# Euroopa Liidu C 27/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 27 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide7. veebruar 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 27

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide7. veebruar 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused, suunised ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Keskpank |
| 2007/C 027/01 | Euroopa Keskpanga arvamus, 18. detsember 2006, seoses ettepanekuga direktiivi kohta, millega muudetakse teatavaid nõukogu direktiive usaldatavusnormidel põhineva hinnangu menetluskorra ja kriteeriumide kohta seoses ülevõtmiste ja osaluste suurendamisega finantssektoris (CON/2006/60) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused, suunised ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Keskpank

2007/C 027/01

Euroopa Keskpanga arvamus, 18. detsember 2006, seoses ettepanekuga direktiivi kohta, millega muudetakse teatavaid nõukogu direktiive usaldatavusnormidel põhineva hinnangu menetluskorra ja kriteeriumide kohta seoses ülevõtmiste ja osaluste suurendamisega finantssektoris (CON/2006/60)

1

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2007/C 027/02 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4426 — Sabic/Huntsman Petrochemicals UK) (
  1
  ) | 17 |
| 2007/C 027/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4519 — Lagardère/Sportfive) (
  1
  ) | 17 |
| 2007/C 027/04 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4415 — Motorola/Symbol) (
  1
  ) | 18 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2007/C 027/02

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4426 — Sabic/Huntsman Petrochemicals UK) (
  1
  )

1

17

2007/C 027/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4519 — Lagardère/Sportfive) (
  1
  )

1

17

2007/C 027/04

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4415 — Motorola/Symbol) (
  1
  )

1

18

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2007/C 027/05 | Euro vahetuskurss | 19 |
| 2007/C 027/06 | Komisjoni teatis päritolureegleid käsitlevate protokollide kohaldamise kuupäeva kohta, millega sätestatakse päritolu diagonaalne kumuleerumine ühenduse ning Alžeeria, Egiptuse, Fääri saarte, Islandi, Iisraeli, Jordaania, Liibanoni, Maroko, Norra, Šveitsi (kaasaarvatud Liechtenstein), Süüria, Tuneesia, Türgi, Jordani läänekalda ja Gaza sektori vahel | 20 |
| | Euroopa ombudsmanEuroopa andmekaitseinspektor |
| 2007/C 027/07 | Euroopa ombudsmani ja euroopa andmekaitseinspektori vaheline vastastikuse mõistmise memorandum | 21 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2007/C 027/08 | Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (
  1
  ) | 24 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2007/C 027/05

Euro vahetuskurss

19

2007/C 027/06

Komisjoni teatis päritolureegleid käsitlevate protokollide kohaldamise kuupäeva kohta, millega sätestatakse päritolu diagonaalne kumuleerumine ühenduse ning Alžeeria, Egiptuse, Fääri saarte, Islandi, Iisraeli, Jordaania, Liibanoni, Maroko, Norra, Šveitsi (kaasaarvatud Liechtenstein), Süüria, Tuneesia, Türgi, Jordani läänekalda ja Gaza sektori vahel

20

Euroopa ombudsmanEuroopa andmekaitseinspektor

2007/C 027/07

Euroopa ombudsmani ja euroopa andmekaitseinspektori vaheline vastastikuse mõistmise memorandum

21

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2007/C 027/08

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (
  1
  )

1

24

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2007/C 027/09 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4456 — Mahle/Dana EPG) (
  1
  ) | 25 |
| 2007/C 027/10 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4541 — Bridgepoint/Rodenstock) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 26 |
| 2007/C 027/11 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4565 — Cerberus/BAWAG) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 27 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2007/C 027/09

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4456 — Mahle/Dana EPG) (
  1
  )

1

25

2007/C 027/10

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4541 — Bridgepoint/Rodenstock) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

26

2007/C 027/11

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4565 — Cerberus/BAWAG) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused, suunised ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Keskpank

| 7.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/1

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

18. detsember 2006,

seoses ettepanekuga direktiivi kohta, millega muudetakse teatavaid nõukogu direktiive usaldatavusnormidel põhineva hinnangu menetluskorra ja kriteeriumide kohta seoses ülevõtmiste ja osaluste suurendamisega finantssektoris

(CON/2006/60)

(2007/C 27/01)

Sissejuhatus ja õiguslik alus

11. oktoobril 2006 sai Euroopa Keskpank (EKP) Euroopa Liidu Nõukogult taotluse avaldada arvamust seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/49/EMÜ (1) ning direktiive 2002/83/EÜ (2), 2004/39/EÜ (3), 2005/68/EÜ (4) ja 2006/48/EÜ (5) seoses finantssektoris vara omandamise ja osaluse suurendamise tehingute suhtes rakendatavate usaldatavusnormatiivide täitmise hindamise menetluskorra ja kriteeriumidega (6) (edaspidi “ettepanek direktiivi kohta”).

EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 105 lõike 4 esimesel taandel koosmõjus asutamislepingu artikli 105 lõikega 5. Euroopa Keskpanga nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

Üldised märkused

| 1.1 | Üldjoontes EKP toetab direktiivi kohta tehtud ettepaneku eesmärki, s.o parandada kehtivat usaldatavusnormidel põhineva hinnangu õigusraamistikku seoses ülevõtmistega või krediidiasutustes oluliste osaluste suurendamistega, mis tõhustab selle valdkonna usaldatavusnormide poliitika sujuvat teostamist. |
| --- | --- |

1.1

Üldjoontes EKP toetab direktiivi kohta tehtud ettepaneku eesmärki, s.o parandada kehtivat usaldatavusnormidel põhineva hinnangu õigusraamistikku seoses ülevõtmistega või krediidiasutustes oluliste osaluste suurendamistega, mis tõhustab selle valdkonna usaldatavusnormide poliitika sujuvat teostamist.

| 1.2 | Eelkõige toetab EKP direktiivi kohta tehtud ettepaneku järgmisi osi. Esiteks, ettepanekus määratletud usaldatavusnormidel põhineva hinnangu kriteeriumid peaksid ühtlustama järelevalvet, suurendama selgust ülevõtmise kavandajate jaoks ja õigusselgust kõikide asjast huvitatud poolte jaoks. Teiseks, nõue, mille kohaselt peavad järelevalveasutused avaldama nõutava teabe nimekirja teatamise hetkel, suurendab samuti läbipaistvust ülevõtmise kavandajate jaoks. Kolmandaks, ka uus nõue järelevalveasutustele teavitada taotluse esitajat kirjalikult eitava otsuse põhjustest suurendab järelevalve läbipaistvust. Neljandaks,“päritolu-asukoha” (7) koostöö vajaduse rõhutamine aitab kaasa usaldusväärsele usaldatavusnormidel põhinevale hinnangule, mis väljendab nii päritolu kui ka asukoha järelevalveasutuste teadmisi. |
| --- | --- |

1.2

Eelkõige toetab EKP direktiivi kohta tehtud ettepaneku järgmisi osi. Esiteks, ettepanekus määratletud usaldatavusnormidel põhineva hinnangu kriteeriumid peaksid ühtlustama järelevalvet, suurendama selgust ülevõtmise kavandajate jaoks ja õigusselgust kõikide asjast huvitatud poolte jaoks. Teiseks, nõue, mille kohaselt peavad järelevalveasutused avaldama nõutava teabe nimekirja teatamise hetkel, suurendab samuti läbipaistvust ülevõtmise kavandajate jaoks. Kolmandaks, ka uus nõue järelevalveasutustele teavitada taotluse esitajat kirjalikult eitava otsuse põhjustest suurendab järelevalve läbipaistvust. Neljandaks,“päritolu-asukoha” (7) koostöö vajaduse rõhutamine aitab kaasa usaldusväärsele usaldatavusnormidel põhinevale hinnangule, mis väljendab nii päritolu kui ka asukoha järelevalveasutuste teadmisi.

| 1.3 | Ülevõtmiste ja oluliste osaluste suurendamiste heakskiitmine asjaomase finantsasutuse pädeva ametiasutuse poolt on tihedalt seotud sama järelevalveasutuse vastutusega anda vastavale asutusele luba tegevuse alustamiseks, pideva turvalisuse ja usaldusväärsuse tagamisega ja võimalike meetmete võtmisega finantsprobleemide korral. Finantsstabiilsuse seisukohalt on seetõttu oluline tagada, et korrastatud õigusraamistik ei teeks mööndusi järelevalvevõtete tulemuslikkuse osas, mida kasutatakse finantsasutuste turvalisuse ja usaldusväärsuse igapäevasel tagamisel. Peale selle peaks loa andmine ja heakskiit olema võimalikult ühetaoline, et ära hoida võimalikku õigussüsteemide paremusjärjestust. See on eriti tähtis juhul, kui ülevõtmise kavandaja ei ole reguleeritud üksus või kui tema peakontor asub kolmandas riigis. |
| --- | --- |

1.3

Ülevõtmiste ja oluliste osaluste suurendamiste heakskiitmine asjaomase finantsasutuse pädeva ametiasutuse poolt on tihedalt seotud sama järelevalveasutuse vastutusega anda vastavale asutusele luba tegevuse alustamiseks, pideva turvalisuse ja usaldusväärsuse tagamisega ja võimalike meetmete võtmisega finantsprobleemide korral. Finantsstabiilsuse seisukohalt on seetõttu oluline tagada, et korrastatud õigusraamistik ei teeks mööndusi järelevalvevõtete tulemuslikkuse osas, mida kasutatakse finantsasutuste turvalisuse ja usaldusväärsuse igapäevasel tagamisel. Peale selle peaks loa andmine ja heakskiit olema võimalikult ühetaoline, et ära hoida võimalikku õigussüsteemide paremusjärjestust. See on eriti tähtis juhul, kui ülevõtmise kavandaja ei ole reguleeritud üksus või kui tema peakontor asub kolmandas riigis.

| 1.4 | Lisaks eelnevale ja võttes arvesse ettepandud direktiiviga hõlmatud oluliste osalustega tehtavate tehingute suurt arvu (sealhulgas vähemus- ja enamusosalused, reguleeritud ja reguleerimata ülevõtjad, ülevõtjad EList ja väljastpoolt), peavad ettepandud direktiivis kehtestatud kriteeriumid ja menetlused võimaldama järelevalveasutustel usaldusväärse usaldatavusnormidel põhineva hinnangu teostamist erineva keerukusastmega tehingute kohta. |
| --- | --- |

1.4

Lisaks eelnevale ja võttes arvesse ettepandud direktiiviga hõlmatud oluliste osalustega tehtavate tehingute suurt arvu (sealhulgas vähemus- ja enamusosalused, reguleeritud ja reguleerimata ülevõtjad, ülevõtjad EList ja väljastpoolt), peavad ettepandud direktiivis kehtestatud kriteeriumid ja menetlused võimaldama järelevalveasutustel usaldusväärse usaldatavusnormidel põhineva hinnangu teostamist erineva keerukusastmega tehingute kohta.

| 1.5 | Sellest tulenevalt tõusetub ettepandud direktiivi teatavatest aspektidest mitmeid küsimusi, mida käsitletakse põhjalikumalt allpool. Käesolevas arvamuses esitatud konkreetsed märkused ja muudatusettepanekud käsitlevad ettepandud direktiivi sätteid, millega muudetakse panganduse direktiivi (8). Samas on need põhimõtted kohaldatavad ka teiste finantssektori reguleeritud üksuste suhtes ettepandud direktiivi kohaldamisalas. Seetõttu ja sektoritevahelise kooskõla tagamiseks tuleks konkreetseid märkusi ja ettepanekuid, lisaks panganduse direktiivile, kohaldada vajalike muudatustega (mutatis mutandis) ka teiste ühenduse direktiivide suhtes, mida ettepandud direktiiv muudab. |
| --- | --- |

1.5

Sellest tulenevalt tõusetub ettepandud direktiivi teatavatest aspektidest mitmeid küsimusi, mida käsitletakse põhjalikumalt allpool. Käesolevas arvamuses esitatud konkreetsed märkused ja muudatusettepanekud käsitlevad ettepandud direktiivi sätteid, millega muudetakse panganduse direktiivi (8). Samas on need põhimõtted kohaldatavad ka teiste finantssektori reguleeritud üksuste suhtes ettepandud direktiivi kohaldamisalas. Seetõttu ja sektoritevahelise kooskõla tagamiseks tuleks konkreetseid märkusi ja ettepanekuid, lisaks panganduse direktiivile, kohaldada vajalike muudatustega (mutatis mutandis) ka teiste ühenduse direktiivide suhtes, mida ettepandud direktiiv muudab.

Konkreetsed märkused

2.   Ettepanek usaldatavusnormidel põhineva hinnangu kriteeriumide kohta

| 2.1 | EKP peab vajalikuks ettepandud usaldatavusnormidel põhineva hinnangu kriteeriumide suuremat kooskõla tegevusloa andmise menetluse kriteeriumidega (9). Selles osas toob ettepandud direktiiv kaasa olulised erinevused. Usaldatavusnormide osas tekib probleem, et pangandusega tegelevatel juriidilistel või füüsilistel isikutel on krediidiasutuse ülevõtmise korral võimalik kõrvale hoida rangematest tegevusloa saamise nõuetest. Tuleb tagada, et omandatava asutuse turvalisust ja usaldusväärsust ning tulemuslikku järelevalvet oleks arvestatud lisaks tegevusloa andmise menetlusele ka krediidiasutuse oluliste osaluste muutuste heakskiitmisel, kuna selle probleemi tulemuslik käsitlemine hiljem järelevalvemenetluses võib osutuda võimatuks. |
| --- | --- |

2.1

EKP peab vajalikuks ettepandud usaldatavusnormidel põhineva hinnangu kriteeriumide suuremat kooskõla tegevusloa andmise menetluse kriteeriumidega (9). Selles osas toob ettepandud direktiiv kaasa olulised erinevused. Usaldatavusnormide osas tekib probleem, et pangandusega tegelevatel juriidilistel või füüsilistel isikutel on krediidiasutuse ülevõtmise korral võimalik kõrvale hoida rangematest tegevusloa saamise nõuetest. Tuleb tagada, et omandatava asutuse turvalisust ja usaldusväärsust ning tulemuslikku järelevalvet oleks arvestatud lisaks tegevusloa andmise menetlusele ka krediidiasutuse oluliste osaluste muutuste heakskiitmisel, kuna selle probleemi tulemuslik käsitlemine hiljem järelevalvemenetluses võib osutuda võimatuks.

| 2.2 | Üks oluline erinevus puudutab hinnangu üldist ulatust. Kehtivas panganduse direktiivis sätestatud tegevusloa andmise menetluses kaaluvad järelevalveasutused tulevaste aktsionäride/osanike või liikmete sobivust, võttes arvesse krediidiasutuse kindla ja usaldusväärse juhtimise tagamise vajadust (10). Samuti sätestab panganduse direktiiv, et ülevõtmiste või oluliste osaluste suurendamiste korral võivad pädevad ametiasutused ülevõtja kavatsuse tagasi lükata, kui neid ei veena asjaomase isiku sobivus, võttes arvesse krediidiasutuse kindla ja usaldusväärse juhtimise tagamise vajadust (11). Ettepandud direktiivi kohaselt hindaksid järelevalveasutused ainult ülevõtmise kavandaja sobivust ja kavandatava ülevõtmise finantstugevust, võttes arvesse ülevõtmise kavandaja tõenäolist mõju asutusele. EKP teeb ettepaneku muuta ettepandud direktiivi, pannes järelevalveasutustele kohustuse tagada, et ka ülevõtmiste või oluliste osaluste suurendamiste korral ei satu omandatava asutuse kindel ja usaldusväärne juhtimine ohtu. |
| --- | --- |

2.2

Üks oluline erinevus puudutab hinnangu üldist ulatust. Kehtivas panganduse direktiivis sätestatud tegevusloa andmise menetluses kaaluvad järelevalveasutused tulevaste aktsionäride/osanike või liikmete sobivust, võttes arvesse krediidiasutuse kindla ja usaldusväärse juhtimise tagamise vajadust (10). Samuti sätestab panganduse direktiiv, et ülevõtmiste või oluliste osaluste suurendamiste korral võivad pädevad ametiasutused ülevõtja kavatsuse tagasi lükata, kui neid ei veena asjaomase isiku sobivus, võttes arvesse krediidiasutuse kindla ja usaldusväärse juhtimise tagamise vajadust (11). Ettepandud direktiivi kohaselt hindaksid järelevalveasutused ainult ülevõtmise kavandaja sobivust ja kavandatava ülevõtmise finantstugevust, võttes arvesse ülevõtmise kavandaja tõenäolist mõju asutusele. EKP teeb ettepaneku muuta ettepandud direktiivi, pannes järelevalveasutustele kohustuse tagada, et ka ülevõtmiste või oluliste osaluste suurendamiste korral ei satu omandatava asutuse kindel ja usaldusväärne juhtimine ohtu.

| 2.3 | Teine probleem on seotud ettepandud direktiivi sättega, mille kohaselt võivad järelevalveasutused kavandatava ülevõtmise tagasi lükata ainult siis, “kui nad leiavad, et [usaldatavusnormidel põhineva hinnangu] kriteeriumid ei ole täidetud” (12). Samas tegevusloa andmise menetluses võivad pädevad ametiasutused keelduda tegevusloa andmisest, kui nad “ei ole veendunud” aktsionäride või osanike või liikmete sobivuses (13). Eelkõige keerukamatel juhtudel võib see uus järelevalveasutustele pandud tõendamiskoormus ülevõtmiste või oluliste osaluste suurendamiste korral viia soovimatute tagajärgedeni; näiteks juhul, kui võib nõuda tehingu heakskiitmist järelevalveasutuste poolt, kuigi nad ei ole veendunud, et usaldatavusnormidel põhineva hinnangu kriteeriumid on täidetud. Selle probleemi lahendamiseks teeb EKP ettepaneku ettepandud direktiivi muuta. |
| --- | --- |

2.3

Teine probleem on seotud ettepandud direktiivi sättega, mille kohaselt võivad järelevalveasutused kavandatava ülevõtmise tagasi lükata ainult siis, “kui nad leiavad, et [usaldatavusnormidel põhineva hinnangu] kriteeriumid ei ole täidetud” (12). Samas tegevusloa andmise menetluses võivad pädevad ametiasutused keelduda tegevusloa andmisest, kui nad “ei ole veendunud” aktsionäride või osanike või liikmete sobivuses (13). Eelkõige keerukamatel juhtudel võib see uus järelevalveasutustele pandud tõendamiskoormus ülevõtmiste või oluliste osaluste suurendamiste korral viia soovimatute tagajärgedeni; näiteks juhul, kui võib nõuda tehingu heakskiitmist järelevalveasutuste poolt, kuigi nad ei ole veendunud, et usaldatavusnormidel põhineva hinnangu kriteeriumid on täidetud. Selle probleemi lahendamiseks teeb EKP ettepaneku ettepandud direktiivi muuta.

| 2.4 | Peale selle tuleb tagada, et omandatava asutuse järelevalve tulemuslikkus ei ole häiritud seetõttu, et omandatav asutus muutub kavandatava ülevõtmise tõttu ebapiisava struktuuriläbipaistvusega kontserni osaks. Krediidiasutuse tegevuse alustamiseks vajaliku loa saamise nõuete kohaselt võivad pädevad ametiasutused anda tegevusloa ainult juhul, kui märkimisväärne seos krediidiasutuse ja muu füüsilise või juriidilise isiku vahel ei takista järelevalve funktsiooni tulemuslikku teostamist (14). EKP leiab, et samasugune kontserni struktuuri läbipaistvust käsitlev säte tuleks kaasata ka ülevõtmiste või oluliste osaluste suurendamiste heakskiitmisel järelevalveasutuse poolt ning teeb ettepaneku sätestada vastav lisakriteerium ettepandud direktiivi usaldatavusnormidel põhineva hinnangu kriteeriumide nimekirjas (15). |
| --- | --- |

2.4

Peale selle tuleb tagada, et omandatava asutuse järelevalve tulemuslikkus ei ole häiritud seetõttu, et omandatav asutus muutub kavandatava ülevõtmise tõttu ebapiisava struktuuriläbipaistvusega kontserni osaks. Krediidiasutuse tegevuse alustamiseks vajaliku loa saamise nõuete kohaselt võivad pädevad ametiasutused anda tegevusloa ainult juhul, kui märkimisväärne seos krediidiasutuse ja muu füüsilise või juriidilise isiku vahel ei takista järelevalve funktsiooni tulemuslikku teostamist (14). EKP leiab, et samasugune kontserni struktuuri läbipaistvust käsitlev säte tuleks kaasata ka ülevõtmiste või oluliste osaluste suurendamiste heakskiitmisel järelevalveasutuse poolt ning teeb ettepaneku sätestada vastav lisakriteerium ettepandud direktiivi usaldatavusnormidel põhineva hinnangu kriteeriumide nimekirjas (15).

| 2.5 | Juhtudel, kui omandatav krediidiasutus muutub kavandatava ülevõtmise tulemusel kontserni osaks, mille peakontor ei asu ELis, rõhutab EKP vajadust järgmise järele: i) emaettevõtte kohane järelevalve asjaomases kolmandas riigis; ja ii) kolmanda riigi pädeva ametiasutuse piisav kinnitus oma võime ja soovi kohta teha omandatava asutuse järelevalveasutusega nõutavat koostööd. Võttes arvesse pangakontsernide tulemusliku konsolideeritud järelevalve tähtsust ja piisava päritolu-asukoha koostöö tähtsust tulemusliku pangajärelevalve jaoks (16), tuleb EL krediidiasutuse ülevõtmisel või olulise osaluse suurendamise heakskiitmisel vältimatult kindlaks teha, et selles osas puuduvad kolmandast riigist lähtuvad takistused. Seetõttu leiab EKP, et vastav erinõue tuleks kaasata ka hinnangu andmiseks ettepandud kriteeriumide nimekirjas. |
| --- | --- |

2.5

Juhtudel, kui omandatav krediidiasutus muutub kavandatava ülevõtmise tulemusel kontserni osaks, mille peakontor ei asu ELis, rõhutab EKP vajadust järgmise järele: i) emaettevõtte kohane järelevalve asjaomases kolmandas riigis; ja ii) kolmanda riigi pädeva ametiasutuse piisav kinnitus oma võime ja soovi kohta teha omandatava asutuse järelevalveasutusega nõutavat koostööd. Võttes arvesse pangakontsernide tulemusliku konsolideeritud järelevalve tähtsust ja piisava päritolu-asukoha koostöö tähtsust tulemusliku pangajärelevalve jaoks (16), tuleb EL krediidiasutuse ülevõtmisel või olulise osaluse suurendamise heakskiitmisel vältimatult kindlaks teha, et selles osas puuduvad kolmandast riigist lähtuvad takistused. Seetõttu leiab EKP, et vastav erinõue tuleks kaasata ka hinnangu andmiseks ettepandud kriteeriumide nimekirjas.

| 2.6 | Ettepandud direktiivi kohaselt ei või liikmesriigid kehtestada eeltingimusi omandatava osaluse nõutava suuruse suhtes ega kontrollida ülevõtmist turu majandusvajadusest lähtuvalt (17). See keeld järgib Euroopa Kohtu järjekindlat kohtupraktikat (18), mille kohaselt peetakse riigi meetmeid kapitali vaba liikumist takistavateks, kui need võivad takistada või piirata asjaomaste ettevõtjate aktsiate/osade omandamist või demotiveerida teiste liikmesriikide investorite kapitalipaigutusi (19), v.a juhul, kui neid saab põhjendada asutamislepingu artiklis 58 sätestatud alustel või teatud põhjustel, mida tuleb eelistada avaliku huvi tõttu (20). Siiski teeb asutamisleping selles suhtes kitsenduse, osutades usaldatavusnormide meetmetele (21), kui need erandid ei ole seotud meelevaldse diskrimineerimisega ega ole varjatud piiranguks kapitali vabal liikumisel (22). Erandlikel juhtudel võib omandatava asutuse nõuetekohast tegevust häirida suuraktsionäride/-osanike konflikt, kui nende osa on piisavalt suur, et blokeerida asutuse otsuseid, kuid ebapiisav, et omada mõju. Selline omandistruktuur võib takistada asutuse juhtimist ja mõjub negatiivselt järelevalve tulemuslikkusele. Usaldatavusnormide seisukohalt oleks seetõttu oluline tagatiste olemasolu, et sellist ebakindlat omandistruktuuri ei tekiks, ja seda alates krediidiasutuse oluliste osaluste muutuste heakskiitmisest. Seetõttu tuleks ettepandud direktiivi muuta, et järelevalveasutustel oleks võimalik kavandatav ülevõtmine tagasi lükata, kui nad ei ole veendunud, et omandatava asutuse ärijuhtimise korraldus on piisavalt kindel, et ära hoida võimalikku patiseisu otsustusmenetluses pärast kavandatavat ülevõtmist, võttes arvesse omandaja tõenäolist mõju krediidiasutusele. Vastava lisakriteeriumi sätestamine tingib vajaduse jätta ettepandud direktiivist välja eespool nimetatud säte, millega keelatakse eeltingimuste kehtestamine omandatava osaluse nõutava suuruse suhtes (23). |
| --- | --- |

2.6

Ettepandud direktiivi kohaselt ei või liikmesriigid kehtestada eeltingimusi omandatava osaluse nõutava suuruse suhtes ega kontrollida ülevõtmist turu majandusvajadusest lähtuvalt (17). See keeld järgib Euroopa Kohtu järjekindlat kohtupraktikat (18), mille kohaselt peetakse riigi meetmeid kapitali vaba liikumist takistavateks, kui need võivad takistada või piirata asjaomaste ettevõtjate aktsiate/osade omandamist või demotiveerida teiste liikmesriikide investorite kapitalipaigutusi (19), v.a juhul, kui neid saab põhjendada asutamislepingu artiklis 58 sätestatud alustel või teatud põhjustel, mida tuleb eelistada avaliku huvi tõttu (20). Siiski teeb asutamisleping selles suhtes kitsenduse, osutades usaldatavusnormide meetmetele (21), kui need erandid ei ole seotud meelevaldse diskrimineerimisega ega ole varjatud piiranguks kapitali vabal liikumisel (22). Erandlikel juhtudel võib omandatava asutuse nõuetekohast tegevust häirida suuraktsionäride/-osanike konflikt, kui nende osa on piisavalt suur, et blokeerida asutuse otsuseid, kuid ebapiisav, et omada mõju. Selline omandistruktuur võib takistada asutuse juhtimist ja mõjub negatiivselt järelevalve tulemuslikkusele. Usaldatavusnormide seisukohalt oleks seetõttu oluline tagatiste olemasolu, et sellist ebakindlat omandistruktuuri ei tekiks, ja seda alates krediidiasutuse oluliste osaluste muutuste heakskiitmisest. Seetõttu tuleks ettepandud direktiivi muuta, et järelevalveasutustel oleks võimalik kavandatav ülevõtmine tagasi lükata, kui nad ei ole veendunud, et omandatava asutuse ärijuhtimise korraldus on piisavalt kindel, et ära hoida võimalikku patiseisu otsustusmenetluses pärast kavandatavat ülevõtmist, võttes arvesse omandaja tõenäolist mõju krediidiasutusele. Vastava lisakriteeriumi sätestamine tingib vajaduse jätta ettepandud direktiivist välja eespool nimetatud säte, millega keelatakse eeltingimuste kehtestamine omandatava osaluse nõutava suuruse suhtes (23).

| 2.7 | Täiendavalt tuleb selgitada mõnda ettepandud direktiivi hindamiskriteeriumit. Eelkõige peab EKP vajalikuks sätestada selgelt, et omandatavalt asutuselt oodatakse pärast ülevõtmist või oluliste osaluste suurendamist jätkuvalt kõikide kohaldatavate usaldatavusnormide täitmist. Seetõttu teeb EKP ettepaneku muuta vastavalt sellekohast hindamiskriteeriumi (24). Lisaks ei tohiks pädevate ametiasutuste hinnangut piirata rahapesu või terrorismi rahastamise põhjendatud kahtluste kindlakstegemisega, vaid see peaks hõlmama ka mis tahes muu raske kuriteo (25). |
| --- | --- |

2.7

Täiendavalt tuleb selgitada mõnda ettepandud direktiivi hindamiskriteeriumit. Eelkõige peab EKP vajalikuks sätestada selgelt, et omandatavalt asutuselt oodatakse pärast ülevõtmist või oluliste osaluste suurendamist jätkuvalt kõikide kohaldatavate usaldatavusnormide täitmist. Seetõttu teeb EKP ettepaneku muuta vastavalt sellekohast hindamiskriteeriumi (24). Lisaks ei tohiks pädevate ametiasutuste hinnangut piirata rahapesu või terrorismi rahastamise põhjendatud kahtluste kindlakstegemisega, vaid see peaks hõlmama ka mis tahes muu raske kuriteo (25).

| 2.8 | Lõpetuseks, EKP peab vajalikuks selgitust, et järelevalveasutused võivad kavandatava ülevõtmise või olulise osaluse suurendamise heakskiitmisel arvesse võtta ülevõtmise kavandaja poolt võetud kohustust, mille kohaselt ta tagab omandatava asutuse võime järgida usaldatavusnormidel põhineva hinnangu kriteeriume. Selline kohustus peab olema õiguslikult siduv. Kõikidel juhtudel tuleb miinimumkapitali nõuded täita olulise osaluse omandamise hetkel. See tava tuleks ettepandud direktiivis sätestada põhjusel, et see võimaldaks järelevalveasutustel heaks kiita tehinguid, mida nad peaksid vastava kohustuse puudumisel tagasi lükkama. Selles suhtes märgitakse, et tingimuslik heakskiit, mis on selgelt sätestatud pangandusdirektiivis tegevusloa andmise kontekstis (26), aitaks kaasa ka kooskõla suurendamisele menetluste vahel, mille alusel antakse luba krediidiasutuse tegevuse alustamiseks ja ülevõtmiseks või osaluste suurendamiseks. |
| --- | --- |

2.8

Lõpetuseks, EKP peab vajalikuks selgitust, et järelevalveasutused võivad kavandatava ülevõtmise või olulise osaluse suurendamise heakskiitmisel arvesse võtta ülevõtmise kavandaja poolt võetud kohustust, mille kohaselt ta tagab omandatava asutuse võime järgida usaldatavusnormidel põhineva hinnangu kriteeriume. Selline kohustus peab olema õiguslikult siduv. Kõikidel juhtudel tuleb miinimumkapitali nõuded täita olulise osaluse omandamise hetkel. See tava tuleks ettepandud direktiivis sätestada põhjusel, et see võimaldaks järelevalveasutustel heaks kiita tehinguid, mida nad peaksid vastava kohustuse puudumisel tagasi lükkama. Selles suhtes märgitakse, et tingimuslik heakskiit, mis on selgelt sätestatud pangandusdirektiivis tegevusloa andmise kontekstis (26), aitaks kaasa ka kooskõla suurendamisele menetluste vahel, mille alusel antakse luba krediidiasutuse tegevuse alustamiseks ja ülevõtmiseks või osaluste suurendamiseks.

3.   Ettepanek järelevalveasutuse poolt hinnangu andmise tähtaja kohta

| 3.1 | EKP peab õigeks põhimõtet, et järelevalveasutuse poolt heakskiitmise menetluse tõhustamine ei tohiks ohustada selle aluseks olevate usaldatavusnormide eesmärke. Seetõttu peab ülevõtmiste ja osaluste suurendamiste hindamise tähtaeg (27) eelkõige tagama õige ja põhjendatud otsuse vastu võtmise järelevalveasutuse poolt. Eelkõige kaasneb eriti keerukatel juhtudel kohatute tähtaja piirangutega risk, et järelevalveasutused peavad avalduse heaks kiitma, ilma et neil oleks aega kohast analüüsi läbi viia. See mõjuks halvasti hindamisotsuse usaldusväärsusele ja kvaliteedile, mis omakorda võiks halvasti mõjuda finantsstabiilsusele. |
| --- | --- |

3.1

EKP peab õigeks põhimõtet, et järelevalveasutuse poolt heakskiitmise menetluse tõhustamine ei tohiks ohustada selle aluseks olevate usaldatavusnormide eesmärke. Seetõttu peab ülevõtmiste ja osaluste suurendamiste hindamise tähtaeg (27) eelkõige tagama õige ja põhjendatud otsuse vastu võtmise järelevalveasutuse poolt. Eelkõige kaasneb eriti keerukatel juhtudel kohatute tähtaja piirangutega risk, et järelevalveasutused peavad avalduse heaks kiitma, ilma et neil oleks aega kohast analüüsi läbi viia. See mõjuks halvasti hindamisotsuse usaldusväärsusele ja kvaliteedile, mis omakorda võiks halvasti mõjuda finantsstabiilsusele.

| 3.2 | Selle küsimuse tähtsust arvestades peab EKP vajalikuks hindamisperioodi põhjalikku ümbervaatamist, konsulteerides EL järelevalveasutustega, et võtta täiel määral arvesse pädevate ametiasutuste erialast kogemust. Selles osas märgib EKP, et järelevalveasutused kõikidest finantssektoritest on väljendanud tõsist muret (28) seoses järgmisega: i) ettepanek hindamise üldise tähtaja olulise lühendamise kohta seniselt ca 65 tööpäevalt 35 tööpäevani; ja ii) ettepanek, mille kohaselt algab hindamise tähtaja kulgemine enne kogu vajaliku teabe saamist (29). Seetõttu soovitab EKP üldise hindamise tähtaja kohta tehtud ettepaneku kaalumist. |
| --- | --- |

3.2

Selle küsimuse tähtsust arvestades peab EKP vajalikuks hindamisperioodi põhjalikku ümbervaatamist, konsulteerides EL järelevalveasutustega, et võtta täiel määral arvesse pädevate ametiasutuste erialast kogemust. Selles osas märgib EKP, et järelevalveasutused kõikidest finantssektoritest on väljendanud tõsist muret (28) seoses järgmisega: i) ettepanek hindamise üldise tähtaja olulise lühendamise kohta seniselt ca 65 tööpäevalt 35 tööpäevani; ja ii) ettepanek, mille kohaselt algab hindamise tähtaja kulgemine enne kogu vajaliku teabe saamist (29). Seetõttu soovitab EKP üldise hindamise tähtaja kohta tehtud ettepaneku kaalumist.

| 3.3 | Peale selle tuleks pikendada ettepandud maksimumtähtaega, mille jooksul võivad järelevalveasutused ülevõtmise kavandajatelt taotleda ja ülevõtmise kavandajad anda lisateavet. Eelkõige suurte ja keerukate asutuste puhul, mis nõuavad olulist järelevalvega seotud teabevahetust (võimalik, et kaasates ka kolmandate riikide ametiasutusi), või juhtudel, kui ülevõtmise kavandaja suhtes ei kohaldata usaldatavusnormide järelevalvet, ei ole tavaliselt võimalik anda õiget hinnangut vajaliku lisateabe kohta viie tööpäeva jooksul (30). Ka ülevõtjal võib osutuda raskeks anda mis tahes juhul teavet ainult kümne tööpäeva jooksul (31). Ei ole soovitav, et ülevõtmise taotlused lükatakse järelevalveasutuste poolt tagasi puuduliku teabe (32) tõttu ainuüksi seetõttu, et järelevalveasutustel ei olnud võimalik lisateabe vajadust täielikult hinnata või ülevõtmise kavandajad ei saanud seda teavet äärmiselt piiratud aja tõttu esitada. Kuigi ülevõtmise kavandajatel on võimalik oma taotlusest uuesti teatada, peaks selline menetlus jääma erandiks, kuna vastasel juhul oleks heakskiidumenetlus mõttetult koormatud ja ebatõhus mõlemale poolele. Peale selle avaldavad mõned liikmesriigid eitavaid otsuseid, mis võiks oluliselt kahjustada ülevõtmise kavandajaid, eelkõige neid, kes on noteeritud riigi või rahvusvahelistel börsidel. |
| --- | --- |

3.3

Peale selle tuleks pikendada ettepandud maksimumtähtaega, mille jooksul võivad järelevalveasutused ülevõtmise kavandajatelt taotleda ja ülevõtmise kavandajad anda lisateavet. Eelkõige suurte ja keerukate asutuste puhul, mis nõuavad olulist järelevalvega seotud teabevahetust (võimalik, et kaasates ka kolmandate riikide ametiasutusi), või juhtudel, kui ülevõtmise kavandaja suhtes ei kohaldata usaldatavusnormide järelevalvet, ei ole tavaliselt võimalik anda õiget hinnangut vajaliku lisateabe kohta viie tööpäeva jooksul (30). Ka ülevõtjal võib osutuda raskeks anda mis tahes juhul teavet ainult kümne tööpäeva jooksul (31). Ei ole soovitav, et ülevõtmise taotlused lükatakse järelevalveasutuste poolt tagasi puuduliku teabe (32) tõttu ainuüksi seetõttu, et järelevalveasutustel ei olnud võimalik lisateabe vajadust täielikult hinnata või ülevõtmise kavandajad ei saanud seda teavet äärmiselt piiratud aja tõttu esitada. Kuigi ülevõtmise kavandajatel on võimalik oma taotlusest uuesti teatada, peaks selline menetlus jääma erandiks, kuna vastasel juhul oleks heakskiidumenetlus mõttetult koormatud ja ebatõhus mõlemale poolele. Peale selle avaldavad mõned liikmesriigid eitavaid otsuseid, mis võiks oluliselt kahjustada ülevõtmise kavandajaid, eelkõige neid, kes on noteeritud riigi või rahvusvahelistel börsidel.

| 3.4 | EKP on arvamusel, et kui ülevõtmise kavandaja teavitab omandatava asutuse pädevat ametiasutust, kuid esitab puuduliku dokumentatsiooni või teabe (33), ei peaks sellega kaasnema automaatne pädeva ametiasutuse vastuvõtukinnitus (34), millest algab hindamisperioodi kulgemine (35). Komisjon on sellise lähenemise tõepoolest võtnud Euroopa ühinemiskontrolli reeglites (36) seoses koondumiste teadetega. EÜ ühinemismääruse rakendussätete (37) kohaselt loetakse teatised esitatuks kuupäeval, mil komisjon nad kätte saab (38). Kui aga teave on mingis olulises osas mittetäielik, peab komisjon viivitamata sellest kirjalikult teatama. Sellisel juhul loetakse teatis esitatuks kuupäeval, mil komisjon saab täielikud andmed (39). Komisjon peab viivitamata esitama vastuvõtukinnituse järgmise kohta: a) teade; ja b) teate esitanud poole vastus komisjonile, kui esitatud teave oli mittetäielik (40). Seetõttu teeb EKP ettepaneku, et hindamisperioodi kulgemine peaks ametlikult algama pärast nõutava teabe esitamist ning et ebaõiget või eksitavat teavet tuleks lugeda mittetäielikuks teabeks (41). |
| --- | --- |

3.4

EKP on arvamusel, et kui ülevõtmise kavandaja teavitab omandatava asutuse pädevat ametiasutust, kuid esitab puuduliku dokumentatsiooni või teabe (33), ei peaks sellega kaasnema automaatne pädeva ametiasutuse vastuvõtukinnitus (34), millest algab hindamisperioodi kulgemine (35). Komisjon on sellise lähenemise tõepoolest võtnud Euroopa ühinemiskontrolli reeglites (36) seoses koondumiste teadetega. EÜ ühinemismääruse rakendussätete (37) kohaselt loetakse teatised esitatuks kuupäeval, mil komisjon nad kätte saab (38). Kui aga teave on mingis olulises osas mittetäielik, peab komisjon viivitamata sellest kirjalikult teatama. Sellisel juhul loetakse teatis esitatuks kuupäeval, mil komisjon saab täielikud andmed (39). Komisjon peab viivitamata esitama vastuvõtukinnituse järgmise kohta: a) teade; ja b) teate esitanud poole vastus komisjonile, kui esitatud teave oli mittetäielik (40). Seetõttu teeb EKP ettepaneku, et hindamisperioodi kulgemine peaks ametlikult algama pärast nõutava teabe esitamist ning et ebaõiget või eksitavat teavet tuleks lugeda mittetäielikuks teabeks (41).

| 3.5 | Sellega on seotud üldisem probleem, mida kinnitab direktiivi kohta tehtud ettepaneku hindamine, et mitmeid tehnilisi küsimusi ei saa piisavalt käsitleda panganduse direktiivi raames ja et konkreetsete menetlusreeglite hõlmamiseks on vaja rakendussätteid, millega tuleks edasi töötada, et tagada piisav õiguskindlus ja kohased võrdsed tingimused terves ELis. EKP on oma varasemates arvamustes järjekindlalt rõhutanud, et teise astme (Level 2) õigusaktid peaksid moodustama põhilise osa EL finantsasutuste suhtes kohaldatavatest tehnilistest reeglitest (42). Seda seisukohta jagavad järelevalveasutused, kes on väljendanud oma toetust rakendusmeetmete suuremale kasutusele (43). Eelnevat arvesse võttes tehakse ettepanek laiendada ettepandud direktiivis sätestatud komiteemenetluse sätteid (44) ja võimaldada teise astme meetmete vastuvõtmist, mida tuleks rakendada terves ELis ühetaoliselt enne rakendamiseks ette nähtud perioodi lõppu (45). Lisaks usaldatavusnormidel põhineva hinnangu kriteeriumide täpsustamisele ja selgitamisele peaksid rakendusmeetmed eelkõige hõlmama ka järgmisi aspekte: i) ülevõtmise kavandajate poolt esitatud teadete suhtes kohaldatavad reeglid (isikud, kellel on õigus esitada teateid, mõiste “kooskõlastatult tegutsevad isikud” selgitus, teadete esitatuks lugemise tähtpäev, tähtajad, jne); ii) täpsustatud loetelu teabe kohta, mida on vaja järelevalveasutuse poolt hindamiseks; ja võib-olla ka iii) kohustused, mida ülevõtmised kavandajad võivad võtta pädevate ametiasutuste ees. Eelneva osas soovib EKP rõhutada, et õpetlikud on EÜ ühinemismäärusega seotud täpsete menetlusreeglite kohaldamisel saadud kogemused. |
| --- | --- |

3.5

Sellega on seotud üldisem probleem, mida kinnitab direktiivi kohta tehtud ettepaneku hindamine, et mitmeid tehnilisi küsimusi ei saa piisavalt käsitleda panganduse direktiivi raames ja et konkreetsete menetlusreeglite hõlmamiseks on vaja rakendussätteid, millega tuleks edasi töötada, et tagada piisav õiguskindlus ja kohased võrdsed tingimused terves ELis. EKP on oma varasemates arvamustes järjekindlalt rõhutanud, et teise astme (Level 2) õigusaktid peaksid moodustama põhilise osa EL finantsasutuste suhtes kohaldatavatest tehnilistest reeglitest (42). Seda seisukohta jagavad järelevalveasutused, kes on väljendanud oma toetust rakendusmeetmete suuremale kasutusele (43). Eelnevat arvesse võttes tehakse ettepanek laiendada ettepandud direktiivis sätestatud komiteemenetluse sätteid (44) ja võimaldada teise astme meetmete vastuvõtmist, mida tuleks rakendada terves ELis ühetaoliselt enne rakendamiseks ette nähtud perioodi lõppu (45). Lisaks usaldatavusnormidel põhineva hinnangu kriteeriumide täpsustamisele ja selgitamisele peaksid rakendusmeetmed eelkõige hõlmama ka järgmisi aspekte: i) ülevõtmise kavandajate poolt esitatud teadete suhtes kohaldatavad reeglid (isikud, kellel on õigus esitada teateid, mõiste “kooskõlastatult tegutsevad isikud” selgitus, teadete esitatuks lugemise tähtpäev, tähtajad, jne); ii) täpsustatud loetelu teabe kohta, mida on vaja järelevalveasutuse poolt hindamiseks; ja võib-olla ka iii) kohustused, mida ülevõtmised kavandajad võivad võtta pädevate ametiasutuste ees. Eelneva osas soovib EKP rõhutada, et õpetlikud on EÜ ühinemismäärusega seotud täpsete menetlusreeglite kohaldamisel saadud kogemused.

| 3.6 | Lõpuks tuleks direktiivi kohta tehtud ettepanekus kaaluda astmelist tähtaega, mis vastaks käsitletava ülevõtmise või oluliste osaluste suurendamise keerukusele. See vastaks proportsionaalsuse põhimõttele, mis on juba sätestatud ettepandud direktiivi teistes sätetes (46). Ühiste, objektiivsete ja läbipaistvate liigituskriteeriumide põhjal lihtsate ja keerukate juhtude eristamine, mille võiks samuti kehtestada rakendusmeetmetega, võimaldaks tagada lihtsate juhtude kiirema käsitlemise ja keerukate juhtude, mis tavaliselt nõuavad rohkem aega, usaldusväärse hindamise. EKP on seisukohal, et panganduse direktiivis sätestatud tähtaega (47) võiks jätkuvalt kohaldada osutatud keerukatel juhtudel (48) ning juhtudel, mille puhul ettepandud direktiiv on juba sätestanud pikendatud hindamisperioodi (49). |
| --- | --- |

3.6

Lõpuks tuleks direktiivi kohta tehtud ettepanekus kaaluda astmelist tähtaega, mis vastaks käsitletava ülevõtmise või oluliste osaluste suurendamise keerukusele. See vastaks proportsionaalsuse põhimõttele, mis on juba sätestatud ettepandud direktiivi teistes sätetes (46). Ühiste, objektiivsete ja läbipaistvate liigituskriteeriumide põhjal lihtsate ja keerukate juhtude eristamine, mille võiks samuti kehtestada rakendusmeetmetega, võimaldaks tagada lihtsate juhtude kiirema käsitlemise ja keerukate juhtude, mis tavaliselt nõuavad rohkem aega, usaldusväärse hindamise. EKP on seisukohal, et panganduse direktiivis sätestatud tähtaega (47) võiks jätkuvalt kohaldada osutatud keerukatel juhtudel (48) ning juhtudel, mille puhul ettepandud direktiiv on juba sätestanud pikendatud hindamisperioodi (49).

4.   Sätted pädevate ametiasutuste koostöö kohta

EKP toetab ettepandud direktiivi sätteid pädevate ametiasutuste koostöö kohta (50). Samas on EKP seisukohal, et neid sätteid ei peaks liitma pädevate ametiasutuste koostöö sätetega konsolideeritud järelevalve teostamise kontekstis (51). Olenevalt ülevõtmise kavandaja olemusest, peaks ettepandud direktiivile vastav “päritolu-asukoha” koostöö ulatuma konsolideeritud järelevalve kontekstist kaugemale. See võiks hõlmata ka koostöö teiste finantssektorite pädevate ametiasutustega. Tagada tuleks ka sektoritevaheline “päritolu-asukoha” koostöö nõuete kooskõla. Seetõttu teeb EKP ettepaneku direktiivi kohta tehtud ettepanekut selles osas muuta.

5.   Komisjoni õigus nõuda pädevatelt ametiasutustelt teavet

| 5.1 | Et komisjon saaks täita oma asutamislepingust tulenevaid ülesandeid (52), sätestab ettepandud direktiiv, et komisjon võib nõuda, et riikide järelevalveasutused esitaksid talle dokumendid, mille alusel nad on andnud oma usaldatavusnormidel põhineva hinnangu, ning ülevõtmise kavandajale esitatud põhjendused (53). Ettepandud direktiivi kohaselt kasutatakse komisjonile antud teavet ainult selleks, et teha kindlaks, kas liikmeriik on täitnud panganduse direktiivist tulenevaid kohustusi (54). |
| --- | --- |

5.1

Et komisjon saaks täita oma asutamislepingust tulenevaid ülesandeid (52), sätestab ettepandud direktiiv, et komisjon võib nõuda, et riikide järelevalveasutused esitaksid talle dokumendid, mille alusel nad on andnud oma usaldatavusnormidel põhineva hinnangu, ning ülevõtmise kavandajale esitatud põhjendused (53). Ettepandud direktiivi kohaselt kasutatakse komisjonile antud teavet ainult selleks, et teha kindlaks, kas liikmeriik on täitnud panganduse direktiivist tulenevaid kohustusi (54).

| 5.2 | Selle sätte kohta tehtud ettepaneku osas on EKP-l mitmeid tähelepanekuid. Asutamislepingu järelevalve teostajana ja ühisturu nõuetekohase toimimise ja arengu tagamiseks (55) peab komisjon tagama, et asutamislepingut ja selle alusel institutsioonide poolt võetud meetmeid viiakse ellu. Komisjonil on kohastel juhtudel pädevus algatada menetlus Euroopa Kohtus, kui ta leiab, et liikmesriik ei ole oma asutamislepingust tulenevaid kohustusi täitnud (56). Kuigi komisjon peab tõendama kohustuse täitmata jätmise väidet (57), on kohtupraktika selgelt seisukohal, et asutamislepingu artiklist 10 tulenevalt peavad liikmesriigid kaasa aitama komisjoni ülesannete saavutamisele; s.o eelkõige peavad nad tegema komisjoniga heauskset koostööd ja edastama kogu selleks nõutava teabe (58). |
| --- | --- |

5.2

Selle sätte kohta tehtud ettepaneku osas on EKP-l mitmeid tähelepanekuid. Asutamislepingu järelevalve teostajana ja ühisturu nõuetekohase toimimise ja arengu tagamiseks (55) peab komisjon tagama, et asutamislepingut ja selle alusel institutsioonide poolt võetud meetmeid viiakse ellu. Komisjonil on kohastel juhtudel pädevus algatada menetlus Euroopa Kohtus, kui ta leiab, et liikmesriik ei ole oma asutamislepingust tulenevaid kohustusi täitnud (56). Kuigi komisjon peab tõendama kohustuse täitmata jätmise väidet (57), on kohtupraktika selgelt seisukohal, et asutamislepingu artiklist 10 tulenevalt peavad liikmesriigid kaasa aitama komisjoni ülesannete saavutamisele; s.o eelkõige peavad nad tegema komisjoniga heauskset koostööd ja edastama kogu selleks nõutava teabe (58).

| 5.3 | EKP peab oluliseks, et komisjonil oleks piisav juurdepääs teabele, et täita oma asutamislepingust tulenevaid ülesandeid. Lisaks märgib EKP, et ettepandud direktiivi ja asutamislepingu artikli 287 kohaselt kuulub komisjonile edastatud teave ametisaladuse pidamise kohustuse alla, mida kohaldatakse kõikide isikute suhtes, kes töötavad või on töötanud komisjonis; s.t mis tahes komisjoni poolt saadud konfidentsiaalset teavet ei või avaldada mis tahes isikule või ametiasutusele (59). |
| --- | --- |

5.3

EKP peab oluliseks, et komisjonil oleks piisav juurdepääs teabele, et täita oma asutamislepingust tulenevaid ülesandeid. Lisaks märgib EKP, et ettepandud direktiivi ja asutamislepingu artikli 287 kohaselt kuulub komisjonile edastatud teave ametisaladuse pidamise kohustuse alla, mida kohaldatakse kõikide isikute suhtes, kes töötavad või on töötanud komisjonis; s.t mis tahes komisjoni poolt saadud konfidentsiaalset teavet ei või avaldada mis tahes isikule või ametiasutusele (59).

| 5.4 | Juhul kui kohaldatakse Euroopa ühinemiskontrolli reegleid (60), peavad liikmesriikide valitsused ja pädevad ametiasutused edastama komisjonile talle EÜ ühinemismääruse rakendussätetega pandud ülesannete täitmiseks vajaliku kogu teabe (61) ning kohaldatakse ametisaladuse reegleid (62). Peale selle võivad liikmesriigid võtta kohaseid meetmeid, et kaitsta “õigustatud huvisid” (63), näiteks usaldatavusnormide reegleid (64). Kui esineb tõsiseid kahtlusi, kas meetme aluseks on usaldatavusnormid, peab asjaomane liikmesriik (65) meetmest teavitama komisjoni, kes kontrollib eelkõige seda, kas võetud meedet saab põhjendada huvi seisukohalt kui legitiimset (66). |
| --- | --- |

5.4

Juhul kui kohaldatakse Euroopa ühinemiskontrolli reegleid (60), peavad liikmesriikide valitsused ja pädevad ametiasutused edastama komisjonile talle EÜ ühinemismääruse rakendussätetega pandud ülesannete täitmiseks vajaliku kogu teabe (61) ning kohaldatakse ametisaladuse reegleid (62). Peale selle võivad liikmesriigid võtta kohaseid meetmeid, et kaitsta “õigustatud huvisid” (63), näiteks usaldatavusnormide reegleid (64). Kui esineb tõsiseid kahtlusi, kas meetme aluseks on usaldatavusnormid, peab asjaomane liikmesriik (65) meetmest teavitama komisjoni, kes kontrollib eelkõige seda, kas võetud meedet saab põhjendada huvi seisukohalt kui legitiimset (66).

| 5.5 | EKP on seisukohal, et ettepandud direktiivi osas oleks komisjonil lihtsam teostada asutamislepingu järelevalvet, kui tal oleks pädevus nõuda teavet otse riikide järelevalveasutustelt (ilma valitsuse vahenduseta). Usaldatavusnormidel põhineva järelevalve osas on Euroopa Kohus juhtinud tähelepanu järgmisele: “kuna liikmesriikide pankade järelevalve ja teabevahetus pädevate ametiasutuste poolt peab toimima nõuetekohaselt, tuleb kaitsta ametisaladust. Konfidentsiaalse teabe avaldamine mis tahes põhjusel võib kaasa tuua kahjustavad tagajärjed mitte ainult vahetult asjaomasele krediidiasutusele, vaid pangasüsteemile üldiselt” (67). |
| --- | --- |

5.5

EKP on seisukohal, et ettepandud direktiivi osas oleks komisjonil lihtsam teostada asutamislepingu järelevalvet, kui tal oleks pädevus nõuda teavet otse riikide järelevalveasutustelt (ilma valitsuse vahenduseta). Usaldatavusnormidel põhineva järelevalve osas on Euroopa Kohus juhtinud tähelepanu järgmisele: “kuna liikmesriikide pankade järelevalve ja teabevahetus pädevate ametiasutuste poolt peab toimima nõuetekohaselt, tuleb kaitsta ametisaladust. Konfidentsiaalse teabe avaldamine mis tahes põhjusel võib kaasa tuua kahjustavad tagajärjed mitte ainult vahetult asjaomasele krediidiasutusele, vaid pangasüsteemile üldiselt” (67).

| 5.6 | Kohtul pole olnud veel juhust hinnata täpsemalt ühelt poolt riigi järelevalveasutuste ametisaladuse kaitse vajadust ja järelevalve teabe konfidentsiaalsust seoses konkreetsete finantsasutustega ning teiselt poolt komisjoni ülesandeid seoses asutamislepingu järelevalvega. EKP on seisukohal, et kindlasti tuleb leida tasakaal komisjoni järgmiste vajaduste vahel: teabe kättesaadavus konkreetsel juhul õigeaegse otsuse tegemiseks (68) ning ülevõtmise kavandajate õiguste ja finantsasutusega seotud teabe konfidentsiaalsuse tagamise kohustus järelevalveasutuse poolt, et tagada finantssüsteemi stabiilsus (69). Seetõttu tuleb erand järelevalveasutuste ametisaladuse pidamisest ja konfidentsiaalsuse hoidmise kohustusest selgelt piirata juhtudega, kui olulise osaluse ülevõtmise kavatsusest teatamine on seotud järgmisega: i) pädev ametiasutus on hindamise tulemusel otsustanud kavandatud ülevõtmise tagasi lükata ja komisjon on saanud ülevõtmise kavandajalt ametliku kaebuse; või ii) on põhjust arvata, et pädev ametiasutus on usaldatavusnormidel põhineva hinnangu kriteeriumide või menetluste kohaldamisel oluliselt eksinud. Võttes arvesse järelevalveasutuste sõltumatuse põhimõtet (70), tuleb selgelt väljendada, et komisjon ei sekku toimuvasse järelevalveasutuse otsustamismenetlusse ning et pädevad ametiasutused avaldavad asjakohase teabe alles pärast oma usaldatavusnormidel põhineva hinnangu valmimist. EKP on veendunud, et õigusraamistiku täpsustuse kohta tehtud ettepanek, nii hindamiskriteeriumide kui menetluste osas, suurendab oluliselt õigusselgust ja –kindlust seoses ülevõtmiste või osaluste suurendamiste usaldatavusnormidel põhineva hinnanguga ning vähendab komisjoni vajadust algatada menetlus võimalike ühenduse õiguse rikkumiste tõttu. |
| --- | --- |

5.6

Kohtul pole olnud veel juhust hinnata täpsemalt ühelt poolt riigi järelevalveasutuste ametisaladuse kaitse vajadust ja järelevalve teabe konfidentsiaalsust seoses konkreetsete finantsasutustega ning teiselt poolt komisjoni ülesandeid seoses asutamislepingu järelevalvega. EKP on seisukohal, et kindlasti tuleb leida tasakaal komisjoni järgmiste vajaduste vahel: teabe kättesaadavus konkreetsel juhul õigeaegse otsuse tegemiseks (68) ning ülevõtmise kavandajate õiguste ja finantsasutusega seotud teabe konfidentsiaalsuse tagamise kohustus järelevalveasutuse poolt, et tagada finantssüsteemi stabiilsus (69). Seetõttu tuleb erand järelevalveasutuste ametisaladuse pidamisest ja konfidentsiaalsuse hoidmise kohustusest selgelt piirata juhtudega, kui olulise osaluse ülevõtmise kavatsusest teatamine on seotud järgmisega: i) pädev ametiasutus on hindamise tulemusel otsustanud kavandatud ülevõtmise tagasi lükata ja komisjon on saanud ülevõtmise kavandajalt ametliku kaebuse; või ii) on põhjust arvata, et pädev ametiasutus on usaldatavusnormidel põhineva hinnangu kriteeriumide või menetluste kohaldamisel oluliselt eksinud. Võttes arvesse järelevalveasutuste sõltumatuse põhimõtet (70), tuleb selgelt väljendada, et komisjon ei sekku toimuvasse järelevalveasutuse otsustamismenetlusse ning et pädevad ametiasutused avaldavad asjakohase teabe alles pärast oma usaldatavusnormidel põhineva hinnangu valmimist. EKP on veendunud, et õigusraamistiku täpsustuse kohta tehtud ettepanek, nii hindamiskriteeriumide kui menetluste osas, suurendab oluliselt õigusselgust ja –kindlust seoses ülevõtmiste või osaluste suurendamiste usaldatavusnormidel põhineva hinnanguga ning vähendab komisjoni vajadust algatada menetlus võimalike ühenduse õiguse rikkumiste tõttu.

6.   Õiguslikud ja tehnilised lisamärkused

| 6.1 | Kuna asutamislepingu kohaselt tuleb EKPga konsulteerida direktiivi kohta tehtud ettepaneku osas, tuleb vastav viide lisada ettepandud direktiivi kooskõlas asutamislepingu artikliga 253. |
| --- | --- |

6.1

Kuna asutamislepingu kohaselt tuleb EKPga konsulteerida direktiivi kohta tehtud ettepaneku osas, tuleb vastav viide lisada ettepandud direktiivi kooskõlas asutamislepingu artikliga 253.

| 6.2 | Direktiivi kohta tehtud ettepanek muudab panganduse direktiivi selgemaks (71), kuna lisatud on viide direktiivis 2004/109/EÜ sätestatud hääleõigustele (72). Kuigi seda muudatusettepanekut tuleb toetada, tuleb mõistet kohaldada panganduse direktiivis ühetaoliselt; täpsustused on toodud lisas. |
| --- | --- |

6.2

Direktiivi kohta tehtud ettepanek muudab panganduse direktiivi selgemaks (71), kuna lisatud on viide direktiivis 2004/109/EÜ sätestatud hääleõigustele (72). Kuigi seda muudatusettepanekut tuleb toetada, tuleb mõistet kohaldada panganduse direktiivis ühetaoliselt; täpsustused on toodud lisas.

| 6.3 | Panganduse direktiivis määratletud mõistete nimekirja (73) võiks lisada mõiste “ülevõtmise kavandaja” (74). Ettepandud direktiivi kohaselt hõlmab “ülevõtmise kavandaja” kõik füüsilised või juriidilised isikud või kooskõlastatult tegutsevad isikud. Kuna tehakse ettepanek kaasata viimati nimetatud mõiste panganduse direktiivi esimest korda, tuleks täiendavalt kaaluda hõlmatud olukordi ja tagajärgi asjaomastele (juriidilistele või füüsilistele) isikutele, näiteks teatamiskohustuse osas. Neid aspekte võiks selgitada rakendussätetes. |
| --- | --- |

6.3

Panganduse direktiivis määratletud mõistete nimekirja (73) võiks lisada mõiste “ülevõtmise kavandaja” (74). Ettepandud direktiivi kohaselt hõlmab “ülevõtmise kavandaja” kõik füüsilised või juriidilised isikud või kooskõlastatult tegutsevad isikud. Kuna tehakse ettepanek kaasata viimati nimetatud mõiste panganduse direktiivi esimest korda, tuleks täiendavalt kaaluda hõlmatud olukordi ja tagajärgi asjaomastele (juriidilistele või füüsilistele) isikutele, näiteks teatamiskohustuse osas. Neid aspekte võiks selgitada rakendussätetes.

| 6.4 | Ettepandud direktiivis sätestatud pikendatud hindamisperioodi osas (75) on EKP seisukohal, et seda tuleks kohaldada mis tahes ülevõtmise kavandaja suhtes kolmandast riigist (nii juriidiliste kui füüsiliste isikute suhtes), olenemata sellest, kas nad on reguleeritud või mitte. |
| --- | --- |

6.4

Ettepandud direktiivis sätestatud pikendatud hindamisperioodi osas (75) on EKP seisukohal, et seda tuleks kohaldada mis tahes ülevõtmise kavandaja suhtes kolmandast riigist (nii juriidiliste kui füüsiliste isikute suhtes), olenemata sellest, kas nad on reguleeritud või mitte.

| 6.5 | Kuna ettepandud direktiiv mõjutab mitmeid finantssektori osi ja toob kaasa seadusmuudatusi ja riikide järelevalveasutuste tava kohandamist, tuleks ette näha ettepandud direktiivi pikem rakendamise aeg ning lisada läbivaatamise säte. Kasuks võiks tulla ka ülemineku perioodi kaalumine, eelkõige seetõttu, et kui ettepandud direktiiv võetakse vastu, kuid rakendatakse liikmesriikides erinevatel aegadel, võib see tekitada probleeme näiteks piiriülestel juhtudel kohaldamises, mille puhul on vaja konsulteerida teise pädeva ametiasutusega. |
| --- | --- |

6.5

Kuna ettepandud direktiiv mõjutab mitmeid finantssektori osi ja toob kaasa seadusmuudatusi ja riikide järelevalveasutuste tava kohandamist, tuleks ette näha ettepandud direktiivi pikem rakendamise aeg ning lisada läbivaatamise säte. Kasuks võiks tulla ka ülemineku perioodi kaalumine, eelkõige seetõttu, et kui ettepandud direktiiv võetakse vastu, kuid rakendatakse liikmesriikides erinevatel aegadel, võib see tekitada probleeme näiteks piiriülestel juhtudel kohaldamises, mille puhul on vaja konsulteerida teise pädeva ametiasutusega.

7.   Muudatusettepanekud

Juhtudeks, mil eespool osutatud nõuanded tingivad ettepandud direktiivi muutmise, on lisas toodud muudatusettepanekud; erandiks on ettepanek järelevalveasutuse poolt teostatava hinnangu tähtaja kohta, mis EKP hinnangul vajab põhjalikumat läbivaatust, mida tuleks läbi viia konsulteerides EL järelevalveasutustega (vt punkte 3.1 kuni 3.6 eespool).

Frankfurt Maini ääres, 18. detsember 2006.

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Nõukogu 18. juuni 1992. aasta direktiiv 92/49/EMÜ otsekindlustustegevusega, välja arvatud elukindlustustegevusega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta, millega muudetakse direktiive 73/239/EMÜ ja 88/357/EMÜ (kolmas kahjukindlustuse direktiiv) (EÜT L 228, 11.8.1992, lk 1). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/68/EÜ (ELT L 323, 9.12.2005, lk 1).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta direktiiv 2002/83/EÜ elukindlustuse kohta (EÜT L 345, 19.12.2002, lk 1). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/68/EÜ (ELT L 323, 9.12.2005, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004 direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/31/EÜ (ELT L 114, 27.4.2006, lk 60).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2005. aasta direktiiv 2005/68/EÜ, mis käsitleb edasikindlustust ja millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 92/49/EMÜ ning direktiive 98/78/EÜ ja 2002/83/EÜ (ELT L 323, 9.12.2005, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiiv 2000/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 177, 30.6.2006, lk 1) (edaspidi “panganduse direktiiv”).

5

(6)  KOM(2006) 507 lõplik.

6

(7)  S.t koostöö omandatavale üksusele tegevusloa andnud pädeva ametiasutuse ja ülevõtmise kavandaja pädeva ametiasutuse vahel.

7

(8)  Vt ettepandud direktiivi artiklit 5.

8

(9)  Rahvusvaheliste Arvelduste Panga kodulehel www.bis.org avaldatud dokumendis “Core Principles Methodology”, mida on ajakohastatud oktoobris 2006, rõhutab Baseli pangajärelevalve komitee (BCBS), et järelevalveasutuste pädevuses on tagasi lükata mis tahes olulise osaluse muutus, kui täitmata on kriteeriumid, mida kasutatakse uute pankade heakskiitmisel (vt põhimõte 4, põhikriteerium 3).

9

Core Principles Methodology

(10)  Panganduse direktiivi artikli 12 lõige 2.

10

(11)  Panganduse direktiivi artikli 19 lõike 1 teine lõik.

11

(12)  Ettepanek panganduse direktiivi uue artikli 19a lõike 2 kohta.

12

(13)  Panganduse direktiivi artikli 12 lõige 2.

13

(14)  Panganduse direktiivi artikli 12 lõige 3.

14

(15)  Veebilehel www.bis.org avaldatud dokumendis “Core Principles for Effective Banking Supervision”, mida on ajakohastatud oktoobris 2006, rõhutab BCBS panga ja tema laiema kontserni omandistruktuuri ja panga juhtimise hindamise tähtsust litsentseerimisel (põhimõte 3); samuti seda, et suuremate ülevõtmiste kontroll peab näitama, et äriühingu sidusus või struktuur ei tohi seada panka liigse riski tingimustesse või takistada tulemuslikku järelevalvet (põhimõte 5).

15

Core Principles for Effective Banking Supervision

(16)  Vt selles osas BCBS “Core Principles for Effective Banking Supervision”, eelkõige põhimõtteid 24 ja 25.

16

Core Principles for Effective Banking Supervision

(17)  Ettepanek panganduse direktiivi uue artikli 19a lõike 3 kohta.

17

(18)  Vt komisjoni 21. oktoobri 2005. aasta teatist KOM(2005) 4080 “Euroopa Liidu sisesed investeeringud finantsteenuste sektoris” (2005/C 293/02) (ELT C 293, 25.11.2005, lk 2).

18

(19)  Liidetud kohtuasjad C-282/04 ja C-283/04 Komisjon v Madalmaade Kuningriik [2006] EKL I-0000, punkt 20. Vt ka kohtuasja C-98-01 Komisjon v Ühendkuningriik [2003] EKL I-4641, punkt 44, kohtuasja C-463/00 Komisjon v Hispaania Kuningriik [2003] EKL I-4581, punkt 57 ja kohtuasja C-174/04 Komisjon v Itaalia Vabariik [2005] EKL I-4933, punkt 31.

19

Komisjon

Madalmaade Kuningriik

Komisjon

Ühendkuningriik

Komisjon

Hispaania Kuningriik

Komisjon

Itaalia Vabariik

(20)  Liidetud kohtuasjad C-282/04 ja C-283/04 Komisjon v Madalmaade Kuningriik, punkt 32.

20

Komisjon

Madalmaade Kuningriik

(21)  Asutamislepingu artikli 58 lõike 1 punkt b.

21

(22)  Asutamislepingu artikli 58 lõige 3.

22

(23)  Ettepanek panganduse direktiivi uue artikli 19a lõike 3 kohta.

23

(24)  Ettepanek panganduse direktiivi uue artikli 19a lõike 1 punkti d kohta.

24

(25)  Ettepanek panganduse direktiivi uue artikli 19a lõike 1 punkti e kohta.

25

(26)  Panganduse direktiivi artikli 17 lõige 1 sätestab, et “pädevad ametiasutused võivad krediidiasutusele antud tegevusloa kehtetuks tunnistada ainult juhul, kui selline asutus: ...c) ei vasta enam nendele tingimustele, mille alusel tegevusluba on välja antud”.

26

(27)  Ettepanek panganduse direktiivi artikli 19 lõike 2 teise lõigu kohta.

27

(28)  Vt 29. septembri 2006 kirja Euroopa Komisjoni volinik McCreevy'le (saatjad: Arthur Docters van Leeuwen, Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee (CESR) esimees, Daničle Nouy, Euroopa pangajärelevalve komitee (CEBS) esimees, ja Henrik Bjerre Nielsen, Euroopa kindlustuse ja ametipensionide järelevalve komitee (CEIOPS) esimees) lehekülgi 2 ja 4. Avaldatud CESRi veebilehel www.cesr-eu.org, CEBSi veebilehel www.c-ebs.org ja CEIOPSi veebilehel www.ceiops.org.

28

(29)  Ettepanek panganduse direktiivi uue artikli 19a lõigete 2 ja 3 kohta.

29

(30)  Ettepanek panganduse direktiivi uue artikli 19 lõike 3 esimese lõigu kohta.

30

(31)  Ettepanek panganduse direktiivi uue artikli 19 lõike 3 esimese lause kolmanda lõigu kohta.

31

(32)  Ettepanek panganduse direktiivi uue artikli 19a lõike 2 kohta.

32

(33)  Ettepanek panganduse direktiivi uue artikli 19 lõike 1 kohta.

33

(34)  Ettepanek panganduse direktiivi uue artikli 19 lõike 2 esimese lõigu kohta.

34

(35)  Ettepanek panganduse direktiivi uue artikli 19 lõike 2 teise lõigu kohta.

35

(36)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. a määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

36

(37)  EÜ ühinemismääruse rakendussätete artikli 5 lõige 1.

37

(38)  Nõukogu 7. aprilli 2004. a määrus (EÜ) nr 802/2004, millega rakendatakse nõukogu määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT L 133, 30.4.2004, lk 1) (edaspidi “EÜ ühinemismääruse rakendussätted”).

38

(39)  EÜ ühinemismääruse rakendussätete artikli 5 lõige 2.

39

(40)  EÜ ühinemismääruse rakendussätete artikli 4 lõige 3.

40

(41)  Vt ka EÜ ühinemismääruse rakendussätete artikli 5 lõiget 4.

41

(42)  Vt EKP 17. veebruari 2005. a arvamuse CON/2005/4 (Euroopa Liidu Nõukogu taotlusel, seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega sõnastatakse uuesti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiiv 2000/12/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta ja nõukogu 15. märtsi 1993. aasta direktiiv 93/6/EMÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta) punkti 6 (ELT C 52, 2.3.2005, lk 37). Punktis 10 rõhutab EKP järgmist: “Juhul kui ettepandud direktiive ei saa selle lähenemisega kooskõlas enam muuta, leiab EKP, et kavandatud õiguslik struktuur ei ole lõplik, vaid see on aste pikemaajalises protsessis, mis on suunatud vajaduse korral vahetult kohaldatavate teise astme tehniliste normide kehtestamisele finantsasutuste jaoks ELis”.

42

.

(43)  Näiteks osutab CEBS oma arutelu dokumendis “The role and tasks of CEBS” (CP08), juuli 2005 (vt punkte 40 ja 41), et “ei ole saanud komisjonilt taotlusi välja töötada uute õigusaktide tehnilisi üksikasju (näiteks nõustamine Lamfalussy teisel astmel). Tundub ebatõenäoline, et komisjon taotleb seda lähemas tulevikus... Kuigi CEBS on teadlik selle lähenemise põhjustest ja mõistab neid, peab ta siiski oluliseks, et Lamfalussy menetlusega antud võimalusi tulevikus kohaselt kasutataks.”

43

The role and tasks of CEBS

(44)  Ettepanek panganduse direktiivi artikli 150 lõike 2 uue punkti f kohta.

44

(45)  Vastavalt ettepandud direktiivi artikli 6 sätestusele.

45

(46)  Ettepanek panganduse direktiivi uue artikli 19a lõike 4 teise lõigu kohta.

46

(47)  Panganduse direktiivi artikli 19 lõike 1 teine lõik.

47

(48)  Vt eespool osutatud volinik McCreevy 29. septembri 2006 kirja lehekülge 2 seoses piiriülese konsolideerimisega, mille puhul järelevalveasutused on rõhutanud, et ka seniste tähtaegade järgimine on keerukatel juhtudel raskendatud.

48

(49)  Ettepanek panganduse direktiivi uue artikli 19 lõike 6 punkti a kohta.

49

(50)  Ettepanek panganduse direktiivi uue artikli 19b ja 129 lõike 3 kohta. Ülevõtmiste ja osaluste suurendamiste jaoks on pädevad ametiasutused: i) ametiasutus, kes on andnud krediidiasutuse, mille ülevõtmist kavandatakse, tegevusloa; ja ii) ülevõtmise kavandaja ametiasutus.

50

(51)  Panganduse direktiivi artikkel 129.

51

(52)  Ettepandud direktiivi põhjendus 6.

52

(53)  Ettepanek panganduse direktiivi uue artikli 19c lõike 1 kohta.

53

(54)  Ettepanek panganduse direktiivi uue artikli 19c lõike 2 kohta.

54

(55)  Asutamislepingu artikli 211 esimene taane.

55

(56)  Asutamislepingu artikkel 226.

56

(57)  Kohtuasi C-508/03 Komisjon v Ühendkuningriik [2006] EKL I-0000, punkt 77.

57

Komisjon

Ühendkuningriik

(58)  Kohtuasi C-82/03 Komisjon v Itaalia Vabariik [2004] EKL I-6635, punkt 15.

58

Komisjon

Itaalia Vabariik

(59)  Ettepanek panganduse direktiivi uue artikli 19c lõigete 2 ja 3 kohta.

59

(60)  EÜ ühinemismääruse rakendussätete kohaselt on komisjonil otsuste tegemise ainupädevus (EÜ ühinemismääruse rakendussätete artikli 21 lõiked 2 ja 3). EÜ ühinemismäärus hõlmab ettevõtjate kõik liigid, sealhulgas krediidiasutused, muud finantsasutused ja kindlustusettevõtted (vt näiteks EÜ ühinemismääruse artiklit 5).

60

(61)  EÜ ühinemismääruse rakendussätete artikli 11 lõige 6 (“Teabenõuded”). EÜ ühinemismääruse rakendussätete kohaselt teeb komisjon tihedat koostööd märkuseid ja teavet edastavate liikmesriigi pädevate ametiasutustega (EÜ ühinemismääruse rakendussätete põhjendus 13). Kehtestatud on tõhus korraldus teabevahetuseks komisjoni ja liikmesriigi pädevate ametiasutuste vahel (põhjendus 14) ja komisjonil on õigus nõuda kogu vajaliku teabe esitamist (põhjendus 38).

61

(62)  EÜ ühinemismääruse rakendussätete artikli 17 lõiked 1 ja 2.

62

(63)  EÜ ühinemismääruse rakendussätete artikli 21 lõike 4 esimene lõik.

63

(64)  EÜ ühinemismääruse rakendussätete artikli 21 lõike 4 teine lõik.

64

(65)  Kohtuasi C-42/01 Portugali Vabariik v Komisjon [2004] EKL I-6079, punktid 58 ja 59.

65

Portugali Vabariik v Komisjon

(66)  Komisjoni 20. juuli 1999.a otsus seoses menetlusega, mis on kooskõlas nõukogu 21. detsembri 1989. a määruse 4064/89 (kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle) artikliga 21 (Kohtuasi nr IV/M.1616 — BSCH/A. Champalimaud), punkt 67.

66

(67)  Kohtuasi 110/84 Commune de Hillegom v Cornelis Hillenius [1985] EKL 3947, punkt 27.

67

Commune de Hillegom

Cornelis Hillenius

(68)  Kohtuasi C-438/04 Mobistar SA v IBPT [2006] EKL I-0000, punktid 38 kuni 43.

68

Mobistar SA

IBPT

(69)  Kohtuasi 110/84 Commune de Hillegom v Cornelis Hillenius, punkt 20.

69

Commune de Hillegom

Cornelis Hillenius

(70)  Vt BCBS “Core Principles Methodology” põhimõtet 1 (viidatud ka joonealuses märkuses 9).

70

Core Principles Methodology

(71)  Panganduse direktiivi artikli 12 lõike 1 teise lõigu muudatuse kohta tehtud ettepanek.

71

(72)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/106/EÜ (läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ) artiklid 9 ja 10 (ELT L, 390, 31.12.2004, lk 38). Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 32 lõige 5 sätestab, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. mai 2001. aasta direktiivi 2001/34/EÜ (mis käsitleb väärtpaberite ametlikku noteerimist väärtpaberibörsil ja nende väärtpaberite kohta avaldatavat teavet) (EÜT L 184, 6.7.2001, lk 1) (direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ (ELT L 79, 24.3.2005, lk 9)) artikkel 92, millele osutatakse panganduse direktiivi artikli 12 lõike 1 teises lõigus, jäetakse välja alates 20. jaanuarist 2007.

72

(73)  Panganduse direktiivi artikkel 4.

73

(74)  Ettepanek panganduse direktiivi artikli 19 lõike 1 esimese lõigu kohta.

74

(75)  Ettepanek panganduse direktiivi uue artikli 19 lõike 6 punkti a kohta.

75

---

LISA

Muudatusettepanekud (1)

| Komisjoni ettepaneku redaktsioon
   (2) | EKP muudatusettepanek
   (3) |
| --- | --- |
| Muudatus 1
  Ettepandud direktiivi volitused
  Ettepandud direktiivi muudatused |
| võttes arvesse komisjoni ettepanekut [ ],
  võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [ ], | võttes arvesse komisjoni ettepanekut [ ],
  võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [ ],
  võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust [ ], |
| Selgitus — vaata arvamuse punkti 6.1 |
| Muudatus 2
  Ettepandud direktiivi põhjendus 3
  Ettepandud direktiivi muudatused |
| (3) | Pädevate asutuste ülesanne nii riiklike kui ka piire ületavate juhtumite puhul peaks olema teostada usaldatavusnormatiividel põhinevat hindamist selgete hindamiskriteeriumide ja selge hindamiskorra raames. Sellepärast on vaja määrata kriteeriumid, mille alusel järelevalveliselt hinnata aktsionäre ja juhtimist olulise osaluse omandamise või osaluse suurendamise tehingu suhtes, ning selget korda nende kriteeriumide kohaldamiseks. Ühtsuse tagamiseks peaksid need kriteeriumid olema kooskõlas nende kriteeriumidega, mida kohaldatakse aktsionäride ja juhtimise suhtes algses loa andmise menetluses. |

Komisjoni ettepaneku redaktsioon
   (2)

EKP muudatusettepanek
   (3)

Muudatus 1

Ettepandud direktiivi volitused

Ettepandud direktiivi muudatused

võttes arvesse komisjoni ettepanekut [ ],

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [ ],

võttes arvesse komisjoni ettepanekut [ ],

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [ ],

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust [ ],

Selgitus — vaata arvamuse punkti 6.1

Muudatus 2

Ettepandud direktiivi põhjendus 3

Ettepandud direktiivi muudatused

(3)

Pädevate asutuste ülesanne nii riiklike kui ka piire ületavate juhtumite puhul peaks olema teostada usaldatavusnormatiividel põhinevat hindamist selgete hindamiskriteeriumide ja selge hindamiskorra raames. Sellepärast on vaja määrata kriteeriumid, mille alusel järelevalveliselt hinnata aktsionäre ja juhtimist olulise osaluse omandamise või osaluse suurendamise tehingu suhtes, ning selget korda nende kriteeriumide kohaldamiseks. Ühtsuse tagamiseks peaksid need kriteeriumid olema kooskõlas nende kriteeriumidega, mida kohaldatakse aktsionäride ja juhtimise suhtes algses loa andmise menetluses.

| (3) | Pädevate ametiasutuste ülesanne nii riigisiseste kui ka piiriüleste juhtumite puhul peaks olema usaldatavusnormidel põhineva hindamise teostamine selgete hindamiskriteeriumide ja -korra raames. Seetõttu on vaja määratleda kriteeriumid, mille alusel saab järelevalveasutus hinnata aktsionäre/osanikke ja juhtimist seoses kavandatava ülevõtmisega või olulise osaluse suurendamisega, ning selge menetlus nimetatud kriteeriumide kohaldamiseks. Ühtsuse tagamiseks peaksid nimetatud kriteeriumid olema kooskõlas samade kriteeriumidega, mida kohaldatakse aktsionäride/osanike ja juhtimise suhtes esialgse tegevusloa andmise menetluses. Menetluse tähtajad peavad olema kooskõlas kõnealuse kavandatava ülevõtmise või olulise osaluse suurendamise keerukusega. |
| --- | --- |

(3)

Pädevate ametiasutuste ülesanne nii riigisiseste kui ka piiriüleste juhtumite puhul peaks olema usaldatavusnormidel põhineva hindamise teostamine selgete hindamiskriteeriumide ja -korra raames. Seetõttu on vaja määratleda kriteeriumid, mille alusel saab järelevalveasutus hinnata aktsionäre/osanikke ja juhtimist seoses kavandatava ülevõtmisega või olulise osaluse suurendamisega, ning selge menetlus nimetatud kriteeriumide kohaldamiseks. Ühtsuse tagamiseks peaksid nimetatud kriteeriumid olema kooskõlas samade kriteeriumidega, mida kohaldatakse aktsionäride/osanike ja juhtimise suhtes esialgse tegevusloa andmise menetluses. Menetluse tähtajad peavad olema kooskõlas kõnealuse kavandatava ülevõtmise või olulise osaluse suurendamise keerukusega.

Selgitus — vaata arvamuse punkti 3.6

Muudatus 3

Ettepandud direktiivi artikkel 5

Direktiivi 2006/48/EÜ muudatus, artikkel 4

[täiendus]

Direktiivi 2006/48/EÜ muudetakse järgmiselt:

[...] Artiklis 4 lisatakse järgmine mõiste:

ülevõtmise kavandaja — iga füüsiline või juriidiline isik või kooskõlastatult tegutsevad isikud, kes on võtnud otsuse omandada, kas vahetult või kaudselt, olulise osaluse krediidiasutuses või suurendada, kas vahetult või kaudselt, oma olulist osalust, mille tulemusel jõuab kapitalile vastav hääleõigus 20, 30 või 50 protsendini või ületab selle või muutub krediidiasutus tema tütarettevõtteks;

Selgitus — vaata arvamuse punkti 6.3

Muudatus 4

Ettepandud direktiivi artikkel 5

Direktiivi 2006/48/EÜ muudatus, artikli 4 lõige 11

[täiendus]

Direktiivi 2006/48/EÜ muudetakse järgmiselt:

[...]. Artikli 4 lõikele 11 lisatakse teine lõik:

Artikli 12 lõike 1, artiklite 19, 20 ja 21 kohaldamisel võetakse arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/109/EÜ artiklites 9 ja 10 osutatud hääleõigust.

Selgitus — vaata arvamuse punkti 6.2

Muudatus 5

Ettepandud direktiivi artikkel 5

Direktiivi 2006/48/EÜ muudatus, artikli 19 lõige 6

6.   Pädevad asutused võivad pikendada hindamisaega kuni 50 tööpäevani järgmistel juhtudel:

| a) | kui kavandatava omandaja suhtes kohaldatakse väljaspool ühendust kehtivaid õiguskate ja asjaomases kolmandas riigis esineb õiguslikke takistusi vajaliku teabe edastamiseks; |
| --- | --- |

a)

kui kavandatava omandaja suhtes kohaldatakse väljaspool ühendust kehtivaid õiguskate ja asjaomases kolmandas riigis esineb õiguslikke takistusi vajaliku teabe edastamiseks;

| b) | hinnangu andmisel artikli 143 alusel. |
| --- | --- |

b)

hinnangu andmisel artikli 143 alusel.

6.   Pädevad asutused võivad pikendada hindamisaega kuni [ ] tööpäevani järgmistel juhtudel:

| a) | kui ülevõtmise kavandaja peakontor või, füüsilise isiku puhul, elukoht asub suhtes kohaldatakse väljaspool ühendust ja asjaomases kolmandas riigis esineb õiguslikke takistusi vajaliku teabe edastamiseks; |
| --- | --- |

a)

kui ülevõtmise kavandaja peakontor või, füüsilise isiku puhul, elukoht asub suhtes kohaldatakse väljaspool ühendust ja asjaomases kolmandas riigis esineb õiguslikke takistusi vajaliku teabe edastamiseks;

| b) | hinnangu andmisel artikli 143 alusel; või |
| --- | --- |

b)

hinnangu andmisel artikli 143 alusel; või

Selgitus — vaata arvamuse punkti 6.4

Muudatus 6

Ettepandud direktiivi artikkel 5

Direktiivi 2006/48/EÜ muudatus, uus artikli 19 lõike 6 punkt c

[täiendus]

| c) | kui pädevad ametiasutused peavad hindamist keerukaks. |
| --- | --- |

c)

Selgitus — vaata arvamuse punkti 3.6

Muudatus 7

Ettepandud direktiivi artikkel 5

Direktiivi 2006/48/EÜ muudatus, artikli 19a lõige 1

1.   Krediidiasutuse kavandatava omandaja tõenäolist mõju arvestades hindavad pädevad asutused artikli 19 lõikega 1 ette nähtud teate ja artikli 19 lõikes 3 osutatud teabe hindamisel kavandatava omandaja sobivust ning kavandatava omandamistehingu majanduslikku usaldatavust kõikide järgmiste kriteeriumide põhjal: [...]

1.   Eesmärgiga tagada omandatava krediidiasutuse kindel ja usaldusväärne juhtimine ning krediidiasutuse ülevõtmise kavandaja tõenäolist mõju arvestades hindavad pädevad asutused artikli 19 lõikes 1 sätestatud teate ja artikli 19 lõikes 3 osutatud teabe hindamisel ülevõtmise kavandaja sobivust ning kavandatava ülevõtmise finantstugevust kõikide järgmiste kriteeriumide põhjal: [...]

Selgitus — vaata arvamuse punkti 2.2

Muudatus 8

Ettepandud direktiivi artikkel 5

Direktiivi 2006/48/EÜ muudatus, artikli 19a lõike 1 punkt a

| a) | kavandatava omandaja maine; |
| --- | --- |

a)

kavandatava omandaja maine;

| a) | ülevõtmise kavandaja maine ja kogemused; |
| --- | --- |

a)

ülevõtmise kavandaja maine ja kogemused;

Selgitus — vaata arvamuse punkti 2.7 — Usaldatavusnormidel põhineva hinnangu kriteeriumide selgitus

Muudatus 9

Ettepandud direktiivi artikkel 5

Direktiivi 2006/48/EÜ muudatus, artikli 19a lõike 1 punkt b

| b) | kavandatava omandamistehingu tulemusel krediidiasutuse äritegevust juhtima hakata võiva iga isiku maine ja kogemused; |
| --- | --- |

b)

kavandatava omandamistehingu tulemusel krediidiasutuse äritegevust juhtima hakata võiva iga isiku maine ja kogemused;

| b) | kavandatava ülevõtmise tulemusel krediidiasutuse äritegevust reaalselt juhtima hakkava või selle üle olulist mõju omava mis tahes isiku maine ja kogemused; |
| --- | --- |

b)

kavandatava ülevõtmise tulemusel krediidiasutuse äritegevust reaalselt juhtima hakkava või selle üle olulist mõju omava mis tahes isiku maine ja kogemused;

Selgitus — vaata arvamuse punkti 2.7 — Usaldatavusnormidel põhineva hinnangu kriteeriumide selgitus

Muudatus 10

Ettepandud direktiivi artikkel 5

Direktiivi 2006/48/EÜ muudatus, artikli 19a lõike 1 punkt d

| d) | Kas krediidiasutus suudab pärast kavandatavat omandamistehingut täita ja jätkuvalt täita käesolevast direktiivist tulenevaid kohustusi ja kohaldatavaid valdkondade eeskirju Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/87/EÜ artikli 2 lõike 7 tähenduses, eriti käesoleva direktiivi artikli 12 lõikes 3 ja artiklis 22 sätestatud nõudeid; |
| --- | --- |

d)

Kas krediidiasutus suudab pärast kavandatavat omandamistehingut täita ja jätkuvalt täita käesolevast direktiivist tulenevaid kohustusi ja kohaldatavaid valdkondade eeskirju Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/87/EÜ artikli 2 lõike 7 tähenduses, eriti käesoleva direktiivi artikli 12 lõikes 3 ja artiklis 22 sätestatud nõudeid;

| d) | kas omandatav krediidiasutus suudab pärast kavandatavat ülevõtmist täita usaldatavusnormidel põhinevaid nõudeid, mis on kehtestatud käesoleva direktiiviga või kohastel juhtudel muude direktiividega, eelkõige direktiividega
  2000/46/EÜ, 2002/87/EÜ ja 2006/49/EÜ. |
| --- | --- |

d)

kas omandatav krediidiasutus suudab pärast kavandatavat ülevõtmist täita usaldatavusnormidel põhinevaid nõudeid, mis on kehtestatud käesoleva direktiiviga või kohastel juhtudel muude direktiividega, eelkõige direktiividega
  2000/46/EÜ, 2002/87/EÜ ja 2006/49/EÜ.

Selgitus — vaata arvamuse punkti 2.7 — Usaldatavusnormidel põhineva hinnangu kriteeriumide selgitus

Muudatus 11

Ettepandud direktiivi artikkel 5

Direktiivi 2006/48/EÜ muudatus, artikli 19a lõike 1 punkt e

| e) | kas on mõistlikku alust kahtlustada, et seoses kavandatava omandamistehinguga toimub või on toimunud või üritatakse või on püütud üritada rahapesu või terrorismi rahastamist Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/60/EÜ tähenduses, või kas kavandatav omandamistehing võiks suurendada sellise tegevuse ohtu; |
| --- | --- |

e)

kas on mõistlikku alust kahtlustada, et seoses kavandatava omandamistehinguga toimub või on toimunud või üritatakse või on püütud üritada rahapesu või terrorismi rahastamist Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/60/EÜ tähenduses, või kas kavandatav omandamistehing võiks suurendada sellise tegevuse ohtu;

| e) | kas esineb põhjendatud kahtlusi, et seoses kavandatava ülevõtmisega on toime pandud või pannakse rikkumine või katse seoses rahapesu või terrorismi rahastamisega Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/60/EÜ tähenduses või mis tahes muu raske kuritegu, või et kavandatav ülevõtmine võiks suurendada sellise tegevuse riski; |
| --- | --- |

e)

kas esineb põhjendatud kahtlusi, et seoses kavandatava ülevõtmisega on toime pandud või pannakse rikkumine või katse seoses rahapesu või terrorismi rahastamisega Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/60/EÜ tähenduses või mis tahes muu raske kuritegu, või et kavandatav ülevõtmine võiks suurendada sellise tegevuse riski;

Selgitus — vaata arvamuse punkti 2.7 — Usaldatavusnormidel põhineva hinnangu kriteeriumide selgitus

Muudatus 12

Ettepandud direktiivi artikkel 5

Direktiivi 2006/48/EÜ muudatus, uus artikli 19a lõike 1 punkt f

[täiendus]

| f) | kas kavandatava ülevõtmise tulemusena muutub omandatav krediidiasutus kontserni osaks, mille struktuur on piisavalt läbipaistev tulemuslikuks järelevalveks. |
| --- | --- |

f)

Selgitus — vaata arvamuse punkti 2.4

Muudatus 13

Ettepandud direktiivi artikkel 5

Direktiivi 2006/48/EÜ muudatus, uus artikli 19a lõike 1 punkt g

[täiendus]

| g) | kas ülevõtmise kavandaja peakontor ja järelevalve asub ELis, kas ülevõtmise kavandaja üle toimub asjaomases riigis tulemuslik järelevalve ja kas selle kolmanda riigi pädevad ametiasutused on valmis rahuldavaks koostööks pädeva ametiasutusega, kes andis omandatavale krediidiasutusele tegevusloa; |
| --- | --- |

g)

Selgitus — vaata arvamuse punkti 2.5

Muudatus 14

Ettepandud direktiivi artikkel 5

Direktiivi 2006/48/EÜ muudatus, uus artikli 19a lõike 1 punkt h

[täiendus]

| h) | kas omandatava krediidiasutuse juhtimiskord on piisavalt kindel, et ära hoida omandatava krediidiasutuse otsustamismenetluse patiseisu; |
| --- | --- |

h)

kas omandatava krediidiasutuse juhtimiskord on piisavalt kindel, et ära hoida omandatava krediidiasutuse otsustamismenetluse patiseisu;

Selgitus — vaata arvamuse punkti 2.6

Muudatus 15

Ettepandud direktiivi artikkel 5

Direktiivi 2006/48/EÜ muudatus, artikli 19a lõige 2

2.   Pädevad asutused võivad kavandatavale omandamistehingule vastu seista üksnes siis, kui nad leiavad, et lõikes 1 sätestatud kriteeriumid ei ole täidetud või kui kavandatava omandaja esitatud teave ei ole täielik.

2.   Pädevad asutused võivad kavandatavale omandamistehingule vastu seista üksnes siis, kui nad ei ole veendunud, et lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on täidetud või kui ülevõtmise kavandaja poolt esitatud teave ei ole täielik.

Selgitus — vaata arvamuse punkti 2.3

Muudatus 16

Ettepandud direktiivi artikkel 5

Direktiivi 2006/48/EÜ muudatus, artikli 19a lõige 3

3.   Liikmesriigid ei kehtesta eeltingimusi omandada tuleva osaluse taseme suhtes ega võta omandamistehingu kontrollimisel aluseks turu majanduslikke vajadusi.

3.   Pädevad ametiasutused võivad vastu võtta kavandatavat ülevõtmist või olulise osaluse suurendamist heakskiitva otsuse tingimusel, et ülevõtmise kavandaja täidab tema poolt võetud kohustusi, mille ta on võtnud pädeva ametiasutuse ees seoses eespool osutatud kriteeriumide täitmisega. Liikmesriigid ei kontrolli ülevõtmist turu majandusvajadusest lähtuvalt.

Selgitus — vaata arvamuse punkte 2.6. ja 2.8

Muudatus 17

Ettepandud direktiivi artikkel 5

Direktiivi 2006/48/EÜ muudatus, artikkel 19b

Lisaks artiklite 19 ja 19a nõuetele ja kui ei ole sätestatud teisiti, konsulteerivad pädevad asutused üksteisega artikli 19a lõike 1 kohasel omandamistehingu hindamisel kooskõlas artikli 129 lõikega 3, kui kavandatav omandaja on üks järgmistest:

[...] 3) füüsiline või juriidiline isik, kelle kontrolli all on teises liikmesriigis tegevusloa saanud krediidiasutus, elukindlustusselts, kahjukindlustusselts, edasikindlustusselts, investeerimisühing või avatud investeerimisfondi valitseja.

Lisaks artiklite 19 ja 19a nõuetele ja kui ei ole sätestatud teisiti, konsulteerib pädev ametiasutus, kes on andnud tegevusloa omandatavale krediidiasutusele, ülevõtmise kavandaja pädeva asutusega
  , kui ülevõtmise kavandaja on üks järgmistest:

[...] 3) füüsiline või juriidiline isik, kelle kontrolli all on teises liikmesriigis tegevusloa saanud krediidiasutus, elukindlustusselts, kahjukindlustusselts, edasikindlustusselts, investeerimisühing või avatud investeerimisfondi valitseja.

Pädevad ametiasutused peavad omavahel tegema tihedat koostööd. Nad peavad vahetama teavet, mis on oluline ja asjakohane kavandatava ülevõtmise hindamiseks usaldatavusnormide alusel.

Omandatavale krediidiasutusele tegevusloa andnud pädeva asutuse otsus peab väljendama ülevõtmise kavandaja pädeva asutuse mis tahes arvamusi või kahtlusi.

Selgitus — vaata arvamuse punkti 4

Muudatus 18

Ettepandud direktiivi artikkel 5

Direktiivi 2006/48/EÜ muudatus, artikkel 19c

1.   Komisjon võib nõuda, et pädevad asutused esitaksid talle viivitamata koopiad dokumentidest, mille alusel nad on andnud oma hinnangu seoses artiklitega 19, 19a ja 19b, samuti põhjendused, mis esitati kavandatavale omandajale.

[...]

1.   Komisjon võib nõuda, et pädevad asutused esitaksid talle viivitamata koopiad dokumentidest, mille alusel nad on andnud oma hinnangu seoses artiklitega 19, 19a ja 19b, samuti põhjendused, mis esitati ülevõtmise kavandajale, järgmistel juhtudel:

| a) | pädev ametiasutus on hindamise tulemusel otsustanud kavandatava ülevõtmise tagasi lükata ja komisjon on saanud ülevõtmise kavandajalt ametliku kaebuse; või |
| --- | --- |

a)

pädev ametiasutus on hindamise tulemusel otsustanud kavandatava ülevõtmise tagasi lükata ja komisjon on saanud ülevõtmise kavandajalt ametliku kaebuse; või

| b) | on põhjust arvata, et pädev ametiasutus on usaldatavusnormidel põhineva hinnangu kriteeriumide või menetluste kohaldamisel oluliselt eksinud. |
| --- | --- |

b)

on põhjust arvata, et pädev ametiasutus on usaldatavusnormidel põhineva hinnangu kriteeriumide või menetluste kohaldamisel oluliselt eksinud.

[...]

Selgitus — vaata arvamuse punkti 5

Muudatus 19

Ettepandud direktiivi artikkel 5

Direktiivi 2006/48/EÜ muudatus, artikli 21 lõige 3

Direktiivi 2006/48/EÜ artikli 21 lõige 3 (4)

(3)   Olulise osaluse ja muude käesolevas artiklis nimetatud osalustasemete kindlaksmääramisel võetakse arvesse direktiivi 2001/34/EÜ artiklis 92 osutatud hääleõigust.

Direktiivi 2006/48/EÜ muudetakse järgmiselt (5):

[...] Artikli 21 lõige 3 asendatakse järgmisega:

3)   Olulise osaluse ja muude käesolevas artiklis nimetatud osalustasemete kindlaksmääramisel võetakse arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/109/EÜ artiklites 9 ja 10 osutatud hääleõigust.

Selgitus — vaata arvamuse punkti 6.2

Muudatus 20

Ettepandud direktiivi artikkel 5

Direktiivi 2006/48/EÜ muudatus, artikkel 129

Direktiivi 2006/48/EÜ muudetakse järgmiselt:

| 5. | artiklisse 129 lisatakse lõige 3:

  “3.   Hinnangu andmisel vastavalt artikli 19a lõikele 1, pädev asutus, kes on andnud tegevusloa krediidiasutusele, mille suhtes kavandatavat omandamistehingut teha soovitakse, konsulteerima kavandatava omandaja pädeva asutusega.


  Sellele krediidiasutusele, mille suhtes kavandatavat omandamistehingut teha soovitakse, tegevusloa andnud pädeva asutuse otsuses tuleb näidata kõik seisukohad ja reservatsioonid, mida on väljendanud omandaja pädev asutus.” |
| --- | --- |

5.

“3.   Hinnangu andmisel vastavalt artikli 19a lõikele 1, pädev asutus, kes on andnud tegevusloa krediidiasutusele, mille suhtes kavandatavat omandamistehingut teha soovitakse, konsulteerima kavandatava omandaja pädeva asutusega.

Sellele krediidiasutusele, mille suhtes kavandatavat omandamistehingut teha soovitakse, tegevusloa andnud pädeva asutuse otsuses tuleb näidata kõik seisukohad ja reservatsioonid, mida on väljendanud omandaja pädev asutus.”

[välja jätta]

Selgitus — vaata arvamuse punkti 4

Muudatus 21

Ettepandud direktiivi artikkel 5

Direktiivi 2006/48/EÜ muudatus, artikli 150 lõike 2 punkt f

| f) | artikli 19a lõikes 1 sätestatud kriteeriumide täpsustused ja selgitused, et võtta arvesse tulevast arengut ja tagada käesoleva direktiivi ühetaoline kohaldamine. |
| --- | --- |

f)

artikli 19a lõikes 1 sätestatud kriteeriumide täpsustused ja selgitused, et võtta arvesse tulevast arengut ja tagada käesoleva direktiivi ühetaoline kohaldamine.

| f) | järgmise suhtes kohaldatava vormi, struktuuri, sisu ja menetluste täpsustamine:







  — | ülevõtmise kavandajatelt artikli 19 lõike 1 kohaselt nõutav teade; |
| --- | --- | --- |

f)

järgmise suhtes kohaldatava vormi, struktuuri, sisu ja menetluste täpsustamine:

—

ülevõtmise kavandajatelt artikli 19 lõike 1 kohaselt nõutav teade;

| — | pädevate ametiasutuste vastuvõtuteatis kooskõlas artikli 19 lõikega 2; ja |
| --- | --- |

—

pädevate ametiasutuste vastuvõtuteatis kooskõlas artikli 19 lõikega 2; ja

| — | artikli 10a lõike 4 esimeses lõigus osutatud nimekiri, mis määratleb artikli 19a lõikega 1 kooskõlas oleva järelevalveasutuse hindamise teostamiseks vajaliku teabe; |
| --- | --- |

—

artikli 10a lõike 4 esimeses lõigus osutatud nimekiri, mis määratleb artikli 19a lõikega 1 kooskõlas oleva järelevalveasutuse hindamise teostamiseks vajaliku teabe;

| g) | artikli 19 lõikes 1 osutatud mõiste “kooskõlastatult tegutsevad isikud” selgitus; |
| --- | --- |

g)

artikli 19 lõikes 1 osutatud mõiste “kooskõlastatult tegutsevad isikud” selgitus;

| h) | kriteeriumide, mille suhtes võivad pädevad ametiasutused hinnata, kas kavandatud ülevõtmine või osaluse suurendamine artikli 19 lõike 1 alusel on keerukas artikli 19 lõike 6 punkti c mõttes, selgitus; |
| --- | --- |

h)

kriteeriumide, mille suhtes võivad pädevad ametiasutused hinnata, kas kavandatud ülevõtmine või osaluse suurendamine artikli 19 lõike 1 alusel on keerukas artikli 19 lõike 6 punkti c mõttes, selgitus;

| i) | artikli 19a lõikes 1 sätestatud usaldatavusnormidel põhineva hinnangu kriteeriumide täpsustused ja selgitused; või |
| --- | --- |

i)

artikli 19a lõikes 1 sätestatud usaldatavusnormidel põhineva hinnangu kriteeriumide täpsustused ja selgitused; või

| j) | artikli 19a lõikes 3 osutatud kohustuste, mida ülevõtmise kavandajad võivad pädevate ametiasutuste ees võtta, määratlus ja selgitus. |
| --- | --- |

j)

artikli 19a lõikes 3 osutatud kohustuste, mida ülevõtmise kavandajad võivad pädevate ametiasutuste ees võtta, määratlus ja selgitus.

Selgitus — vaata arvamuse punkte 2.8, 3.5, 3.6 ja 6.3

Muudatus 22

Ettepandud direktiivi artikkel 6a (uus)

Läbivaatamine

[täiendus]

Artikkel 6a

Läbivaatamine

Enne [kuupäev] peab komisjon käesoleva direktiivi kohaldamise koostöös liikmesriikidega läbi vaatama ja esitama parlamendile ja nõukogule aruande koos asjakohaste ettepanekutega.

Selgitus — vaata arvamuse punkti 6.5

Muudatus 23

Ettepandud direktiivi artikli 6 lõige 1

Rakendamine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt [kuus kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist]. [...]

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt [kaksteist kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist]. [...]

Selgitus — vaata arvamuse punkti 6.5

Muudatus 24

Ettepandud direktiivi artikkel 7 (uus)

Käesolev suunis jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päevale järgneval päeval.

1.   Käesolev suunis jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päevale järgneval päeval.

2.   Usaldatavusnormidel põhinev hindamine seoses kavandatava ülevõtmise või olulise osaluse suurendamisega, mille kohta esitati pädevatele ametiasutustele teade artikli 19 lõike 1 alusel enne käesoleva direktiivi järgimiseks vajalike seaduste, määruste ja haldusnormide jõustumist, tuleb teostada kooskõlas liikmesriigi õigusaktidega, mis kehtisid teate esitamise hetkel.

Selgitus — vaata arvamuse punkti 6.5

---

(1)  Käesolevas lisas toodud muudatusettepanekud põhinevad direktiivi kohta tehtud ettepanekul ja väljendavad ainult muudatusi seoses EKP käesolevas arvamuses esitatud ettepanekutega. Tehakse ettepanek muuta ettepandud direktiivi teatud sätteid, eelkõige artiklit 5, millega muudetakse panganduse direktiivi. Ettepanekut tuleks kohaldada mutatis mutandis ka teiste ühenduse direktiivide suhtes, mida ettepandud direktiiv muudab.

(2)  Läbi kriipsutatud kiri osutab EKP väljajätmisettepanekule.

(3)  Rõhutatud kiri osutab EKP ettepanekule lisada uus tekst.

(4)  Läbikriipsutus tähistab siin EKP ettepanekut jätta tekstiosa välja kehtivast panganduse direktiivi artikli 21 lõikest 3.

(5)  Rõhutus tähistab siin EKP ettepanekut lisada tekstiosa kehtivas panganduse direktiivi artikli 21 lõikes 3.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 7.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/17

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4426 — Sabic/Huntsman Petrochemicals UK)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 27/02)

20. detsembril 2006 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32006M4426 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32006M4426 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 7.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/17

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4519 — Lagardère/Sportfive)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 27/03)

18. jaanuaril 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4519 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4519 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 7.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/18

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4415 — Motorola/Symbol)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 27/04)

8. jaanuaril 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4415 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4415 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 7.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/19

---

Euro vahetuskurss (1)

6. veebruar 2007

(2007/C 27/05)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2955 |
| JPY | Jaapani jeen | 155,56 |
| DKK | Taani kroon | 7,4538 |
| GBP | Inglise nael | 0,65780 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,1365 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6100 |
| ISK | Islandi kroon | 88,45 |
| NOK | Norra kroon | 8,1120 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5791 |
| CZK | Tšehhi kroon | 28,125 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 252,48 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6964 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,8643 |
| RON | Rumeenia leu | 3,3678 |
| SKK | Slovakkia kroon | 34,527 |
| TRY | Türgi liir | 1,8115 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6674 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5322 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,1163 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8998 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,9858 |
| KRW | Korea won | 1 208,64 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,3153 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,0473 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3880 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 729,46 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5291 |
| PHP | Filipiini peeso | 62,832 |
| RUB | Vene rubla | 34,3600 |
| THB | Tai baht | 44,330 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2955

JPY

Jaapani jeen

155,56

DKK

Taani kroon

7,4538

GBP

Inglise nael

0,65780

SEK

Rootsi kroon

9,1365

CHF

Šveitsi frank

1,6100

ISK

Islandi kroon

88,45

NOK

Norra kroon

8,1120

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5791

CZK

Tšehhi kroon

28,125

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

252,48

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6964

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,8643

RON

Rumeenia leu

3,3678

SKK

Slovakkia kroon

34,527

TRY

Türgi liir

1,8115

AUD

Austraalia dollar

1,6674

CAD

Kanada dollar

1,5322

HKD

Hong Kongi dollar

10,1163

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8998

SGD

Singapuri dollar

1,9858

KRW

Korea won

1 208,64

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,3153

CNY

Hiina jüaan

10,0473

HRK

Horvaatia kuna

7,3880

IDR

Indoneesia ruupia

11 729,46

MYR

Malaisia ringit

4,5291

PHP

Filipiini peeso

62,832

RUB

Vene rubla

34,3600

THB

Tai baht

44,330

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 7.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/20

---

Komisjoni teatis päritolureegleid käsitlevate protokollide kohaldamise kuupäeva kohta, millega sätestatakse päritolu diagonaalne kumuleerumine ühenduse ning Alžeeria, Egiptuse, Fääri saarte, Islandi, Iisraeli, Jordaania, Liibanoni, Maroko, Norra, Šveitsi (kaasaarvatud Liechtenstein), Süüria, Tuneesia, Türgi, Jordani läänekalda ja Gaza sektori vahel

(2007/C 27/06)

Lisaks
  Euroopa Liidu Teatajas C 220,13. septembril 2006 avaldatud komisjoni teatisele teavitatakse ettevõtjaid ja tolliasutusi käesolevaga selle kohta, et päritolureegleid käsitleva protokolliga ettenähtud diagonaalset kumuleerumist kohaldatati Bulgaaria ja Isareli vahelise lepingu puhul ajavahemikul 1.4.—31.12.2006 ning Bulgaaria ja Euroopa Liidu vahelise lepingu puhul ajavahemikul 1.—31.12.2006.

---

Euroopa ombudsman Euroopa andmekaitseinspektor

| 7.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/21

---

EUROOPA OMBUDSMANI JA EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTORI VAHELINE

vastastikuse mõistmise memorandum

(2007/C 27/07)

Töökorraldus konstruktiivseks koostööks

1.   Vastastikuse mõistmise memorandumi taust ja eesmärgid

1995. aastast alates on Euroopa ombudsman kasutanud oma volitust viia läbi uurimisi ühenduse institutsioonide või organite tegevuses aset leidvate haldusomavolijuhtude kohta, välja arvatud Euroopa Kohtu ja esimese astme kohtu tegevuse kohta õigusemõistjana. Uurimisi võib teostada Euroopa ombudsmani algatusel või füüsilise või juriidilise isiku kaebuse alusel.

2004. aastast alates on Euroopa andmekaitseinspektor täitnud oma ülesannet jälgida ja tagada, et ühenduse institutsioonid ja organid austaksid isikuandmete töötlemisel füüsiliste isikute põhiõigusi ja -vabadusi, eriti õigust eraelu puutumatusele. Euroopa andmekaitseinspektori volituste hulka kuulub uurimiste läbiviimine nii omal algatusel kui andmesubjekti kaebuse alusel.

Lähtuvalt oma senistest kogemustest ja koostööst peavad Euroopa ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor otstarbekaks leppida kokku juhtumite osas, mis on aluseks või võivad olla aluseks mõlemale asutusele esitatavatele kaebustele. Käesoleva vastastikuse mõistmise memorandumi eesmärgiks on sätestada paindlik töökorraldus selliste juhtumite korral menetluste mittevajaliku dubleerimise vältimiseks ja niipalju kui võimalik ka lahknevate tõlgenduste vältimiseks.

Euroopa ombudsmani ja Euroopa andmekaitseinspektori ühiseks eesmärgiks on saavutada ühenduse vahendite parim kasutus ja soodustada andmekaitse õiguslike ja haldusaspektide järjekindlat käsitlemist, edendades seeläbi kodanike ja kaebajate õigusi ja huve. Käesolev memorandum loob aluse konstruktiivsele koostööle selle eesmärgi taotlemisel. Memorandum pole mõeldud juriidiliste õiguste või kohustuste loomiseks.

Käesolev memorandum ei käsitle Euroopa ombudsmani ja Euroopa andmekaitseinspektori volitusi teostada uurimist teineteise tegevuse suhtes.

2.   Konstruktiivse koostöö suunas: töökorraldus

Käesolev vastastikuse mõistmise memorandum tugineb järgmistele Euroopa ombudsmani ja Euroopa andmekaitseinspektori vahel kokku lepitud punktidele:

| I. | Haldusomavoli mõiste hõlmab andmekaitset käsitlevate ühenduse õigusaktide rikkumist. |
| --- | --- |

I.

Haldusomavoli mõiste hõlmab andmekaitset käsitlevate ühenduse õigusaktide rikkumist.

| II. | Euroopa andmekaitseinspektor on andmekaitse valdkonnas eripädevusega ning ta on spetsialiseeritud asutus ühenduse institutsioonide ja organite poolse andmekaitset käsitlevate ühenduse õigusaktide järgimise järelevalveks. |
| --- | --- |

II.

Euroopa andmekaitseinspektor on andmekaitse valdkonnas eripädevusega ning ta on spetsialiseeritud asutus ühenduse institutsioonide ja organite poolse andmekaitset käsitlevate ühenduse õigusaktide järgimise järelevalveks.

| III. | Juhul, kui kaebuse võiks läbi vaadata nii Euroopa ombudsman kui ka Euroopa andmekaitseinspektor, saavad kaebajad valida, kummale asutusele kaebus esitada, ja nad peaksid saama piisavalt teavet, mille alusel otsustada. |
| --- | --- |

III.

Juhul, kui kaebuse võiks läbi vaadata nii Euroopa ombudsman kui ka Euroopa andmekaitseinspektor, saavad kaebajad valida, kummale asutusele kaebus esitada, ja nad peaksid saama piisavalt teavet, mille alusel otsustada.

| IV. | Niipalju kui võimalik tuleks vältida menetluse mittevajalikku dubleerimist. |
| --- | --- |

IV.

Niipalju kui võimalik tuleks vältida menetluse mittevajalikku dubleerimist.

| V. | Niipalju kui võimalik tuleks vältida andmekaitse õiguslike ja haldusaspektide erinevat käsitlust. |
| --- | --- |

V.

Niipalju kui võimalik tuleks vältida andmekaitse õiguslike ja haldusaspektide erinevat käsitlust.

| VI. | Euroopa ombudsmani ja Euroopa andmekaitseinspektori vahelises teabevahetuses tuleb järgida nende tegevuse suhtes kohaldatavaid konfidentsiaalsusnõudeid. |
| --- | --- |

VI.

Euroopa ombudsmani ja Euroopa andmekaitseinspektori vahelises teabevahetuses tuleb järgida nende tegevuse suhtes kohaldatavaid konfidentsiaalsusnõudeid.

Lähtudes eelmistest punktidest ja senise koostöö käigus saadud kogemustest võtavad Euroopa ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor vastu järgmise töökorralduse.

A.   Kaebuse esitajale antav teave

| — | Euroopa ombudsman kavatseb asjakohastel juhtudel teavitada kaebuse esitajaid eespool II punktis nimetatud Euroopa andmekaitseinspektori eripädevusest ja tingimustest, mille korral võib ühenduse institutsioonide ja organite poolt isikuandmete töötlemist käsitlevad kaebused esitada Euroopa andmekaitseinspektorile. |
| --- | --- |

—

Euroopa ombudsman kavatseb asjakohastel juhtudel teavitada kaebuse esitajaid eespool II punktis nimetatud Euroopa andmekaitseinspektori eripädevusest ja tingimustest, mille korral võib ühenduse institutsioonide ja organite poolt isikuandmete töötlemist käsitlevad kaebused esitada Euroopa andmekaitseinspektorile.

| — | Eelkõige antakse eespool nimetatud teavet juhtudel, kui kaebus, mille alusel Euroopa ombudsman võiks uurimist alustada, käsitleb ainult või valdavalt andmekaitset, andes seega kaebuse esitajale võimaluse otsustada, kas ta soovib, enne kui Euroopa ombudsman alustab uurimist, pöörduda hoopis Euroopa andmekaitseinspektori poole. |
| --- | --- |

—

Eelkõige antakse eespool nimetatud teavet juhtudel, kui kaebus, mille alusel Euroopa ombudsman võiks uurimist alustada, käsitleb ainult või valdavalt andmekaitset, andes seega kaebuse esitajale võimaluse otsustada, kas ta soovib, enne kui Euroopa ombudsman alustab uurimist, pöörduda hoopis Euroopa andmekaitseinspektori poole.

| — | Sellistel juhtudel kavatseb Euroopa ombudsman teavitada kaebuse esitajat võimalusest esitada kaebus Euroopa andmekaitseinspektorile. Euroopa ombudsman kavatseb samuti hõlbustada sellise kaebuse üleandmist Euroopa andmekaitseinspektorile juhul, kui kaebuse esitaja enne uurimise alustamist temalt seda palub. |
| --- | --- |

—

Sellistel juhtudel kavatseb Euroopa ombudsman teavitada kaebuse esitajat võimalusest esitada kaebus Euroopa andmekaitseinspektorile. Euroopa ombudsman kavatseb samuti hõlbustada sellise kaebuse üleandmist Euroopa andmekaitseinspektorile juhul, kui kaebuse esitaja enne uurimise alustamist temalt seda palub.

| — | Euroopa andmekaitseinspektor kavatseb asjakohasel juhul kaebuse esitajaid teavitada sellest, et ühenduse institutsioonide ja organite haldusomavoli käsitlevad kaebused võib esitada Euroopa ombudsmanile. |
| --- | --- |

—

Euroopa andmekaitseinspektor kavatseb asjakohasel juhul kaebuse esitajaid teavitada sellest, et ühenduse institutsioonide ja organite haldusomavoli käsitlevad kaebused võib esitada Euroopa ombudsmanile.

| — | Enda hinnangul asjakohastel juhtudel proovib Euroopa andmekaitseinspektor kaasa aidata kaebuse üleandmisele Euroopa ombudsmanile juhul, kui kaebuse esitaja temalt seda palub. |
| --- | --- |

—

Enda hinnangul asjakohastel juhtudel proovib Euroopa andmekaitseinspektor kaasa aidata kaebuse üleandmisele Euroopa ombudsmanile juhul, kui kaebuse esitaja temalt seda palub.

| — | Mõlemad asutused näevad ette, et asjakohasel juhul teavitatakse kaebajat sellest, et asja toimikus sisalduvat teavet võidakse edastada teisele asutusele. |
| --- | --- |

—

Mõlemad asutused näevad ette, et asjakohasel juhul teavitatakse kaebajat sellest, et asja toimikus sisalduvat teavet võidakse edastada teisele asutusele.

B.   Menetluse dubleerimise vältimine

| — | Kumbki asutus ei alusta uurimist asjas, millega teine asutus on tegelnud või tegeleb, kui tegemist on põhimõtteliselt sama kaebusega, v.a juhul, kui kaebaja esitab uut olulist tõendusmaterjali asjas, mille kohta teine asutus on juba uurimise lõpetanud. Mõlemad asutused kavatsevad teist teavitada juhtudest, kui nad käesoleval põhjusel uurimise alustamisest keelduvad ja teatavad oma soovist anda teavet, mis teisel asutusel vastavate otsuste tegemist hõlbustab. |
| --- | --- |

—

Kumbki asutus ei alusta uurimist asjas, millega teine asutus on tegelnud või tegeleb, kui tegemist on põhimõtteliselt sama kaebusega, v.a juhul, kui kaebaja esitab uut olulist tõendusmaterjali asjas, mille kohta teine asutus on juba uurimise lõpetanud. Mõlemad asutused kavatsevad teist teavitada juhtudest, kui nad käesoleval põhjusel uurimise alustamisest keelduvad ja teatavad oma soovist anda teavet, mis teisel asutusel vastavate otsuste tegemist hõlbustab.

| — | Euroopa ombudsman kavatseb teavitada Euroopa andmekaitseinspektorit kõigist juhtudest, kui ta alustab uurimist, mis puudutab andmekaitset. Juhul, kui Euroopa andmekaitseinspektor seda asja juba uurib, siis on mõlema asutuse sooviks läbi arutada, kuidas paremini vältida menetluste mittevajalikku dubleerimist ja lahknevaid tõlgendusi. |
| --- | --- |

—

Euroopa ombudsman kavatseb teavitada Euroopa andmekaitseinspektorit kõigist juhtudest, kui ta alustab uurimist, mis puudutab andmekaitset. Juhul, kui Euroopa andmekaitseinspektor seda asja juba uurib, siis on mõlema asutuse sooviks läbi arutada, kuidas paremini vältida menetluste mittevajalikku dubleerimist ja lahknevaid tõlgendusi.

| — | Kui Euroopa ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor saavad teada, et nad mõlemad tegelevad samadel asjaoludel põhineva kaebusega, siis püüavad nad teineteist vastastikku asjaga kursis hoida. |
| --- | --- |

—

Kui Euroopa ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor saavad teada, et nad mõlemad tegelevad samadel asjaoludel põhineva kaebusega, siis püüavad nad teineteist vastastikku asjaga kursis hoida.

C.   Lahknevate tõlgenduste vältimine

| — | Juhul, kui määruse nr 45/2001 (1) tekst ja Euroopa Kohtu kohtulahendid jätavad ruumi eriarvamustele andmekaitse normide tõlgenduse ja kohaldamise suhtes, kavatseb Euroopa ombudsman konsulteerida Euroopa andmekaitseinspektoriga, v.a juhul, kui viimase vaated kõnealuses küsimuses on juba teada. Euroopa andmekaitseinspektor teatab käesolevaga oma kavatsusest vastata nõutud aja jooksul. Otsuse langetamisel kavatseb Euroopa ombudsman Euroopa andmekaitseinspektori vastusega arvestada. |
| --- | --- |

—

Juhul, kui määruse nr 45/2001 (1) tekst ja Euroopa Kohtu kohtulahendid jätavad ruumi eriarvamustele andmekaitse normide tõlgenduse ja kohaldamise suhtes, kavatseb Euroopa ombudsman konsulteerida Euroopa andmekaitseinspektoriga, v.a juhul, kui viimase vaated kõnealuses küsimuses on juba teada. Euroopa andmekaitseinspektor teatab käesolevaga oma kavatsusest vastata nõutud aja jooksul. Otsuse langetamisel kavatseb Euroopa ombudsman Euroopa andmekaitseinspektori vastusega arvestada.

| — | Euroopa ombudsman teatab käesolevaga oma kavatsusest teavitada Euroopa andmekaitseinspektorit uurimiste tulemustest sedavõrd, kui need on seotud andmekaitse oluliste küsimustega. |
| --- | --- |

—

Euroopa ombudsman teatab käesolevaga oma kavatsusest teavitada Euroopa andmekaitseinspektorit uurimiste tulemustest sedavõrd, kui need on seotud andmekaitse oluliste küsimustega.

| — | Euroopa andmekaitseinspektor teatab käesolevaga oma kavatsusest teavitada Euroopa ombudsmani uurimiste tulemustest niivõrd, kui ta arvab, et need võiksid Euroopa ombudsmani puudutada. |
| --- | --- |

—

Euroopa andmekaitseinspektor teatab käesolevaga oma kavatsusest teavitada Euroopa ombudsmani uurimiste tulemustest niivõrd, kui ta arvab, et need võiksid Euroopa ombudsmani puudutada.

D.   Dokumentide ja teabe kättesaadavus

| — | Võimalike dokumentidele ja teabele juurdepääsu käsitlevate kaebuste kohta teatavad Euroopa ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor järgmist: |
| --- | --- |

—

Võimalike dokumentidele ja teabele juurdepääsu käsitlevate kaebuste kohta teatavad Euroopa ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor järgmist:

| — | Määruses nr 45/2001 on sätestatud kõigi andmesubjektide teatavad õigused neid puudutavatele andmetele juurdepääsuks (2). Euroopa andmekaitseinspektor on pädev käsitlema kaebusi, mis käsitlevad selle kohustuse rikkumist. |
| --- | --- |

—

Määruses nr 45/2001 on sätestatud kõigi andmesubjektide teatavad õigused neid puudutavatele andmetele juurdepääsuks (2). Euroopa andmekaitseinspektor on pädev käsitlema kaebusi, mis käsitlevad selle kohustuse rikkumist.

| — | Juhtumid, mis on seotud teist isikut puudutavale teabele juurdepääsu keelamisega, või juhtumid, mis on seotud selliste teabele või dokumentidele juurdepääsu käsitlevate kaebustega, mis ei tugine määrusele nr 45/2001 (näiteks määruse nr 1049/2001 (3) kohaldamisest keeldumisest tulenevad juhtumid), kuuluvad Euroopa ombudsmani pädevusse. Sellistel juhtudel kavatseb Euroopa ombudsman kaebuse esitajat teavitada tema õigustest määruse nr 45/2001 alusel niivõrd, kuivõrd sellest on tõenäoliselt kasu. |
| --- | --- |

—

Juhtumid, mis on seotud teist isikut puudutavale teabele juurdepääsu keelamisega, või juhtumid, mis on seotud selliste teabele või dokumentidele juurdepääsu käsitlevate kaebustega, mis ei tugine määrusele nr 45/2001 (näiteks määruse nr 1049/2001 (3) kohaldamisest keeldumisest tulenevad juhtumid), kuuluvad Euroopa ombudsmani pädevusse. Sellistel juhtudel kavatseb Euroopa ombudsman kaebuse esitajat teavitada tema õigustest määruse nr 45/2001 alusel niivõrd, kuivõrd sellest on tõenäoliselt kasu.

| — | Euroopa ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor deklareerivad, et punktid A, B ja C kehtivad ka dokumentidele ja teabele juurdepääsu käsitlevate kaebuste suhtes. |
| --- | --- |

—

Euroopa ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor deklareerivad, et punktid A, B ja C kehtivad ka dokumentidele ja teabele juurdepääsu käsitlevate kaebuste suhtes.

E.   Rakendamine

| — | Mõlemad asutused teatavad oma kavatsusest kohtuda regulaarselt vähemalt kord aastas, selleks et vahetada arvamusi käesolevas memorandumis sätestatud töökorralduse praktilise rakendamise kohta ning arutleda võimaliku parandamise üle. |
| --- | --- |

—

Mõlemad asutused teatavad oma kavatsusest kohtuda regulaarselt vähemalt kord aastas, selleks et vahetada arvamusi käesolevas memorandumis sätestatud töökorralduse praktilise rakendamise kohta ning arutleda võimaliku parandamise üle.

Brüssel, 30. november 2006.

P. Nikiforos DIAMANDOUROS

Euroopa ombudsman

Peter HUSTINX

Euroopa andmekaitseinspektor

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, EÜT 2000, L 8/1.

1

(2)  Artikkel 13.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele, EÜT 2001, L 145/43.

3

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 7.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/24 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/24

---

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 27/08)

| Abi nr | XS 125/05 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Poola Vabariik |
| Piirkond | Północno-zachodni |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi | Hotelli- ja turismiettevõte “Hotel-Tur Szczecin” sp. Z o.o. |
| Õiguslik alus | Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji (Dz. U. nr 171/2002, poz. 1397, z późn.zm.) art. 52 ust. 3 i 4 w związku z art. 54 ust. 1; Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 16 października 1997 r. w sprawie szczegółowych zasad ustalania należności za korzystanie z przedsiębiorstwa, sposobu zabezpieczenia nie spłaconej części należności oraz warunków oprocentowania nie spłaconej należności (Dz. U. 130/1997 poz. 855) § 8 ust. 1 |
| Kavas ettenähtud aastased kulutused või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma | Abikava | Aastane kogusumma | |
| Tagatud laenusumma | |
| Üksiktoetus | Kogusumma | 0,128546 miljonit EUR (1) |
| Tagatud laenusumma | |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2-6 ning artikliga 5 | Jah |
| Rakendamise kuupäev | 10.6.2005 |
| Kava või üksikabi kestus | Kuni 30.6.2011 |
| Toetuse eesmärk | Abi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele | Jah |
| Asjaomased majandusharud | Ainult teatud majandusharud | Jah |
| Muud teenused | Jah |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Minister Skarbu Państwa |
| Ul. Krucza 36/Wspólna 6 |
| PL-00-522 Warszawa |

Abi nr

XS 125/05

Liikmesriik

Poola Vabariik

Piirkond

Północno-zachodni

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi

Hotelli- ja turismiettevõte “Hotel-Tur Szczecin” sp. Z o.o.

Õiguslik alus

Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji (Dz. U. nr 171/2002, poz. 1397, z późn.zm.) art. 52 ust. 3 i 4 w związku z art. 54 ust. 1; Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 16 października 1997 r. w sprawie szczegółowych zasad ustalania należności za korzystanie z przedsiębiorstwa, sposobu zabezpieczenia nie spłaconej części należności oraz warunków oprocentowania nie spłaconej należności (Dz. U. 130/1997 poz. 855) § 8 ust. 1

Kavas ettenähtud aastased kulutused või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma

Abikava

Aastane kogusumma

Tagatud laenusumma

Üksiktoetus

Kogusumma

0,128546 miljonit EUR (1)

Tagatud laenusumma

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2-6 ning artikliga 5

Jah

Rakendamise kuupäev

10.6.2005

Kava või üksikabi kestus

Kuni 30.6.2011

Toetuse eesmärk

Abi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele

Jah

Asjaomased majandusharud

Ainult teatud majandusharud

Jah

Muud teenused

Jah

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Minister Skarbu Państwa

Ul. Krucza 36/Wspólna 6

PL-00-522 Warszawa

Suurte üksiktoetuste andmine

Kooskõlas määruse artikliga 6

Jah

---

(1)  Ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma on väljendatud abi brutoekvivalendis.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 7.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/25

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4456 — Mahle/Dana EPG)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 27/09)

| 1. | 30. jaanuaril 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Saksamaa ettevõtja Mahle GmbH (“Mahle”) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Ameerika Ühendriikide ettevõtja Dana Corporation's Engines Product Group (“Dana EPG”) üle aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

30. jaanuaril 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Saksamaa ettevõtja Mahle GmbH (“Mahle”) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Ameerika Ühendriikide ettevõtja Dana Corporation's Engines Product Group (“Dana EPG”) üle aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Mahle: auto- ja mootoritööstus; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Mahle: auto- ja mootoritööstus;

| — | Dana EPG: auto- ja mootoritööstus. |
| --- | --- |

—

Dana EPG: auto- ja mootoritööstus.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib komisjonile saata faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4456 — Mahle/Dana EPG):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib komisjonile saata faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4456 — Mahle/Dana EPG):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 7.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/26 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/26

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4541 — Bridgepoint/Rodenstock)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 27/10)

| 1. | 30. jaanuaril 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Ühendkuningriigi ettevõtja Bridgepoint Capital Group Limited (“Bridgepoint”) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Saksamaa ettevõtja First Optical Holding GmbH (“Rodenstock”) üle aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

30. jaanuaril 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Ühendkuningriigi ettevõtja Bridgepoint Capital Group Limited (“Bridgepoint”) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Saksamaa ettevõtja First Optical Holding GmbH (“Rodenstock”) üle aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Bridgepoint: eeskätt optikatoodete jaemüügiga tegelev erainvesteerimisfond; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Bridgepoint: eeskätt optikatoodete jaemüügiga tegelev erainvesteerimisfond;

| — | Rodenstock: prilliklaaside ja -raamide väljatöötamine, tootmine ja müük. |
| --- | --- |

—

Rodenstock: prilliklaaside ja -raamide väljatöötamine, tootmine ja müük.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele (2) lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele (2) lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib komisjonile saata faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4541 — Bridgepoint/Rodenstock):





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| J 70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib komisjonile saata faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4541 — Bridgepoint/Rodenstock):

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

J 70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 7.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/27

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4565 — Cerberus/BAWAG)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 27/11)

| 1. | 29. jaanuaril 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Ameerika Ühendriikide ettevõtja Cerberus Group (“Cerberus”) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Austria ettevõtja BAWAG P.S.K. Bank für Arbeit und Wirtschaft und Österreichische Postsparkasse Aktiengesellschaft (“BAWAG”) üle aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

29. jaanuaril 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Ameerika Ühendriikide ettevõtja Cerberus Group (“Cerberus”) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Austria ettevõtja BAWAG P.S.K. Bank für Arbeit und Wirtschaft und Österreichische Postsparkasse Aktiengesellschaft (“BAWAG”) üle aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Cerberus: erakapitali investeerimisfond; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Cerberus: erakapitali investeerimisfond;

| — | BAWAG: pangandus, rentimine ja kindlustus. |
| --- | --- |

—

BAWAG: pangandus, rentimine ja kindlustus.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele (2) lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele (2) lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib komisjonile saata faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4565 — Cerberus/BAWAG):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib komisjonile saata faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4565 — Cerberus/BAWAG):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---