigtige dokumenter — såsom årsberetningen og især den årlige redegørelse for virksomhedsansvar — følge, i hvilken grad EIB virkeliggør sine mål for f.eks. transparens og offentliggørelse. |
| --- | --- |

42.

Offentligheden kan i Bankens strategiske forretningsplan (www.eib.org/about/objective/) og andre vigtige dokumenter — såsom årsberetningen og især den årlige redegørelse for virksomhedsansvar — følge, i hvilken grad EIB virkeliggør sine mål for f.eks. transparens og offentliggørelse.

| 43. | Banken har åbnet en klageadgang, der er beskrevet i afsnit 106 ff. |
| --- | --- |

43.

Banken har åbnet en klageadgang, der er beskrevet i afsnit 106 ff.

| 44. | Banken opretholder nære kontakter med andre EU-institutioner samt internationale institutioner og organer for at holde sig orienteret og udveksle synspunkter om udviklingen med hensyn til offentliggørelsespolitikker og -praksis. Den beskæftiger sig ligeledes med transparens og offentliggørelse inden for rammerne af sin løbende dialog med civilsamfundet. |
| --- | --- |

44.

Banken opretholder nære kontakter med andre EU-institutioner samt internationale institutioner og organer for at holde sig orienteret og udveksle synspunkter om udviklingen med hensyn til offentliggørelsespolitikker og -praksis. Den beskæftiger sig ligeledes med transparens og offentliggørelse inden for rammerne af sin løbende dialog med civilsamfundet.

Spredning og offentliggørelse af information

| 45. | Dette kapitel fokuserer på information om tre områder af Bankens aktivitet, nemlig:






  — | politikker, strategier, og beslutningsprocesser |
| --- | --- | --- |

45.

Dette kapitel fokuserer på information om tre områder af Bankens aktivitet, nemlig:

—

politikker, strategier, og beslutningsprocesser

| — | långivning |
| --- | --- |

—

långivning

| — | låntagning. |
| --- | --- |

—

låntagning.

| 46. | I afsnittene om långivning og låntagning skelnes der mellem rutinemæssig informationsspredning og offentliggørelse efter anmodning. Afsnittet om politikker, strategier og beslutningsprocesser oplister vigtige dokumenter, der alle offentliggøres rutinemæssigt, og henviser til Bankens politik for offentligt samråd om udvalgte politikker. |
| --- | --- |

46.

I afsnittene om långivning og låntagning skelnes der mellem rutinemæssig informationsspredning og offentliggørelse efter anmodning. Afsnittet om politikker, strategier og beslutningsprocesser oplister vigtige dokumenter, der alle offentliggøres rutinemæssigt, og henviser til Bankens politik for offentligt samråd om udvalgte politikker.

Information om politikker, strategier og beslutningsprocesser

Vedtægtsmæssige og andre vigtige tekster

Politikker og strategier

| 47. | EIB's vedtægter (EIB Statute) — fastlægger de institutionelle, retlige og ledelsesmæssige rammer for Bankens aktiviteter. |
| --- | --- |

47.

EIB's vedtægter (EIB Statute) — fastlægger de institutionelle, retlige og ledelsesmæssige rammer for Bankens aktiviteter.

| 48. | Forretningsordenen (Rules of Procedure) — for Bankens beslutningstagende organer, revisionsudvalget og de ansatte. |
| --- | --- |

48.

Forretningsordenen (Rules of Procedure) — for Bankens beslutningstagende organer, revisionsudvalget og de ansatte.

| 49. | EIB-Gruppens årsberetning (EIB Group Annual Report) — består af tre separate dele:






  — | EIB-Gruppens finansielle beretning (EIB Group Financial Report) — omfatter EIB-Gruppens, EIB's Investeringsfacilitetens, FEMIP-trustfondens og EIF's regnskaber med tilhørende forklarende bilag (8). |
| --- | --- | --- |

49.

EIB-Gruppens årsberetning (EIB Group Annual Report) — består af tre separate dele:

—

EIB-Gruppens finansielle beretning (EIB Group Financial Report) — omfatter EIB-Gruppens, EIB's Investeringsfacilitetens, FEMIP-trustfondens og EIF's regnskaber med tilhørende forklarende bilag (8).

| — | EIB-Gruppens aktivitetsberetning (EIB Group Activity Report) — beskriver EIB-Gruppens vigtigste aktiviteter i det foregående regnskabsår og udsigterne for fremtiden. |
| --- | --- |

—

EIB-Gruppens aktivitetsberetning (EIB Group Activity Report) — beskriver EIB-Gruppens vigtigste aktiviteter i det foregående regnskabsår og udsigterne for fremtiden.

| — | Den statistiske beretning (Statistical Report) — indeholder fortegnelser over dels EIB's låntagning og finansierede projekter, dels EIF's projekter. Den omfatter endvidere oversigtstabeller for beretningsåret og de fem seneste år. |
| --- | --- |

—

Den statistiske beretning (Statistical Report) — indeholder fortegnelser over dels EIB's låntagning og finansierede projekter, dels EIF's projekter. Den omfatter endvidere oversigtstabeller for beretningsåret og de fem seneste år.

| 50. | Forretningsplanen (Corporate Operational Plan) — fastlægger forretningernes prioritering og politikken på mellemlang sigt i lyset af de mål, som styrelsesrådet har opstillet for Banken. Den dækker et tidsrum af tre år og udarbejdes årlig, hvorved der tages højde for nye mandater, EU's politiske retningslinjer og ændringer i det økonomiske klima. Den udgør et udgangspunkt for bedømmelsen af de præstationer, der offentliggøres i EIB's årsberetninger. |
| --- | --- |

50.

Forretningsplanen (Corporate Operational Plan) — fastlægger forretningernes prioritering og politikken på mellemlang sigt i lyset af de mål, som styrelsesrådet har opstillet for Banken. Den dækker et tidsrum af tre år og udarbejdes årlig, hvorved der tages højde for nye mandater, EU's politiske retningslinjer og ændringer i det økonomiske klima. Den udgør et udgangspunkt for bedømmelsen af de præstationer, der offentliggøres i EIB's årsberetninger.

| 51. | Mod en ny strategi for EIB-Gruppen (Towards a New Strategy for the EIB Group) — denne redegørelse, som styrelsesrådet godkendte i juni 2005, opridser de generelle retningslinjer for EIB-Gruppens fremtidige strategi. Beslutningerne om virkeliggørelsen af strategiens forskellige dele indgår i den løbende forretningsplan. |
| --- | --- |

51.

Mod en ny strategi for EIB-Gruppen (Towards a New Strategy for the EIB Group) — denne redegørelse, som styrelsesrådet godkendte i juni 2005, opridser de generelle retningslinjer for EIB-Gruppens fremtidige strategi. Beslutningerne om virkeliggørelsen af strategiens forskellige dele indgår i den løbende forretningsplan.

| 52. | EIB-Information (EIB Information) — indeholder aktuelle oplysninger om EIB's udvikling og udkommer tre til fire gange årlig. |
| --- | --- |

52.

EIB-Information (EIB Information) — indeholder aktuelle oplysninger om EIB's udvikling og udkommer tre til fire gange årlig.

Transparens, virksomhedsledelse og virksomhedsansvar

| 53. | Politik for transparens — transparens er et af Bankens vigtigste strategiske forretningsmæssige mål, der afspejler dens rolle som EU's politisk inspirerede bank. Nærmere oplysninger om denne politik fremgår af redegørelsen »Transparens — redegørelse og forslag« (»Transparency — Report and Proposals«) (juni 2004), der vedrører virksomhedsledelse, etik, vederlag, finansiel rapportering, kontrol og evaluering samt bankvirksomhed. |
| --- | --- |

53.

Politik for transparens — transparens er et af Bankens vigtigste strategiske forretningsmæssige mål, der afspejler dens rolle som EU's politisk inspirerede bank. Nærmere oplysninger om denne politik fremgår af redegørelsen »Transparens — redegørelse og forslag« (»Transparency — Report and Proposals«) (juni 2004), der vedrører virksomhedsledelse, etik, vederlag, finansiel rapportering, kontrol og evaluering samt bankvirksomhed.

| 54. | Erklæring om virksomhedsledelse (Statement on Governance) — forklarer de grundlæggende principper for virksomhedsledelse i Banken. Den vedrører beslutningstagning, tilsynsorganer, sagkundskab, etik, interessekonflikter, vederlag, andre sociale goder, eksterne tilsynsstrukturer og regnskaber. Desuden indeholder den oplysninger om risikostyring, ledelseskontrol, compliance, intern revision, kontrolrammer, strategiudmøntning og -overvågning samt transparens. |
| --- | --- |

54.

Erklæring om virksomhedsledelse (Statement on Governance) — forklarer de grundlæggende principper for virksomhedsledelse i Banken. Den vedrører beslutningstagning, tilsynsorganer, sagkundskab, etik, interessekonflikter, vederlag, andre sociale goder, eksterne tilsynsstrukturer og regnskaber. Desuden indeholder den oplysninger om risikostyring, ledelseskontrol, compliance, intern revision, kontrolrammer, strategiudmøntning og -overvågning samt transparens.

| 55. | Erklæring om virksomheds- og socialansvar (Statement on Corporate Social Responsibility) — en erklæring om de generelle principper for virksomheds- og socialansvar med forpligtelser til at virkeliggøre dem. Danner grundlaget for udarbejdelsen af detaljerede retningslinjer og for den fremtidige rapportering. Desuden beskriver erklæringen de principper, der ligger til grund for EIB's integration af sociale og miljømæssige hensyn i dens forretninger (jf. redegørelsen om virksomhedsansvar nedenfor). |
| --- | --- |

55.

Erklæring om virksomheds- og socialansvar (Statement on Corporate Social Responsibility) — en erklæring om de generelle principper for virksomheds- og socialansvar med forpligtelser til at virkeliggøre dem. Danner grundlaget for udarbejdelsen af detaljerede retningslinjer og for den fremtidige rapportering. Desuden beskriver erklæringen de principper, der ligger til grund for EIB's integration af sociale og miljømæssige hensyn i dens forretninger (jf. redegørelsen om virksomhedsansvar nedenfor).

| 56. | Redegørelse om virksomhedsansvar (Corporate Responsibility Report) — første udgave (2006) dækker spørgsmål i forbindelse med etik, virksomhedsledelse, transparens, ansvarlighed, ansvarlig finansiering og Bankens fodaftryk. Den indeholder oplysninger om EIB's miljøaktiviteter, der tidligere indgik i Bankens miljøredegørelse. |
| --- | --- |

56.

Redegørelse om virksomhedsansvar (Corporate Responsibility Report) — første udgave (2006) dækker spørgsmål i forbindelse med etik, virksomhedsledelse, transparens, ansvarlighed, ansvarlig finansiering og Bankens fodaftryk. Den indeholder oplysninger om EIB's miljøaktiviteter, der tidligere indgik i Bankens miljøredegørelse.

| 57. | Offentliggørelsespolitik (Public Disclosure Policy) — den nuværende politik (2006) fastlægger principperne og reglerne for offentliggørelse af information. Politikken er baseret på princippet om offentliggørelse, medmindre der er tvingende grunde til ikke at offentliggøre. Den indeholder desuden procedurerne for behandling af informationsanmodninger og rekvirenternes klageadgang. |
| --- | --- |

57.

Offentliggørelsespolitik (Public Disclosure Policy) — den nuværende politik (2006) fastlægger principperne og reglerne for offentliggørelse af information. Politikken er baseret på princippet om offentliggørelse, medmindre der er tvingende grunde til ikke at offentliggøre. Den indeholder desuden procedurerne for behandling af informationsanmodninger og rekvirenternes klageadgang.

| 58. | Retningslinjer om bekæmpelse af korruption og svig (Guidelines on Anti-corruption and Fraud) — samler hovedelementerne i Bankens nuværende tilgang, nemlig adfærdskodekser, vejledningen om udbud, interne retningslinjer og manifester, derunder betingelser, der indgår i dens finansieringsaftaler. |
| --- | --- |

58.

Retningslinjer om bekæmpelse af korruption og svig (Guidelines on Anti-corruption and Fraud) — samler hovedelementerne i Bankens nuværende tilgang, nemlig adfærdskodekser, vejledningen om udbud, interne retningslinjer og manifester, derunder betingelser, der indgår i dens finansieringsaftaler.

En varig udvikling

| 59. | Miljø- og socialpolitik, strategier og procedurer — publikationerne »Miljøerklæring« (Environmental Statement) og »Miljøprocedurer« (Environmental Procedures) redegør for Bankens politik, interne retningslinjer, standarder, procedurer og organisation på miljøområdet og beskriver, hvordan den bedømmer de miljømæssige og sociale aspekter af de projekter, den overvejer at finansiere, retsgrundlaget — afhængig af, hvor projektet gennemføres — og initiativtagernes ansvar med hensyn til miljøanliggender, derunder krav om naturbevarelse. |
| --- | --- |

59.

Miljø- og socialpolitik, strategier og procedurer — publikationerne »Miljøerklæring« (Environmental Statement) og »Miljøprocedurer« (Environmental Procedures) redegør for Bankens politik, interne retningslinjer, standarder, procedurer og organisation på miljøområdet og beskriver, hvordan den bedømmer de miljømæssige og sociale aspekter af de projekter, den overvejer at finansiere, retsgrundlaget — afhængig af, hvor projektet gennemføres — og initiativtagernes ansvar med hensyn til miljøanliggender, derunder krav om naturbevarelse.

| 60. | Social bedømmelse af projekter i udviklingslande: Den Europæiske Investeringsbanks tilgang (The Social Assessment of Projects in Developing Countries: The Approach of the European Investment Bank) — resumerer EIB's aktuelle praksis for social bedømmelse af projekter i udviklingslande til gavn for en varig udvikling. Dokumentet afspejler de sociale aspekters stigende relevans i denne sammenhæng og forklarer Bankens sigte om gradvis at udvikle en mere proaktiv tilgang til hensynet til den sociale velfærd, indledningsvis med fokus på udviklingslande. |
| --- | --- |

60.

Social bedømmelse af projekter i udviklingslande: Den Europæiske Investeringsbanks tilgang (The Social Assessment of Projects in Developing Countries: The Approach of the European Investment Bank) — resumerer EIB's aktuelle praksis for social bedømmelse af projekter i udviklingslande til gavn for en varig udvikling. Dokumentet afspejler de sociale aspekters stigende relevans i denne sammenhæng og forklarer Bankens sigte om gradvis at udvikle en mere proaktiv tilgang til hensynet til den sociale velfærd, indledningsvis med fokus på udviklingslande.

| 61. | Rammer for bedømmelsen af Investeringsfacilitetens projekters udviklingsfremmende virkning (Development Impact Assessment Framework of Investment Facility Projects) — beskriver, hvordan Investeringsfacilitetens (9) forretningers bidrag til virkeliggørelsen af AVS-EF-partnerskabsaftalens mål bedre kan bedømmes. Den fokuserer på de finansielle, økonomiske, sociale, miljømæssige og ledelsesmæssige bidrag til Investeringsfacilitetens strategi og til udviklingsmålene for årtusindet som grundlag for bedømmelsen af de enkelte projekters udviklingsfremmende virkning. |
| --- | --- |

61.

Rammer for bedømmelsen af Investeringsfacilitetens projekters udviklingsfremmende virkning (Development Impact Assessment Framework of Investment Facility Projects) — beskriver, hvordan Investeringsfacilitetens (9) forretningers bidrag til virkeliggørelsen af AVS-EF-partnerskabsaftalens mål bedre kan bedømmes. Den fokuserer på de finansielle, økonomiske, sociale, miljømæssige og ledelsesmæssige bidrag til Investeringsfacilitetens strategi og til udviklingsmålene for årtusindet som grundlag for bedømmelsen af de enkelte projekters udviklingsfremmende virkning.

Beslutningsprocesser

Adfærdskodekser

| 62. | Banken offentliggør på sit netsted alle adfærdskodekser for bestyrelsen, direktionen, revisionsudvalget og sine ansatte, nemlig:






  — | Code of Conduct for the Members of the Audit Committee of the European Investment Bank (adfærdskodeks for medlemmerne af revisionsudvalget — foreligger kun på engelsk) |
| --- | --- | --- |

62.

Banken offentliggør på sit netsted alle adfærdskodekser for bestyrelsen, direktionen, revisionsudvalget og sine ansatte, nemlig:

—

Code of Conduct for the Members of the Audit Committee of the European Investment Bank (adfærdskodeks for medlemmerne af revisionsudvalget — foreligger kun på engelsk)

| — | adfærdskodeks for medlemmerne af direktionen |
| --- | --- |

—

adfærdskodeks for medlemmerne af direktionen

| — | adfærdskodeks for medlemmerne af bestyrelsen |
| --- | --- |

—

adfærdskodeks for medlemmerne af bestyrelsen

| — | adfærdskodeks for de ansatte. |
| --- | --- |

—

adfærdskodeks for de ansatte.

| 63. | Banken offentliggør desuden detaljerede oplysninger om vederlagene og andre sociale goder for medlemmerne af de beslutningstagende organer og tilsynsorganerne samt de ansatte. |
| --- | --- |

63.

Banken offentliggør desuden detaljerede oplysninger om vederlagene og andre sociale goder for medlemmerne af de beslutningstagende organer og tilsynsorganerne samt de ansatte.

| 64. | Derudover offentliggøres følgende dokumenter:






  — | årlig kalender for bestyrelsesmøder |
| --- | --- | --- |

64.

Derudover offentliggøres følgende dokumenter:

—

årlig kalender for bestyrelsesmøder

| — | personlige erklæringer fra bestyrelsesmedlemmerne: Bestyrelsesmedlemmerne underskriver en personlig erklæring om de øvrige hverv eller poster, de beklæder. Også oplysninger om afholdelser fra at stemme i tilfælde af interessekonflikter offentliggøres. |
| --- | --- |

—

personlige erklæringer fra bestyrelsesmedlemmerne: Bestyrelsesmedlemmerne underskriver en personlig erklæring om de øvrige hverv eller poster, de beklæder. Også oplysninger om afholdelser fra at stemme i tilfælde af interessekonflikter offentliggøres.

| — | personlige erklæringer fra direktionsmedlemmerne: Direktionsmedlemmerne underskriver en erklæring om deres finansielle interesser, der svarer til medlemmerne af Europa-Kommissionens. |
| --- | --- |

—

personlige erklæringer fra direktionsmedlemmerne: Direktionsmedlemmerne underskriver en erklæring om deres finansielle interesser, der svarer til medlemmerne af Europa-Kommissionens.

| — | taler og udtalelser fra de overordnede ledere. |
| --- | --- |

—

taler og udtalelser fra de overordnede ledere.

Offentligt samråd om politikker

| 65. | EIB vil indlede andre offentlige samråd om udvalgte politikker, hovedsagelig via sit netsted (politik for transparens, juni 2004). |
| --- | --- |

65.

EIB vil indlede andre offentlige samråd om udvalgte politikker, hovedsagelig via sit netsted (politik for transparens, juni 2004).

Information om långivning

Rutinemæssig spredning

Offentliggørelser vedrørende projektcyklen

| 66. | Retningslinjer for finansierbarhed — forklarer retsgrundlaget for EIB's finansiering af projekter i Den Europæiske Unions medlemsstater. Dens långivning uden for EU er omfattet af separate mandater fra EU som et led i Unionens eksterne politik for samarbejde og udviklingsbistand. |
| --- | --- |

66.

Retningslinjer for finansierbarhed — forklarer retsgrundlaget for EIB's finansiering af projekter i Den Europæiske Unions medlemsstater. Dens långivning uden for EU er omfattet af separate mandater fra EU som et led i Unionens eksterne politik for samarbejde og udviklingsbistand.

| 67. | Projektcyklen i EIB — beskriver Bankens beslutningstagning om de projekter, den finansierer. Giver ligeledes en oversigt over de standardmæssige bedømmelses- og tilsynsprocedurer, der anvendes, og som skræddersys efter de enkelte projekter, hvortil der ansøges om lån. |
| --- | --- |

67.

Projektcyklen i EIB — beskriver Bankens beslutningstagning om de projekter, den finansierer. Giver ligeledes en oversigt over de standardmæssige bedømmelses- og tilsynsprocedurer, der anvendes, og som skræddersys efter de enkelte projekter, hvortil der ansøges om lån.

| 68. | Vejledning om udbud — giver initiativtagerne og deres leverandører oplysninger om EIB's politik, det gældende retsgrundlag og de foranstaltninger, der skal træffes for afholdelse af udbud om levering af arbejde, varer og tjenester til EIB-finansierede projekter. Beskriver ligeledes EIB's og initiativtagernes respektive roller. |
| --- | --- |

68.

Vejledning om udbud — giver initiativtagerne og deres leverandører oplysninger om EIB's politik, det gældende retsgrundlag og de foranstaltninger, der skal træffes for afholdelse af udbud om levering af arbejde, varer og tjenester til EIB-finansierede projekter. Beskriver ligeledes EIB's og initiativtagernes respektive roller.

| 69. | Den statistiske beretning — offentliggøres som del 3 af EIB's årsberetning og indeholder omfattende information om EIB-finansierede projekter. Deri indgår fortegnelser over indgåede finansieringsaftaler fordelt på lande og statistiske oplysninger om långivningens fordeling på lande, regioner, EU-mål og sektorer. |
| --- | --- |

69.

Den statistiske beretning — offentliggøres som del 3 af EIB's årsberetning og indeholder omfattende information om EIB-finansierede projekter. Deri indgår fortegnelser over indgåede finansieringsaftaler fordelt på lande og statistiske oplysninger om långivningens fordeling på lande, regioner, EU-mål og sektorer.

Projektkøen

| 70. | På sit netsted offentliggør Banken forhåndsinformation om projekter, den overvejer at finansiere i form af en projektfortegnelse med projektsammendrag. Projekterne optages i projektkøen, inden bestyrelsen tager stilling til dem, medmindre der er tvingende grunde, der berettiger til en senere offentliggørelse (jf. afsnit 25 ff.). |
| --- | --- |

70.

På sit netsted offentliggør Banken forhåndsinformation om projekter, den overvejer at finansiere i form af en projektfortegnelse med projektsammendrag. Projekterne optages i projektkøen, inden bestyrelsen tager stilling til dem, medmindre der er tvingende grunde, der berettiger til en senere offentliggørelse (jf. afsnit 25 ff.).

| 71. | Offentliggørelsen af et projektsammendrag udløses, når Banken anmoder om udtalelser fra de berørte medlemsstater og Europa-Kommissionen som krævet i vedtægternes artikel 21. Det anses for det bedst egnede tidspunkt for den første offentlige tilkendegivelse af, at Banken har nået et tilstrækkelig fremskredet stadium i drøftelserne med initiativtager til, at den kan være rimelig sikker på, at bestyrelsen vil få forelagt et forslag til lån. |
| --- | --- |

71.

Offentliggørelsen af et projektsammendrag udløses, når Banken anmoder om udtalelser fra de berørte medlemsstater og Europa-Kommissionen som krævet i vedtægternes artikel 21. Det anses for det bedst egnede tidspunkt for den første offentlige tilkendegivelse af, at Banken har nået et tilstrækkelig fremskredet stadium i drøftelserne med initiativtager til, at den kan være rimelig sikker på, at bestyrelsen vil få forelagt et forslag til lån.

Projektsammendrag

| 72. | Projektsammendragene omfatter projektets navn, initiativtager eller finansielle formidler (for globallån), beliggenhed, sektor, beskrivelse, mål, miljømæssige og eventuelt sociale aspekter, udbudsdata, Bankens foreslåede finansieringsbidrag, de samlede projektomkostninger og projektets status, dvs. »under bedømmelse«, »godkendt« eller »aftale underskrevet«. Hertil kommer eventuelle links til miljøkonsekvensvurderinger og udbudsbekendtgørelser. |
| --- | --- |

72.

Projektsammendragene omfatter projektets navn, initiativtager eller finansielle formidler (for globallån), beliggenhed, sektor, beskrivelse, mål, miljømæssige og eventuelt sociale aspekter, udbudsdata, Bankens foreslåede finansieringsbidrag, de samlede projektomkostninger og projektets status, dvs. »under bedømmelse«, »godkendt« eller »aftale underskrevet«. Hertil kommer eventuelle links til miljøkonsekvensvurderinger og udbudsbekendtgørelser.

| 73. | Projektsammendraget indeholder enten en elektronisk version eller et link til det ikketekniske sammendrag af en eventuel miljøkonsekvensvurdering og, uden for EU, pendanten til det ikketekniske sammendrag og en miljøerklæring. EIB's ansatte bestræber sig for et imødekomme alle særlige anmodninger om oplysninger om anliggender og dokumenter i forbindelse med miljøkonsekvensvurderinger og miljøerklæringer. EIB tilskynder initiativtagerne til at stille information til rådighed på deres egne netsteder. |
| --- | --- |

73.

Projektsammendraget indeholder enten en elektronisk version eller et link til det ikketekniske sammendrag af en eventuel miljøkonsekvensvurdering og, uden for EU, pendanten til det ikketekniske sammendrag og en miljøerklæring. EIB's ansatte bestræber sig for et imødekomme alle særlige anmodninger om oplysninger om anliggender og dokumenter i forbindelse med miljøkonsekvensvurderinger og miljøerklæringer. EIB tilskynder initiativtagerne til at stille information til rådighed på deres egne netsteder.

| 74. | Efter underskrivelsen af låneaftalerne forbliver projekterne i projektkøen, indtil de offentliggøres i Bankens årsberetning. |
| --- | --- |

74.

Efter underskrivelsen af låneaftalerne forbliver projekterne i projektkøen, indtil de offentliggøres i Bankens årsberetning.

Miljøkonsekvensvurdering af projekter

EIB's politik for den formelle proces, der almindeligvis betegnes »miljøkonsekvensvurdering«, er resumeret i dens miljøerklæring (2004).

Banken kræver, at alle projekter, uanset beliggenhed, opfylder kravene (principper og praksis) i Den Europæiske Unions direktiv om miljøkonsekvensvurdering (Rådets direktiv 85/337/EØF, som ændret ved direktiv 97/11/EF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/35/EF) for så vidt angår krav om samt omfang og form af formelle miljøkonsekvensvurderinger.

Direktivet om miljøkonsekvensvurdering beskriver, for hvilke projektkategorier der kræves en miljøkonsekvensvurdering, hvilken procedure der skal følges, og vurderingens omfang. Direktivets artikel 5, stk. 1, pålægger projektets initiativtager at informere den kompetente myndighed om projektets miljøkonsekvenser. Denne information er nærmere beskrevet i direktivets bilag IV og omfatter bl.a. et ikketeknisk sammendrag. Ifølge direktivets artikel 6 og 9 er det værtslandets og dets kompetente myndigheders ansvar at sikre, at »de berørte dele af offentligheden« informeres og høres om det påtænkte projekt. Bankens ansatte efterprøver, om disse krav er opfyldt, og resultatet deraf indgår i sammentrængt form i deres rapport til Bankens bestyrelse.

Om alle projekter, hvoraf der kræves en miljøkonsekvensvurdering, offentliggør Banken det ikketekniske sammendrag (eller links til det) i projektkøen. Om projekter uden for EU, tiltrædelseslandene og de tiltrædende lande offentliggøres miljøerklæringen. Banken gennemgår disse dokumenter for at sikre, at der er taget behørigt hensyn til de sandsynlige miljøkonsekvenser, og at de foreslåede afbødende og kompenserende foranstaltninger og de foreslåede miljøforvaltningsplaner, der er knyttet til deres gennemførelse, opfylder Bankens krav.

Gennem passende drøftelser med initiativtagerne og andre parter og for at sikre, at projektet opfylder EIB's miljøstandarder, fremmer Banken anvendelsen af de højeste standarder for miljøkonsekvensvurdering.

Globallån

| 75. | Globallånsforretninger offentliggøres i projektkøen på Bankens netsted. Derudover offentliggør Banken efter anmodning samlede data om sublån under globallån, derunder deres fordeling på lande og sektorer. |
| --- | --- |

75.

Globallånsforretninger offentliggøres i projektkøen på Bankens netsted. Derudover offentliggør Banken efter anmodning samlede data om sublån under globallån, derunder deres fordeling på lande og sektorer.

Evalueringsrapporter

| 76. | Projektevalueringerne foretages i generalinspektoratet af et separat projektevalueringsteam, der er uafhængigt af de operationelle direktorater. Dette team udarbejder tematiske, sektorale, regionale og landebaserede ex post-evalueringer af EIB's finansieringsforretninger, der offentliggøres på Bankens netsted efter drøftelse i bestyrelsen. Desuden offentliggøres der en årlig oversigt over projektevalueringer. |
| --- | --- |

76.

Projektevalueringerne foretages i generalinspektoratet af et separat projektevalueringsteam, der er uafhængigt af de operationelle direktorater. Dette team udarbejder tematiske, sektorale, regionale og landebaserede ex post-evalueringer af EIB's finansieringsforretninger, der offentliggøres på Bankens netsted efter drøftelse i bestyrelsen. Desuden offentliggøres der en årlig oversigt over projektevalueringer.

Aktuelle projektorienteringer

| 77. | I tilfælde, hvor et projekt er genstand for betydelig offentlig interesse, offentliggør EIB en aktuel projektorientering på sit netsted. |
| --- | --- |

77.

I tilfælde, hvor et projekt er genstand for betydelig offentlig interesse, offentliggør EIB en aktuel projektorientering på sit netsted.

Pressemeddelelser

| 78. | EIB udsender pressemeddelelser om projekter med nyhedsværdi, sædvanligvis på tidspunktet for låneaftalens underskrivelse. |
| --- | --- |

78.

EIB udsender pressemeddelelser om projekter med nyhedsværdi, sædvanligvis på tidspunktet for låneaftalens underskrivelse.

Offentliggørelse efter anmodning

| 79. | Ud over de rutinemæssigt offentliggjorte projektsammendrag stiller Banken følgende projektrelaterede oplysninger til rådighed:






  — | direktionens forslag til bestyrelsen om finansiering af et projekt:






  — | for projekter i den offentlige sektor offentliggøres forslaget, medmindre bestyrelsen beslutter andet i kommercielt følsomme tilfælde |
| --- | --- | --- | --- |

79.

Ud over de rutinemæssigt offentliggjorte projektsammendrag stiller Banken følgende projektrelaterede oplysninger til rådighed:

—

direktionens forslag til bestyrelsen om finansiering af et projekt:

—

for projekter i den offentlige sektor offentliggøres forslaget, medmindre bestyrelsen beslutter andet i kommercielt følsomme tilfælde

| — | for projekter i den private sektor kan oplysninger, som Bankens medkontrahenter i den private sektor ikke betegner som fortrolige, offentliggøres |
| --- | --- |

—

for projekter i den private sektor kan oplysninger, som Bankens medkontrahenter i den private sektor ikke betegner som fortrolige, offentliggøres

| — | information fra Bankens rapporter om miljømæssige og sociale konsekvenser |
| --- | --- |

—

information fra Bankens rapporter om miljømæssige og sociale konsekvenser

| — | information fra Bankens rapporter over tjenesterejser. |
| --- | --- |

—

information fra Bankens rapporter over tjenesterejser.

Projektdokumenter

Hvert projekt resulterer i sin egen samling dokumentation og kommunikation. Der kan skelnes visse hovedstadier i projektcyklen, hvor der indsamles og evalueres væsentlig information.

Bankens projektbedømmelse kan resultere i følgende dokumenter, der spiller en rolle i dens interne beslutningsproces:

| — | foreløbig informationsskrivelse |
| --- | --- |

—

foreløbig informationsskrivelse

| — | forslag om at indlede projektbedømmelse |
| --- | --- |

—

forslag om at indlede projektbedømmelse

| — | anmodning om Europa-Kommissionens eller EU-medlemsstaters udtalelser |
| --- | --- |

—

anmodning om Europa-Kommissionens eller EU-medlemsstaters udtalelser

| — | Europa-Kommissionens udtalelse |
| --- | --- |

—

Europa-Kommissionens udtalelse

| — | EU-medlemsstaters udtalelser |
| --- | --- |

—

EU-medlemsstaters udtalelser

| — | forslag om at åbne forhandlinger om forretningen, derunder udtalelser fra EIB's forskellige tjenester |
| --- | --- |

—

forslag om at åbne forhandlinger om forretningen, derunder udtalelser fra EIB's forskellige tjenester

| — | direktionens forslag til bestyrelsen om finansiering af projektet |
| --- | --- |

—

direktionens forslag til bestyrelsen om finansiering af projektet

| — | formel ansøgning om finansiering fra projektets initiativtager |
| --- | --- |

—

formel ansøgning om finansiering fra projektets initiativtager

| — | finansieringsaftale. |
| --- | --- |

—

finansieringsaftale.

Information om låntagning

Rutinemæssig spredning

| 80. | Oplysninger om EIB's tilgang til låntagning fremgår af Bankens forretningsplan, der også angiver det forventede finansieringsomfang. |
| --- | --- |

80.

Oplysninger om EIB's tilgang til låntagning fremgår af Bankens forretningsplan, der også angiver det forventede finansieringsomfang.

| 81. | EIB skal overholde loven på de markeder, hvor dens papirer udbydes. Et almindeligt krav i de retsområder, hvor EIB arbejder, er ikkediskriminering ved offentliggørelsen af information om finansielle handlinger, der ville give nogen en unfair konkurrencemæssig fordel i forbindelse med handler. Generelt søger EIB at sikre, at information om sådanne emner frigives samtidig via passende godkendte officielle kanaler og på dens netsted. Rutinemæssig information om EIB's låntagning gives desuden af finansielle formidlere. |
| --- | --- |

81.

EIB skal overholde loven på de markeder, hvor dens papirer udbydes. Et almindeligt krav i de retsområder, hvor EIB arbejder, er ikkediskriminering ved offentliggørelsen af information om finansielle handlinger, der ville give nogen en unfair konkurrencemæssig fordel i forbindelse med handler. Generelt søger EIB at sikre, at information om sådanne emner frigives samtidig via passende godkendte officielle kanaler og på dens netsted. Rutinemæssig information om EIB's låntagning gives desuden af finansielle formidlere.

| 82. | Blandt de vigtigste kilder til information om låntagningsforretninger kan nævnes:






  — | De førende finansielle nyhedstjenester, især Bloomberg og Reuters, Bankens netsted og officielle informationstjenester giver omfattende oplysninger om EIB's aktiviteter på kapitalmarkederne. |
| --- | --- | --- |

82.

Blandt de vigtigste kilder til information om låntagningsforretninger kan nævnes:

—

De førende finansielle nyhedstjenester, især Bloomberg og Reuters, Bankens netsted og officielle informationstjenester giver omfattende oplysninger om EIB's aktiviteter på kapitalmarkederne.

| — | Bankens netsteds afsnit om kapitalmarkederne fokuserer på dens låntagningsaktiviteter. Det beskriver EIB's profil som låntager og indeholder oplysninger om vigtige aspekter af dens låntagning, derunder emissionstabeller og links til tilbudsskrivelser og gældsemissionsprogrammer. |
| --- | --- |

—

Bankens netsteds afsnit om kapitalmarkederne fokuserer på dens låntagningsaktiviteter. Det beskriver EIB's profil som låntager og indeholder oplysninger om vigtige aspekter af dens låntagning, derunder emissionstabeller og links til tilbudsskrivelser og gældsemissionsprogrammer.

| — | Officielle registreringer, der stilles til rådighed for offentligheden. |
| --- | --- |

—

Officielle registreringer, der stilles til rådighed for offentligheden.

| — | EIB-Gruppens årsberetning indeholder den finansielle beretning, der giver en årlig oversigt over Bankens låntagning og likviditetsforvaltning. I årsberetningen indgår ligeledes en statistisk beretning med oplysninger om projekter og statistiske data, derunder en fortegnelse over de obligationsforretninger, som Banken har gennemført på kapitalmarkederne. |
| --- | --- |

—

EIB-Gruppens årsberetning indeholder den finansielle beretning, der giver en årlig oversigt over Bankens låntagning og likviditetsforvaltning. I årsberetningen indgår ligeledes en statistisk beretning med oplysninger om projekter og statistiske data, derunder en fortegnelse over de obligationsforretninger, som Banken har gennemført på kapitalmarkederne.

| — | Præsentationsdokumenter. |
| --- | --- |

—

Præsentationsdokumenter.

| — | Periodiske nyhedsbreve til investorer. |
| --- | --- |

—

Periodiske nyhedsbreve til investorer.

| — | Pressemeddelelser om låntagning, der anses for af særlig nyhedsværdi eller opfylder krav om offentliggørelse. |
| --- | --- |

—

Pressemeddelelser om låntagning, der anses for af særlig nyhedsværdi eller opfylder krav om offentliggørelse.

| — | Andet specialiseret informationsmateriale om Bankens aktiviteter på kapitalmarkederne. |
| --- | --- |

—

Andet specialiseret informationsmateriale om Bankens aktiviteter på kapitalmarkederne.

| 83. | EIB har ligeledes direkte kontakt med dele af investeringssektoren på møder (derunder omrejsende udstillinger, telekonferencer og konferencer). |
| --- | --- |

83.

EIB har ligeledes direkte kontakt med dele af investeringssektoren på møder (derunder omrejsende udstillinger, telekonferencer og konferencer).

| 84. | Forespørgsler vedrørende Bankens aktiviteter på kapitalmarkederne bedes rettet til afdelingen for investorpleje (investor.relations@eib.org). |
| --- | --- |

84.

Forespørgsler vedrørende Bankens aktiviteter på kapitalmarkederne bedes rettet til afdelingen for investorpleje (investor.relations@eib.org).

Offentliggørelse efter anmodning

| 85. | Dokumentation (tilbudsskrivelser, tegningsindbydelser og/eller programmer) vedrørende obligationsemissioner stilles til rådighed efter anmodning. |
| --- | --- |

85.

Dokumentation (tilbudsskrivelser, tegningsindbydelser og/eller programmer) vedrørende obligationsemissioner stilles til rådighed efter anmodning.

Procedurer for behandling af informationsanmodninger

| 86. | Bankens procedurer for behandling af informationsanmodninger fra offentligheden er følgende: |
| --- | --- |

86.

Bankens procedurer for behandling af informationsanmodninger fra offentligheden er følgende:

Anmodninger

| 87. | Anmodninger om adgang kan fremsættes tvangfrit enten skriftligt eller mundtligt. De bedes rettet til EIB's hovedafdeling for kommunikation og information eller info@eib.org. De kan ligeledes rettes til Bankens eksterne kontorer, der gerne videresender dem til hovedafdelingen for kommunikation og information i hovedsædet i Luxembourg. |
| --- | --- |

87.

Anmodninger om adgang kan fremsættes tvangfrit enten skriftligt eller mundtligt. De bedes rettet til EIB's hovedafdeling for kommunikation og information eller info@eib.org. De kan ligeledes rettes til Bankens eksterne kontorer, der gerne videresender dem til hovedafdelingen for kommunikation og information i hovedsædet i Luxembourg.

| 88. | Rekvirenten er ikke forpligtet til at begrunde sin anmodning. |
| --- | --- |

88.

Rekvirenten er ikke forpligtet til at begrunde sin anmodning.

Behandling af anmodninger

| 89. | Anmodninger behandles normalt af EIB's infoskranke og besvares uden ophold og under alle omstændigheder senest 20 arbejdsdage efter modtagelsen. |
| --- | --- |

89.

Anmodninger behandles normalt af EIB's infoskranke og besvares uden ophold og under alle omstændigheder senest 20 arbejdsdage efter modtagelsen.

| 90. | Hvis en anmodning ikke er tilstrækkelig præcis, eller hvis den ikke gør det muligt at identificere det ønskede dokument eller den ønskede information entydigt, beder EIB's ansatte rekvirenten om at præcisere sin anmodning. |
| --- | --- |

90.

Hvis en anmodning ikke er tilstrækkelig præcis, eller hvis den ikke gør det muligt at identificere det ønskede dokument eller den ønskede information entydigt, beder EIB's ansatte rekvirenten om at præcisere sin anmodning.

| 91. | Hvis en anmodning afleveres til en forkert medarbejder i Banken, videresender modtager den uden ophold til den kompetente hovedafdeling. |
| --- | --- |

91.

Hvis en anmodning afleveres til en forkert medarbejder i Banken, videresender modtager den uden ophold til den kompetente hovedafdeling.

| 92. | Hvis en mundtlig anmodning om information er for kompliceret eller kompleks at besvare mundtligt, beder EIB's ansatte rekvirenten om at fremsætte sin anmodning skriftligt. |
| --- | --- |

92.

Hvis en mundtlig anmodning om information er for kompliceret eller kompleks at besvare mundtligt, beder EIB's ansatte rekvirenten om at fremsætte sin anmodning skriftligt.

| 93. | Hvis der allerede er stillet information til rådighed, enten af Banken eller af tredjemand, oplyser EIB's ansatte rekvirenten om, hvordan den ønskede information kan fås. |
| --- | --- |

93.

Hvis der allerede er stillet information til rådighed, enten af Banken eller af tredjemand, oplyser EIB's ansatte rekvirenten om, hvordan den ønskede information kan fås.

| 94. | Hvis et svar ikke kan gives inden for den foreskrevne tidsfrist på grund af de rejste spørgsmåls kompleksitet, oplyser EIB's ansatte rekvirenten derom uden ophold og senest 10 arbejdsdage efter modtagelsen. I bekræftelsen på modtagelsen anføres navnet på den hovedafdeling og den ansatte, der skal udarbejde svaret. |
| --- | --- |

94.

Hvis et svar ikke kan gives inden for den foreskrevne tidsfrist på grund af de rejste spørgsmåls kompleksitet, oplyser EIB's ansatte rekvirenten derom uden ophold og senest 10 arbejdsdage efter modtagelsen. I bekræftelsen på modtagelsen anføres navnet på den hovedafdeling og den ansatte, der skal udarbejde svaret.

| 95. | Svar på komplekse anmodninger gives senest 40 arbejdsdage efter modtagelsen. |
| --- | --- |

95.

Svar på komplekse anmodninger gives senest 40 arbejdsdage efter modtagelsen.

| 96. | Hvis EIB's ansatte ikke kan give den ønskede information af fortrolighedshensyn, det være sig helt eller delvis, anfører de grunden dertil og oplyser rekvirenten om dennes ret til at fremsætte en bekræftende anmodning (se nedenfor). |
| --- | --- |

96.

Hvis EIB's ansatte ikke kan give den ønskede information af fortrolighedshensyn, det være sig helt eller delvis, anfører de grunden dertil og oplyser rekvirenten om dennes ret til at fremsætte en bekræftende anmodning (se nedenfor).

| 97. | Information gives i en eksisterende version og et eksisterende format eller, om muligt, i det format, som rekvirenten har behov for. |
| --- | --- |

97.

Information gives i en eksisterende version og et eksisterende format eller, om muligt, i det format, som rekvirenten har behov for.

| 98. | EIB's ansatte påser om muligt, at medlemmer af offentligheden, der tilskriver Banken på et af EU's officielle sprog, også modtager svar på dette sprog. |
| --- | --- |

98.

EIB's ansatte påser om muligt, at medlemmer af offentligheden, der tilskriver Banken på et af EU's officielle sprog, også modtager svar på dette sprog.

| 99. | Rekvirenter kan anmodes om at yde betaling til dækning af de omkostninger, der er forbundet med tilrådighedsstillelsen af de ønskede dokumenter. |
| --- | --- |

99.

Rekvirenter kan anmodes om at yde betaling til dækning af de omkostninger, der er forbundet med tilrådighedsstillelsen af de ønskede dokumenter.

| 100. | EIB's ansatte sender ingen korrespondance til andre eksterne parter, medmindre de berørte er informeret. |
| --- | --- |

100.

EIB's ansatte sender ingen korrespondance til andre eksterne parter, medmindre de berørte er informeret.

| 101. | Banken forbeholder sig ret til at nægte at imødekomme anmodninger, der er klart urimelige. |
| --- | --- |

101.

Banken forbeholder sig ret til at nægte at imødekomme anmodninger, der er klart urimelige.

Bekræftende anmodninger

| 102. | I tilfælde af helt eller delvis afslag, eller hvis Banken undlader at besvare en anmodning inden for den foreskrevne tidsfrist, kan rekvirenten inden for 20 arbejdsdage fra modtagelsen af Bankens svar fremsætte en bekræftende anmodning. |
| --- | --- |

102.

I tilfælde af helt eller delvis afslag, eller hvis Banken undlader at besvare en anmodning inden for den foreskrevne tidsfrist, kan rekvirenten inden for 20 arbejdsdage fra modtagelsen af Bankens svar fremsætte en bekræftende anmodning.

| 103. | Banken behandler bekræftende anmodninger hurtigst muligt og under alle omstændigheder senest 15 arbejdsdage efter modtagelsen. Undtagelsesvis, f.eks. i tilfælde af anmodninger vedrørende meget komplekse dokumenter eller spørgsmål, kan tidsfristen forlænges med 15 arbejdsdage, hvis rekvirenten underrettes på forhånd under anførelse af grunden. |
| --- | --- |

103.

Banken behandler bekræftende anmodninger hurtigst muligt og under alle omstændigheder senest 15 arbejdsdage efter modtagelsen. Undtagelsesvis, f.eks. i tilfælde af anmodninger vedrørende meget komplekse dokumenter eller spørgsmål, kan tidsfristen forlænges med 15 arbejdsdage, hvis rekvirenten underrettes på forhånd under anførelse af grunden.

Klager

| 104. | I tilfælde af helt eller delvis afslag efter en bekræftende anmodning informerer Banken rekvirenten om den mulige klageadgang, der består i at indgive en klage som beskrevet i kapitlet »Bestemmelser om klager« nedenfor. |
| --- | --- |

104.

I tilfælde af helt eller delvis afslag efter en bekræftende anmodning informerer Banken rekvirenten om den mulige klageadgang, der består i at indgive en klage som beskrevet i kapitlet »Bestemmelser om klager« nedenfor.

| 105. | Bestemmelserne om klager finder ligeledes anvendelse, hvis Banken undlader at svare inden for de foreskrevne tidsfrister, eller hvis en rekvirent finder et svar utilfredsstillende. |
| --- | --- |

105.

Bestemmelserne om klager finder ligeledes anvendelse, hvis Banken undlader at svare inden for de foreskrevne tidsfrister, eller hvis en rekvirent finder et svar utilfredsstillende.

Bestemmelser om klager

| 106. | Medlemmer af offentligheden, der mener, at EIB's ansatte ikke har behandlet en anmodning om information i overensstemmelse med de standarder og procedurer, som Banken formelt har vedtaget, kan indgive en formel klage til EIB's generalsekretær. Klager skal indgives skriftligt inden for 20 arbejdsdage fra datoen for den korrespondance, der er genstand for klagen. Banken bekræfter modtagelsen af klagen uden ophold, og generalsekretærens svar gives senest 20 arbejdsdage efter modtagelsen af klagen. |
| --- | --- |

106.

Medlemmer af offentligheden, der mener, at EIB's ansatte ikke har behandlet en anmodning om information i overensstemmelse med de standarder og procedurer, som Banken formelt har vedtaget, kan indgive en formel klage til EIB's generalsekretær. Klager skal indgives skriftligt inden for 20 arbejdsdage fra datoen for den korrespondance, der er genstand for klagen. Banken bekræfter modtagelsen af klagen uden ophold, og generalsekretærens svar gives senest 20 arbejdsdage efter modtagelsen af klagen.

| 107. | I overensstemmelse med artikel 195 i EF-traktaten kan EU-borgere og enhver fysisk eller juridisk person med bopæl eller registreret hjemsted i en EU-medlemsstat også indgive klage til Den Europæiske Ombudsmand (10). Den Europæiske Ombudsmand behandler klager over fejl eller forsømmelser i forbindelse med handlinger foretaget af EU-institutioner og -organer og rapporterer til Europa-Parlamentet. |
| --- | --- |

107.

I overensstemmelse med artikel 195 i EF-traktaten kan EU-borgere og enhver fysisk eller juridisk person med bopæl eller registreret hjemsted i en EU-medlemsstat også indgive klage til Den Europæiske Ombudsmand (10). Den Europæiske Ombudsmand behandler klager over fejl eller forsømmelser i forbindelse med handlinger foretaget af EU-institutioner og -organer og rapporterer til Europa-Parlamentet.

| 108. | I tilfælde, hvor borgere eller herboende fra tredjelande ønsker at indgive klage over manglende offentliggørelse af EIB-information, kan det ske til Bankens generalinspektør (11), hvis sagen ikke behandles af Den Europæiske Ombudsmand. Ved udførelsen af sit hverv handler generalinspektøren uafhængigt af Bankens ledelse. Generalinspektørens rapport tilsendes EIB's uafhængige revisionsudvalg, samtidig med at den tilsendes ledelsen. |
| --- | --- |

108.

I tilfælde, hvor borgere eller herboende fra tredjelande ønsker at indgive klage over manglende offentliggørelse af EIB-information, kan det ske til Bankens generalinspektør (11), hvis sagen ikke behandles af Den Europæiske Ombudsmand. Ved udførelsen af sit hverv handler generalinspektøren uafhængigt af Bankens ledelse. Generalinspektørens rapport tilsendes EIB's uafhængige revisionsudvalg, samtidig med at den tilsendes ledelsen.

Image

Informationskilder

| 109. | EIB-dokumenter, der er offentligt tilgængelige, kan gengives frit, såfremt






  — | kilden og datoen for deres offentliggørelse anføres |
| --- | --- | --- |

109.

EIB-dokumenter, der er offentligt tilgængelige, kan gengives frit, såfremt

—

kilden og datoen for deres offentliggørelse anføres

| — | den indeholdte information ikke ændres |
| --- | --- |

—

den indeholdte information ikke ændres

| — | den indeholdte information ikke anvendes til kommercielle formål (dette kræver EIB's godkendelse) |
| --- | --- |

—

den indeholdte information ikke anvendes til kommercielle formål (dette kræver EIB's godkendelse)

| — | tredjemands ophavsret respekteres. |
| --- | --- |

—

tredjemands ophavsret respekteres.

| 110. | Visse af Bankens vedtægtsmæssige dokumenter og beslutninger offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

110.

Visse af Bankens vedtægtsmæssige dokumenter og beslutninger offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Netsted

| 111. | EIB's netsted er hovedplatformen for formidling af information om Bankens rolle og aktiviteter til offentligheden. Det er en vigtig autoritativ kilde til information om Banken. |
| --- | --- |

111.

EIB's netsted er hovedplatformen for formidling af information om Bankens rolle og aktiviteter til offentligheden. Det er en vigtig autoritativ kilde til information om Banken.

| 112. | Al dokumentation, som EIB offentliggør, er enten tilgængelig eller oplistet på dens netsted. Netstedet indeholder udtømmende oplysninger om Bankens virksomhedsledelse, transparens, beslutningstagningsstruktur, långivning til projekter og låntagning. |
| --- | --- |

112.

Al dokumentation, som EIB offentliggør, er enten tilgængelig eller oplistet på dens netsted. Netstedet indeholder udtømmende oplysninger om Bankens virksomhedsledelse, transparens, beslutningstagningsstruktur, långivning til projekter og låntagning.

| 113. | Banken har forpligtet sig til at føre en politik for konstant forbedring af indholdet af og faciliteterne på sit netsted for at fremme en hurtig og let adgang til sin information. Netstedet er i øjeblikket på engelsk, fransk og tysk. |
| --- | --- |

113.

Banken har forpligtet sig til at føre en politik for konstant forbedring af indholdet af og faciliteterne på sit netsted for at fremme en hurtig og let adgang til sin information. Netstedet er i øjeblikket på engelsk, fransk og tysk.

| 114. | Forskellige afsnit af Bankens netsted fokuserer på hver sit mål for långivningen og låntagningen eller andre aspekter af EIB's aktivitet. De dækker typisk følgende områder:






  — | tiltrædelseslandene |
| --- | --- | --- |

114.

Forskellige afsnit af Bankens netsted fokuserer på hver sit mål for långivningen og låntagningen eller andre aspekter af EIB's aktivitet. De dækker typisk følgende områder:

—

tiltrædelseslandene

| — | partnerlande i Middelhavsområdet |
| --- | --- |

—

partnerlande i Middelhavsområdet

| — | landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet |
| --- | --- |

—

landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet

| — | økonomisk og social samhørighed |
| --- | --- |

—

økonomisk og social samhørighed

| — | JASPERS |
| --- | --- |

—

JASPERS

| — | Innovation 2010-initiativet |
| --- | --- |

—

Innovation 2010-initiativet

| — | menneskelig kapital |
| --- | --- |

—

menneskelig kapital

| — | transeuropæiske net |
| --- | --- |

—

transeuropæiske net

| — | miljø |
| --- | --- |

—

miljø

| — | kapitalmarkederne |
| --- | --- |

—

kapitalmarkederne

| — | ledige stillinger i EIB |
| --- | --- |

—

ledige stillinger i EIB

| — | økonomiske og finansielle undersøgelser med adgang til undersøgelsesrapporter. |
| --- | --- |

—

økonomiske og finansielle undersøgelser med adgang til undersøgelsesrapporter.

| 115. | EIB's netsted er ligeledes tilgængeligt via Den Europæiske Unions portal (http://www.europa.eu), ligesom det indgår i talrige offentlige netsteder, der beskæftiger sig med EU-anliggender, og kan findes via de førende søgemaskiner på internettet. |
| --- | --- |

115.

EIB's netsted er ligeledes tilgængeligt via Den Europæiske Unions portal (http://www.europa.eu), ligesom det indgår i talrige offentlige netsteder, der beskæftiger sig med EU-anliggender, og kan findes via de førende søgemaskiner på internettet.

Infoskranken

| 116. | Infoskranken (info@eib.org) modtager alle anmodninger om information og dokumenter samt alle andre forespørgsler om EIB's rolle og aktiviteter. Infoskranken kan ligeledes kontaktes per telefon (se nedenfor). |
| --- | --- |

116.

Infoskranken (info@eib.org) modtager alle anmodninger om information og dokumenter samt alle andre forespørgsler om EIB's rolle og aktiviteter. Infoskranken kan ligeledes kontaktes per telefon (se nedenfor).

Forbindelser med pressen og andre nyhedsmedier

| 117. | Generelt varetager afdelingen for forbindelser med medierne i hovedafdelingen for kommunikation og information forbindelserne til nyhedsmedierne. Afdelingen for investorpleje i hovedafdelingen for kapitalmarkeder varetager dog forbindelserne med den specialiserede kapitalmarkedspresse. |
| --- | --- |

117.

Generelt varetager afdelingen for forbindelser med medierne i hovedafdelingen for kommunikation og information forbindelserne til nyhedsmedierne. Afdelingen for investorpleje i hovedafdelingen for kapitalmarkeder varetager dog forbindelserne med den specialiserede kapitalmarkedspresse.

| 118. | Presseaktiviteterne er koncentreret om:






  — | pressekonferencer, organiseret af Banken, derunder de årlige pressekonferencer i Luxembourg og Bruxelles (i februar), hvor Bankens resultater i det foregående regnskabsår præsenteres, og, om fornødent, pressekonferencen efter styrelsesrådets årsmøde (i juni) |
| --- | --- | --- |

118.

Presseaktiviteterne er koncentreret om:

—

pressekonferencer, organiseret af Banken, derunder de årlige pressekonferencer i Luxembourg og Bruxelles (i februar), hvor Bankens resultater i det foregående regnskabsår præsenteres, og, om fornødent, pressekonferencen efter styrelsesrådets årsmøde (i juni)

| — | pressekontakter, der spænder fra orienteringer og interviews til møder for formidling af baggrundsinformation |
| --- | --- |

—

pressekontakter, der spænder fra orienteringer og interviews til møder for formidling af baggrundsinformation

| — | pressemeddelelser, hovedsagelig vedrørende undertegnelser af låneaftaler af nyhedsværdi. Blandt de øvrige omfattede emner kan nævnes låntagningsforretninger med høj profil, nye politiske initiativer fra EU, der inddrager Banken, og udnævnelser af medlemmer af EIB's beslutningstagende organer og overordnede ledelse. Pressemeddelelser offentliggøres på EIB's netsted og udsendes alle, der er opført på forsendelseslisten |
| --- | --- |

—

pressemeddelelser, hovedsagelig vedrørende undertegnelser af låneaftaler af nyhedsværdi. Blandt de øvrige omfattede emner kan nævnes låntagningsforretninger med høj profil, nye politiske initiativer fra EU, der inddrager Banken, og udnævnelser af medlemmer af EIB's beslutningstagende organer og overordnede ledelse. Pressemeddelelser offentliggøres på EIB's netsted og udsendes alle, der er opført på forsendelseslisten

| — | artikler til specialiserede publikationer |
| --- | --- |

—

artikler til specialiserede publikationer

| — | virksomheds- og markedsrelaterede bekendtgørelser — i begrænset omfang. |
| --- | --- |

—

virksomheds- og markedsrelaterede bekendtgørelser — i begrænset omfang.

Forbindelser med civilsamfundet

| 119. | Civilsamfundsenhedens rolle i hovedafdelingen for kommunikation og information er at varetage forbindelserne med den brede offentlighed, derunder de ikkestatslige organisationer og andre civilsamfundsorganisationer. Enheden fungerer som grænseflade til civilsamfundet, især ved at koordinere besvarelser af forespørgsler og informationsanmodninger og organisere møder og workshopper med interesserede organisationer. Dens aktiviteter omfatter: |
| --- | --- |

119.

Civilsamfundsenhedens rolle i hovedafdelingen for kommunikation og information er at varetage forbindelserne med den brede offentlighed, derunder de ikkestatslige organisationer og andre civilsamfundsorganisationer. Enheden fungerer som grænseflade til civilsamfundet, især ved at koordinere besvarelser af forespørgsler og informationsanmodninger og organisere møder og workshopper med interesserede organisationer. Dens aktiviteter omfatter:

| 120. | Regelmæssige workshopper. EIB afholder workshopper for civilsamfundsorganisationer om emner af fælles interesse, i princippet to gange årlig, hovedsagelig på regional basis, i og uden for EU. Workshopper bekendtgøres over for civilsamfundsorganisationerne via Bankens netsted og pr. individuel post. Dagsordenen for disse workshopper udformes i samarbejde med interesserede civilsamfundsorganisationer. |
| --- | --- |

120.

Regelmæssige workshopper. EIB afholder workshopper for civilsamfundsorganisationer om emner af fælles interesse, i princippet to gange årlig, hovedsagelig på regional basis, i og uden for EU. Workshopper bekendtgøres over for civilsamfundsorganisationerne via Bankens netsted og pr. individuel post. Dagsordenen for disse workshopper udformes i samarbejde med interesserede civilsamfundsorganisationer.

| 121. | Lokale og regionale kontakter. Bankens ansatte korresponderer og mødes med lokale civilsamfundsorganisationer, især når der er særlig interesse for et EIB-finansieret projekt blandt lokalbefolkningen. Når det er formålstjenligt, deltager også operationelle ansatte i disse møder, hvorved civilsamfundsenheden spiller en koordinerende og formidlende rolle. |
| --- | --- |

121.

Lokale og regionale kontakter. Bankens ansatte korresponderer og mødes med lokale civilsamfundsorganisationer, især når der er særlig interesse for et EIB-finansieret projekt blandt lokalbefolkningen. Når det er formålstjenligt, deltager også operationelle ansatte i disse møder, hvorved civilsamfundsenheden spiller en koordinerende og formidlende rolle.

| 122. | Andre arrangementer. EIB-ansatte deltager ligeledes i arrangementer organiseret af civilsamfundsorganisationer. |
| --- | --- |

122.

Andre arrangementer. EIB-ansatte deltager ligeledes i arrangementer organiseret af civilsamfundsorganisationer.

Konferencer og udstillinger

| 123. | Blandt de vigtigste aktiviteter kan nævnes:






  — | Overordnede lederes taler og udtalelser offentliggøres på EIB's netsted. |
| --- | --- | --- |

123.

Blandt de vigtigste aktiviteter kan nævnes:

—

Overordnede lederes taler og udtalelser offentliggøres på EIB's netsted.

| — | Banken organiserer et antal eksterne konferencer og arrangementer, ligesom den deltager i konferencer og arrangementer organiseret af tredjemand. |
| --- | --- |

—

Banken organiserer et antal eksterne konferencer og arrangementer, ligesom den deltager i konferencer og arrangementer organiseret af tredjemand.

| — | Det årlige EIB-forum og andre lejlighedsvise konferencer samler sagkyndige til drøftelser af vigtige europæiske anliggender. |
| --- | --- |

—

Det årlige EIB-forum og andre lejlighedsvise konferencer samler sagkyndige til drøftelser af vigtige europæiske anliggender.

| — | EIB afholder seminarer, rundbordsdiskussioner og workshopper med interessenter om emner af fælles interesse, især for forretningsforbindelser. |
| --- | --- |

—

EIB afholder seminarer, rundbordsdiskussioner og workshopper med interessenter om emner af fælles interesse, især for forretningsforbindelser.

| — | EIB-ansatte deltager i eksterne arrangementer for at fremme den faglige debat om emner af interesse for Banken. |
| --- | --- |

—

EIB-ansatte deltager i eksterne arrangementer for at fremme den faglige debat om emner af interesse for Banken.

| — | EIB-ansatte holder foredrag for grupper af besøgende med politisk, faglig eller akademisk interesse for Bankens rolle og aktiviteter. |
| --- | --- |

—

EIB-ansatte holder foredrag for grupper af besøgende med politisk, faglig eller akademisk interesse for Bankens rolle og aktiviteter.

| — | EIB er ofte til stede på større konferencer, messer og udstillinger af særlig interesse for den, specielt dem, der sigter mod at knytte og styrke forbindelser med f.eks. banksektoren, offentlige og private økonomiske aktører, civilsamfundet og medierne, men også rekrutteringsmesser, der er en god lejlighed til at komme i kontakt med potentielle ansatte. |
| --- | --- |

—

EIB er ofte til stede på større konferencer, messer og udstillinger af særlig interesse for den, specielt dem, der sigter mod at knytte og styrke forbindelser med f.eks. banksektoren, offentlige og private økonomiske aktører, civilsamfundet og medierne, men også rekrutteringsmesser, der er en god lejlighed til at komme i kontakt med potentielle ansatte.

Audiovisuel dokumentation og biblioteksfaciliteter

| 124. | Banken stiller følgende materiel og faciliteter til rådighed:






  — | Videogrammer, der forklarer EIB's rolle og aktiviteter, kan lånes gratis i formaterne VHS PAL og BETACAM til professionelt brug. |
| --- | --- | --- |

124.

Banken stiller følgende materiel og faciliteter til rådighed:

—

Videogrammer, der forklarer EIB's rolle og aktiviteter, kan lånes gratis i formaterne VHS PAL og BETACAM til professionelt brug.

| — | EIB har et mindre filmbibliotek til professionelt brug med »mapper« af filmmateriale, der illustrerer forskellige aspekter af EIB's aktivitet og dens beslutningsstruktur. |
| --- | --- |

—

EIB har et mindre filmbibliotek til professionelt brug med »mapper« af filmmateriale, der illustrerer forskellige aspekter af EIB's aktivitet og dens beslutningsstruktur.

| — | EIB har desuden et mindre billedbibliotek om sine aktiviteter og personligheder, som tredjemand kan konsultere efter anmodning. |
| --- | --- |

—

EIB har desuden et mindre billedbibliotek om sine aktiviteter og personligheder, som tredjemand kan konsultere efter anmodning.

| — | EIB kan give begrænset adgang til sine biblioteksfaciliteter. Denne adgang omfatter hovedsagelig faciliteter som dens indeks over officielle EIB-tekster og et bibliografisk udvalg af værker om EIB. Biblioteksfaciliteterne kan kun benyttes efter aftale og kun i det omfang, personalet er til rådighed. |
| --- | --- |

—

EIB kan give begrænset adgang til sine biblioteksfaciliteter. Denne adgang omfatter hovedsagelig faciliteter som dens indeks over officielle EIB-tekster og et bibliografisk udvalg af værker om EIB. Biblioteksfaciliteterne kan kun benyttes efter aftale og kun i det omfang, personalet er til rådighed.

EIB's historiske arkiver

| 125. | EIB arbejder på en politik for afklassificering af dokumenter. Dokumenter af historisk værdi vil gradvis blive frigivet fra Bankens arkiver og gjort tilgængelige for den interesserede offentlighed. Bankens historiske arkiver opbevares, sammen med de øvrige EU-institutioners og -organers, i Det Europæiske Universitetsinstitut i Firenze. |
| --- | --- |

125.

EIB arbejder på en politik for afklassificering af dokumenter. Dokumenter af historisk værdi vil gradvis blive frigivet fra Bankens arkiver og gjort tilgængelige for den interesserede offentlighed. Bankens historiske arkiver opbevares, sammen med de øvrige EU-institutioners og -organers, i Det Europæiske Universitetsinstitut i Firenze.

Kontakter

Netsted

| Tlf. (352) 43 79 31 19 |
| --- |
| Fax (352) 43 79 31 88 |
| E-post: webmaster@eib.org |

Tlf. (352) 43 79 31 19

Fax (352) 43 79 31 88

E-post: webmaster@eib.org

Infoskranken

| Tlf. (352) 43 79 31 00 |
| --- |
| Fax (352) 43 79 31 99 |
| E-post: info@eib.org |

Tlf. (352) 43 79 31 00

Fax (352) 43 79 31 99

E-post: info@eib.org

E-postadresse for kommunikations- og offentliggørelsespolitik

E-post: infopol@eib.org

Investorpleje

| Tlf. (352) 43 79 62 59 |
| --- |
| Fax (352) 43 79 62 97 |
| E-post: investor.relations@eib.org |

Tlf. (352) 43 79 62 59

Fax (352) 43 79 62 97

E-post: investor.relations@eib.org

Medieskranken

| Tlf. (352) 43 79 21 00 |
| --- |
| Fax (352) 43 79 21 99 |
| E-post: press@eib.org |

Tlf. (352) 43 79 21 00

Fax (352) 43 79 21 99

E-post: press@eib.org

Civilsamfundsenheden

| Tlf. (352) 43 79 31 35 |
| --- |
| Fax (352) 43 79 31 91 |
| E-post: info@eib.org |

Tlf. (352) 43 79 31 35

Fax (352) 43 79 31 91

E-post: info@eib.org

Kontaktadresserne for Bankens regionalkontorer offentliggøres på EIB's netsted.

---

(1)  EUT C 332 af 30.12.2006, s. 45.

(2)  Compliancefunktionen tager sig ikke af klager fra offentligheden. Se bestemmelserne om klager i afsnit 106 ff.

(3)  EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.

(4)  EU's tre lovgivende institutioner har opfordret de øvrige EU-institutioner og -organer til at vedtage regler for offentlig adgang til dokumenter, der tager hensyn til de principper og grænser, som er fastlagt i forordningen.

(5)  Artikel 287: »Medlemmer af Fællesskabets institutioner, medlemmerne af udvalgene samt Fællesskabets tjenestemænd og øvrige ansatte har — selv efter at deres hverv er ophørt — forpligtelse til ikke at give oplysninger om forhold, som ifølge deres natur er tjenestehemmeligheder, navnlig oplysninger om virksomheder og om deres forretningsforbindelser eller omkostningsforhold.«

(6)  EIB har intet kontraktforhold med de endelige modtagere af sublån under globallån. Den formidlende bank er den endelige modtagers nærmeste forretningsforbindelse, idet den bærer projektets kommercielle risiko og undertegner finansieringsaftalen.

(7)  En foreløbig informationsskrivelse er et kort dokument, der på et tidligt stadium informerer Bankens direktion og tjenester om en mulig ny forretning.

(8)  Både EIB's og EIB-Gruppens konsoliderede regnskaber indgår i EIB-Gruppens finansielle beretning. De konsoliderede regnskaber udarbejdes i overensstemmelse med internationale finansielle rapporteringsstandarder (IFRS). EIB's ukonsoliderede regnskab udarbejdes i overensstemmelse med Rådets direktiv 86/635/EØF af 8. december 1986 om bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (EFT L 372 af 31.12.1986, s. 1).

EIB's finansielle beretning indeholder udførlige oplysninger om kredit-, drifts- og risikostyring.

Desuden offentliggør Banken halvårlige konsoliderede regnskaber (ureviderede).

(9)  Investeringsfaciliteten er et vigtigt finansielt instrument i Cotonouaftalen af 2. juni 2003. Investeringsfaciliteten dækker alle økonomiske sektorer og fremmer investeringer, der gennemføres af private og kommercielt drevne offentlige organer, derunder indtægtsskabende økonomiske og teknologiske infrastrukturer af kritisk betydning for den private sektor.

(10)  I lyset af de indhøstede erfaringer foretrækker Den Europæiske Ombudsmand, at offentligheden udnytter alle de procedurer, som den pågældende EU-institution eller det pågældende EU-organ, derunder EIB, har fastlagt, inden der indgives klage til Den Europæiske Ombudsmand.

(11)  Som beskrevet i Bankens »Erklæring om virksomhedsledelse« udgør generalinspektøren en uafhængig instans for behandling af klager, som Den Europæiske Ombudsmand anser for at falde uden for sit felt. De nærmere bestemmelser om klager til generalinspektøren er under udarbejdelse.

---

II Forberedende retsakter

Kommissionen

| 30.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 332/61 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 332/61

---

Forslag til retsakter vedtaget af Kommissionen

(2006/C 332/12)

| Dokument | Del | Dato | Titel |
| --- | --- | --- | --- |
| KOM(2006) 479 | | 5.9.2006 | Gennemførelse af Fællesskabets Lissabon-program: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF) for livslang læring |
| KOM(2006) 507 | | 12.9.2006 | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 92/49/EØF og direktiverne 2002/83/EF, 2004/39/EF, 2005/68/EF og 2006/48/EF hvad angår procedurereglerne og kriterierne for tilsynsmæssig vurdering af erhvervelser og forøgelse af kapitalandele i den finansielle sektor |
| KOM(2006) 493 | | 13.9.2006 | Forslag til Rådets afgørelse om et forslag til ændring af bilag I til UNECE-konventionen om grænseoverskridende virkninger af industriulykker |
| KOM(2006) 505 | | 18.9.2006 | Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen i form af en brevveksling om midlertidig anvendelse af fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fælleskab og Den Islamiske Republik Mauretanien vedrørende fiskeri i Mauretaniens fiskerizoner og protokollen om de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er gældende for perioden fra den 1. august 2006 til den 31. juli 2008. |
| KOM(2006) 506 | | 18.9.2006 | Forslag til Rådets forordning om indgåelse af en fiskeripartnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Islamiske Republik Mauretanien |
| KOM(2006) 489 | | 20.9.2006 | Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EØF) nr. 404/93, (EF) nr. 1782/2003 og (EF) nr. 247/2006 for så vidt angår banansektoren |
| KOM(2006) 232 | | 22.9.2006 | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om rammebestemmelser om beskyttelse af jordbunden og om ændring af direktiv 2004/35/EF |
| KOM(2006) 553 | | 25.9.2006 | Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en aftale i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Norge om tilpasninger af handelspræferencer for ost i henhold til artikel 19 i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde |
| KOM(2006) 554 | | 28.9.2006 | Forslag til Rådets forordning om fastsættelse af EF-fiskerfartøjers fiskerimuligheder for visse dybhavsbestande for 2007 og 2008 |
| KOM(2006) 555 | | 28.9.2006 | Forslag til Rådets beslutning om bemyndigelse af Det Forenede Kongerige til at indføre en særlig foranstaltning, der fraviger artikel 21, stk. 1, litra a), i direktiv 77/388/EØF om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter |
| KOM(2006) 556 | | 28.9.2006 | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om identificering af betjeningsorganer, kontrollamper og indikatorer på to- og trehjulede motordrevne køretøjer |
| KOM(2006) 560 | | 28.9.2006 | Forslag til Rådets forordning om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af ethanolamin med oprindelse i Amerikas Forenede Stater |
| KOM(2006) 557 | | 29.9.2006 | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om ophævelse af Rådets direktiv 68/89/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om sortering af råtræ |
| KOM(2006) 565 | | 2.10.2006 | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 577/98 om gennemførelse af en stikprøveundersøgelse vedrørende arbejdsstyrken i Fællesskabet |
| KOM(2006) 569 | | 5.10.2006 | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forvaltning af vejinfrastrukturens sikkerhed |
| KOM(2006) 570 | | 5.10.2006 | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om eftermontering af spejle på tunge lastvogne, som er indregistreret i Fællesskabet |
| KOM(2006) 573 | | 5.10.2006 | Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af bilaterale aftaler om fastsættelse af en procedure for udveksling af oplysninger med hensyn til tekniske forskrifter og forskrifter for informationssamfundets tjenester mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Bulgarien, Det Europæiske Fællesskab og Rumænien |
| KOM(2006) 580 | | 5.10.2006 | Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Island om handelspræferencer for landbrugsprodukter på grundlag af artikel 19 i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde |
| KOM(2006) 581 | | 5.10.2006 | Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem regeringen for Amerikas Forenede Stater og Det Europæiske Fællesskab om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr |
| KOM(2006) 577 | | 6.10.2006 | Forslag til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 2004/793/EF om afslutning af konsultationsproceduren med Den Togolesiske Republik i henhold til Cotonou-aftalens artikel 96 |
| KOM(2006) 578 | | 6.10.2006 | Forslag til Rådets afgørelse om direktiver til Kommissionen med henblik på at føre forhandlinger om en samarbejdsaftale mellem Det Europæiske Atomenergifællesskab repræsenteret ved Kommissionen og Republikken Korea om forskning i fusionsenergi |
| KOM(2006) 586 | | 6.10.2006 | Forslag til Rådets afgørelse om Kommissionens indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Atomenergifællesskab og Japans regering om den fælles gennemførelse af aktiviteterne under den bredere strategi inden for fusionsenergiforskning |
| KOM(2006) 509 | | 9.10.2006 | Forslag til Rådets beslutning om midlertidigt forbud mod brug og salg i Østrig af genetisk modificeret majs (Zea mays L. linje MON 810) i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF (Kun den tyske udgave er autentisk) |
| KOM(2006) 510 | | 9.10.2006 | Forslag til Rådets beslutning om midlertidigt forbud mod brug og salg i Østrig af genetisk modificeret majs (Zea mays L. linje T25) i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF (Kun den tyske udgave er autentisk) |
| KOM(2006) 579 | | 9.10.2006 | Forslag til Rådets afgørelse om makrofinansiel bistand fra Fællesskabet til Moldova |
| KOM(2006) 582 | | 9.10.2006 | Forslag til Rådets forordning om udvidelse af den endelige antidumpingtold, der er indført ved forordning (EF) nr. 769/2002 på importen af cumarin med oprindelse i Folkerepublikken Kina, til også at omfatte importen af cumarin afsendt fra Indonesien eller Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i disse lande eller ej |
| KOM(2006) 585 | | 10.10.2006 | Forslag til Rådets forordning om afslutning af en fornyet undersøgelse af Rådets forordning (EF) nr. 428/2005 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af korte syntetiske fibre af polyester med oprindelse i bl.a. Folkerepublikken Kina, for så vidt angår en ny eksportør |
| KOM(2006) 584 | | 11.10.2006 | Forslag til Rådets forordning om afslutning af den delvise interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina |
| KOM(2006) 564 | | 12.10.2006 | Forslag til Rådets forordning om finansielle bidrag fra Fællesskabet til Den Internationale Fond for Irland (2007-2010) |
| KOM(2006) 587 | | 13.10.2006 | Forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik |
| KOM(2006) 607 | | 13.10.2006 | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. .../... om ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer |
| KOM(2006) 598 | | 17.10.2006 | Forslag til Rådets forordning om import af visse stålprodukter med oprindelse i Ukraine |
| KOM(2006) 602 | | 17.10.2006 | Forslag til Rådets afgørelse om den holdning, der skal indtages på Det Europæiske Fællesskabs vegne til et forslag om ændring af Kyoto-protokollen til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer |
| KOM(2006) 594 | | 18.10.2006 | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 97/67/EF med henblik på fuld realisering af det indre marked for posttjenester i Fællesskabet |
| KOM(2006) 599 | | 18.10.2006 | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om nedsættelse af Det Rådgivende Organ for Statistisk Styring på Europæisk Plan |
| KOM(2006) 604 | | 18.10.2006 | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Teknologiske Institut |
| KOM(2006) 605 | | 19.10.2006 | Forslag til Rådets direktiv om gensidig bistand ved inddrivelse af fordringer i forbindelse med visse bidrag, afgifter, skatter og andre foranstaltninger |
| KOM(2006) 608 | | 20.10.2006 | Forslag til Rådets beslutning om Fællesskabets holdning til afgørelse nr. 1/2006 truffet af Den Blandede Veterinærkomité, der er nedsat ved aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter, om ændring af appendiks 1, 2, 3, 4, 5, 6 og 10 i bilag 11 til aftalen |
| KOM(2006) 609 | | 23.10.2006 | Forslag til Rådets forordning om indførelse af bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav |
| KOM(2006) 613 | | 24.10.2006 | Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en protokol til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Aserbajdsjan på den anden side, hvorved anvendelsesområdet for bestemmelserne i partnerskabs- og samarbejdsaftalen under hensyn til udløbsdatoen for den bilaterale tekstilaftale udvides til også at omfatte bilateral handel med tekstiler |
| KOM(2006) 615 | | 24.10.2006 | Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en protokol til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Kasakhstan på den anden side, hvorved anvendelsesområdet for bestemmelserne i partnerskabs- og samarbejdsaftalen under hensyn til udløbsdatoen for den bilaterale tekstilaftale udvides til også at omfatte bilateral handel med tekstiler |
| KOM(2006) 616 | | 24.10.2006 | Forslag til Rådets forordning om sikring af toldfri behandling af specificerede aktive farmaceutiske ingredienser på WHO's liste over internationale ikke-navnebeskyttede navne (INN) og af specificerede varer, der anvendes til fremstilling af farmaceutiske færdigvarer, og om ændring af bilag I til forordning (EØF) nr. 2658/87 |
| KOM(2006) 621 | | 24.10.2006 | Forslag til Rådets afgørelse om Fællesskabets deltagelse i kapitalforhøjelsen i Den Europæiske Investeringsfond |
| KOM(2006) 623 | | 24.10.2006 | Forslag til Rådets afgørelse om den holdning, som De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater skal indtage i samarbejdsrådet, der er oprettet ved partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Georgien på den anden side, til vedtagelsen af en henstilling om gennemførelse af handlingsplanen EU-Georgien |
| KOM(2006) 640 | | 24.10.2006 | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. xxx/2006 om lægemidler til pædiatrisk brug og om ændring af forordning (EØF) nr. 1768/92, direktiv 2001/20/EF, direktiv 2001/83/EF og forordning (EF) nr. 726/2004 |
| KOM(2006) 645 | | 24.10.2006 | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3922/91 om harmonisering af tekniske krav og administrative procedurer inden for civil luftfart |
| KOM(2006) 646 | | 24.10.2006 | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/.../EF om fastsættelse af tekniske forskrifter for fartøjer på indre vandveje |
| KOM(2006) 619 | 1 | 25.10.2006 | Forslag til Rådets afgørelse om undertegnelse og foreløbig anvendelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Malaysias regering om visse aspekter af lufttrafik |
| KOM(2006) 619 | 2 | 25.10.2006 | Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Malaysias regering om visse aspekter af lufttrafik |
| KOM(2006) 622 | | 25.10.2006 | Forslag til Rådets forordning om handel med visse stålprodukter mellem Fællesskabet og Ukraine |
| KOM(2006) 624 | | 25.10.2006 | Forslag til Rådets forordning om handel med visse stålprodukter mellem Fællesskabet og Republikken Kasakhstan |
| KOM(2006) 627 | | 25.10.2006 | Forslag til Rådets afgørelse om den holdning, som De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater skal indtage i samarbejdsrådet, der er oprettet ved partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Armenien på den anden side, til vedtagelsen af en henstilling om gennemførelse af handlingsplanen EU-Armenien |
| KOM(2006) 630 | | 25.10.2006 | Forslag til Rådets forordning om handel med visse stålprodukter mellem Fællesskabet og Den Russiske Føderation |
| KOM(2006) 634 | | 26.10.2006 | Forslag til Rådets forordning om afslutning af den delvise interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltninger vedrørende import af silicium med oprindelse i Den Russiske Føderation |
| KOM(2006) 636 | | 26.10.2006 | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om eksportforbud og sikker oplagring af metallisk kviksølv |
| KOM(2006) 637 | | 26.10.2006 | Forslag til Rådets afgørelse om den holdning, som De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater skal indtage i samarbejdsrådet, der er oprettet ved partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Aserbajdsjan på den anden side, til vedtagelsen af en henstilling om gennemførelse af handlingsplanen EU-Aserbajdsjan |
| KOM(2006) 650 | | 27.10.2006 | Forslag til Rådets forordning om gennemførelsen af 10. Europæiske Udviklingsfond |
| KOM(2006) 659 | | 27.10.2006 | Forslag til Rådets afgørelse om fastlæggelse af Fællesskabets holdning i Det Almindelige Råd under Verdenshandelsorganisationen til Den Socialistiske Republik Vietnams tiltrædelse af Verdenshandelsorganisationen |
| KOM(2006) 644 | | 31.10.2006 | Forslag til Rådets beslutning om Fællesskabets holdning til den afgørelse, WTO's Almindelige Råd har truffet om foreløbig anvendelse af gennemsigtighedsmekanismen i forbindelse med regionale handelsaftaler |
| KOM(2006) 647 | | 31.10.2006 | Forslag til Rådets forordning (EF, EURATOM) om tilpasning fra den 1. januar 2007 af refusionssatserne for De Europæiske Fællesskabers tjenestemænds og øvrige ansattes tjenesterejser i Bulgarien og Rumænien |
| KOM(2006) 656 | | 31.10.2006 | Forslag til Rådets afgørelse om udnævnelse af den særlige koordinator for stabilitetspagten for Sydøsteuropa |
| KOM(2006) 651 | | 3.11.2006 | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om synsfelt og forrudeviskere for landbrugs- og skovbrugshjultraktorer (Kodificeret udgave) |
| KOM(2006) 652 | | 3.11.2006 | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes brug af arbejdsudstyr under arbejdet |
| KOM(2006) 657 | | 6.11.2006 | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om beskyttelse af arbejdstagerne i tilfælde af arbejdsgiverens insolvens (Kodificeret udgave) |
| KOM(2006) 662 | | 6.11.2006 | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om visse dele og specifikationer for landbrugs- og skovbrugshjultraktorer |
| KOM(2006) 665 | | 8.11.2006 | Forslag til Rådets beslutning om indgåelse på Det Europæiske Fællesskabet af en rammeaftale om et multilateralt atom- og miljøprogram i Den Russiske Føderation og af protokollen om erstatningskrav, sagsanlæg og erstatning til rammeaftalen om et multilateralt atom- og miljøprogram i Den Russiske Føderation |
| KOM(2006) 667 | | 8.11.2006 | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om konstruktivt bestemt maksimalhastighed for landbrugs- og skovbrugstraktorer samt om lad til sådanne traktorer (kodificeret udgave) |
| KOM(2006) 668 | | 8.11.2006 | Forslag til Rådets forordning (EF, Euratom) om tilpasning med virkning fra den 1. juli 2006 af vederlag og pensioner til tjenestemænd og øvrige ansatte ved De Europæiske Fællesskaber samt af justeringskoefficienterne for disse vederlag og pensioner |
| KOM(2006) 669 | | 8.11.2006 | Forslag til Rådets direktiv om fastsættelse af mindstekrav med hensyn til beskyttelse af svin (Kodificeret udgave) |
| KOM(2006) 677 | | 8.11.2006 | Forslag til Rådets forordning om tilpasning af forordning (EF) nr. 1782/2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere, forordning (EF) nr. 318/2006 om den fælles markedsordning for sukker og forordning (EF) nr. 320/2006 om en midlertidig ordning for omstrukturering af sukkerindustrien i Fællesskabet som følge af Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af EU |
| KOM(2006) 680 | | 8.11.2006 | Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 234/2004 om visse restriktive foranstaltninger over for Liberia og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1030/2003 |

Dokument

Del

Dato

Titel

KOM(2006) 479

5.9.2006

Gennemførelse af Fællesskabets Lissabon-program: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF) for livslang læring

KOM(2006) 507

12.9.2006

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 92/49/EØF og direktiverne 2002/83/EF, 2004/39/EF, 2005/68/EF og 2006/48/EF hvad angår procedurereglerne og kriterierne for tilsynsmæssig vurdering af erhvervelser og forøgelse af kapitalandele i den finansielle sektor

KOM(2006) 493

13.9.2006

Forslag til Rådets afgørelse om et forslag til ændring af bilag I til UNECE-konventionen om grænseoverskridende virkninger af industriulykker

KOM(2006) 505

18.9.2006

Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen i form af en brevveksling om midlertidig anvendelse af fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fælleskab og Den Islamiske Republik Mauretanien vedrørende fiskeri i Mauretaniens fiskerizoner og protokollen om de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er gældende for perioden fra den 1. august 2006 til den 31. juli 2008.

KOM(2006) 506

18.9.2006

Forslag til Rådets forordning om indgåelse af en fiskeripartnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Islamiske Republik Mauretanien

KOM(2006) 489

20.9.2006

Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EØF) nr. 404/93, (EF) nr. 1782/2003 og (EF) nr. 247/2006 for så vidt angår banansektoren

KOM(2006) 232

22.9.2006

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om rammebestemmelser om beskyttelse af jordbunden og om ændring af direktiv 2004/35/EF

KOM(2006) 553

25.9.2006

Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en aftale i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Norge om tilpasninger af handelspræferencer for ost i henhold til artikel 19 i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde

KOM(2006) 554

28.9.2006

Forslag til Rådets forordning om fastsættelse af EF-fiskerfartøjers fiskerimuligheder for visse dybhavsbestande for 2007 og 2008

KOM(2006) 555

28.9.2006

Forslag til Rådets beslutning om bemyndigelse af Det Forenede Kongerige til at indføre en særlig foranstaltning, der fraviger artikel 21, stk. 1, litra a), i direktiv 77/388/EØF om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter

KOM(2006) 556

28.9.2006

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om identificering af betjeningsorganer, kontrollamper og indikatorer på to- og trehjulede motordrevne køretøjer

KOM(2006) 560

28.9.2006

Forslag til Rådets forordning om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af ethanolamin med oprindelse i Amerikas Forenede Stater

KOM(2006) 557

29.9.2006

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om ophævelse af Rådets direktiv 68/89/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om sortering af råtræ

KOM(2006) 565

2.10.2006

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 577/98 om gennemførelse af en stikprøveundersøgelse vedrørende arbejdsstyrken i Fællesskabet

KOM(2006) 569

5.10.2006

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forvaltning af vejinfrastrukturens sikkerhed

KOM(2006) 570

5.10.2006

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om eftermontering af spejle på tunge lastvogne, som er indregistreret i Fællesskabet

KOM(2006) 573

5.10.2006

Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af bilaterale aftaler om fastsættelse af en procedure for udveksling af oplysninger med hensyn til tekniske forskrifter og forskrifter for informationssamfundets tjenester mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Bulgarien, Det Europæiske Fællesskab og Rumænien

KOM(2006) 580

5.10.2006

Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Island om handelspræferencer for landbrugsprodukter på grundlag af artikel 19 i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde

KOM(2006) 581

5.10.2006

Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem regeringen for Amerikas Forenede Stater og Det Europæiske Fællesskab om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr

KOM(2006) 577

6.10.2006

Forslag til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 2004/793/EF om afslutning af konsultationsproceduren med Den Togolesiske Republik i henhold til Cotonou-aftalens artikel 96

KOM(2006) 578

6.10.2006

Forslag til Rådets afgørelse om direktiver til Kommissionen med henblik på at føre forhandlinger om en samarbejdsaftale mellem Det Europæiske Atomenergifællesskab repræsenteret ved Kommissionen og Republikken Korea om forskning i fusionsenergi

KOM(2006) 586

6.10.2006

Forslag til Rådets afgørelse om Kommissionens indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Atomenergifællesskab og Japans regering om den fælles gennemførelse af aktiviteterne under den bredere strategi inden for fusionsenergiforskning

KOM(2006) 509

9.10.2006

Forslag til Rådets beslutning om midlertidigt forbud mod brug og salg i Østrig af genetisk modificeret majs (Zea mays L. linje MON 810) i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF (Kun den tyske udgave er autentisk)

KOM(2006) 510

9.10.2006

Forslag til Rådets beslutning om midlertidigt forbud mod brug og salg i Østrig af genetisk modificeret majs (Zea mays L. linje T25) i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF (Kun den tyske udgave er autentisk)

KOM(2006) 579

9.10.2006

Forslag til Rådets afgørelse om makrofinansiel bistand fra Fællesskabet til Moldova

KOM(2006) 582

9.10.2006

Forslag til Rådets forordning om udvidelse af den endelige antidumpingtold, der er indført ved forordning (EF) nr. 769/2002 på importen af cumarin med oprindelse i Folkerepublikken Kina, til også at omfatte importen af cumarin afsendt fra Indonesien eller Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i disse lande eller ej

KOM(2006) 585

10.10.2006

Forslag til Rådets forordning om afslutning af en fornyet undersøgelse af Rådets forordning (EF) nr. 428/2005 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af korte syntetiske fibre af polyester med oprindelse i bl.a. Folkerepublikken Kina, for så vidt angår en ny eksportør

KOM(2006) 584

11.10.2006

Forslag til Rådets forordning om afslutning af den delvise interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina

KOM(2006) 564

12.10.2006

Forslag til Rådets forordning om finansielle bidrag fra Fællesskabet til Den Internationale Fond for Irland (2007-2010)

KOM(2006) 587

13.10.2006

Forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik

KOM(2006) 607

13.10.2006

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. .../... om ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer

KOM(2006) 598

17.10.2006

Forslag til Rådets forordning om import af visse stålprodukter med oprindelse i Ukraine

KOM(2006) 602

17.10.2006

Forslag til Rådets afgørelse om den holdning, der skal indtages på Det Europæiske Fællesskabs vegne til et forslag om ændring af Kyoto-protokollen til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer

KOM(2006) 594

18.10.2006

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 97/67/EF med henblik på fuld realisering af det indre marked for posttjenester i Fællesskabet

KOM(2006) 599

18.10.2006

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om nedsættelse af Det Rådgivende Organ for Statistisk Styring på Europæisk Plan

KOM(2006) 604

18.10.2006

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Teknologiske Institut

KOM(2006) 605

19.10.2006

Forslag til Rådets direktiv om gensidig bistand ved inddrivelse af fordringer i forbindelse med visse bidrag, afgifter, skatter og andre foranstaltninger

KOM(2006) 608

20.10.2006

Forslag til Rådets beslutning om Fællesskabets holdning til afgørelse nr. 1/2006 truffet af Den Blandede Veterinærkomité, der er nedsat ved aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter, om ændring af appendiks 1, 2, 3, 4, 5, 6 og 10 i bilag 11 til aftalen

KOM(2006) 609

23.10.2006

Forslag til Rådets forordning om indførelse af bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav

KOM(2006) 613

24.10.2006

Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en protokol til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Aserbajdsjan på den anden side, hvorved anvendelsesområdet for bestemmelserne i partnerskabs- og samarbejdsaftalen under hensyn til udløbsdatoen for den bilaterale tekstilaftale udvides til også at omfatte bilateral handel med tekstiler

KOM(2006) 615

24.10.2006

Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en protokol til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Kasakhstan på den anden side, hvorved anvendelsesområdet for bestemmelserne i partnerskabs- og samarbejdsaftalen under hensyn til udløbsdatoen for den bilaterale tekstilaftale udvides til også at omfatte bilateral handel med tekstiler

KOM(2006) 616

24.10.2006

Forslag til Rådets forordning om sikring af toldfri behandling af specificerede aktive farmaceutiske ingredienser på WHO's liste over internationale ikke-navnebeskyttede navne (INN) og af specificerede varer, der anvendes til fremstilling af farmaceutiske færdigvarer, og om ændring af bilag I til forordning (EØF) nr. 2658/87

KOM(2006) 621

24.10.2006

Forslag til Rådets afgørelse om Fællesskabets deltagelse i kapitalforhøjelsen i Den Europæiske Investeringsfond

KOM(2006) 623

24.10.2006

Forslag til Rådets afgørelse om den holdning, som De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater skal indtage i samarbejdsrådet, der er oprettet ved partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Georgien på den anden side, til vedtagelsen af en henstilling om gennemførelse af handlingsplanen EU-Georgien

KOM(2006) 640

24.10.2006

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. xxx/2006 om lægemidler til pædiatrisk brug og om ændring af forordning (EØF) nr. 1768/92, direktiv 2001/20/EF, direktiv 2001/83/EF og forordning (EF) nr. 726/2004

KOM(2006) 645

24.10.2006

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3922/91 om harmonisering af tekniske krav og administrative procedurer inden for civil luftfart

KOM(2006) 646

24.10.2006

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/.../EF om fastsættelse af tekniske forskrifter for fartøjer på indre vandveje

KOM(2006) 619

1

25.10.2006

Forslag til Rådets afgørelse om undertegnelse og foreløbig anvendelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Malaysias regering om visse aspekter af lufttrafik

KOM(2006) 619

2

25.10.2006

Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Malaysias regering om visse aspekter af lufttrafik

KOM(2006) 622

25.10.2006

Forslag til Rådets forordning om handel med visse stålprodukter mellem Fællesskabet og Ukraine

KOM(2006) 624

25.10.2006

Forslag til Rådets forordning om handel med visse stålprodukter mellem Fællesskabet og Republikken Kasakhstan

KOM(2006) 627

25.10.2006

Forslag til Rådets afgørelse om den holdning, som De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater skal indtage i samarbejdsrådet, der er oprettet ved partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Armenien på den anden side, til vedtagelsen af en henstilling om gennemførelse af handlingsplanen EU-Armenien

KOM(2006) 630

25.10.2006

Forslag til Rådets forordning om handel med visse stålprodukter mellem Fællesskabet og Den Russiske Føderation

KOM(2006) 634

26.10.2006

Forslag til Rådets forordning om afslutning af den delvise interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltninger vedrørende import af silicium med oprindelse i Den Russiske Føderation

KOM(2006) 636

26.10.2006

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om eksportforbud og sikker oplagring af metallisk kviksølv

KOM(2006) 637

26.10.2006

Forslag til Rådets afgørelse om den holdning, som De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater skal indtage i samarbejdsrådet, der er oprettet ved partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Aserbajdsjan på den anden side, til vedtagelsen af en henstilling om gennemførelse af handlingsplanen EU-Aserbajdsjan

KOM(2006) 650

27.10.2006

Forslag til Rådets forordning om gennemførelsen af 10. Europæiske Udviklingsfond

KOM(2006) 659

27.10.2006

Forslag til Rådets afgørelse om fastlæggelse af Fællesskabets holdning i Det Almindelige Råd under Verdenshandelsorganisationen til Den Socialistiske Republik Vietnams tiltrædelse af Verdenshandelsorganisationen

KOM(2006) 644

31.10.2006

Forslag til Rådets beslutning om Fællesskabets holdning til den afgørelse, WTO's Almindelige Råd har truffet om foreløbig anvendelse af gennemsigtighedsmekanismen i forbindelse med regionale handelsaftaler

KOM(2006) 647

31.10.2006

Forslag til Rådets forordning (EF, EURATOM) om tilpasning fra den 1. januar 2007 af refusionssatserne for De Europæiske Fællesskabers tjenestemænds og øvrige ansattes tjenesterejser i Bulgarien og Rumænien

KOM(2006) 656

31.10.2006

Forslag til Rådets afgørelse om udnævnelse af den særlige koordinator for stabilitetspagten for Sydøsteuropa

KOM(2006) 651

3.11.2006

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om synsfelt og forrudeviskere for landbrugs- og skovbrugshjultraktorer (Kodificeret udgave)

KOM(2006) 652

3.11.2006

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes brug af arbejdsudstyr under arbejdet

KOM(2006) 657

6.11.2006

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om beskyttelse af arbejdstagerne i tilfælde af arbejdsgiverens insolvens (Kodificeret udgave)

KOM(2006) 662

6.11.2006

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om visse dele og specifikationer for landbrugs- og skovbrugshjultraktorer

KOM(2006) 665

8.11.2006

Forslag til Rådets beslutning om indgåelse på Det Europæiske Fællesskabet af en rammeaftale om et multilateralt atom- og miljøprogram i Den Russiske Føderation og af protokollen om erstatningskrav, sagsanlæg og erstatning til rammeaftalen om et multilateralt atom- og miljøprogram i Den Russiske Føderation

KOM(2006) 667

8.11.2006

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om konstruktivt bestemt maksimalhastighed for landbrugs- og skovbrugstraktorer samt om lad til sådanne traktorer (kodificeret udgave)

KOM(2006) 668

8.11.2006

Forslag til Rådets forordning (EF, Euratom) om tilpasning med virkning fra den 1. juli 2006 af vederlag og pensioner til tjenestemænd og øvrige ansatte ved De Europæiske Fællesskaber samt af justeringskoefficienterne for disse vederlag og pensioner

KOM(2006) 669

8.11.2006

Forslag til Rådets direktiv om fastsættelse af mindstekrav med hensyn til beskyttelse af svin (Kodificeret udgave)

KOM(2006) 677

8.11.2006

Forslag til Rådets forordning om tilpasning af forordning (EF) nr. 1782/2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere, forordning (EF) nr. 318/2006 om den fælles markedsordning for sukker og forordning (EF) nr. 320/2006 om en midlertidig ordning for omstrukturering af sukkerindustrien i Fællesskabet som følge af Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af EU

KOM(2006) 680

8.11.2006

Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 234/2004 om visse restriktive foranstaltninger over for Liberia og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1030/2003

Disse tekster er tilgængelige på EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

III Oplysninger

Kommissionen

| 30.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 332/67 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 332/67

---

Seneste offentliggørelse af »KOM-dokumenter, som ikke er forslag til retsakter, vedtaget af Kommissionen« samt af »forslag til retsakter vedtaget af Kommissionen«

(2006/C 332/13)

EUT C 317 af 23.12.2006

Oversigt over tidligere offentliggørelser:

EUT C 303 af 13.12.2006

EUT C 225 af 19.9.2006

EUT C 184 af 8.8.2006

EUT C 176 af 28.7.2006

EUT C 151 af 29.6.2006

EUT C 130 af 3.6.2006

---

30.12.2006

| 30.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 332/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 332/s3

---

MEDDELELSE TIL LÆSERNE

Den 1. januar 2007 vil Den Europæiske Unions Tidende få en ny struktur med henblik på at gøre klassificeringen af de offentliggjorte dokumenter tydeligere, samtidig med at den nødvendige kontinuitet bevares.

Den nye struktur — med eksempler, der viser dens anvendelse i klassificeringen af dokumenterne — kan ses på webstedet EUR-Lex på følgende adresse:

http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm

---