# Az Európai Unió C 290/2006

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 290 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 49. évfolyam2006. november 29. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 290

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

49. évfolyam2006. november 29.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Tájékoztatások |
| | Bizottság |
| 2006/C 290/1 | Euro-átváltási árfolyamok | 1 |
| 2006/C 290/2 | Bejelentési eljárás – Műszaki szabályok (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 290/3 | Állami támogatás – Olaszország – C 42/2006 (ex NN 52/2006) állami támogatás – Poste Italiane – BancoPosta – A pénzügyminisztériumnál vezetett folyószámlák kamatozása – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  ) | 8 |
| 2006/C 290/4 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése értelmében | 20 |
| 2006/C 290/5 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2003. december 23-i 1/2004/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásra vonatkozó, a tagállamok által nyújtott összefoglaló információ (
  1
  ) | 23 |
| 2006/C 290/6 | A tagállamok tájékoztatása az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról (
  1
  ) | 26 |
| 2006/C 290/7 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4376 – Dresdner Bank/Gazprombank/JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 27 |
| 2006/C 290/8 | A tagállamok jelentése az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatására történő alkalmazásáról szóló, 2002. december 12-i 2204/2002/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról (
  1
  ) | 28 |
| 2006/C 290/9 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4474 – BC Partners/Techem) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 31 |
| 2006/C 290/0 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4398 – Veolia Cargo/RAIL LINK/JV) (
  1
  ) | 32 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Tájékoztatások

Bizottság

2006/C 290/1

Euro-átváltási árfolyamok

1

2006/C 290/2

Bejelentési eljárás – Műszaki szabályok (
  1
  )

1

2

2006/C 290/3

Állami támogatás – Olaszország – C 42/2006 (ex NN 52/2006) állami támogatás – Poste Italiane – BancoPosta – A pénzügyminisztériumnál vezetett folyószámlák kamatozása – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  )

1

8

2006/C 290/4

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése értelmében

20

2006/C 290/5

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2003. december 23-i 1/2004/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásra vonatkozó, a tagállamok által nyújtott összefoglaló információ (
  1
  )

1

23

2006/C 290/6

A tagállamok tájékoztatása az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról (
  1
  )

1

26

2006/C 290/7

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4376 – Dresdner Bank/Gazprombank/JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

27

2006/C 290/8

A tagállamok jelentése az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatására történő alkalmazásáról szóló, 2002. december 12-i 2204/2002/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról (
  1
  )

1

28

2006/C 290/9

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4474 – BC Partners/Techem) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

31

2006/C 290/0

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4398 – Veolia Cargo/RAIL LINK/JV) (
  1
  )

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Tájékoztatások

Bizottság

| 29.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/1

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2006. november 28.

(2006/C 290/01)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3147 |
| JPY | Japán yen | 152,99 |
| DKK | Dán korona | 7,4545 |
| GBP | Angol font | 0,67625 |
| SEK | Svéd korona | 9,0683 |
| CHF | Svájci frank | 1,5866 |
| ISK | Izlandi korona | 91,71 |
| NOK | Norvég korona | 8,2810 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CYP | Ciprusi font | 0,5780 |
| CZK | Cseh korona | 28,060 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 258,59 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6978 |
| MTL | Máltai líra | 0,4293 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,8368 |
| RON | Román lej | 3,4695 |
| SIT | Szlovén tolar | 239,67 |
| SKK | Szlovák korona | 35,641 |
| TRY | Török líra | 1,9470 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6861 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4863 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,2217 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,9525 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0385 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 223,79 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 9,4510 |
| CNY | Kínai renminbi | 10,3072 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3435 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 076,18 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,7855 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 65,623 |
| RUB | Orosz rubel | 34,6370 |
| THB | Thaiföldi baht | 47,772 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3147

JPY

Japán yen

152,99

DKK

Dán korona

7,4545

GBP

Angol font

0,67625

SEK

Svéd korona

9,0683

CHF

Svájci frank

1,5866

ISK

Izlandi korona

91,71

NOK

Norvég korona

8,2810

BGN

Bulgár leva

1,9558

CYP

Ciprusi font

0,5780

CZK

Cseh korona

28,060

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

258,59

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6978

MTL

Máltai líra

0,4293

PLN

Lengyel zloty

3,8368

RON

Román lej

3,4695

SIT

Szlovén tolar

239,67

SKK

Szlovák korona

35,641

TRY

Török líra

1,9470

AUD

Ausztrál dollár

1,6861

CAD

Kanadai dollár

1,4863

HKD

Hongkongi dollár

10,2217

NZD

Új-zélandi dollár

1,9525

SGD

Szingapúri dollár

2,0385

KRW

Dél-Koreai won

1 223,79

ZAR

Dél-Afrikai rand

9,4510

CNY

Kínai renminbi

10,3072

HRK

Horvát kuna

7,3435

IDR

Indonéz rúpia

12 076,18

MYR

Maláj ringgit

4,7855

PHP

Fülöp-szigeteki peso

65,623

RUB

Orosz rubel

34,6370

THB

Thaiföldi baht

47,772

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 29.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/2

---

Bejelentési eljárás – Műszaki szabályok

(2006/C 290/02)

(EGT vonatkozású szöveg)

Az Európai Parlament és a Tanács 1998. június 22-i 98/34/EK irányelve a műszaki szabványok és szabályok, valamint az Információs Társadalom szolgáltatásaihoz kapcsolódó szabályok területén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról (HL L 204., 1998.7.21., 37. o.; HL L 217., 1998.8.5., 18. o.).

A Bizottságnak bejelentett nemzeti műszaki jogszabálytervezetek

| Hivatkozási szám (1) | Cím | A három hónapos várakozási időszak vége (2) |
| --- | --- | --- |
| 2006/0568/P | A távközlési állomások által létrehozott elektromágneses terek erősségének felügyeletére és mérésére szolgáló eljárásokra vonatkozó rendelet tervezete | 2007.1.26. |
| 2006/0569/D | Törvénytervezet bioüzemanyag-kvóta bevezetéséről a szövetségi emisszió-védelmi törvény módosításával, illetve az energia- és villamosenergia-adóra vonatkozó előírások módosításáról (törvény a bioüzemanyag-kvótáról – BioKraftQuG) | (4) |
| 2006/0570/E | IR-68 rádió-interfész a 87,5-108 MHz tartományban működő, modulált frekvenciás, akusztikai rádióműsor-szórás transzmisszoraihoz | 2007.1.29. |
| 2006/0571/E | Rendelet a személy- és áruszállító járműveken elhelyezet tűzoltókészülékek követelményeiről szóló, 1999. július 27-i rendelet (ADR) részleges módosításáról – Tervezet | 2007.1.29. |
| 2006/0572/E | IR-69 rádió-interfész a felszíni digitális televízió akusztikai rádióműsor-szórásához (T-DAB) szükséges transzmisszorokhoz | 2007.1.29. |
| 2006/0573/E | IR-70 interfész az analóg televízió rádióműsor-szórásához szükséges transzmisszorokhoz | 2007.1.29. |
| 2006/0574/E | Királyi rendelet a 24 méter alatti hosszúságú halászhajók által teljesítendő biztonsági és a környezetszennyezés megelőzését szolgáló előírások meghatározásáról – Tervezet | 2007.1.29. |
| 2006/0575/E | IR-71 rádió-interfész az UHF felszíni digitális televízió (TDT) rádióműsor-szórás transzmisszoraihoz | 2007.1.29. |
| 2006/0576/E | A növényi étolajok műszaki-egészségügyi szabályzatának – melyet az 1983. január 25-i, 308/1983. királyi rendelet hagyott jóvá – a finomított napraforgóolaj fizikai-kémiai jellemzői tekintetében történő módosításáról szóló királyi rendelet – Tervezet | 2007.1.29. |
| 2006/0577/E | IR-95 rádió-interfész a 2,4 frekvenciatartományban működő rádiófrekvenciás azonosító berendezésekhez (RFID) | 2007.1.29. |
| 2006/0578/CZ | A 2006. ...-án kelt, néhány további ásványolaj jelölésének meghatározásáról szóló rendelet | 2007.1.29. |
| 2006/0579/PL | A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Miniszter rendelet-tervezete a Lengyel Köztársaság területén eddig nem alkalmazott állattartási technológiák engedélyezésének feltételeiről, folyamától és módjáról | 2007.1.29. |

Hivatkozási szám (1)

Cím

A három hónapos várakozási időszak vége (2)

2006/0568/P

A távközlési állomások által létrehozott elektromágneses terek erősségének felügyeletére és mérésére szolgáló eljárásokra vonatkozó rendelet tervezete

2007.1.26.

2006/0569/D

Törvénytervezet bioüzemanyag-kvóta bevezetéséről a szövetségi emisszió-védelmi törvény módosításával, illetve az energia- és villamosenergia-adóra vonatkozó előírások módosításáról (törvény a bioüzemanyag-kvótáról – BioKraftQuG)

(4)

2006/0570/E

IR-68 rádió-interfész a 87,5-108 MHz tartományban működő, modulált frekvenciás, akusztikai rádióműsor-szórás transzmisszoraihoz

2007.1.29.

2006/0571/E

Rendelet a személy- és áruszállító járműveken elhelyezet tűzoltókészülékek követelményeiről szóló, 1999. július 27-i rendelet (ADR) részleges módosításáról – Tervezet

2007.1.29.

2006/0572/E

IR-69 rádió-interfész a felszíni digitális televízió akusztikai rádióműsor-szórásához (T-DAB) szükséges transzmisszorokhoz

2007.1.29.

2006/0573/E

IR-70 interfész az analóg televízió rádióműsor-szórásához szükséges transzmisszorokhoz

2007.1.29.

2006/0574/E

Királyi rendelet a 24 méter alatti hosszúságú halászhajók által teljesítendő biztonsági és a környezetszennyezés megelőzését szolgáló előírások meghatározásáról – Tervezet

2007.1.29.

2006/0575/E

IR-71 rádió-interfész az UHF felszíni digitális televízió (TDT) rádióműsor-szórás transzmisszoraihoz

2007.1.29.

2006/0576/E

A növényi étolajok műszaki-egészségügyi szabályzatának – melyet az 1983. január 25-i, 308/1983. királyi rendelet hagyott jóvá – a finomított napraforgóolaj fizikai-kémiai jellemzői tekintetében történő módosításáról szóló királyi rendelet – Tervezet

2007.1.29.

2006/0577/E

IR-95 rádió-interfész a 2,4 frekvenciatartományban működő rádiófrekvenciás azonosító berendezésekhez (RFID)

2007.1.29.

2006/0578/CZ

A 2006. ...-án kelt, néhány további ásványolaj jelölésének meghatározásáról szóló rendelet

2007.1.29.

2006/0579/PL

A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Miniszter rendelet-tervezete a Lengyel Köztársaság területén eddig nem alkalmazott állattartási technológiák engedélyezésének feltételeiről, folyamától és módjáról

2007.1.29.

A Bizottság felhívja a figyelmet az Európai Bíróságnak a „CIA Security” ügyben (C-194/94 – ECR I, 2201. o.) 1996. április 30-án meghozott ítéletére, amelyben a Bíróság elrendelte, hogy a 98/34/EK irányelv (korábbi hivatkozási száma: 83/189/EGK) 8. és 9. cikkeit úgy kell értelmezni, hogy az egyének a nemzeti bíróságok előtt hivatkozhatnak ezekre a cikkekre, és a nemzeti bíróságoknak el kell utasítaniuk azon nemzeti műszaki szabály alkalmazását, amelyet az irányelvvel összhangban nem jelentettek be.

Ez az ítélet megerősíti a Bizottság 1986. október 1-jei közleményét (HL C 245., 1986.10.1., 4. o.).

Ennek megfelelően, a bejelentési kötelezettség megszegése esetén a vonatkozó műszaki szabályok nem alkalmazhatók, és ebből következően ezen szabályok nem érvényesíthetők az egyénekkel szemben.

A bejelentési eljárásról további információkért kérjük, hogy forduljon írásban az alábbi címhez:

| European Commission |
| --- |
| DG Enterprise and Industry, Unit C3 |
| B-1049 Brussels |
| e-mail: dir83-189-central@ec.europa.eu |

European Commission

DG Enterprise and Industry, Unit C3

B-1049 Brussels

e-mail: dir83-189-central@ec.europa.eu

Látogassa meg az alábbi internetes oldalt is: http://ec.europa.eu/enterprise/tris/

Ha bármilyen további információra van szüksége az ilyen bejelentésekről, kérjük lépjen kapcsolatba az alább felsorolt nemzeti intézményekkel:

A 98/34/EK IRÁNYELV ALKALMAZÁSÁÉRT FELELŐS NEMZETI INTÉZMÉNYEK LISTÁJA

BELGIUM

| BELNotif |
| --- |
| Qualité et Sécurité |
| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie |
| NG III – 4ème étage |
| Boulevard du Roi Albert II/16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Pascaline Descamps Asszony |
| Tel.: (32-2) 277 80 03 |
| Fax: (32-2) 277 54 01 |
| E-mail: pascaline.descamps@mineco.fgov.be |
| paolo.caruso@mineco.fgov.be |
| Általános e-mail: belnotif@mineco.fgov.be |
| Weboldal: http://www.mineco.fgov.be |

BELNotif

Qualité et Sécurité

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie

NG III – 4ème étage

Boulevard du Roi Albert II/16

B-1000 Bruxelles

Pascaline Descamps Asszony

Tel.: (32-2) 277 80 03

Fax: (32-2) 277 54 01

E-mail: pascaline.descamps@mineco.fgov.be

paolo.caruso@mineco.fgov.be

Általános e-mail: belnotif@mineco.fgov.be

Weboldal: http://www.mineco.fgov.be

CSEH KÖZTÁRSASÁG

| Czech Office for Standards, Metrology and Testing |
| --- |
| Gorazdova 24 |
| P.O. BOX 49 |
| CZ-128 01 Praha 2 |
| Miroslav Chloupek Úr |
| Director of International Relations Department |
| Tel.: (420) 224 907 123 |
| Fax: (420) 224 914 990 |
| E-mail: chloupek@unmz.cz |
| Lucie Růžičková Asszony |
| Tel.: (420) 224 907 139 |
| Fax: (420) 224 907 122 |
| E-mail: ruzickova@unmz.cz |
| Általános e-mail: eu9834@unmz.cz |
| Weboldal: http://www.unmz.cz |

Czech Office for Standards, Metrology and Testing

Gorazdova 24

P.O. BOX 49

CZ-128 01 Praha 2

Miroslav Chloupek Úr

Director of International Relations Department

Tel.: (420) 224 907 123

Fax: (420) 224 914 990

E-mail: chloupek@unmz.cz

Lucie Růžičková Asszony

Tel.: (420) 224 907 139

Fax: (420) 224 907 122

E-mail: ruzickova@unmz.cz

Általános e-mail: eu9834@unmz.cz

Weboldal: http://www.unmz.cz

DÁNIA

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| (National Agency for Enterprise and Construction) |
| Dahlerups Pakhus |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø (vagy DK-2100 Copenhagen OE) |
| Bjarne Bang Christensen Úr |
| Legal adviser |
| Tel.: (45) 35 46 63 66 (közvetlen) |
| E-mail: bbc@ebst.dk |
| Birgit Jensen Asszony |
| Principal Executive Officer |
| Tel.: (45) 35 46 62 87 (közvetlen) |
| Fax: (45) 35 46 62 03 |
| E-mail: bij@ebst.dk |
| Pernille Hjort Engstrøm Asszony |
| Head of Section |
| Tel.: (45) 35 46 63 35 (közvetlen) |
| E-mail: phe@ebst.dk |
| Kölcsönös postafiók az értesítési üzenetekhez – noti@ebst.dk |
| Weboldal: http://www.ebst.dk/Notifikationer |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

(National Agency for Enterprise and Construction)

Dahlerups Pakhus

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø (vagy DK-2100 Copenhagen OE)

Bjarne Bang Christensen Úr

Legal adviser

Tel.: (45) 35 46 63 66 (közvetlen)

E-mail: bbc@ebst.dk

Birgit Jensen Asszony

Principal Executive Officer

Tel.: (45) 35 46 62 87 (közvetlen)

Fax: (45) 35 46 62 03

E-mail: bij@ebst.dk

Pernille Hjort Engstrøm Asszony

Head of Section

Tel.: (45) 35 46 63 35 (közvetlen)

E-mail: phe@ebst.dk

Kölcsönös postafiók az értesítési üzenetekhez – noti@ebst.dk

Weboldal: http://www.ebst.dk/Notifikationer

NÉMETORSZÁG

| Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| --- |
| Referat EA3 |
| Scharnhorststr. 34–37 |
| D-10115 Berlin |
| Christina Jäckel Asszony |
| Tel.: (49-30) 2014 63 53 |
| Fax: (49-30) 2014 53 79 |
| E-mail: infonorm@bmwa.bund.de |
| Weboldal: http://www.bmwa.bund.de |

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Referat EA3

Scharnhorststr. 34–37

D-10115 Berlin

Christina Jäckel Asszony

Tel.: (49-30) 2014 63 53

Fax: (49-30) 2014 53 79

E-mail: infonorm@bmwa.bund.de

Weboldal: http://www.bmwa.bund.de

ÉSZTORSZÁG

| Ministry of Economic Affairs and Communications |
| --- |
| Harju str. 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Karl Stern Úr |
| Executive Officer of Trade Policy Division |
| EU and International Co-operation Department |
| Tel.: (372) 6 256 405 |
| Fax: (372) 6 313 029 |
| E-mail: karl.stern@mkm.ee |
| Általános e-mail: el.teavitamine@mkm.ee |
| Weboldal: http://www.mkm.ee |

Ministry of Economic Affairs and Communications

Harju str. 11

EE-15072 Tallinn

Karl Stern Úr

Executive Officer of Trade Policy Division

EU and International Co-operation Department

Tel.: (372) 6 256 405

Fax: (372) 6 313 029

E-mail: karl.stern@mkm.ee

Általános e-mail: el.teavitamine@mkm.ee

Weboldal: http://www.mkm.ee

GÖRÖGORSZÁG

| Ministry of Development |
| --- |
| General Secretariat of Industry |
| Mesogeion 119 |
| GR-10192 ATHENS |
| Tel.: (30-210) 696 98 63 |
| Fax: (30-210) 696 91 06 |

Ministry of Development

General Secretariat of Industry

Mesogeion 119

GR-10192 ATHENS

Tel.: (30-210) 696 98 63

Fax: (30-210) 696 91 06

| ELOT |
| --- |
| Acharnon 313 |
| GR-11145 ATHENS |
| Evangelia Alexandri Asszony |
| Tel.: (30-210) 212 03 01 |
| Fax: (30-210) 228 62 19 |
| E-mail: alex@elot.gr |
| Általános e-mail: 83189in@elot.gr |
| Weboldal: http://www.elot.gr |

ELOT

Acharnon 313

GR-11145 ATHENS

Evangelia Alexandri Asszony

Tel.: (30-210) 212 03 01

Fax: (30-210) 228 62 19

E-mail: alex@elot.gr

Általános e-mail: 83189in@elot.gr

Weboldal: http://www.elot.gr

SPANYOLORSZÁG

| S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente |
| --- |
| D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC |
| Secretaría de Estado para la Unión Europea |
| Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación |
| Torres „Ágora” |
| C/ Serrano Galvache, 26-4a |
| E-20033 Madrid |
| Angel Silván Torregrosa Úr |
| Tel.: (34-91) 379 83 32 |
| Esther Pérez Peláez Asszony |
| Technical Advisor |
| E-mail: esther.perez@ue.mae.es |
| Tel.: (34-91) 379 84 64 |
| Fax: (34-91) 379 84 01 |
| Általános e-mail: d83-189@ue.mae.es |

S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente

D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC

Secretaría de Estado para la Unión Europea

Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación

Torres „Ágora”

C/ Serrano Galvache, 26-4a

E-20033 Madrid

Angel Silván Torregrosa Úr

Tel.: (34-91) 379 83 32

Esther Pérez Peláez Asszony

Technical Advisor

E-mail: esther.perez@ue.mae.es

Tel.: (34-91) 379 84 64

Fax: (34-91) 379 84 01

Általános e-mail: d83-189@ue.mae.es

FRANCIAORSZÁG

| Délégation interministérielle aux normes |
| --- |
| Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP) |
| Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC) |
| Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI) |
| DiGITIP 5 |
| 12, rue Villiot |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Suzanne Piau Asszony |
| Tel.: (33) 153 44 97 04 |
| Fax: (33) 153 44 98 88 |
| E-mail: suzanne.piau@industrie.gouv.fr |
| Françoise Ouvrard Asszony |
| Tel.: (33) 153 44 97 05 |
| Fax: (33) 153 44 98 88 |
| E-mail: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr |
| Általános e-mail: d9834.france@industrie.gouv.fr |

Délégation interministérielle aux normes

Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP)

Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC)

Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI)

DiGITIP 5

12, rue Villiot

F-75572 Paris Cedex 12

Suzanne Piau Asszony

Tel.: (33) 153 44 97 04

Fax: (33) 153 44 98 88

E-mail: suzanne.piau@industrie.gouv.fr

Françoise Ouvrard Asszony

Tel.: (33) 153 44 97 05

Fax: (33) 153 44 98 88

E-mail: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr

Általános e-mail: d9834.france@industrie.gouv.fr

ÍRORSZÁG

| NSAI |
| --- |
| Glasnevin |
| Dublin 9 |
| Ireland |
| Tony Losty Úr |
| Tel.: (353-1) 807 38 80 |
| Fax: (353-1) 807 38 38 |
| E-mail: tony.losty@nsai.ie |
| Weboldal: http://www.nsai.ie |

NSAI

Glasnevin

Dublin 9

Ireland

Tony Losty Úr

Tel.: (353-1) 807 38 80

Fax: (353-1) 807 38 38

E-mail: tony.losty@nsai.ie

Weboldal: http://www.nsai.ie

OLASZORSZÁG

| Ministero dello sviluppo economico |
| --- |
| Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività |
| Ufficio F1 – Ispettorato tecnico dell'industria |
| Via Molise 2 |
| I-00187 Roma |
| Vincenzo Correggia Úr |
| Tel.: (39) 06 47 05 22 05 |
| Fax: (39) 06 47 88 78 05 |
| E-mail: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it |
| Enrico Castiglioni Úr |
| Tel.: (39) 06 47 05 26 69 |
| Fax: (39) 06 47 88 78 05 |
| E-mail: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it |
| Általános e-mail: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it |
| Weboldal: http://www.attivitaproduttive.gov.it |

Ministero dello sviluppo economico

Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività

Ufficio F1 – Ispettorato tecnico dell'industria

Via Molise 2

I-00187 Roma

Vincenzo Correggia Úr

Tel.: (39) 06 47 05 22 05

Fax: (39) 06 47 88 78 05

E-mail: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it

Enrico Castiglioni Úr

Tel.: (39) 06 47 05 26 69

Fax: (39) 06 47 88 78 05

E-mail: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it

Általános e-mail: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it

Weboldal: http://www.attivitaproduttive.gov.it

CIPRUS

| Cyprus Organization for the Promotion of Quality |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 13-15, A. Araouzou street |
| CY-1421 Nicosia |
| Tel.: (357-22) 409 310 |
| Fax: (357-22) 754 103 |
| Antonis Ioannou Úr |
| Tel.: (357-22) 409 409 |
| Fax: (357-22) 754 103 |
| E-mail: aioannou@cys.mcit.gov.cy |
| Általános e-mail: dir9834@cys.mcit.gov.cy |
| Weboldal: http://www.cys.mcit.gov.cy |

Cyprus Organization for the Promotion of Quality

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

13-15, A. Araouzou street

CY-1421 Nicosia

Tel.: (357-22) 409 310

Fax: (357-22) 754 103

Antonis Ioannou Úr

Tel.: (357-22) 409 409

Fax: (357-22) 754 103

E-mail: aioannou@cys.mcit.gov.cy

Általános e-mail: dir9834@cys.mcit.gov.cy

Weboldal: http://www.cys.mcit.gov.cy

LETTORSZÁG

| Ministry of Economics of Republic of Latvia |
| --- |
| Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| SOLVIT Coordination Centre |
| 55, Brīvības Street |
| LV-1519 Riga |
| Reinis Berzins |
| Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| Tel.: (371) 701 32 30 |
| Fax: (371) 728 08 82 |
| Zanda Liekna |
| Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination |
| Tel.: (371) 701 32 36 |
| Tel.: (371) 701 30 67 |
| Fax: (371) 728 08 82 |
| E-mail: zanda.liekna@em.gov.lv |
| Általános e-mail: notification@em.gov.lv |

Ministry of Economics of Republic of Latvia

Trade Normative and SOLVIT Notification Division

SOLVIT Coordination Centre

55, Brīvības Street

LV-1519 Riga

Reinis Berzins

Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division

Tel.: (371) 701 32 30

Fax: (371) 728 08 82

Zanda Liekna

Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination

Tel.: (371) 701 32 36

Tel.: (371) 701 30 67

Fax: (371) 728 08 82

E-mail: zanda.liekna@em.gov.lv

Általános e-mail: notification@em.gov.lv

LITVÁNIA

| Lithuanian Standards Board |
| --- |
| T. Kosciuskos g. 30 |
| LT-01100 Vilnius |
| Daiva Lesickiene Asszony |
| Tel.: (370-5) 270 93 47 |
| Fax: (370-5) 270 93 67 |
| E-mail: dir9834@lsd.lt |
| Weboldal: http://www.lsd.lt |

Lithuanian Standards Board

T. Kosciuskos g. 30

LT-01100 Vilnius

Daiva Lesickiene Asszony

Tel.: (370-5) 270 93 47

Fax: (370-5) 270 93 67

E-mail: dir9834@lsd.lt

Weboldal: http://www.lsd.lt

LUXEMBURG

| SEE – Service de l'Energie de l'Etat |
| --- |
| 34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10 |
| L-2010 Luxembourg |
| J.P. Hoffmann Úr |
| Tel.: (352) 46 97 46-1 |
| Fax: (352) 22 25 24 |
| E-mail: see.direction@eg.etat.lu |
| Weboldal: http://www.see.lu |

SEE – Service de l'Energie de l'Etat

34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10

L-2010 Luxembourg

J.P. Hoffmann Úr

Tel.: (352) 46 97 46-1

Fax: (352) 22 25 24

E-mail: see.direction@eg.etat.lu

Weboldal: http://www.see.lu

MAGYARORSZÁG

| Hungarian Notification Centre – |
| --- |
| Ministry of Economy and Transport |
| Industrial Department |
| Honvéd u. 13-15. |
| H-1880 |
| Budapest |
| Fazekas Zsolt Úr |
| Leading Councillor |
| E-mail: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu |
| Tel.: (36-1) 374 28 73 |
| Fax: (36-1) 473 16 22 |
| E-mail: notification@gkm.gov.hu |
| Weboldal: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm |

Hungarian Notification Centre –

Ministry of Economy and Transport

Industrial Department

Honvéd u. 13-15.

H-1880

Budapest

Fazekas Zsolt Úr

Leading Councillor

E-mail: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu

Tel.: (36-1) 374 28 73

Fax: (36-1) 473 16 22

E-mail: notification@gkm.gov.hu

Weboldal: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm

MÁLTA

| Malta Standards Authority |
| --- |
| Level 2 |
| Evans Building |
| Merchants Street |
| VLT 03 |
| MT-Valletta |
| Tel.: (356) 2124 2420 |
| Tel.: (356) 2124 3282 |
| Fax: (356) 2124 2406 |
| Lorna Cachia Asszony |
| E-mail: lorna.cachia@msa.org.mt |
| Általános e-mail: notification@msa.org.mt |
| Weboldal: http://www.msa.org.mt |

Malta Standards Authority

Level 2

Evans Building

Merchants Street

VLT 03

MT-Valletta

Tel.: (356) 2124 2420

Tel.: (356) 2124 3282

Fax: (356) 2124 2406

Lorna Cachia Asszony

E-mail: lorna.cachia@msa.org.mt

Általános e-mail: notification@msa.org.mt

Weboldal: http://www.msa.org.mt

HOLLANDIA

| Ministerie van Financiën |
| --- |
| Belastingsdienst/Douane Noord |
| Team bijzondere klantbehandeling |
| Centrale Dienst voor In-en uitvoer |
| Engelse Kamp 2 |
| Postbus 30003 |
| 9700 RD Groningen |
| Nederland |
| Ebel van der Heide Úr |
| Tel.: (31-50) 523 21 34 |
| Hennie Boekema Asszony |
| Tel.: (31-50) 523 21 35 |
| Tineke Elzer Asszony |
| Tel.: (31-50) 523 21 33 |
| Fax: (31-50) 523 21 59 |
| Általános e-mail: |
| Enquiry.Point@tiscali-business.nl |
| Enquiry.Point2@tiscali-business.nl |

Ministerie van Financiën

Belastingsdienst/Douane Noord

Team bijzondere klantbehandeling

Centrale Dienst voor In-en uitvoer

Engelse Kamp 2

Postbus 30003

9700 RD Groningen

Nederland

Ebel van der Heide Úr

Tel.: (31-50) 523 21 34

Hennie Boekema Asszony

Tel.: (31-50) 523 21 35

Tineke Elzer Asszony

Tel.: (31-50) 523 21 33

Fax: (31-50) 523 21 59

Általános e-mail:

Enquiry.Point@tiscali-business.nl

Enquiry.Point2@tiscali-business.nl

AUSZTRIA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/1 |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Brigitte Wikgolm Asszony |
| Tel.: (43-1) 711 00 58 96 |
| Fax: (43-1) 715 96 51 vagy (43-1) 712 06 80 |
| E-mail: not9834@bmwa.gv.at |
| Weboldal: http://www.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/1

Stubenring 1

A-1010 Wien

Brigitte Wikgolm Asszony

Tel.: (43-1) 711 00 58 96

Fax: (43-1) 715 96 51 vagy (43-1) 712 06 80

E-mail: not9834@bmwa.gv.at

Weboldal: http://www.bmwa.gv.at

LENGYELORSZÁG

| Ministry of Economy |
| --- |
| Department for Economic Regulations |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |
| Barbara H. Kozłowska Asszony |
| Tel.: (48-22) 693 54 07 |
| Fax: (48-22) 693 40 25 |
| E-mail: barbara.kozlowska@mg.gov.pl |
| Agata Gągor Asszony |
| Tel.: (48-22) 693 56 90 |
| Általános e-mail: notyfikacja@mg.gov.pl |

Ministry of Economy

Department for Economic Regulations

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-507 Warszawa

Barbara H. Kozłowska Asszony

Tel.: (48-22) 693 54 07

Fax: (48-22) 693 40 25

E-mail: barbara.kozlowska@mg.gov.pl

Agata Gągor Asszony

Tel.: (48-22) 693 56 90

Általános e-mail: notyfikacja@mg.gov.pl

PORTUGÁLIA

| Instituto Portugês da Qualidade |
| --- |
| Rua Antonio Gião, 2 |
| P-2829-513 Caparica |
| Cândida Pires Asszony |
| Tel.: (351) 21 294 82 36 vagy 81 00 |
| Fax: (351) 21 294 82 23 |
| E-mail: c.pires@mail.ipq.pt |
| Általános e-mail: not9834@mail.ipq.pt |
| Weboldal: http://www.ipq.pt |

Instituto Portugês da Qualidade

Rua Antonio Gião, 2

P-2829-513 Caparica

Cândida Pires Asszony

Tel.: (351) 21 294 82 36 vagy 81 00

Fax: (351) 21 294 82 23

E-mail: c.pires@mail.ipq.pt

Általános e-mail: not9834@mail.ipq.pt

Weboldal: http://www.ipq.pt

SZLOVÉNIA

| SIST – Slovenian Institute for Standardization |
| --- |
| Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point |
| Šmartinska 140 |
| SLO-1000 Ljubljana |
| Vesna Stražišar Asszony |
| Tel.: (386-1) 478 30 41 |
| Fax: (386-1) 478 30 98 |
| E-mail: contact@sist.si |

SIST – Slovenian Institute for Standardization

Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point

Šmartinska 140

SLO-1000 Ljubljana

Vesna Stražišar Asszony

Tel.: (386-1) 478 30 41

Fax: (386-1) 478 30 98

E-mail: contact@sist.si

SZLOVÁKIA

| Kvetoslava Steinlova Asszony |
| --- |
| Director of the Department of European Integration, |
| Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic |
| Stefanovicova 3 |
| SK-814 39 Bratislava |
| Tel.: (421-2) 5249 35 21 |
| Fax: (421-2) 5249 10 50 |
| E-mail: steinlova@normoff.gov.sk |

Kvetoslava Steinlova Asszony

Director of the Department of European Integration,

Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic

Stefanovicova 3

SK-814 39 Bratislava

Tel.: (421-2) 5249 35 21

Fax: (421-2) 5249 10 50

E-mail: steinlova@normoff.gov.sk

FINNORSZÁG

| Kauppa-ja teollisuusministeriö |
| --- |
| (Ministry of Trade and Industry) |
| Látogatási cím: |
| Aleksanterinkatu 4 |
| FIN-00171 Helsinki |
| és |
| Katakatu 3 |
| FIN-00120 Helsinki |
| Postai cím: |
| PO Box 32 |
| FIN-00023 Government |
| Leila Orava Asszony |
| Tel.: (358-9) 1606 46 86 |
| Fax: (358-9) 1606 46 22 |
| E-mail: leila.orava@ktm.fi |
| Katri Amper Asszony |
| Tel.: (358-9) 1606 46 48 |
| Általános e-mail: maaraykset.tekniset@ktm.fi |
| Weboldal: http://www.ktm.fi |

Kauppa-ja teollisuusministeriö

(Ministry of Trade and Industry)

Látogatási cím:

Aleksanterinkatu 4

FIN-00171 Helsinki

és

Katakatu 3

FIN-00120 Helsinki

Postai cím:

PO Box 32

FIN-00023 Government

Leila Orava Asszony

Tel.: (358-9) 1606 46 86

Fax: (358-9) 1606 46 22

E-mail: leila.orava@ktm.fi

Katri Amper Asszony

Tel.: (358-9) 1606 46 48

Általános e-mail: maaraykset.tekniset@ktm.fi

Weboldal: http://www.ktm.fi

SVÉDORSZÁG

| Kommerskollegium |
| --- |
| (National Board of Trade) |
| Box 6803 |
| Drottninggatan 89 |
| S-113 86 Stockholm |
| Kerstin Carlsson Asszony |
| Tel.: (46-8) 690 48 82 vagy (46-8) 690 48 00 |
| Fax: (46-8) 690 48 40 vagy (46-8) 306 759 |
| E-mail: kerstin.carlsson@kommers.se |
| Általános e-mail: 9834@kommers.se |
| Weboldal: http://www.kommers.se |

Kommerskollegium

(National Board of Trade)

Box 6803

Drottninggatan 89

S-113 86 Stockholm

Kerstin Carlsson Asszony

Tel.: (46-8) 690 48 82 vagy (46-8) 690 48 00

Fax: (46-8) 690 48 40 vagy (46-8) 306 759

E-mail: kerstin.carlsson@kommers.se

Általános e-mail: 9834@kommers.se

Weboldal: http://www.kommers.se

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Standards and Technical Regulations Directorate 2 |
| 151 Buckingham Palace Road |
| London SW1 W 9SS |
| United Kingdom |
| Philip Plumb Úr |
| Tel.: (44-207) 215 14 88 |
| Fax: (44-207) 215 13 40 |
| E-mail: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk |
| Általános e-mail: 9834@dti.gsi.gov.uk |
| Weboldal: http://www.dti.gov.uk/strd |

Department of Trade and Industry

Standards and Technical Regulations Directorate 2

151 Buckingham Palace Road

London SW1 W 9SS

United Kingdom

Philip Plumb Úr

Tel.: (44-207) 215 14 88

Fax: (44-207) 215 13 40

E-mail: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk

Általános e-mail: 9834@dti.gsi.gov.uk

Weboldal: http://www.dti.gov.uk/strd

EFTA – ESA

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles |
| Adinda Batsleer Asszony |
| Tel.: (32-2) 286 18 61 |
| Fax: (32-2) 286 18 00 |
| E-mail: aba@eftasurv.int |
| Tuija Ristiluoma Asszony |
| Tel.: (32-2) 286 18 71 |
| Fax: (32-2) 286 18 00 |
| E-mail: tri@eftasurv.int |
| Általános e-mail: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int |
| Weboldal: http://www.eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles

Adinda Batsleer Asszony

Tel.: (32-2) 286 18 61

Fax: (32-2) 286 18 00

E-mail: aba@eftasurv.int

Tuija Ristiluoma Asszony

Tel.: (32-2) 286 18 71

Fax: (32-2) 286 18 00

E-mail: tri@eftasurv.int

Általános e-mail: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int

Weboldal: http://www.eftasurv.int

| EFTA |
| --- |
| Goods Unit |
| EFTA Secretariat |
| Rue Joseph II 12-16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Kathleen Byrne Asszony |
| Tel.: (32-2) 286 17 49 |
| Fax: (32-2) 286 17 42 |
| E-mail: kathleen.byrne@efta.int |
| Általános e-mail: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int |
| Weboldal: http://www.efta.int |

EFTA

Goods Unit

EFTA Secretariat

Rue Joseph II 12-16

B-1000 Bruxelles

Kathleen Byrne Asszony

Tel.: (32-2) 286 17 49

Fax: (32-2) 286 17 42

E-mail: kathleen.byrne@efta.int

Általános e-mail: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int

Weboldal: http://www.efta.int

TÖRÖKORSZÁG

| Undersecretariat of Foreign Trade |
| --- |
| General Directorate of Standardisation for Foreign Trade |
| Inönü Bulvari no 36 |
| TR-06510 |
| Emek – Ankara |
| Mehmet Comert Úr |
| Tel.: (90-312) 212 58 98 |
| Fax: (90-312) 212 87 68 |
| E-mail: comertm@dtm.gov.tr |
| Weboldal: http://www.dtm.gov.tr |

Undersecretariat of Foreign Trade

General Directorate of Standardisation for Foreign Trade

Inönü Bulvari no 36

TR-06510

Emek – Ankara

Mehmet Comert Úr

Tel.: (90-312) 212 58 98

Fax: (90-312) 212 87 68

E-mail: comertm@dtm.gov.tr

Weboldal: http://www.dtm.gov.tr

---

(1)  Év – nyilvántartási szám – jogalkotó tagállam.

(2)  Időszak, amelynek folyamán a tervezetet nem lehet elfogadni.

(3)  Nincs várakozási időszak, mivel a Bizottság elfogadja az értesítő tagállam sürgősséggel történő elfogadásra vonatkozó indokait.

(4)  Nincs várakozási időszak, mert a rendelkezés fiskális vagy pénzügyi intézkedésekhez kapcsolódó műszaki leírásokra, vagy egyéb követelményekre vagy szolgáltatásra vonatkozó jogszabályokra vonatkozik a 98/34/EK irányelv 1. cikk (11) bekezdés második pont harmadik franciabekezdésének értelmében.

(5)  A bejelentési eljárás lezárult.

---

| 29.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/8

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – OLASZORSZÁG

C 42/2006 (ex NN 52/2006) állami támogatás

Poste Italiane – BancoPosta

A pénzügyminisztériumnál vezetett folyószámlák kamatozása

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében

(2006/C 290/03)

(EGT vonatkozású szöveg)

A Bizottság 2006. szeptember 26-i levelével, amelynek hiteles nyelvű másolata megtalálható ezen összefoglalót követően, értesítette Olaszországot az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról a fent említett intézkedéssel kapcsolatosan.

A Bizottság úgy határozott, hogy az ezen összefoglalót követő levélben részletezett egyes más támogatásokkal/intézkedésekkel kapcsolatban semmilyen ellenvetéssel nem él.

Az érdekelt felek a bizottsági eljárás tárgyát képező intézkedésre vonatkozóan az ezen összefoglaló és az azt követő levél közzétételét követő egy hónapon belül az alábbi címre nyújthatják be észrevételeiket:

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Versenypolitikai Főigazgatóság |
| Directorate State Aid II (Állami Támogatások II. Igazgatóság) |
| State Aid Greffe (Állami Támogatások Hivatala) |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

European Commission (Európai Bizottság)

Versenypolitikai Főigazgatóság

Directorate State Aid II (Állami Támogatások II. Igazgatóság)

State Aid Greffe (Állami Támogatások Hivatala)

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 296 12 42

Ezeket az észrevételeket megküldik Olaszországnak. Az észrevételeket benyújtó érdekelt felek írásban, kérésüket megindokolva kérhetik adataik bizalmas kezelését.

ÖSSZEFOGLALÓ

| (1) | 2005. december 30-án az Associazione Bancaria Italiana (ABI) tájékoztatta a Bizottságot a Poste Italiane SpA (PI) (1) által végzett banki műveleteket előnyben részesítő különböző intézkedésekről. Ezeket a műveleteket a PI egy teljesen integrált részlege, a BancoPosta hajtja végre. |
| --- | --- |

(1)

2005. december 30-án az Associazione Bancaria Italiana (ABI) tájékoztatta a Bizottságot a Poste Italiane SpA (PI) (1) által végzett banki műveleteket előnyben részesítő különböző intézkedésekről. Ezeket a műveleteket a PI egy teljesen integrált részlege, a BancoPosta hajtja végre.

| (2) | Az ABI értesülései szerint a BancoPosta ügyfeleinek folyószámláin felhalmozott összegeket betétként az olasz gazdasági és pénzügyi minisztérium kezeli. A betétek után a PI 4 %-os kamatban részesül, míg a BancoPosta a folyószámlákra 1 % körüli kamatot fizet. A betéti és hitelkamatok (2) közötti kamatrés magasabb a megfelelő piaci kamatrésnél, ami ennek megfelelően állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(2)

Az ABI értesülései szerint a BancoPosta ügyfeleinek folyószámláin felhalmozott összegeket betétként az olasz gazdasági és pénzügyi minisztérium kezeli. A betétek után a PI 4 %-os kamatban részesül, míg a BancoPosta a folyószámlákra 1 % körüli kamatot fizet. A betéti és hitelkamatok (2) közötti kamatrés magasabb a megfelelő piaci kamatrésnél, ami ennek megfelelően állami támogatásnak minősül.

1.   ÉRTÉKELÉS

| (3) | A BancoPosta az ügyfelei által nála folyószámlán elhelyezett összegeket a gazdasági és pénzügyi minisztériumnál (a továbbiakban: pénzügyminisztérium) és a Cassa depositi e Prestiti intézetnél (a továbbiakban: CDP) helyezte letétbe. |
| --- | --- |

(3)

A BancoPosta az ügyfelei által nála folyószámlán elhelyezett összegeket a gazdasági és pénzügyi minisztériumnál (a továbbiakban: pénzügyminisztérium) és a Cassa depositi e Prestiti intézetnél (a továbbiakban: CDP) helyezte letétbe.

| (4) | 2004 végéig a postai folyószámla-szolgáltatásokat alapvetően egy az 1945. november 22-i 822. sz. kormányhatározat által módosított 1917-es törvény szabályozta. A törvény rendelkezései értelmében a PI/BancoPosta ügyfeleinek folyószámláin gyűjtött betéteket olyan számlán kell elhelyezni, amelynek kamatozása a CDP által a finanszírozási műveletek után kapott kamatláb mínusz 0,15 százalékpont. |
| --- | --- |

(4)

2004 végéig a postai folyószámla-szolgáltatásokat alapvetően egy az 1945. november 22-i 822. sz. kormányhatározat által módosított 1917-es törvény szabályozta. A törvény rendelkezései értelmében a PI/BancoPosta ügyfeleinek folyószámláin gyűjtött betéteket olyan számlán kell elhelyezni, amelynek kamatozása a CDP által a finanszírozási műveletek után kapott kamatláb mínusz 0,15 százalékpont.

| (5) | 2005 óta a kamatozást a 2005. december 23-i 266. sz. törvény szabályozza. Ez utóbbi úgy rendelkezik, hogy a PI/BancoPosta részére fizetett kamatokat a pénzügyminisztérium és a PI/BancoPosta piaci paraméterek alapján közösen állapítja meg. Ennek értelmében a minisztérium és a PI/BancoPosta 2006. febuár 23-án egyezményt írt alá, amely egy 2005-től kezdődő hároméves időszakra meghatározza a kamatmegállapításra irányadó konkrét mechanizmusokat. |
| --- | --- |

(5)

2005 óta a kamatozást a 2005. december 23-i 266. sz. törvény szabályozza. Ez utóbbi úgy rendelkezik, hogy a PI/BancoPosta részére fizetett kamatokat a pénzügyminisztérium és a PI/BancoPosta piaci paraméterek alapján közösen állapítja meg. Ennek értelmében a minisztérium és a PI/BancoPosta 2006. febuár 23-án egyezményt írt alá, amely egy 2005-től kezdődő hároméves időszakra meghatározza a kamatmegállapításra irányadó konkrét mechanizmusokat.

| (6) | A 2005-re érvényes kamatláb kb. 3,9 %. |
| --- | --- |

(6)

A 2005-re érvényes kamatláb kb. 3,9 %.

| (7) | A PI/BancoPosta részére fizetett kamatok állami kiadásnak minősülnek. A PI/BancoPosta részére kínált hitelkamatok szelektívek. A PI emellett versenyben áll mindazokkal a banki és pénzügyi szolgáltatókkal, amelyek a PI termékeit széles körben helyettesíteni képes termékeket kínálnak. A postai és pénzügyi szolgáltatási ágazatban a tagállamok között kereskedelem folyik. A hitelkamat a közösségen belüli kereskedelemben előnyhöz juttatja a PI-t a többi postai és bankszolgáltatást nyújtó vállalkozással szemben. Az intézkedés ezért hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre és torzíthatja a versenyt. |
| --- | --- |

(7)

A PI/BancoPosta részére fizetett kamatok állami kiadásnak minősülnek. A PI/BancoPosta részére kínált hitelkamatok szelektívek. A PI emellett versenyben áll mindazokkal a banki és pénzügyi szolgáltatókkal, amelyek a PI termékeit széles körben helyettesíteni képes termékeket kínálnak. A postai és pénzügyi szolgáltatási ágazatban a tagállamok között kereskedelem folyik. A hitelkamat a közösségen belüli kereskedelemben előnyhöz juttatja a PI-t a többi postai és bankszolgáltatást nyújtó vállalkozással szemben. Az intézkedés ezért hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre és torzíthatja a versenyt.

| (8) | Egy intézkedés akkor minősül állami támogatásnak, ha a kedvezményezetteket előnyben részesíti. Ebben az esetben az előny csak a hitelkamatokból származhat. |
| --- | --- |

(8)

Egy intézkedés akkor minősül állami támogatásnak, ha a kedvezményezetteket előnyben részesíti. Ebben az esetben az előny csak a hitelkamatokból származhat.

| (9) | Az állam által fizetett hitelkamatok akkor jelentenek gazdasági előnyt, ha magasabbak, mint az a kamat, amit – az elhelyezett összeg jellegére és összegére tekintettel – normál piaci viszonyok mellett egy privát hitelfelvevő fizetett volna a PI/BancoPosta részére. |
| --- | --- |

(9)

Az állam által fizetett hitelkamatok akkor jelentenek gazdasági előnyt, ha magasabbak, mint az a kamat, amit – az elhelyezett összeg jellegére és összegére tekintettel – normál piaci viszonyok mellett egy privát hitelfelvevő fizetett volna a PI/BancoPosta részére.

| (10) | Az eset megköveteli az értékelés két részre bontását: a 2004-ig alkalmazandó, illetve a 2005-től alkalmazandó intézkedésekre. |
| --- | --- |

(10)

Az eset megköveteli az értékelés két részre bontását: a 2004-ig alkalmazandó, illetve a 2005-től alkalmazandó intézkedésekre.

A 2005-től érvényes helyzet

| (11) | 2005-től kezdődően a PI/BancoPosta ügyfeleinek folyószámláin gyűjtött betéteket csak a pénzügyminisztérium számláján helyezik letétbe. Ezenkívül Olaszország közlése szerint a hitelkamatot már piaci paraméterekhez igazodva határozzák meg, azaz a 30 éves (80 %), illetve 10 éves (10 %) lejáratú állampapírok, valamint a 12 hónapos kincstárjegyek (10 %) hozamainak súlyozott átlagát felhasználva. A számításhoz használt állampapír- és kincstárjegy-hozamokat kéthetente korrigálják. Emellett a PI a kamatlábak jelentős és tartós módosulása esetén (pl. a hosszú és rövid távú kamatok viszonyának változása) a számítási módszert is felülvizsgálhatja. |
| --- | --- |

(11)

2005-től kezdődően a PI/BancoPosta ügyfeleinek folyószámláin gyűjtött betéteket csak a pénzügyminisztérium számláján helyezik letétbe. Ezenkívül Olaszország közlése szerint a hitelkamatot már piaci paraméterekhez igazodva határozzák meg, azaz a 30 éves (80 %), illetve 10 éves (10 %) lejáratú állampapírok, valamint a 12 hónapos kincstárjegyek (10 %) hozamainak súlyozott átlagát felhasználva. A számításhoz használt állampapír- és kincstárjegy-hozamokat kéthetente korrigálják. Emellett a PI a kamatlábak jelentős és tartós módosulása esetén (pl. a hosszú és rövid távú kamatok viszonyának változása) a számítási módszert is felülvizsgálhatja.

| (12) | A hosszú lejáratú eszközök magas részaránya Olaszország szerint azért indokolt, mert a gyűjtött betétek alapvetően hosszú lejáratúak. Olaszország ennek megfelelően úgy véli, hogy a hitelkamat nem teremt előnyt a PI/BancoPosta számára. |
| --- | --- |

(12)

A hosszú lejáratú eszközök magas részaránya Olaszország szerint azért indokolt, mert a gyűjtött betétek alapvetően hosszú lejáratúak. Olaszország ennek megfelelően úgy véli, hogy a hitelkamat nem teremt előnyt a PI/BancoPosta számára.

| (13) | A Bizottság véleménye szerint a piaci kamatlábat a szokásos módon az alapján kell megállapítani, hogy egy privát kölcsönfelvevő a betétként elhelyezett összegek jellegére és nagyságára tekintettel milyen nagyságú kamatot lenne hajlandó fizetni a PI-nek. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság véleménye szerint a piaci kamatlábat a szokásos módon az alapján kell megállapítani, hogy egy privát kölcsönfelvevő a betétként elhelyezett összegek jellegére és nagyságára tekintettel milyen nagyságú kamatot lenne hajlandó fizetni a PI-nek.

| (14) | Ezzel összefüggésben tekintetbe kell venni, hogy a PI/BancoPosta a pénzügyminisztériumnál folyószámlán helyezi el a betétet. A letétbe helyezett összegekkel kapcsolatos likviditási kockázatot nem a PI, hanem a pénzügyminisztérium viseli. Emellett a pénzügyminisztériumi folyószámlán elhelyezett összegeket jelenleg a költségvetés folyó kiadásainak fedezésére fordítják. |
| --- | --- |

(14)

Ezzel összefüggésben tekintetbe kell venni, hogy a PI/BancoPosta a pénzügyminisztériumnál folyószámlán helyezi el a betétet. A letétbe helyezett összegekkel kapcsolatos likviditási kockázatot nem a PI, hanem a pénzügyminisztérium viseli. Emellett a pénzügyminisztériumi folyószámlán elhelyezett összegeket jelenleg a költségvetés folyó kiadásainak fedezésére fordítják.

| (15) | Nem kellően tisztázott, hogy Olaszország lényegében akkor is a hosszú lejáratú kötelezettségek mellett döntene, ha a PI/BancoPosta által rendelkezésre bocsátott forrásokat alternatív finanszírozási eszközök révén kellene helyettesítenie. Továbbá bár Olaszország kitart amellett, hogy a PI/BancoPosta ügyfeleinek folyószámláján gyűjtött betétek utóbbi időben tapasztalható növekedése a pénzügyminisztérium rendelkezésére álló források stabilitásának jeleként értékelhető, a ténylegesen a CDP és a pénzügyminisztérium rendelkezésére bocsátott források összege az évek során jelentős ingadozást mutatott. |
| --- | --- |

(15)

Nem kellően tisztázott, hogy Olaszország lényegében akkor is a hosszú lejáratú kötelezettségek mellett döntene, ha a PI/BancoPosta által rendelkezésre bocsátott forrásokat alternatív finanszírozási eszközök révén kellene helyettesítenie. Továbbá bár Olaszország kitart amellett, hogy a PI/BancoPosta ügyfeleinek folyószámláján gyűjtött betétek utóbbi időben tapasztalható növekedése a pénzügyminisztérium rendelkezésére álló források stabilitásának jeleként értékelhető, a ténylegesen a CDP és a pénzügyminisztérium rendelkezésére bocsátott források összege az évek során jelentős ingadozást mutatott.

| (16) | Ugyanakkor nem zárható ki, hogy a PI/BancoPosta egyedi jellegzetességei – nevezetesen az ügyfelek folyószámláin elhelyezett források állami letétbe helyezésére vonatkozó törvényben foglalt kötelezettség – miatt lehetetlen összehasonlító piaci információkra alapozni. A Bizottságnak az említetteket figyelembe véve kellene meghatároznia a PI/BancoPosta e számla vezetésével kapcsolatos költségeit (ami hatékony analitikus számviteli rendszer megléte esetén végrehajtható), és ehhez hozzáadni a szokásos piaci haszonrést. A kapott összegből kiszámítható lenne az ad hoc„piaci” kamatláb. |
| --- | --- |

(16)

Ugyanakkor nem zárható ki, hogy a PI/BancoPosta egyedi jellegzetességei – nevezetesen az ügyfelek folyószámláin elhelyezett források állami letétbe helyezésére vonatkozó törvényben foglalt kötelezettség – miatt lehetetlen összehasonlító piaci információkra alapozni. A Bizottságnak az említetteket figyelembe véve kellene meghatároznia a PI/BancoPosta e számla vezetésével kapcsolatos költségeit (ami hatékony analitikus számviteli rendszer megléte esetén végrehajtható), és ehhez hozzáadni a szokásos piaci haszonrést. A kapott összegből kiszámítható lenne az ad hoc„piaci” kamatláb.

| (17) | Megállapítható tehát, hogy a pénzügyminisztérium által a PI/BancoPosta részére fizetendő kamatra vonatkozó összehasonlító piaci kamatláb megállapítási módszerének helytállósága kétségbe vonható. |
| --- | --- |

(17)

Megállapítható tehát, hogy a pénzügyminisztérium által a PI/BancoPosta részére fizetendő kamatra vonatkozó összehasonlító piaci kamatláb megállapítási módszerének helytállósága kétségbe vonható.

| (18) | Amennyiben a 2005-től alkalmazandó kamatrögzítési módszer állami támogatásokhoz vezetne, e támogatásokkal kapcsolatban a következő lenne valószínűsíthető:






  — | új támogatásként kellene értékelni őket, |
| --- | --- | --- |

(18)

Amennyiben a 2005-től alkalmazandó kamatrögzítési módszer állami támogatásokhoz vezetne, e támogatásokkal kapcsolatban a következő lenne valószínűsíthető:

—

új támogatásként kellene értékelni őket,

| — | jogellenesek lennének, mivel a hivatkozott törvényt, illetve megállapodást olyan miniszteri rendeletben hirdették ki, amely ellentétes a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésével, |
| --- | --- |

—

jogellenesek lennének, mivel a hivatkozott törvényt, illetve megállapodást olyan miniszteri rendeletben hirdették ki, amely ellentétes a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésével,

| — | nem lennének összeegyeztethetők az EK-Szerződéssel. |
| --- | --- |

—

nem lennének összeegyeztethetők az EK-Szerződéssel.

A 2005 előtti helyzet

| (19) | A 2004-ig terjedő időszakban és a 2004-es évben a hitelkamatok megállapításához alkalmazott módszer – állami támogatás esetén – létező támogatásnak minősülne. |
| --- | --- |

(19)

A 2004-ig terjedő időszakban és a 2004-es évben a hitelkamatok megállapításához alkalmazott módszer – állami támogatás esetén – létező támogatásnak minősülne.

| (20) | Az állam által a PI/BancoPosta ügyfeleinek folyószámláiról állami letétbe helyezett betétek után fizetett kamatokat 2004 végéig lényegében egy 1945-ben módosított, 1917-es törvény szabályozta. |
| --- | --- |

(20)

Az állam által a PI/BancoPosta ügyfeleinek folyószámláiról állami letétbe helyezett betétek után fizetett kamatokat 2004 végéig lényegében egy 1945-ben módosított, 1917-es törvény szabályozta.

| (21) | Ezért amennyiben a 2004 végéig alkalmazott intézkedés támogatásnak minősülne, az eljárási rendelet (3) 1. cikke b) pontjának és annak i., iv., illetve v. alpontjaival összhangban létező támogatásnak kellene minősíteni. |
| --- | --- |

(21)

Ezért amennyiben a 2004 végéig alkalmazott intézkedés támogatásnak minősülne, az eljárási rendelet (3) 1. cikke b) pontjának és annak i., iv., illetve v. alpontjaival összhangban létező támogatásnak kellene minősíteni.

| (22) | Az intézkedés a 2005. december 23-i 266. sz. törvény (visszamenőleges) alkalmazása miatt legkésőbb 2004. december 31-től lejárt. Ezért az eljárási rendelet 18. cikkével összhangban lévő megfelelő intézkedésre vonatkozó javaslat nem indokolt. |
| --- | --- |

(22)

Az intézkedés a 2005. december 23-i 266. sz. törvény (visszamenőleges) alkalmazása miatt legkésőbb 2004. december 31-től lejárt. Ezért az eljárási rendelet 18. cikkével összhangban lévő megfelelő intézkedésre vonatkozó javaslat nem indokolt.

2.   KÖVETKEZTETÉS

| (23) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az állam által a PI/BancoPosta részére fizetett kamatok, amennyiben támogatást jelentenek, 2004-ig létező támogatásnak minősülnek. Mivel az intézkedés 2004-ben megszűnt, az eljárási rendelet 18. cikkével összhangban lévő megfelelő intézkedésre vonatkozó javaslat nem indokolt. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az állam által a PI/BancoPosta részére fizetett kamatok, amennyiben támogatást jelentenek, 2004-ig létező támogatásnak minősülnek. Mivel az intézkedés 2004-ben megszűnt, az eljárási rendelet 18. cikkével összhangban lévő megfelelő intézkedésre vonatkozó javaslat nem indokolt.

| (24) | A pénzügyminisztériumnál 2005-től letétbe helyezett összegek kamatozásának meghatározására szolgáló módszert illetően a Bizottság az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárás alapján felkéri Olaszországot észrevételeinek megtételére és minden olyan információ átadására, amely elősegíti a támogatás/intézkedés értékelését. Az értékeléshez és különösen a fent említett betéti összegekre (adott esetben) alkalmazandó piaci kamatok megállapításához az alábbi információk szükségesek:






  — | a betét lejárata, garanciaszintje és likviditása, valamint az elhelyezett összegek felhasználása alapján az állam számára összehasonlításra alkalmas pénzügyi eszköz meghatározása, |
| --- | --- | --- |

(24)

A pénzügyminisztériumnál 2005-től letétbe helyezett összegek kamatozásának meghatározására szolgáló módszert illetően a Bizottság az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárás alapján felkéri Olaszországot észrevételeinek megtételére és minden olyan információ átadására, amely elősegíti a támogatás/intézkedés értékelését. Az értékeléshez és különösen a fent említett betéti összegekre (adott esetben) alkalmazandó piaci kamatok megállapításához az alábbi információk szükségesek:

—

a betét lejárata, garanciaszintje és likviditása, valamint az elhelyezett összegek felhasználása alapján az állam számára összehasonlításra alkalmas pénzügyi eszköz meghatározása,

| — | azon kamatláb meghatározása, amelyet az adott összehasonlítható eszköz esetében egy magánbefektető és egy magánhitelező is elfogadhatónak tartana, |
| --- | --- |

—

azon kamatláb meghatározása, amelyet az adott összehasonlítható eszköz esetében egy magánbefektető és egy magánhitelező is elfogadhatónak tartana,

| — | azok az alternatív finanszírozási eszközök, amelyeket Olaszország a PI/BancoPosta által rendelkezésre bocsátott források helyettesítése esetén igénybe vett volna, |
| --- | --- |

—

azok az alternatív finanszírozási eszközök, amelyeket Olaszország a PI/BancoPosta által rendelkezésre bocsátott források helyettesítése esetén igénybe vett volna,

| — | a 2005 és 2006 folyamán alkalmazandó piaci kamatlábak értéke. Az aggregált piaci kamatlábat meghatározó esetleges egyedi összetevők (rövid, közép és hosszú lejáratú) egyenkénti kamatlábaira is szükség van, |
| --- | --- |

—

a 2005 és 2006 folyamán alkalmazandó piaci kamatlábak értéke. Az aggregált piaci kamatlábat meghatározó esetleges egyedi összetevők (rövid, közép és hosszú lejáratú) egyenkénti kamatlábaira is szükség van,

| — | a PI/BancoPosta ügyfeleinek folyószámlájáról származó pénzeszközök gyűjtésével és betéti kezelésével összefüggő éves költségek megadása. A 2005-ös (tény) és 2006-os (költségvetés) évre vonatkozóan az analitikus számviteli rendszerből származó pontos adatokat kell felhasználni, |
| --- | --- |

—

a PI/BancoPosta ügyfeleinek folyószámlájáról származó pénzeszközök gyűjtésével és betéti kezelésével összefüggő éves költségek megadása. A 2005-ös (tény) és 2006-os (költségvetés) évre vonatkozóan az analitikus számviteli rendszerből származó pontos adatokat kell felhasználni,

| — | a fent említett tevékenység folytatásának szokásos haszonkulcsára vonatkozó becslés. |
| --- | --- |

—

a fent említett tevékenység folytatásának szokásos haszonkulcsára vonatkozó becslés.

A 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkével összhangban valamennyi jogellenes támogatás visszakövetelhető a kedvezményezettől.

A LEVÉL SZÖVEGE

„La Commissione desidera informare l'Italia che, avendo esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane in merito alle misure indicate in appresso, ha deciso da un lato che alcune misure vanno considerate compatibili con il trattato CE e dall'altro di avviare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE in merito alle misure applicabili dal 2005.

1.   PROCEDIMENTO

| (1) | Il 30 dicembre 2005 l'Associazione Bancaria Italiana (ABI) si è rivolta alla Commissione denunciando alcune misure che favoriscono le attività bancarie di Poste Italiane SpA (PI) (4). Tali attività sono svolte da una divisione completamente integrata di PI, denominata BancoPosta. |
| --- | --- |

(1)

Il 30 dicembre 2005 l'Associazione Bancaria Italiana (ABI) si è rivolta alla Commissione denunciando alcune misure che favoriscono le attività bancarie di Poste Italiane SpA (PI) (4). Tali attività sono svolte da una divisione completamente integrata di PI, denominata BancoPosta.

| (2) | Sotto il profilo della disciplina relativa agli aiuti di Stato, ABI solleva tre punti principali:






  — | i risparmi raccolti nei c/c dei clienti di BancoPosta sono depositati presso il ministero dell'Economia e delle Finanze italiano. Tale deposito frutterebbe a PI un interesse del 4 % circa, mentre i conti correnti sono remunerati intorno all'1 % da BancoPosta. Il margine positivo di PI sull'impiego della raccolta diretta, considerato il tasso di interesse riconosciuto alla clientela postale sui depositi in c/c ed il tasso al quale raccolta è stata impiegata, sarebbe superiore al margine di interesse “di mercato”, rappresentando pertanto un aiuto di Stato; |
| --- | --- | --- |

(2)

Sotto il profilo della disciplina relativa agli aiuti di Stato, ABI solleva tre punti principali:

—

i risparmi raccolti nei c/c dei clienti di BancoPosta sono depositati presso il ministero dell'Economia e delle Finanze italiano. Tale deposito frutterebbe a PI un interesse del 4 % circa, mentre i conti correnti sono remunerati intorno all'1 % da BancoPosta. Il margine positivo di PI sull'impiego della raccolta diretta, considerato il tasso di interesse riconosciuto alla clientela postale sui depositi in c/c ed il tasso al quale raccolta è stata impiegata, sarebbe superiore al margine di interesse “di mercato”, rappresentando pertanto un aiuto di Stato;

| — | a PI sarebbe affidata la distribuzione, in presunto monopolio, di due prodotti finanziari (i Buoni fruttiferi postali e i Libretti postali), per conto della Cassa Depositi e Prestiti (CDP). La remunerazione versata da CDP per la distribuzione compenserebbe PI in misura eccessiva. Il secondo vantaggio risulterebbe dalla distribuzione dei due prodotti in regime di monopolio, che allontanerebbe i clienti da prodotti finanziari simili distribuiti da banche private; |
| --- | --- |

—

a PI sarebbe affidata la distribuzione, in presunto monopolio, di due prodotti finanziari (i Buoni fruttiferi postali e i Libretti postali), per conto della Cassa Depositi e Prestiti (CDP). La remunerazione versata da CDP per la distribuzione compenserebbe PI in misura eccessiva. Il secondo vantaggio risulterebbe dalla distribuzione dei due prodotti in regime di monopolio, che allontanerebbe i clienti da prodotti finanziari simili distribuiti da banche private;

| — | BancoPosta beneficerebbe di sussidi incrociati, grazie all'eccesso di compensazione dei costi sostenuti per l'adempimento degli obblighi del servizio postale pubblico. La sovvenzione incrociata deriverebbe in particolare da una inadeguata separazione contabile tra le attività commerciali e le attività svolte da PI nell'ambito degli obblighi di servizio pubblico. |
| --- | --- |

—

BancoPosta beneficerebbe di sussidi incrociati, grazie all'eccesso di compensazione dei costi sostenuti per l'adempimento degli obblighi del servizio postale pubblico. La sovvenzione incrociata deriverebbe in particolare da una inadeguata separazione contabile tra le attività commerciali e le attività svolte da PI nell'ambito degli obblighi di servizio pubblico.

| (3) | La presente decisione riguarda esclusivamente il problema della remunerazione per i risparmi raccolti nei conti correnti e giacenti presso la Tesoreria dello Stato. Ciò lascia impregiudicata la valutazione degli altri due punti sollevati da ABI, che vengono trattati separatamente dalla Commissione. |
| --- | --- |

(3)

La presente decisione riguarda esclusivamente il problema della remunerazione per i risparmi raccolti nei conti correnti e giacenti presso la Tesoreria dello Stato. Ciò lascia impregiudicata la valutazione degli altri due punti sollevati da ABI, che vengono trattati separatamente dalla Commissione.

| (4) | Con lettera del 7 febbraio 2006 i servizi della Commissione hanno trasmesso alle autorità italiane alcuni quesiti, riguardanti in particolare la remunerazione dei conti correnti postali. Dopo una richiesta di proroga del termine per la risposta, l'Italia ha risposto ai quesiti con lettera del 21 aprile 2006, protocollata il 24 aprile 2006. |
| --- | --- |

(4)

Con lettera del 7 febbraio 2006 i servizi della Commissione hanno trasmesso alle autorità italiane alcuni quesiti, riguardanti in particolare la remunerazione dei conti correnti postali. Dopo una richiesta di proroga del termine per la risposta, l'Italia ha risposto ai quesiti con lettera del 21 aprile 2006, protocollata il 24 aprile 2006.

| (5) | Il 30 marzo 2006 si è svolta una riunione con le autorità italiane e i rappresentanti di PI. |
| --- | --- |

(5)

Il 30 marzo 2006 si è svolta una riunione con le autorità italiane e i rappresentanti di PI.

2.   ATTIVITÀ DI POSTE ITALIANE E BANCOPOSTA — MERCATI INTERESSATI

| (6) | PI è il fornitore del servizio postale universale in Italia e adempie l'obbligo di servizio postale universale (5) ai sensi della normativa in materia (6) e dei regolamenti sul servizio postale universale. Attualmente i servizi finanziari non sono compresi nel mandato del servizio di interesse economico generale affidato a PI. |
| --- | --- |

(6)

PI è il fornitore del servizio postale universale in Italia e adempie l'obbligo di servizio postale universale (5) ai sensi della normativa in materia (6) e dei regolamenti sul servizio postale universale. Attualmente i servizi finanziari non sono compresi nel mandato del servizio di interesse economico generale affidato a PI.

| (7) | Il Gruppo Poste Italiane, oltre a garantire il servizio universale postale, è in grado di offrire prodotti e servizi integrati di comunicazione, logistici e finanziari su tutto il territorio nazionale. Le cifre principali sono le seguenti (2004) (7):






  Totale dipendenti (media annua) | 151 463 |
| --- | --- | --- |
| Uffici postali | 13 855 |
| Addetti alla consegna | 41 294 |
| Addetti sportelleria | 65 220 |

(7)

Il Gruppo Poste Italiane, oltre a garantire il servizio universale postale, è in grado di offrire prodotti e servizi integrati di comunicazione, logistici e finanziari su tutto il territorio nazionale. Le cifre principali sono le seguenti (2004) (7):

Totale dipendenti (media annua)

151 463

Uffici postali

13 855

Addetti alla consegna

41 294

Addetti sportelleria

65 220

| SETTORE POSTALE |
| --- |
| Prodotti e servizi | Quantità |
| Corrispondenza
  (Posta ordinaria, prioritaria, raccomandata, assicurata, atti giudiziari, altra posta raccomandata) | 3 683 589 000 |
| Posta commerciale
  (Postatarget, cataloghi, posta priva di indirizzo, ecc.) | 1 722 102 000 |
| Periodici
  (francobolli, gadget, libri, ecc.) | 1 252 531 000 |
| Posta da estero | 196 642 000 |
| Comunicazioni elettroniche (telegrammi, fax, telex) | 18 350 000 |
| Corriere espresso (Poste Italiane e SDA) | 41 429 000 |
| Pacchi | 22 883 000 |
| RISPARMIO POSTALE |
| Libretti di risparmio, buoni fruttiferi e conti correnti postali: totale | 251 167 milioni di euro |
| Polizze vita: importi sottoscritti | 4 698 milioni di euro |
| Conti BancoPosta: numero di conti attivi | 4 201 584 conti correnti |

SETTORE POSTALE

Prodotti e servizi

Quantità

Corrispondenza

(Posta ordinaria, prioritaria, raccomandata, assicurata, atti giudiziari, altra posta raccomandata)

3 683 589 000

Posta commerciale

(Postatarget, cataloghi, posta priva di indirizzo, ecc.)

1 722 102 000

Periodici

(francobolli, gadget, libri, ecc.)

1 252 531 000

Posta da estero

196 642 000

Comunicazioni elettroniche (telegrammi, fax, telex)

18 350 000

Corriere espresso (Poste Italiane e SDA)

41 429 000

Pacchi

22 883 000

RISPARMIO POSTALE

Libretti di risparmio, buoni fruttiferi e conti correnti postali: totale

251 167 milioni di euro

Polizze vita: importi sottoscritti

4 698 milioni di euro

Conti BancoPosta: numero di conti attivi

4 201 584 conti correnti

| (8) | Nel 2004 il settore dei servizi finanziari di PI ha rappresentato il 42 % dei ricavi totali (la percentuale più elevata in Europa) (8). |
| --- | --- |

(8)

Nel 2004 il settore dei servizi finanziari di PI ha rappresentato il 42 % dei ricavi totali (la percentuale più elevata in Europa) (8).

| (9) | Prima del dicembre 2003, la proprietà di PI era detenuta al 100 % dallo Stato italiano. Nel dicembre 2003, lo Stato italiano ha disposto il trasferimento del 35 % del capitale sociale di PI a CDP. |
| --- | --- |

(9)

Prima del dicembre 2003, la proprietà di PI era detenuta al 100 % dallo Stato italiano. Nel dicembre 2003, lo Stato italiano ha disposto il trasferimento del 35 % del capitale sociale di PI a CDP.

| (10) | A fine 2003 CDP è stata trasformata da amministrazione dello Stato in società per azioni. Da allora, nonostante il trasferimento di 30 % del suo capitale sociale a 65 fondazioni bancarie (9), CDP rimane sotto il controllo dello Stato. |
| --- | --- |

(10)

A fine 2003 CDP è stata trasformata da amministrazione dello Stato in società per azioni. Da allora, nonostante il trasferimento di 30 % del suo capitale sociale a 65 fondazioni bancarie (9), CDP rimane sotto il controllo dello Stato.

| (11) | PI è controllata dallo Stato. |
| --- | --- |

(11)

PI è controllata dallo Stato.

2.1.   Servizi postali

| (12) | Stando a uno studio recente (10), il mercato postale italiano era relativamente aperto alla concorrenza prima dell'attuazione della prima direttiva postale (11). Operatori diversi da PI potevano già distribuire corrispondenza pubblicitaria indirizzata e posta ibrida. Inoltre, alcuni operatori postali locali erano attivi nella distribuzione di corrispondenza, nell'ambito di un rapporto di subappalto con PI. Dopo l'attuazione della direttiva 97/67/CE sui servizi postali, le modalità di recapito della posta ibrida sono state fatte rientrare nell'area riservata, con la conseguente interruzione dei rapporti di subappalto. La posta transfrontaliera in uscita e in entrata fa integralmente parte dell'area riservata di PI. Dal 1o gennaio 2003 è stata recepita nella legislazione italiana la seconda direttiva postale (12), che prevede la piena apertura del mercato postale comunitario alla concorrenza entro il 1o gennaio 2009, con la limitazione dei prodotti riservati fino a 100 grammi per la corrispondenza e al triplo della tariffa base della posta prioritaria. Inoltre, restano nell'area riservata le prestazioni di backoffice e il recapito della posta all'ingrosso. Il mercato postale è ora relativamente aperto de jure, essendo ormai liberalizzata la consegna della pubblicità diretta per corrispondenza. Le regole di ingresso non sono considerate eccessivamente restrittive (13). |
| --- | --- |

(12)

Stando a uno studio recente (10), il mercato postale italiano era relativamente aperto alla concorrenza prima dell'attuazione della prima direttiva postale (11). Operatori diversi da PI potevano già distribuire corrispondenza pubblicitaria indirizzata e posta ibrida. Inoltre, alcuni operatori postali locali erano attivi nella distribuzione di corrispondenza, nell'ambito di un rapporto di subappalto con PI. Dopo l'attuazione della direttiva 97/67/CE sui servizi postali, le modalità di recapito della posta ibrida sono state fatte rientrare nell'area riservata, con la conseguente interruzione dei rapporti di subappalto. La posta transfrontaliera in uscita e in entrata fa integralmente parte dell'area riservata di PI. Dal 1o gennaio 2003 è stata recepita nella legislazione italiana la seconda direttiva postale (12), che prevede la piena apertura del mercato postale comunitario alla concorrenza entro il 1o gennaio 2009, con la limitazione dei prodotti riservati fino a 100 grammi per la corrispondenza e al triplo della tariffa base della posta prioritaria. Inoltre, restano nell'area riservata le prestazioni di backoffice e il recapito della posta all'ingrosso. Il mercato postale è ora relativamente aperto de jure, essendo ormai liberalizzata la consegna della pubblicità diretta per corrispondenza. Le regole di ingresso non sono considerate eccessivamente restrittive (13).

2.2.   Servizi finanziari

| (13) | Con decreto del Presidente della Repubblica 14 marzo 2001, n. 144 sono stati disciplinati i servizi di tipo bancario e finanziario esercitabili da PI, che costituiscono le attività di BancoPosta. Tali attività comprendono: la raccolta di risparmio tra il pubblico sotto ogni forma; la prestazione di servizi di pagamento; l'intermediazione in cambi; la promozione e il collocamento di finanziamenti concessi da banche e altri intermediari finanziari abilitati; la prestazione di alcuni servizi di investimento (negoziazione per conto di terzi e collocamento e raccolta di ordini, con l'esclusione pertanto della negoziazione in proprio e della gestione di patrimoni su base individuale). Viene espressamente escluso che PI possa esercitare l'attività di finanziamento. |
| --- | --- |

(13)

Con decreto del Presidente della Repubblica 14 marzo 2001, n. 144 sono stati disciplinati i servizi di tipo bancario e finanziario esercitabili da PI, che costituiscono le attività di BancoPosta. Tali attività comprendono: la raccolta di risparmio tra il pubblico sotto ogni forma; la prestazione di servizi di pagamento; l'intermediazione in cambi; la promozione e il collocamento di finanziamenti concessi da banche e altri intermediari finanziari abilitati; la prestazione di alcuni servizi di investimento (negoziazione per conto di terzi e collocamento e raccolta di ordini, con l'esclusione pertanto della negoziazione in proprio e della gestione di patrimoni su base individuale). Viene espressamente escluso che PI possa esercitare l'attività di finanziamento.

| (14) | BancoPosta, che è una divisione commerciale integrata di PI, può essere considerata un istituto di risparmio e un'intermediaria finanziaria. Pur non essendo una banca, si serve dei numerosi uffici postali di PI per il proprio funzionamento e per offrire prodotti bancari e finanziari. |
| --- | --- |

(14)

BancoPosta, che è una divisione commerciale integrata di PI, può essere considerata un istituto di risparmio e un'intermediaria finanziaria. Pur non essendo una banca, si serve dei numerosi uffici postali di PI per il proprio funzionamento e per offrire prodotti bancari e finanziari.

| (15) | I 13 855 sportelli, in media almeno uno per comune, che ne fanno la più grande rete bancaria in Italia, rappresentano più un vantaggio che un onere. Il loro costo è coperto in larga parte da tali servizi finanziari, e non costituisce un onere gravoso per il prestatore del servizio universale (14). |
| --- | --- |

(15)

I 13 855 sportelli, in media almeno uno per comune, che ne fanno la più grande rete bancaria in Italia, rappresentano più un vantaggio che un onere. Il loro costo è coperto in larga parte da tali servizi finanziari, e non costituisce un onere gravoso per il prestatore del servizio universale (14).

| (16) | L'agenzia di rating Fitch dichiara in un rapporto pubblicato nel 2004 che PI/BancoPosta possiede “una capacità di arrivare alla popolazione (italiana) nel suo complesso che non potrà essere eguagliata dalle banche nazionali nel prossimo futuro” (15). Fitch ritiene inoltre che PI abbia collocato “lo sviluppo dei servizi finanziari al centro della (sua) strategia”. |
| --- | --- |

(16)

L'agenzia di rating Fitch dichiara in un rapporto pubblicato nel 2004 che PI/BancoPosta possiede “una capacità di arrivare alla popolazione (italiana) nel suo complesso che non potrà essere eguagliata dalle banche nazionali nel prossimo futuro” (15). Fitch ritiene inoltre che PI abbia collocato “lo sviluppo dei servizi finanziari al centro della (sua) strategia”.

| (17) | BancoPosta offre una vasta gamma di prodotti, che possono essere considerati simili ai prodotti e ai servizi proposti in particolare dalle banche:






  — | servizi di raccolta diretta e indiretta di risparmio e prestiti; |
| --- | --- | --- |

(17)

BancoPosta offre una vasta gamma di prodotti, che possono essere considerati simili ai prodotti e ai servizi proposti in particolare dalle banche:

—

servizi di raccolta diretta e indiretta di risparmio e prestiti;

| — | servizi di pagamento; |
| --- | --- |

—

servizi di pagamento;

| — | collocamento di prodotti finanziari e di investimento. |
| --- | --- |

—

collocamento di prodotti finanziari e di investimento.

| (18) | Per la presente decisione, l'elemento più rilevante riguarda gli strumenti di raccolta dei fondi, e principalmente il prelievo “diretto” dei depositi tramite i conti correnti. |
| --- | --- |

(18)

Per la presente decisione, l'elemento più rilevante riguarda gli strumenti di raccolta dei fondi, e principalmente il prelievo “diretto” dei depositi tramite i conti correnti.

| (19) | Gli sportelli di PI raccolgono direttamente fondi, raccolti nei conti correnti postali. Al 31 dicembre 2004 il saldo di tali conti ammontava a 35 miliardi di EUR. Secondo ABI, tale importo è aumentato del 94 % rispetto al 1999. Per il solo segmento retail, alla fine del 2004 PI/BancoPosta contava 4,2 milioni di conti correnti. |
| --- | --- |

(19)

Gli sportelli di PI raccolgono direttamente fondi, raccolti nei conti correnti postali. Al 31 dicembre 2004 il saldo di tali conti ammontava a 35 miliardi di EUR. Secondo ABI, tale importo è aumentato del 94 % rispetto al 1999. Per il solo segmento retail, alla fine del 2004 PI/BancoPosta contava 4,2 milioni di conti correnti.

| (20) | ABI indica che la raccolta diretta di fondi di PI è cresciuta a ritmi superiori a quelli della raccolta bancaria concorrente. Nel periodo 1999/2004 il tasso di crescita della raccolta diretta bancaria è stato circa del 36 %, rispetto ad un incremento pari al 94 % dei c/c postali. ABI sostiene che la crescita della provvista diretta di PI/BancoPosta ha eroso in maniera significativa la raccolta del sistema bancario: nel 1999 i c/c postali rappresentavano il 2,2 % della provvista diretta bancaria e postale; nel 2004 tale percentuale è salita al 3,1 %. ABI ritiene che tale crescita sia dovuta principalmente alle condizioni più appetibili offerte da PI/BancoPosta rispetto alle banche, a parità di servizi. Ad esempio, il rendimento medio dei conti correnti bancari si attesta circa allo 0,6 %-0,7 %, contro l'1 % offerto da BancoPosta all'inizio del 2005 (16). |
| --- | --- |

(20)

ABI indica che la raccolta diretta di fondi di PI è cresciuta a ritmi superiori a quelli della raccolta bancaria concorrente. Nel periodo 1999/2004 il tasso di crescita della raccolta diretta bancaria è stato circa del 36 %, rispetto ad un incremento pari al 94 % dei c/c postali. ABI sostiene che la crescita della provvista diretta di PI/BancoPosta ha eroso in maniera significativa la raccolta del sistema bancario: nel 1999 i c/c postali rappresentavano il 2,2 % della provvista diretta bancaria e postale; nel 2004 tale percentuale è salita al 3,1 %. ABI ritiene che tale crescita sia dovuta principalmente alle condizioni più appetibili offerte da PI/BancoPosta rispetto alle banche, a parità di servizi. Ad esempio, il rendimento medio dei conti correnti bancari si attesta circa allo 0,6 %-0,7 %, contro l'1 % offerto da BancoPosta all'inizio del 2005 (16).

| (21) | Oltre alla raccolta diretta tramite i conti correnti, PI/BancoPosta svolge inoltre un'attività di raccolta indiretta mediante il collocamento dei buoni fruttiferi postali e di libretti postali per conto e in nome della CDP (cfr. paragrafo 2 precedente). |
| --- | --- |

(21)

Oltre alla raccolta diretta tramite i conti correnti, PI/BancoPosta svolge inoltre un'attività di raccolta indiretta mediante il collocamento dei buoni fruttiferi postali e di libretti postali per conto e in nome della CDP (cfr. paragrafo 2 precedente).

| (22) | Oltre a ciò, negli ultimi anni PI/BancoPosta ha notevolmente ampliato la gamma degli strumenti di pagamento offerti alla clientela, affiancando agli strumenti postali tradizionali, come bollettini postali e vaglia postali, anche gli strumenti un tempo tipicamente offerti dalle banche (carte di debito e di credito, bonifici, servizi di addebito in conto per il pagamento di bollette) (17). |
| --- | --- |

(22)

Oltre a ciò, negli ultimi anni PI/BancoPosta ha notevolmente ampliato la gamma degli strumenti di pagamento offerti alla clientela, affiancando agli strumenti postali tradizionali, come bollettini postali e vaglia postali, anche gli strumenti un tempo tipicamente offerti dalle banche (carte di debito e di credito, bonifici, servizi di addebito in conto per il pagamento di bollette) (17).

| (23) | Infine, PI/BancoPosta offre servizi di collocamento per:






  — | obbligazioni strutturate emesse da banche, |
| --- | --- | --- |

(23)

Infine, PI/BancoPosta offre servizi di collocamento per:

—

obbligazioni strutturate emesse da banche,

| — | polizze assicurative emesse da Poste Vita (18), |
| --- | --- |

—

polizze assicurative emesse da Poste Vita (18),

| — | gestione di fondi di investimento da parte di BancoPosta Fondi SGR, società di gestione patrimoniale (19), |
| --- | --- |

—

gestione di fondi di investimento da parte di BancoPosta Fondi SGR, società di gestione patrimoniale (19),

| — | finanziamenti per conto terzi. Vengono offerti prestiti personali e mutui per conto di banche. |
| --- | --- |

—

finanziamenti per conto terzi. Vengono offerti prestiti personali e mutui per conto di banche.

3.   LE MISURE SOTTOPOSTE A VALUTAZIONE

| (24) | La presente decisione sottopone a valutazione le misure relative alle remunerazioni annue per i fondi giacenti presso il ministero dell'Economia e delle Finanze (Tesoreria dello Stato) e la CDP e il margine tra i tassi di deposito e di prestito (20). |
| --- | --- |

(24)

La presente decisione sottopone a valutazione le misure relative alle remunerazioni annue per i fondi giacenti presso il ministero dell'Economia e delle Finanze (Tesoreria dello Stato) e la CDP e il margine tra i tassi di deposito e di prestito (20).

| (25) | I risparmi raccolti nei c/c dei clienti di BancoPosta sono depositati presso il ministero dell'Economia e delle Finanze e la CDP. |
| --- | --- |

(25)

I risparmi raccolti nei c/c dei clienti di BancoPosta sono depositati presso il ministero dell'Economia e delle Finanze e la CDP.

| (26) | La tabella seguente illustra i rapporti tra i vari organismi fino al dicembre 2003. |
| --- | --- |

(26)

La tabella seguente illustra i rapporti tra i vari organismi fino al dicembre 2003.

Image

| (27) | In seguito a un decreto del 5 dicembre 2003 (21), il Tesoro ha sostituito CDP nei rapporti derivanti dal servizio relativo ai conti correnti postali. La seguente tabella illustra i nuovi rapporti tra PI e il Tesoro: |
| --- | --- |

(27)

In seguito a un decreto del 5 dicembre 2003 (21), il Tesoro ha sostituito CDP nei rapporti derivanti dal servizio relativo ai conti correnti postali. La seguente tabella illustra i nuovi rapporti tra PI e il Tesoro:

Image

| (28) | Nella lettera del 21 aprile 2006 l'Italia ricorda che il servizio relativo ai conti correnti postali era essenzialmente disciplinato da una legge del 1917 (22), modificata dal decreto 22 novembre 1945, n. 822 (23), che prevedeva tra l'altro che i fondi raccolti nei conti correnti postali di PI/BancoPosta venissero versati su un conto corrente fruttifero a CDP a un tasso corrispondente al tasso che la Cassa riceveva dalla sua attività di finanziamento, diminuito di quindici centesimi di punto percentuale. |
| --- | --- |

(28)

Nella lettera del 21 aprile 2006 l'Italia ricorda che il servizio relativo ai conti correnti postali era essenzialmente disciplinato da una legge del 1917 (22), modificata dal decreto 22 novembre 1945, n. 822 (23), che prevedeva tra l'altro che i fondi raccolti nei conti correnti postali di PI/BancoPosta venissero versati su un conto corrente fruttifero a CDP a un tasso corrispondente al tasso che la Cassa riceveva dalla sua attività di finanziamento, diminuito di quindici centesimi di punto percentuale.

| (29) | Secondo l'Italia, in particolare per ragioni di contabilità, una parte dei fondi raccolti sui c/c postali dei clienti di PI/BancoPosta viene depositata su un conto del Tesoro (finanziamento del Tesoro — conto a vista) e la parte restante finisce su altri tre conti legati al finanziamento di enti pubblici da parte di CDP (conti vincolati). |
| --- | --- |

(29)

Secondo l'Italia, in particolare per ragioni di contabilità, una parte dei fondi raccolti sui c/c postali dei clienti di PI/BancoPosta viene depositata su un conto del Tesoro (finanziamento del Tesoro — conto a vista) e la parte restante finisce su altri tre conti legati al finanziamento di enti pubblici da parte di CDP (conti vincolati).

| (30) | I decreti ministeriali del 25 febbraio 1985, del 9 dicembre 1988 e del 14 dicembre 1993 hanno fissato i tassi di interesse applicabili al conto presso il Tesoro (conto libero). I tassi di interesse sui fondi depositati sui conti vincolati sono stati fissati a seconda della durata e del tipo di finanziamento di CDP. |
| --- | --- |

(30)

I decreti ministeriali del 25 febbraio 1985, del 9 dicembre 1988 e del 14 dicembre 1993 hanno fissato i tassi di interesse applicabili al conto presso il Tesoro (conto libero). I tassi di interesse sui fondi depositati sui conti vincolati sono stati fissati a seconda della durata e del tipo di finanziamento di CDP.

| (31) | Per il periodo 1999-2004 la remunerazione dei fondi raccolti sui c/c dei clienti di PI/BancoPosta è pertanto la seguente: | Conto del Tesoro
  (conto libero) | Conto CDP 1
  (conto vincolato) | Conto CDP 2
  (conto vincolato) | Conto CDP 3
  (conto vincolato) | Tasso medio di interesse ponderato | Interessi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tassi di interesse | 4,35 % | [...] (24) | [...] | [...] | | |
| giacenze medie 1999 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 554 |
| giacenze medie 2000 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 711 |
| giacenze medie 2001 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 653 |
| giacenze medie 2002 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1000 |
| giacenze medie 2003 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1113 |
| giacenze medie 2004 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1356 |

(31)

Per il periodo 1999-2004 la remunerazione dei fondi raccolti sui c/c dei clienti di PI/BancoPosta è pertanto la seguente:

Conto del Tesoro

(conto libero)

Conto CDP 1

(conto vincolato)

Conto CDP 2

(conto vincolato)

Conto CDP 3

(conto vincolato)

Tasso medio di interesse ponderato

Interessi

Tassi di interesse

4,35 %

[...] (24)

[...]

[...]

giacenze medie 1999

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

554

giacenze medie 2000

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

711

giacenze medie 2001

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

653

giacenze medie 2002

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1000

giacenze medie 2003

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1113

giacenze medie 2004

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1356

| (32) | L'Italia ritiene che i tassi di interesse pagati sui conti correnti siano stati, in media, inferiori ai tassi di mercato. Le autorità italiane affermano inoltre che negli ultimi dieci anni i tassi medi dei buoni del Tesoro trentennali e decennali sono stati rispettivamente del 6 % e del 5,5 %, mentre i buoni ordinari del Tesoro a dodici mesi avrebbero fruttato un tasso di interesse medio del 4,10 %. |
| --- | --- |

(32)

L'Italia ritiene che i tassi di interesse pagati sui conti correnti siano stati, in media, inferiori ai tassi di mercato. Le autorità italiane affermano inoltre che negli ultimi dieci anni i tassi medi dei buoni del Tesoro trentennali e decennali sono stati rispettivamente del 6 % e del 5,5 %, mentre i buoni ordinari del Tesoro a dodici mesi avrebbero fruttato un tasso di interesse medio del 4,10 %.

| (33) | L'Italia ritiene che tali elementi dimostrino che la misura considerata non rappresenta un aiuto di Stato, che avrebbe dovuto essere notificato. |
| --- | --- |

(33)

L'Italia ritiene che tali elementi dimostrino che la misura considerata non rappresenta un aiuto di Stato, che avrebbe dovuto essere notificato.

| (34) | Dal 2005 la remunerazione del conto (25) è disciplinata dalla legge 23 dicembre 2005, n. 266 (26). La legge prevede che gli interessi finanziari pagati da PI/BancoPosta siano definiti di concerto dal ministero dell'Economia e delle Finanze e da PI/BancoPosta secondo parametri di mercato. La legge stabiliva inoltre che per il 2005 il costo degli interessi per il ministero avrebbe dovuto essere ridotto di almeno 150 milioni di EUR rispetto all'anno precedente. |
| --- | --- |

(34)

Dal 2005 la remunerazione del conto (25) è disciplinata dalla legge 23 dicembre 2005, n. 266 (26). La legge prevede che gli interessi finanziari pagati da PI/BancoPosta siano definiti di concerto dal ministero dell'Economia e delle Finanze e da PI/BancoPosta secondo parametri di mercato. La legge stabiliva inoltre che per il 2005 il costo degli interessi per il ministero avrebbe dovuto essere ridotto di almeno 150 milioni di EUR rispetto all'anno precedente.

| (35) | Di conseguenza, il 23 febbraio 2006 è stata conclusa una convenzione tra il ministero e PI/BancoPosta, la quale definisce i meccanismi concreti per fissare i tassi di interesse per un periodo triennale a decorrere dal 2005. Attualmente il tasso è essenzialmente calcolato come la media ponderata del rendimento dei titoli di Stato a 30 anni (80 %), a 10 anni (10 %) e dei buoni del Tesoro a 12 mesi (10 %). Il rendimento dei titoli di Stato e dei buoni del Tesoro utilizzati per il calcolo viene rilevato con frequenza quindicinale. Inoltre, nel caso di spostamenti significativi della curva dei tassi (ad esempio un cambiamento della relazione tra tassi a breve e a lungo termine), PI ha la possibilità di richiedere la revisione del paniere. |
| --- | --- |

(35)

Di conseguenza, il 23 febbraio 2006 è stata conclusa una convenzione tra il ministero e PI/BancoPosta, la quale definisce i meccanismi concreti per fissare i tassi di interesse per un periodo triennale a decorrere dal 2005. Attualmente il tasso è essenzialmente calcolato come la media ponderata del rendimento dei titoli di Stato a 30 anni (80 %), a 10 anni (10 %) e dei buoni del Tesoro a 12 mesi (10 %). Il rendimento dei titoli di Stato e dei buoni del Tesoro utilizzati per il calcolo viene rilevato con frequenza quindicinale. Inoltre, nel caso di spostamenti significativi della curva dei tassi (ad esempio un cambiamento della relazione tra tassi a breve e a lungo termine), PI ha la possibilità di richiedere la revisione del paniere.

| (36) | Il tasso del 2005 si aggira intorno al 3,9 %. Gli interessi pagati ammontano a 1,3 miliardi di EUR. |
| --- | --- |

(36)

Il tasso del 2005 si aggira intorno al 3,9 %. Gli interessi pagati ammontano a 1,3 miliardi di EUR.

| (37) | Un decreto ministeriale del 3 aprile 2006 ha approvato l'attuazione della convenzione. |
| --- | --- |

(37)

Un decreto ministeriale del 3 aprile 2006 ha approvato l'attuazione della convenzione.

| (38) | Secondo l'Italia, la struttura del computo dei tassi mira a riflettere il fatto che la natura dell'uso dei fondi raccolti è essenzialmente di lungo termine. Se lo Stato dovesse rinunciare a tale strumento di finanziamento, dovrebbe ricorrere a titoli di debito di lungo termine. Inoltre, poiché PI ha un obbligo legale a tempo indeterminato di depositare i fondi raccolti nei conti correnti postali del Tesoro, la situazione può essere paragonata a un prestito al Tesoro a tempo indeterminato, cioè a lungo termine. L'Italia ricorda inoltre che PI non ha altre possibilità (eventualmente più redditizie) rispetto al conto corrente del Tesoro per l'impiego dei fondi raccolti nei conti dei propri correntisti. |
| --- | --- |

(38)

Secondo l'Italia, la struttura del computo dei tassi mira a riflettere il fatto che la natura dell'uso dei fondi raccolti è essenzialmente di lungo termine. Se lo Stato dovesse rinunciare a tale strumento di finanziamento, dovrebbe ricorrere a titoli di debito di lungo termine. Inoltre, poiché PI ha un obbligo legale a tempo indeterminato di depositare i fondi raccolti nei conti correnti postali del Tesoro, la situazione può essere paragonata a un prestito al Tesoro a tempo indeterminato, cioè a lungo termine. L'Italia ricorda inoltre che PI non ha altre possibilità (eventualmente più redditizie) rispetto al conto corrente del Tesoro per l'impiego dei fondi raccolti nei conti dei propri correntisti.

| (39) | L'Italia ritiene che l'aumento nel tempo dei fondi raccolti nei conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sia un fattore di stabilità per le risorse del Tesoro. L'Italia osserva inoltre che il sistema del deposito non solo è legato alle esigenze del Tesoro, ma rappresenta anche un meccanismo prudenziale. |
| --- | --- |

(39)

L'Italia ritiene che l'aumento nel tempo dei fondi raccolti nei conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sia un fattore di stabilità per le risorse del Tesoro. L'Italia osserva inoltre che il sistema del deposito non solo è legato alle esigenze del Tesoro, ma rappresenta anche un meccanismo prudenziale.

| (40) | L'Italia aggiunge che, se il Tesoro dovesse servirsi di una fonte alternativa di finanziamento in sostituzione dei fondi trasferiti da PI/BancoPosta lo strumento più probabile sarebbe costituito da emissione di debito a lungo termine. |
| --- | --- |

(40)

L'Italia aggiunge che, se il Tesoro dovesse servirsi di una fonte alternativa di finanziamento in sostituzione dei fondi trasferiti da PI/BancoPosta lo strumento più probabile sarebbe costituito da emissione di debito a lungo termine.

| (41) | Infine, l'Italia ha trasmesso due lettere indirizzate a PI, una da un consulente e un'altra da una banca, destinate a confermare che la metodologia usata per fissare i tassi è orientata al mercato:






  — | nella prima, in particolare sulla base della crescita a lungo termine dei depositi presso il Tesoro da parte di PI/BancoPosta, il consulente afferma che tali depositi sono assimilabili a risorse a lungo termine. Il consulente aggiunge che, se il Tesoro dovesse rinunciare ai depositi, ricorrerebbe a strumenti a lungo termine, a causa dei costi della sostituzione; |
| --- | --- | --- |

(41)

Infine, l'Italia ha trasmesso due lettere indirizzate a PI, una da un consulente e un'altra da una banca, destinate a confermare che la metodologia usata per fissare i tassi è orientata al mercato:

—

nella prima, in particolare sulla base della crescita a lungo termine dei depositi presso il Tesoro da parte di PI/BancoPosta, il consulente afferma che tali depositi sono assimilabili a risorse a lungo termine. Il consulente aggiunge che, se il Tesoro dovesse rinunciare ai depositi, ricorrerebbe a strumenti a lungo termine, a causa dei costi della sostituzione;

| — | nella seconda lettera, la banca ritiene che per le liquidità depositate presso il Tesoro PI/BancoPosta avrebbe potuto ottenere un rendimento del 4 % nel 2005, comparabile al risultato raggiunto da Ramo I, una sussidiaria di Poste Vita, per fondi di 6 miliardi di EUR (27). Il risultato del 4 % è simile al tasso del 3,9 % applicabile a PI/BancoPosta a norma della convenzione con il ministero dell'Economia e delle Finanze. |
| --- | --- |

—

nella seconda lettera, la banca ritiene che per le liquidità depositate presso il Tesoro PI/BancoPosta avrebbe potuto ottenere un rendimento del 4 % nel 2005, comparabile al risultato raggiunto da Ramo I, una sussidiaria di Poste Vita, per fondi di 6 miliardi di EUR (27). Il risultato del 4 % è simile al tasso del 3,9 % applicabile a PI/BancoPosta a norma della convenzione con il ministero dell'Economia e delle Finanze.

| (42) | Gli interessi pagati da PI/BancoPosta ai correntisti sono stati i seguenti:






  Periodo (da) | Tasso di interesse (in %) |
| --- | --- | --- |
| 08/1998 | 2,00 |
| 07/2003 | 1,50 |
| 01/2004 | 1,25 |
| 01/2005 | 1,00 |
| 09/2005 | 0,75 |
| 01/2006 | 0,50 |

(42)

Gli interessi pagati da PI/BancoPosta ai correntisti sono stati i seguenti:

Periodo (da)

Tasso di interesse (in %)

08/1998

2,00

07/2003

1,50

01/2004

1,25

01/2005

1,00

09/2005

0,75

01/2006

0,50

| (43) | L'Italia osserva che, mentre il tasso di remunerazione per i correntisti era stato fissato all'1,5 % da una legge del 1934, la legge di razionalizzazione della finanza pubblica del 1997 (28) ha concesso per la prima volta a PI/BancoPosta la possibilità di fissare in maniera autonoma i tassi. La possibilità è stata pienamente sfruttata fin dal 1997. |
| --- | --- |

(43)

L'Italia osserva che, mentre il tasso di remunerazione per i correntisti era stato fissato all'1,5 % da una legge del 1934, la legge di razionalizzazione della finanza pubblica del 1997 (28) ha concesso per la prima volta a PI/BancoPosta la possibilità di fissare in maniera autonoma i tassi. La possibilità è stata pienamente sfruttata fin dal 1997.

| (44) | Le entrate degli interessi rappresentano circa un terzo delle entrate totali di PI/BancoPosta derivanti dai servizi. |
| --- | --- |

(44)

Le entrate degli interessi rappresentano circa un terzo delle entrate totali di PI/BancoPosta derivanti dai servizi.

4.   VALUTAZIONE DELLE MISURE

| (45) | Perché una misura statale configuri un aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE devono ricorrere le seguenti condizioni:






  — | il regime è concesso dallo Stato o mediante risorse statali, |
| --- | --- | --- |

(45)

Perché una misura statale configuri un aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE devono ricorrere le seguenti condizioni:

—

il regime è concesso dallo Stato o mediante risorse statali,

| — | conferisce un vantaggio economico, |
| --- | --- |

—

conferisce un vantaggio economico,

| — | può falsare la concorrenza favorendo talune imprese o talune produzioni, |
| --- | --- |

—

può falsare la concorrenza favorendo talune imprese o talune produzioni,

| — | incide sugli scambi fra Stati membri. |
| --- | --- |

—

incide sugli scambi fra Stati membri.

| (46) | Il caso rende necessario dividere la valutazione in due parti: le misure applicabili fino al 2004 e le misure applicabili dal 2005. La suddivisione riflette le mutate modalità del vantaggio economico a PI/BancoPosta, e le relative conseguenze. Tuttavia, le analisi dei rimanenti tre criteri possono essere svolte congiuntamente per entrambi i periodi di tempo. |
| --- | --- |

(46)

Il caso rende necessario dividere la valutazione in due parti: le misure applicabili fino al 2004 e le misure applicabili dal 2005. La suddivisione riflette le mutate modalità del vantaggio economico a PI/BancoPosta, e le relative conseguenze. Tuttavia, le analisi dei rimanenti tre criteri possono essere svolte congiuntamente per entrambi i periodi di tempo.

4.1.   Uso di risorse dello Stato

| (47) | Per poter essere considerati aiuti di Stato, i vantaggi devono essere imputabili allo Stato e concessi direttamente o indirettamente mediante risorse statali. |
| --- | --- |

(47)

Per poter essere considerati aiuti di Stato, i vantaggi devono essere imputabili allo Stato e concessi direttamente o indirettamente mediante risorse statali.

| (48) | Gli interessi sono stati pagati dal ministero dell'Economia e delle Finanze/Tesoro, e da CDP, che è controllata dallo Stato. La concessione di detti interessi si è basata su specifiche leggi e decreti, applicabili a PI. |
| --- | --- |

(48)

Gli interessi sono stati pagati dal ministero dell'Economia e delle Finanze/Tesoro, e da CDP, che è controllata dallo Stato. La concessione di detti interessi si è basata su specifiche leggi e decreti, applicabili a PI.

| (49) | Pertanto, nel presente caso sono soddisfatte le due condizioni cumulative citate. Gli interessi pagati a PI/BancoPosta sono risorse statali. |
| --- | --- |

(49)

Pertanto, nel presente caso sono soddisfatte le due condizioni cumulative citate. Gli interessi pagati a PI/BancoPosta sono risorse statali.

4.2.   Selettività

| (50) | L'articolo 87, paragrafo 1, vieta gli aiuti che “favoriscano talune imprese o talune produzioni”, cioè gli aiuti selettivi. |
| --- | --- |

(50)

L'articolo 87, paragrafo 1, vieta gli aiuti che “favoriscano talune imprese o talune produzioni”, cioè gli aiuti selettivi.

| (51) | La possibilità di beneficiare di conti correnti remunerati depositati presso il Tesoro e CDP non si applica a tutte le imprese che potrebbero teoricamente trarne vantaggio, considerate la natura e l'economia del sistema. In ogni caso, l'Italia non ha dimostrato che la restrizione di tali vantaggi a un numero molto limitato di operatori è giustificata dalla natura e dall'economia del sistema. |
| --- | --- |

(51)

La possibilità di beneficiare di conti correnti remunerati depositati presso il Tesoro e CDP non si applica a tutte le imprese che potrebbero teoricamente trarne vantaggio, considerate la natura e l'economia del sistema. In ogni caso, l'Italia non ha dimostrato che la restrizione di tali vantaggi a un numero molto limitato di operatori è giustificata dalla natura e dall'economia del sistema.

| (52) | Di conseguenza, i tassi di prestito offerti a PI/BancoPosta sono selettivi. |
| --- | --- |

(52)

Di conseguenza, i tassi di prestito offerti a PI/BancoPosta sono selettivi.

4.3.   Effetti sugli scambi tra gli Stati membri e distorsione della concorrenza

| (53) | L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE vieta gli aiuti che incidono sugli scambi tra Stati membri e falsano o minacciano di falsare la concorrenza. |
| --- | --- |

(53)

L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE vieta gli aiuti che incidono sugli scambi tra Stati membri e falsano o minacciano di falsare la concorrenza.

| (54) | Nel valutare le due condizioni, la Commissione non è tenuta a dimostrare un'incidenza effettiva degli aiuti sugli scambi tra gli Stati membri o un'effettiva distorsione della concorrenza, ma deve solamente esaminare se gli aiuti siano idonei a incidere su tali scambi e a falsare la concorrenza (29). Allorché un aiuto finanziario concesso da uno Stato membro rafforza la posizione di un'impresa nei confronti di altre imprese concorrenti negli scambi intracomunitari, questi sono da considerarsi influenzati dall'aiuto. |
| --- | --- |

(54)

Nel valutare le due condizioni, la Commissione non è tenuta a dimostrare un'incidenza effettiva degli aiuti sugli scambi tra gli Stati membri o un'effettiva distorsione della concorrenza, ma deve solamente esaminare se gli aiuti siano idonei a incidere su tali scambi e a falsare la concorrenza (29). Allorché un aiuto finanziario concesso da uno Stato membro rafforza la posizione di un'impresa nei confronti di altre imprese concorrenti negli scambi intracomunitari, questi sono da considerarsi influenzati dall'aiuto.

| (55) | Non è necessario che PI partecipi essa stessa agli scambi intracomunitari. Infatti, quando uno Stato membro concede un aiuto a un'impresa, l'attività sul mercato nazionale può essere mantenuta o incrementata, con la conseguente diminuzione delle possibilità per le imprese con sede in altri Stati membri di penetrare nel mercato di tale Stato membro. Inoltre, il rafforzamento di un'impresa che fino a quel momento non era coinvolta in scambi intracomunitari può metterla nella condizione di penetrare nel mercato di un altro Stato membro. |
| --- | --- |

(55)

Non è necessario che PI partecipi essa stessa agli scambi intracomunitari. Infatti, quando uno Stato membro concede un aiuto a un'impresa, l'attività sul mercato nazionale può essere mantenuta o incrementata, con la conseguente diminuzione delle possibilità per le imprese con sede in altri Stati membri di penetrare nel mercato di tale Stato membro. Inoltre, il rafforzamento di un'impresa che fino a quel momento non era coinvolta in scambi intracomunitari può metterla nella condizione di penetrare nel mercato di un altro Stato membro.

| (56) | Come indicato nella sezione 2 “Attività di Poste Italiane e BancoPosta — Mercati interessati” della presente decisione, nel settore postale italiano esisteva una certa concorrenza anche prima della graduale liberalizzazione promossa dalla normativa comunitaria. |
| --- | --- |

(56)

Come indicato nella sezione 2 “Attività di Poste Italiane e BancoPosta — Mercati interessati” della presente decisione, nel settore postale italiano esisteva una certa concorrenza anche prima della graduale liberalizzazione promossa dalla normativa comunitaria.

| (57) | È noto che la principale sfida degli operatori del settore postale pubblico europeo è l'incremento della pressione della concorrenza in tutti i segmenti di mercato — corrispondenza, pacchi e corriere espresso. Mentre i mercati dei pacchi e del corriere espresso sono aperti alla concorrenza da decenni, nel segmento della corrispondenza i monopoli legali hanno fortemente ostacolato lo sviluppo della concorrenza. Secondo le autorità nazionali di regolamentazione e gli operatori postali pubblici la concorrenza nei segmenti pacchi e corriere espresso è notevole tanto sul piano nazionale che internazionale, mentre nel segmento della corrispondenza è appena emergente (30). |
| --- | --- |

(57)

È noto che la principale sfida degli operatori del settore postale pubblico europeo è l'incremento della pressione della concorrenza in tutti i segmenti di mercato — corrispondenza, pacchi e corriere espresso. Mentre i mercati dei pacchi e del corriere espresso sono aperti alla concorrenza da decenni, nel segmento della corrispondenza i monopoli legali hanno fortemente ostacolato lo sviluppo della concorrenza. Secondo le autorità nazionali di regolamentazione e gli operatori postali pubblici la concorrenza nei segmenti pacchi e corriere espresso è notevole tanto sul piano nazionale che internazionale, mentre nel segmento della corrispondenza è appena emergente (30).

| (58) | In particolare, i servizi di corriere espresso, i servizi di inoltro pacchi per l'utenza commerciale e i servizi logistici sono stati sviluppati in Italia da imprese private, alcune delle quali, come TNT e DHL, con sede in altri Stati membri. Da un rapporto pubblicato nel 2004 dalla Commissione (31) emerge che alcuni operatori postali (Royal Mail nel Regno Unito, TPG nei Paesi Bassi, Deutsche Post in Germania e La Poste in Francia) hanno acquisito imprese basate in Italia, attive nei servizi postali. |
| --- | --- |

(58)

In particolare, i servizi di corriere espresso, i servizi di inoltro pacchi per l'utenza commerciale e i servizi logistici sono stati sviluppati in Italia da imprese private, alcune delle quali, come TNT e DHL, con sede in altri Stati membri. Da un rapporto pubblicato nel 2004 dalla Commissione (31) emerge che alcuni operatori postali (Royal Mail nel Regno Unito, TPG nei Paesi Bassi, Deutsche Post in Germania e La Poste in Francia) hanno acquisito imprese basate in Italia, attive nei servizi postali.

| (59) | Per quanto riguarda i servizi finanziari, la Commissione ricorda che il settore bancario è aperto alla concorrenza da molti anni. La progressiva liberalizzazione ha sviluppato la concorrenza cui aveva già dato il via la libera circolazione dei capitali prevista dal trattato CE. |
| --- | --- |

(59)

Per quanto riguarda i servizi finanziari, la Commissione ricorda che il settore bancario è aperto alla concorrenza da molti anni. La progressiva liberalizzazione ha sviluppato la concorrenza cui aveva già dato il via la libera circolazione dei capitali prevista dal trattato CE.

| (60) | Inoltre, come si è già visto nel precedente caso di aiuti di Stato relativo all'Ente Poste Italiane/PI (32), PI compete con banche e operatori finanziari, che offrono prodotti in gran parte sostituibili ai suoi prodotti. Innanzitutto, i conti correnti postali sono in concorrenza con i conti correnti bancari, nelle località in cui esistono sia agenzie bancarie che uffici postali. Oltre a ciò, negli ultimi anni PI/BancoPosta ha sensibilmente ampliato la gamma degli strumenti di pagamento offerti alla propria clientela, affiancando a quelli tradizionali della sua operatività, come bollettini postali e vaglia postali, anche gli strumenti un tempo tipicamente offerti dalle banche (carte di debito e di credito, bonifici, servizi di addebito in conto per il pagamento di bollette). In alcuni casi (carte di debito e servizi di addebito in conto) il servizio è fornito direttamente da BancoPosta; in altri BancoPosta si pone quale distributore di servizi prodotti da terzi (operatori del settore bancario nel caso delle carte di credito). Questi sviluppi hanno aumentato la sostituibilità fra i servizi finanziari offerti da PI e quelli offerti dalle banche. |
| --- | --- |

(60)

Inoltre, come si è già visto nel precedente caso di aiuti di Stato relativo all'Ente Poste Italiane/PI (32), PI compete con banche e operatori finanziari, che offrono prodotti in gran parte sostituibili ai suoi prodotti. Innanzitutto, i conti correnti postali sono in concorrenza con i conti correnti bancari, nelle località in cui esistono sia agenzie bancarie che uffici postali. Oltre a ciò, negli ultimi anni PI/BancoPosta ha sensibilmente ampliato la gamma degli strumenti di pagamento offerti alla propria clientela, affiancando a quelli tradizionali della sua operatività, come bollettini postali e vaglia postali, anche gli strumenti un tempo tipicamente offerti dalle banche (carte di debito e di credito, bonifici, servizi di addebito in conto per il pagamento di bollette). In alcuni casi (carte di debito e servizi di addebito in conto) il servizio è fornito direttamente da BancoPosta; in altri BancoPosta si pone quale distributore di servizi prodotti da terzi (operatori del settore bancario nel caso delle carte di credito). Questi sviluppi hanno aumentato la sostituibilità fra i servizi finanziari offerti da PI e quelli offerti dalle banche.

| (61) | Diverse banche, di vari Stati membri, operano in Italia direttamente, attraverso filiali o uffici di rappresentanza, oppure indirettamente, controllando banche ed enti finanziari con sede in Italia. Le operazioni transfrontaliere di capitale che hanno di recente coinvolto banche italiane come Antonveneta e BNL confermano questa situazione. |
| --- | --- |

(61)

Diverse banche, di vari Stati membri, operano in Italia direttamente, attraverso filiali o uffici di rappresentanza, oppure indirettamente, controllando banche ed enti finanziari con sede in Italia. Le operazioni transfrontaliere di capitale che hanno di recente coinvolto banche italiane come Antonveneta e BNL confermano questa situazione.

| (62) | La Commissione ritiene pertanto che la misura ostacoli l'entrata nel mercato italiano per le imprese stabilite in altri Stati membri. |
| --- | --- |

(62)

La Commissione ritiene pertanto che la misura ostacoli l'entrata nel mercato italiano per le imprese stabilite in altri Stati membri.

| (63) | Per concludere, esistono scambi tra gli Stati membri nel settore dei servizi postali e finanziari. Il tasso di prestito rafforza la posizione di PI rispetto alle imprese postali e alle banche in concorrenza nel mercato interno. Pertanto, la misura è idonea a incidere sugli scambi commerciali e a falsare la concorrenza. |
| --- | --- |

(63)

Per concludere, esistono scambi tra gli Stati membri nel settore dei servizi postali e finanziari. Il tasso di prestito rafforza la posizione di PI rispetto alle imprese postali e alle banche in concorrenza nel mercato interno. Pertanto, la misura è idonea a incidere sugli scambi commerciali e a falsare la concorrenza.

4.4.   Esistenza di un vantaggio economico

| (64) | Per costituire aiuti di Stato, la misura deve conferire un vantaggio alle imprese beneficiarie. |
| --- | --- |

(64)

Per costituire aiuti di Stato, la misura deve conferire un vantaggio alle imprese beneficiarie.

| (65) | Nel valutare se esista un vantaggio a favore di PI/BancoPosta, è importante analizzare gli elementi che rappresentano il margine tra i tassi di prestito e di deposito. |
| --- | --- |

(65)

Nel valutare se esista un vantaggio a favore di PI/BancoPosta, è importante analizzare gli elementi che rappresentano il margine tra i tassi di prestito e di deposito.

| (66) | La Commissione osserva che un margine di mercato può contenere elementi di aiuti di Stato in determinate circostanze, in particolare quando i tassi di prestito e di deposito individualmente considerati non sono conformi al mercato (33). Ciò non si verifica nel presente caso. |
| --- | --- |

(66)

La Commissione osserva che un margine di mercato può contenere elementi di aiuti di Stato in determinate circostanze, in particolare quando i tassi di prestito e di deposito individualmente considerati non sono conformi al mercato (33). Ciò non si verifica nel presente caso.

| (67) | La Commissione ritiene che il tasso di deposito offerto per i conti correnti dei consumatori finali non rappresenti un aiuto di Stato a favore di PI/BancoPosta. In particolare, la fissazione del tasso non coinvolge un trasferimento di risorse statali a favore di PI/BancoPosta. I tassi offerti nel periodo interessato, inoltre, risultano conformi al tasso di mercato, se messi a confronto con i tassi di interesse offerti dalle banche per prodotti simili. Infine, i beneficiari del tasso di deposito sono individui. |
| --- | --- |

(67)

La Commissione ritiene che il tasso di deposito offerto per i conti correnti dei consumatori finali non rappresenti un aiuto di Stato a favore di PI/BancoPosta. In particolare, la fissazione del tasso non coinvolge un trasferimento di risorse statali a favore di PI/BancoPosta. I tassi offerti nel periodo interessato, inoltre, risultano conformi al tasso di mercato, se messi a confronto con i tassi di interesse offerti dalle banche per prodotti simili. Infine, i beneficiari del tasso di deposito sono individui.

| (68) | Pertanto, in questa fase, nell'analizzare il margine, la Commissione conclude che, nel presente caso, il vantaggio può derivare unicamente dai tassi di prestito. |
| --- | --- |

(68)

Pertanto, in questa fase, nell'analizzare il margine, la Commissione conclude che, nel presente caso, il vantaggio può derivare unicamente dai tassi di prestito.

| (69) | Il tasso di prestito pagato dallo Stato conferirebbe un interesse economico se fosse più elevato del tasso che sarebbe stato pagato a PI/BancoPosta dal beneficiario privato di un prestito in una situazione di mercato per i fondi depositati, secondo la loro natura ed importo. |
| --- | --- |

(69)

Il tasso di prestito pagato dallo Stato conferirebbe un interesse economico se fosse più elevato del tasso che sarebbe stato pagato a PI/BancoPosta dal beneficiario privato di un prestito in una situazione di mercato per i fondi depositati, secondo la loro natura ed importo.

4.4.1.   Dal 2005 in poi

| (70) | Dal 2005 le liquidità raccolte nei conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sono depositate solo presso il Tesoro. Inoltre, secondo l'Italia, attualmente il tasso è essenzialmente calcolato secondo parametri di mercato, con riferimento alla media ponderata del rendimento dei titoli di Stato a 30 anni (80 %), a 10 anni (10 %) e dei buoni del Tesoro a 12 mesi (10 %). |
| --- | --- |

(70)

Dal 2005 le liquidità raccolte nei conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sono depositate solo presso il Tesoro. Inoltre, secondo l'Italia, attualmente il tasso è essenzialmente calcolato secondo parametri di mercato, con riferimento alla media ponderata del rendimento dei titoli di Stato a 30 anni (80 %), a 10 anni (10 %) e dei buoni del Tesoro a 12 mesi (10 %).

| (71) | Il notevole peso degli strumenti a lungo termine si giustificherebbe secondo l'Italia perché i fondi raccolti hanno essenzialmente un carattere di lungo termine (cfr. sezione 3). Di conseguenza, l'Italia ritiene che il tasso di prestito non rappresenti un vantaggio a favore di PI/BancoPosta. Per il 2005, gli interessi pagati a PI/BancoPosta potrebbero persino essere meno favorevoli delle condizioni di mercato, perché il costo degli interessi per lo Stato dovrebbe essere diminuito di almeno 150 milioni di EUR. |
| --- | --- |

(71)

Il notevole peso degli strumenti a lungo termine si giustificherebbe secondo l'Italia perché i fondi raccolti hanno essenzialmente un carattere di lungo termine (cfr. sezione 3). Di conseguenza, l'Italia ritiene che il tasso di prestito non rappresenti un vantaggio a favore di PI/BancoPosta. Per il 2005, gli interessi pagati a PI/BancoPosta potrebbero persino essere meno favorevoli delle condizioni di mercato, perché il costo degli interessi per lo Stato dovrebbe essere diminuito di almeno 150 milioni di EUR.

| (72) | ABI, tuttavia, mette a confronto il tasso di prestito offerto a PI/BancoPosta con i tassi applicati ai buoni del Tesoro a breve termine. Questi ultimi risulterebbero inferiori al primo. |
| --- | --- |

(72)

ABI, tuttavia, mette a confronto il tasso di prestito offerto a PI/BancoPosta con i tassi applicati ai buoni del Tesoro a breve termine. Questi ultimi risulterebbero inferiori al primo.

| (73) | ABI indica come criterio di paragone che CDP dispone di un conto corrente fruttifero presso la Tesoreria dello Stato, sul quale deposita le sue liquidità. A norma del decreto del ministro dell'Economia e delle Finanze del 5 dicembre 2003, gli interessi sui fondi sono pagati semestralmente a un tasso semestrale variabile pari alla media aritmetica semplice dei buoni ordinari del Tesoro a sei mesi e dell'indice mensile Rendistato (34). |
| --- | --- |

(73)

ABI indica come criterio di paragone che CDP dispone di un conto corrente fruttifero presso la Tesoreria dello Stato, sul quale deposita le sue liquidità. A norma del decreto del ministro dell'Economia e delle Finanze del 5 dicembre 2003, gli interessi sui fondi sono pagati semestralmente a un tasso semestrale variabile pari alla media aritmetica semplice dei buoni ordinari del Tesoro a sei mesi e dell'indice mensile Rendistato (34).

| (74) | La Commissione osserva che per calcolare il tasso di mercato si deve normalmente fare riferimento al tasso di interesse che un privato sarebbe disposto a pagare a PI per i fondi depositati, secondo la loro natura ed importo. |
| --- | --- |

(74)

La Commissione osserva che per calcolare il tasso di mercato si deve normalmente fare riferimento al tasso di interesse che un privato sarebbe disposto a pagare a PI per i fondi depositati, secondo la loro natura ed importo.

| (75) | La Commissione ritiene in questa fase che il deposito di PI/BancoPosta presso il Tesoro sia effettuato su un conto corrente. Il Tesoro, e non PI, si assume il rischio di liquidità associato ai fondi depositati. Inoltre, durante la riunione del 30 marzo 2006, le autorità italiane hanno confermato che le liquidità raccolte sul conto corrente del Tesoro sono attualmente impiegate per finanziare ordinarie esigenze di bilancio. |
| --- | --- |

(75)

La Commissione ritiene in questa fase che il deposito di PI/BancoPosta presso il Tesoro sia effettuato su un conto corrente. Il Tesoro, e non PI, si assume il rischio di liquidità associato ai fondi depositati. Inoltre, durante la riunione del 30 marzo 2006, le autorità italiane hanno confermato che le liquidità raccolte sul conto corrente del Tesoro sono attualmente impiegate per finanziare ordinarie esigenze di bilancio.

| (76) | Resta da dimostrare che, nel caso l'Italia dovesse sostituire i fondi disponibili grazie a PI/BancoPosta, lo strumento finanziario alternativo sarebbe costituito da obbligazioni a lungo termine. |
| --- | --- |

(76)

Resta da dimostrare che, nel caso l'Italia dovesse sostituire i fondi disponibili grazie a PI/BancoPosta, lo strumento finanziario alternativo sarebbe costituito da obbligazioni a lungo termine.

| (77) | Inoltre, malgrado l'Italia indichi il recente aumento dei fondi raccolti sui conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta come una conferma della stabilità delle risorse per il Tesoro, la Commissione osserva che il livello dei fondi messi a disposizione di CDP e del Tesoro ha subito in realtà notevoli variazioni negli anni: | Conto presso il Tesoro
  (conto libero) | Conti presso la CDP (conti vincolati) | Totale |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Giacenze medie 1995 | [...] | [...] | [...] |
| Giacenze medie 1996 | [...] | [...] | [...] |
| Giacenze medie 1999 | [...] | [...] | [...] |
| Giacenze medie 2000 | [...] | [...] | [...] |
| Giacenze medie 2003 | [...] | [...] | [...] |
| Giacenze medie 2004 | [...] | [...] | [...] |
| Fonte: Allegato della lettera dell'Italia del 21.4.2006. |

(77)

Inoltre, malgrado l'Italia indichi il recente aumento dei fondi raccolti sui conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta come una conferma della stabilità delle risorse per il Tesoro, la Commissione osserva che il livello dei fondi messi a disposizione di CDP e del Tesoro ha subito in realtà notevoli variazioni negli anni:

Conto presso il Tesoro

(conto libero)

Conti presso la CDP (conti vincolati)

Totale

Giacenze medie 1995

[...]

[...]

[...]

Giacenze medie 1996

[...]

[...]

[...]

Giacenze medie 1999

[...]

[...]

[...]

Giacenze medie 2000

[...]

[...]

[...]

Giacenze medie 2003

[...]

[...]

[...]

Giacenze medie 2004

[...]

[...]

[...]

Fonte: Allegato della lettera dell'Italia del 21.4.2006.

| (78) | Inoltre, non si può escludere che, a causa delle specificità di PI/BancoPosta, che è tenuta per legge a depositare presso lo Stato i fondi raccolti nei conti correnti dei clienti, non sarebbe possibile stabilire un criterio di confronto con il mercato. In tali circostanze, la Commissione dovrebbe stabilire il costo del funzionamento del conto per PI/BancoPosta (cosa che dovrebbe risultare possibile con un efficiente sistema di analisi contabile) e aggiungere un margine ragionevole. L'importo risultante indicherebbe un tasso “di mercato” adeguato. Si tratterebbe di un approccio giustificato anche se la Commissione ritenesse che PI funge semplicemente da canale per raccogliere fondi per lo Stato tramite i numerosi uffici postali sul territorio. |
| --- | --- |

(78)

Inoltre, non si può escludere che, a causa delle specificità di PI/BancoPosta, che è tenuta per legge a depositare presso lo Stato i fondi raccolti nei conti correnti dei clienti, non sarebbe possibile stabilire un criterio di confronto con il mercato. In tali circostanze, la Commissione dovrebbe stabilire il costo del funzionamento del conto per PI/BancoPosta (cosa che dovrebbe risultare possibile con un efficiente sistema di analisi contabile) e aggiungere un margine ragionevole. L'importo risultante indicherebbe un tasso “di mercato” adeguato. Si tratterebbe di un approccio giustificato anche se la Commissione ritenesse che PI funge semplicemente da canale per raccogliere fondi per lo Stato tramite i numerosi uffici postali sul territorio.

| (79) | In conclusione, esistono dubbi sulla maniera pertinente di determinare un adeguato riferimento di mercato per il tasso di interesse che il Tesoro dovrebbe pagare a PI/BancoPosta. |
| --- | --- |

(79)

In conclusione, esistono dubbi sulla maniera pertinente di determinare un adeguato riferimento di mercato per il tasso di interesse che il Tesoro dovrebbe pagare a PI/BancoPosta.

| (80) | Se il regime di fissazione degli interessi dal 2005 generasse aiuti di Stato, detti aiuti:






  — | dovrebbero essere sottoposti a valutazione come nuovi aiuti. In effetti, la Commissione ritiene che il nuovo quadro normativo applicabile alla fissazione del tasso di prestito che risulta dalla legge 23 dicembre 2005, n. 266, abbia introdotto notevoli cambiamenti rispetto alla legislazione precedentemente applicabile, |
| --- | --- | --- |

(80)

Se il regime di fissazione degli interessi dal 2005 generasse aiuti di Stato, detti aiuti:

—

dovrebbero essere sottoposti a valutazione come nuovi aiuti. In effetti, la Commissione ritiene che il nuovo quadro normativo applicabile alla fissazione del tasso di prestito che risulta dalla legge 23 dicembre 2005, n. 266, abbia introdotto notevoli cambiamenti rispetto alla legislazione precedentemente applicabile,

| — | sarebbe illegale, in quanto la normativa e la convenzione relative sono state attuate da un decreto ministeriale in violazione dell'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE, |
| --- | --- |

—

sarebbe illegale, in quanto la normativa e la convenzione relative sono state attuate da un decreto ministeriale in violazione dell'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE,

| — | in questa fase non risulterebbero compatibili con il trattato CE. In primo luogo, la Commissione ritiene che non sarebbe applicabile alcuna delle eccezioni di cui all'articolo 87, paragrafo 2 e paragrafo 3. In secondo luogo, non sarebbe applicabile neppure l'articolo 86, paragrafo 2, poiché a PI non è stato affidato un servizio di interesse economico generale dalle autorità italiane per l'attività finanziaria in questione. |
| --- | --- |

—

in questa fase non risulterebbero compatibili con il trattato CE. In primo luogo, la Commissione ritiene che non sarebbe applicabile alcuna delle eccezioni di cui all'articolo 87, paragrafo 2 e paragrafo 3. In secondo luogo, non sarebbe applicabile neppure l'articolo 86, paragrafo 2, poiché a PI non è stato affidato un servizio di interesse economico generale dalle autorità italiane per l'attività finanziaria in questione.

4.4.2.   Il periodo che precede il 2005

| (81) | La Commissione dimostrerà che fino al 2004 compreso il regime applicabile, qualora si possa parlare di aiuto di Stato, sarebbe un aiuto esistente. |
| --- | --- |

(81)

La Commissione dimostrerà che fino al 2004 compreso il regime applicabile, qualora si possa parlare di aiuto di Stato, sarebbe un aiuto esistente.

| (82) | La Commissione osserva che i tassi di interesse concessi dallo Stato per i fondi trasferiti dai conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sono stati essenzialmente fissati fino alla fine del 2004 a norma di una legge del 1917, modificata nel 1945. |
| --- | --- |

(82)

La Commissione osserva che i tassi di interesse concessi dallo Stato per i fondi trasferiti dai conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sono stati essenzialmente fissati fino alla fine del 2004 a norma di una legge del 1917, modificata nel 1945.

| (83) | ABI condivide tale opinione. |
| --- | --- |

(83)

ABI condivide tale opinione.

| (84) | Le modifiche apportate a tale legge e i decreti ministeriali che adeguano il livello dei tassi di interesse e che sono legati alla legge modificata non hanno inciso sul contenuto della legge in questione. In particolar modo, la variazione del dato numerico del tasso di interesse non corrisponde a un cambiamento materiale del meccanismo che presiede alla fissazione del valore del tasso. In sostanza, fino al 2004, il tasso di prestito pagato a PI/BancoPosta era rimasto pari al tasso ricevuto da CDP per le sue attività di finanziamento, diminuito di quindici centesimi di punto percentuale. |
| --- | --- |

(84)

Le modifiche apportate a tale legge e i decreti ministeriali che adeguano il livello dei tassi di interesse e che sono legati alla legge modificata non hanno inciso sul contenuto della legge in questione. In particolar modo, la variazione del dato numerico del tasso di interesse non corrisponde a un cambiamento materiale del meccanismo che presiede alla fissazione del valore del tasso. In sostanza, fino al 2004, il tasso di prestito pagato a PI/BancoPosta era rimasto pari al tasso ricevuto da CDP per le sue attività di finanziamento, diminuito di quindici centesimi di punto percentuale.

| (85) | Il regime è stato introdotto prima dell'adesione dell'Italia. Inoltre, la graduale liberalizzazione delle attività finanziarie offerte da PI/BancoPosta è iniziata prima dell'entrata in vigore del Regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attualmente art. 88) del trattato CE (35). |
| --- | --- |

(85)

Il regime è stato introdotto prima dell'adesione dell'Italia. Inoltre, la graduale liberalizzazione delle attività finanziarie offerte da PI/BancoPosta è iniziata prima dell'entrata in vigore del Regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attualmente art. 88) del trattato CE (35).

| (86) | Di conseguenza, la Commissione conclude che la misura applicata sino alla fine del 2004, qualora si tratti di un aiuto, dovrebbe essere considerata un aiuto esistente a norma dell'articolo 1, lettera b), punti i), iv) e v), del Regolamento di cui sopra. |
| --- | --- |

(86)

Di conseguenza, la Commissione conclude che la misura applicata sino alla fine del 2004, qualora si tratti di un aiuto, dovrebbe essere considerata un aiuto esistente a norma dell'articolo 1, lettera b), punti i), iv) e v), del Regolamento di cui sopra.

| (87) | La misura è cessata entro il 31 dicembre 2004 come conseguenza (retroattiva) della legge 23 dicembre 2005, n. 266. Non vi è quindi ragione di proporre misure appropriate a norma dell'articolo 18 del Regolamento in questione. |
| --- | --- |

(87)

La misura è cessata entro il 31 dicembre 2004 come conseguenza (retroattiva) della legge 23 dicembre 2005, n. 266. Non vi è quindi ragione di proporre misure appropriate a norma dell'articolo 18 del Regolamento in questione.

5.   CONCLUSIONI

Sulla base della valutazione che precede, la Commissione ha deciso di considerare gli interessi pagati dallo Stato a PI/BancoPosta aiuti esistenti, nell'ipotesi che si tratti di aiuti, fino al 2004. Poiché la misura è cessata nel 2004 non vi è ragione di proporre le misure opportune di cui all'articolo 18 del Regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attualmente art. 88) del trattato CE.

Per quanto riguarda il regime che fissa il tasso di interesse da applicare ai fondi depositati presso il Tesoro dal 2005, alla luce delle considerazioni precedenti, la Commissione, nel quadro della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, invita l'Italia a trasmetterle eventuali osservazioni e a fornirle qualsiasi informazione che possa essere utile ai fini della valutazione dell'aiuto o della misura entro un mese dalla data di ricezione della presente.

Ai fini della valutazione, in particolare per determinare, se possibile, i pertinenti tassi di mercato applicabili ai depositi citati, sono necessarie le seguenti informazioni:

| — | la definizione di un analogo strumento di finanziamento per lo Stato, tenuto conto della durata, del livello della garanzia e della liquidità del deposito, nonché dell'uso dei fondi depositati, |
| --- | --- |

—

la definizione di un analogo strumento di finanziamento per lo Stato, tenuto conto della durata, del livello della garanzia e della liquidità del deposito, nonché dell'uso dei fondi depositati,

| — | la definizione del tasso di interesse che offrirebbe un investitore privato e che sarebbe accettato da un finanziatore privato per tale strumento analogo, |
| --- | --- |

—

la definizione del tasso di interesse che offrirebbe un investitore privato e che sarebbe accettato da un finanziatore privato per tale strumento analogo,

| — | lo strumento di finanziamento alternativo cui ricorrerebbe l'Italia se dovesse sostituire i fondi trasferiti da PI/BancoPosta, |
| --- | --- |

—

lo strumento di finanziamento alternativo cui ricorrerebbe l'Italia se dovesse sostituire i fondi trasferiti da PI/BancoPosta,

| — | il valore dei tassi di mercato da usare nel 2005 e nel 2006. Sono necessari i tassi specifici dei possibili componenti singoli (a breve, medio e lungo termine...) del tasso aggregato di mercato, |
| --- | --- |

—

il valore dei tassi di mercato da usare nel 2005 e nel 2006. Sono necessari i tassi specifici dei possibili componenti singoli (a breve, medio e lungo termine...) del tasso aggregato di mercato,

| — | la descrizione dei costi annui relativi alla raccolta e al deposito di fondi provenienti dai conti correnti dei clienti PI/BancoPosta. Occorre usare dati precisi del sistema di contabilità analitica per il 2005 (reali) e 2006 (bilancio), |
| --- | --- |

—

la descrizione dei costi annui relativi alla raccolta e al deposito di fondi provenienti dai conti correnti dei clienti PI/BancoPosta. Occorre usare dati precisi del sistema di contabilità analitica per il 2005 (reali) e 2006 (bilancio),

| — | la stima di un ragionevole margine per lo svolgimento della citata attività. |
| --- | --- |

—

la stima di un ragionevole margine per lo svolgimento della citata attività.

La Commissione invita le autorità italiane a trasmettere immediatamente copia della presente lettera al beneficiario potenziale dell'aiuto.

La Commissione ricorda all'Italia che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e richiama l'attenzione del governo italiano sull'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, a norma del quale essa può imporre allo Stato membro il recupero dal beneficiario di ogni aiuto indebitamente versato.

La Commissione avverte l'Italia che informerà i terzi interessati mediante pubblicazione della presente, unitamente ad un riassunto della medesima, nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE, attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea e informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviando copia della presente. I summenzionati terzi interessati sono invitati a presentare le proprie osservazioni entro un mese dalla data della pubblicazione.”

---

(1)  Ebben a határozatban a PI rövidítés a Poste Italiane SpA vállalatot jelöli, illetve adott esetben annak elődjét (Ente Posta Italiane, az állami postaszolgálat).

1

(2)  Ebben az esetben a hitel a pénzügyminisztérium/CDP felé átutalt összegeket jelenti, míg a betétek a BancoPosta ügyfelei által folyószámlán elhelyezett összegeket.

2

(3)  Az EK-Szerződés 93. (jelenlegi 88.) cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (HL L 83., 1999.3.27., 1. o.).

3

(4)  Nella presente decisione per PI si intende Poste Italiane SpA e, ove applicabile, il predecessore (Ente Poste Italiane, il servizio postale pubblico).

4

(5)  Il servizio postale universale comprende gli invii di corrispondenza e stampati indirizzati di peso inferiore a 2 kg e pacchi postali fino a 20 kg; nonché un servizio di invii raccomandati e un servizio di invii assicurati.

5

(6)  Decreto legge 261/1999 pubblicato nella G.U. 182 del 5.8.1999 e decreto del ministero delle Comunicazioni del 17.4.2000, pubblicato nella G.U. 102 del 4.5.2000.

6

(7)  Fonte: sito web PI; luglio 2006.

7

(8)  Cfr. lo studio di PriceWaterhouseCoopers “The Impact on Universal Service of the Full Market Accomplishment of the Postal Internal Market in 2009, Final Report May 2006”.

8

(9)  A norma dell'articolo 5 del decreto legge 30 settembre 2003, n. 269, e della legge di conversione 24 novembre 2003, n. 326, le azioni di CDP SpA sono attribuite allo Stato. Inoltre, le fondazioni bancarie ed altri soggetti pubblici o privati possono solo detenere quote complessivamente di minoranza del capitale di CDP SpA.

9

(10)  Development of competition in the European postal sector, ECORYS-NEI, luglio 2005.

10

Development of competition in the European postal sector

(11)  Direttiva 97/67/CE del Parlamento Europeo e del Consiglio, del 15 dicembre 1997, concernente regole comuni per lo sviluppo del mercato interno dei servizi postali comunitari e il miglioramento della qualità del servizio (GU L 15 del 21.1.1998, pag. 14).

11

(12)  Direttiva 2002/39/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 10 giugno 2002, che modifica la direttiva 97/67/CE per quanto riguarda l'ulteriore apertura alla concorrenza dei servizi postali della Comunità (GU L 176 del 5.7.2002, pag. 21).

12

(13)  Development of competition in the European postal sector, ECORYS-NEI, luglio 2005.

13

Development of competition in the European postal sector

(14)  Cfr. lo studio di PriceWaterhouseCoopers “The Impact on Universal Service of the Full Market Accomplishment of the Postal Internal Market in 2009, Final Report May 2006”.

14

(15)  Fitchratings, rapporto speciale: “The European Regulated Mail Sector: Tomorrow's Deliveries” del 9.7.2004.

15

(16)  Nel 2004 il tasso era dell'1,25 %.

16

(17)  In alcuni casi (carte di debito e servizi di addebito in conto) il servizio è fornito direttamente da BancoPosta; in altri BancoPosta si pone quale distributore di prodotti di terzi (operatori del settore bancario nel caso delle carte di credito).

17

(18)  Poste Vita SpA è una controllata al 100 % di PI.

18

(19)  BancoPosta Fondi SpA SGR è una controllata al 99 % di PI.

19

(20)  Per prestito si intendono qui i fondi trasferiti al Tesoro/CDP; per deposito si intendono i fondi depositati sui conti correnti dai clienti di BancoPosta.

20

(21)  Pubblicato nella G.U. 288 del 12.12.2003.

21

(22)  Pubblicata nella G.U. 219 del 6.9.1917.

22

(23)  Pubblicato nella G.U. 12 del 15.1.1946, pag. 12.

23

(24)  L'informazione è coperta dal segreto d'ufficio

24

(25)  I conti accesi direttamente presso CDP sono stati chiusi.

25

(26)  Pubblicata nella GU 302 del 29.12.2005, “supplemento ordinario” 211. La legge ha effetto retroattivo dal 1o gennaio 2005.

26

o

(27)  I fondi sono stati investiti in un portafoglio di obbligazioni statali della zona euro (60 %) con un rating minimo pari a quello dell'Italia e di obbligazioni private (40 %) con un rating medio di AA-.

27

(28)  Legge 23 dicembre 1996, n. 662, pubblicata nella GU del 28.12.1996.

28

(29)  Si veda, ad esempio, la sentenza della Corte di giustizia nella causa C-372/97 Repubblica italiana contro Commissione, Racc. 2004 pagina I-0367, punto 44.

29

Repubblica italiana contro Commissione

(30)  Rapporto “The Evolution of the Regulatory Model for European Postal Services”, di WIK Consult, luglio 2005.

30

The Evolution of the Regulatory Model for European Postal Services

(31)  Rapporto “Main developments in the European Postal Sector” di WI Consult, luglio 2004. Cfr. tabella 5.1.6 “Distribuzione geografica e area commerciale dei „Big Four” (1998 e precedenti, fino al giugno 2004)”.

31

(32)  Decisione del 12.3.2002 nel caso C 47/98 (GU C 282 del 19.10.2002, pag. 29).

32

(33)  Ad esempio, nell'ipotesi che il margine di mercato in un determinato periodo sia pari al 2 %, mentre il tasso di deposito del mercato è pari all'1 %, un margine risultante da un tasso di prestito del 10 % e un tasso di deposito dell'8 % potrebbe configurare alcuni elementi di aiuto di Stato.

33

(34)  Cfr. relazione e stati finanziari di CDP al 31.12.2004, pag. 85.

34

(35)  GU L 83 del 27.3.1999, pag. 1.

35

---

| 29.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/20

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése értelmében

(2006/C 290/04)

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

ÖSSZEFOGLALÓ

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

Bejegyzés iránti kérelem az 5. cikk és a 17. cikk (2) bekezdése alapján

„KARLOVARSKÝ SUCHAR”

EK-szám: DE/PGI/005/0343/03.05.2004

OEM ( ) OFJ ( X )

Ez az összefoglaló kizárólag tájékoztatás céljából készült. Részletesebb tájékoztatásért az érdeklődők az 1. pontban megjelölt nemzeti hatóságnál vagy az Európai Bizottságnál (1) beszerezhető teljes termékleírást tanulmányozhatják.

1.   A tagállam illetékes hatósága:

| Név: | Úřad průmyslového vlastnictví |
| --- | --- |
| Cím: | Antonína Čermáka 2a |
| CZ-160 68 Praha 6 |

Név:

Úřad průmyslového vlastnictví

Cím:

Antonína Čermáka 2a

CZ-160 68 Praha 6

Tel.:

(420) 220 38 31 11

Fax:

(420) 224 32 47 18

E-mail:

posta@upv.cz

2.   Csoportosulás:

| Név: | CORNIA, spol. s r.o. |
| --- | --- |
| Cím: | Vítězná 42, |
| CZ-360 09 Karlovy Vary |

Név:

CORNIA, spol. s r.o.

Cím:

Vítězná 42,

CZ-360 09 Karlovy Vary

Tel.:

(420) 353 43 38 26

Fax:

(420) 353 22 35 65

E-mail:

cornia@iol.cz

Összetétel:

Termelők/feldolgozók ( X ) egyéb ( )

Az 510/2006/EGK tanácsi rendelet 5. cikkének (1) bekezdésétől eltérő kérelemről van szó, mivel a területen egyetlen termelő található. A 2037/93/EGK bizottsági rendelet 1. cikkében előírt követelmények teljesülnek.

3.   A termék típusa:

2.4. osztály Kenyér, péksütemény, cukrászsütemények, cukorkaáru, kétszersültek, kekszek és egyéb pékáruk

4.   Termékleírás (a 4. cikk (2) bekezdése szerinti követelmények összefoglalása)

4.1.   Elnevezés: „Karlovarský suchar”

4.2.   Leírás: A Karlovarský suchar kétféle változatban készül: „Karlovarský suchar special” és „Karlovarský suchar dietní.”

Megjelenését tekintve szabályos alakú tésztadarab, melynek alakját a sütőforma határozza meg; a formák részletes leírása a 4.5. szakaszban (Az előállítás módja) szerepel.

Kinézetre egyenletesen lukacsos, jól átsütött, tiszta, száraz, nem lehet égett, és nem tartalmazhat szennyeződést.

Színe sárgásbarna, nem túl sötét.

Íze kellemes péksütemény-íz, nem lehet sem keserű, sem savanyú, és nem veheti át más termék ízét.

Illata a frissen sült tésztáé, nem lehet áporodott vagy furcsa szagú.

Az előállításhoz a következő összetevőket használják:

„Karlovarský suchar special”: búzaliszt, karlovy vary-i ásványvíz, ivóvíz, állományjavító, cukor, növényi zsír, élesztő, asztali só, szárított tojássárgája, karlovy vary-i termálsó.

„Karlovarský suchar dietní”: búzaliszt, karlovy vary-i ásványvíz, ivóvíz, állományjavító, növényi zsír, élesztő, asztali só.

Kartondobozban, 200 grammos kiszerelésben kerül forgalomba.

4.3.   Földrajzi terület: Karlovy Vary régió területe, a következő települések és az általuk közrefogott terület: Karlovy Vary – Šemnice – Kyselka – Velichov – Ostrov – Hroznìtín – Mezirolí – Stará Role (– Karlovy Vary).

4.4.   A származás igazolása: A gyártó nyilvántartást vezet a nyersanyagok beszállítóiról. Minden nyersanyag átvételéről elismervényt és számlát őriz, főleg a különleges összetevőkéről (karlovy vary-i ásványvíz és termálsó). A késztermék felvásárlóiról szintén vezet nyilvántartást. A termék csomagolásán mindig szerepel a gyártó neve és címe, ami garantálja a termék nyomon követhetőségét.

A termékleírás feltételeinek teljesülését a cég belső ellenőre 6 hónaponként ellenőrzi. Ilyenkor elsősorban az előállítás technológiáját kell ellenőrizni. A lényeges jellemzőket, vagyis a sütési hőmérsékletet és időt minden tételnél ellenőrzi. Az ellenőrzésről naplójegyzet készül.

A termékleírásban szereplő feltételek betartásának külső ellenőrzését az állami hatóság, vagyis a Státní zemìdìlská a potravináøská inspekce (állami mezőgazdasági és élelmiszerügyi ellenőrzőhivatal) plzeni képviselete látja el. Ez a szerv ellenőrzi a higiéniai körülményeket, a kritikus pontokat és a termék különleges jellemzőit.

Általános ellenőrzés: a gyártási folyamat egészét rendszeresen ellenőrzik. Ennek része a felhasznált nyersanyagok, a gyártási folyamat, a termékleírás feltételeinek betartása, a higiéniai előírások, a mikrobiológiai paraméterek és a késztermék vizsgálata.

4.5.   Az előállítás módja: A Karlovarský suchar a fenti 4.2. szakaszban említett alapanyagokból készül.

A legfontosabb összetevőket, vagyis a karlovy vary-i ásványvizet és termálsót a fent meghatározott területen szerzik be. A nyersanyagok feldolgozása és a gyártás és csomagolás minden szakasza a földrajzi területen történik.

A karlovy vary-i ásványvíznek frissnek kell lennie, ezért is fontos, hogy a környező területekről származzon.

Ez az ásványvíz nátrium-hidrogén-karbonátot, nátrium-szulfátot és nátrium-kloridot tartalmaz, oldott ásványianyag-tartalma 560 és 980 mg/l közötti, összesített ásványtartalma 6,45 g/l körüli.

A karlovy vary-i termálsó nátrium-szulfát, kálium-szulfát és nátrium-bikarbonát keveréke.

A Karlovarsky suchar előállítási folyamata a következő:

A tészta üzemben készül. Az összetevőket kimérik, egy tálba öntik, és meleg vízzel összekeverik. A tésztát gyúrógéppel dolgozzák el, közepes keménységű tésztát nyernek, amit rövid időre félre kell tenni. A pihentetett tésztát egy gép darabokra szaggatja. A darabokat hosszúkás cipó alakúra formázzák, és zsírral kikent formába töltik, ahol tovább kelnek. Amikor a tészta megkelt, a formákban fedő nélkül gőzsütőbe helyezik és kisütik. Mikor kisült, a tésztát kiemelik a formából és egy rácsra teszik kihűlni. A kihűlt cipókat kisebb karéjokra aprítják, tepsire teszik és újra sütőbe helyezik. A megpirult darabokat hagyják kihűlni, és ezután papírral bélelt alumíniumtasakokba csomagolják. Az így összeállított kis csomagokat feliratozott kartondobozokba töltik, ezeket pedig még nagyobb kartondobozokba csomagolják be. A termék tömege 200 gramm, a tűréshatár ±7 %. A lezárt kartondobozokat tiszta teherautók szállítják el.

A gyártás a 4.3. szakaszban meghatározott területen történik. A terméket még a gyártás helyszínén be kell csomagolni. Ezt a termék törékenysége, a levegő páratartalma és a nyomon követhetőség is megköveteli.

4.6.   Kapcsolat: A Karlovarsky suchar egyedülálló termék, Karlovy Vary hagyományos terméke. Ez a termék a környéknek ugyanolyan különlegessége, mint a termálfürdők és az ásványvíz, nemzetközi ismertséget vívott ki magának.

Azt, hogy a termék a régió sajátossága, jól szemlélteti neve is.

A termelő több évtizede ugyanazt a termelési módszert használja. A késztermék minőségét egyrészt a nyersanyagok: a karlovy vary-i víz és termálsó, másrészt a hosszú évek hagyományai és a helyi emberek szakértelme határozzák meg.

A termék karlovy vary-i termálvizet tartalmaz, illetve a „Karlovarský suchar special” onnan származó termálsót is. A termálvíznek frissnek kell lennie. Ez a forrásvíz a karlovy vary-i termálforrásból származik, amely a világon az egyik legjelentősebb és legismertebb termálvíz. Az a tény, hogy a források pont a leírt területen fakadnak, annak köszönhető, hogy két földréteg csúszik össze törésvonalat alkotva a karlovy vary-i forrás környékén. A karlovy vary-i termálvíz elősegíti az emésztést és a tápanyagok felszívódását.

Az eredetmegjelölést 1974. február 1-jén 4. számmal jegyezték be a Cseh Köztársaságban. A nemzetközi jegyzékbe a lisszaboni megállapodás alapján 1967. november 22-én vették fel 4. sorszámmal.

1974-ben a plzeni expón aranydíjat nyert a termék.

A jelenlegi gyártó jogutódja az előző gyártónak, a gyártás jogát privatizáció keretében szerezte meg.

4.7.   Felügyeleti szerv:

| Név: | Státní zemědělská a potravinářská inspekce, Inspektorát v Plzni |
| --- | --- |
| Cím: | Jiráskovo náměstí 8 |
| CZ-308 58 Plzeň 8 |

Név:

Státní zemědělská a potravinářská inspekce, Inspektorát v Plzni

Cím:

Jiráskovo náměstí 8

CZ-308 58 Plzeň 8

Tel.:

(420) 377 24 45 97

Fax:

(420) 377 45 52 29

E-mail:

plzen@szpi.gov.cz

4.8.   Címkézés: A csomagoláson fel kell tüntetni a „Karlovarsky suchar” megnevezést. Ezen túlmenően a felirat elhelyezésére, betűméretére vagy színére vonatkozóan nincs előírás.

4.9.   Nemzeti előírások: –

---

(1)  Európai Bizottság, Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság, Mezőgazdasági Termékek Minőségpolitikája, B-1049 Brüsszel.

---

| 29.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/23

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2003. december 23-i 1/2004/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásra vonatkozó, a tagállamok által nyújtott összefoglaló információ

(2006/C 290/05)

(EGT vonatkozású szöveg)

Támogatás száma: XA 83/06

Tagállam: Franciaország

Régió: Loire-Atlantique megye

A támogatási program megnevezése: A közös használatú mezőgazdasági eszközök szövetkezetei számára nyújtott támogatás

Jogalap:

| — | Articles 4 et 6 du règlement (CE) no 1/2004 de la Commission |
| --- | --- |

—

Articles 4 et 6 du règlement (CE) no 1/2004 de la Commission

| — | L 1511-2 et L 1511-5 du code général des collectivités territoriales |
| --- | --- |

—

L 1511-2 et L 1511-5 du code général des collectivités territoriales

| — | Délibération du Conseil général de Loire-Atlantique du 19 juin 2006 |
| --- | --- |

—

Délibération du Conseil général de Loire-Atlantique du 19 juin 2006

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás: 290 000 EUR

Maximális támogatási intenzitás: A székhely áthelyezése a közös használatú mezőgazdasági eszközök szövetkezete esetében: a támogatás mértéke 20 %, a felső határ 20 000 EUR. A támogatást olyan közös használatú mezőgazdasági eszközök szövetkezete esetében biztosítják, melyeknek elvárosiasítási okokból át kell helyezni székhelyüket. A tájépítész által történő tanácsadást 70 %-ig, és legfeljebb 1 400 EUR-ig finanszírozzák.

A környezetvédelmi szabványoknak való megfeleltetés a közös használatú mezőgazdasági eszközök szövetkezetének épületei esetében: a támogatás mértéke 40 %, a felső határ 20 000 EUR.

A fenntartható fejlődés közösségi szerveződéseit szolgáló eszközök beszerzése (bioüzemanyag előállítása, „környezetbarát” módon történő gyomirtás stb.): a támogatás mértéke 40 %, a felső határ 24 000 EUR.

A végrehajtás időpontja:

A támogatási program időtartama: egy év, amely megújítható a szükséges módosításokat és az intézkedés esetleges lezárását meghatározó éves értékelés alapján.

A támogatás célja: A közösségi szerveződések megerősítése azáltal, hogy támogatják a közös használatú mezőgazdasági eszközök szövetkezetének a fenntartható fejlődést szolgáló épületekbe és eszközökbe történő beruházásait.

Érintett gazdasági ágazat(ok): Valamennyi mezőgazdasági termelési ágazat

A felelős hatóság neve és címe:

| Monsieur le Président du Conseil général de Loire-Atlantique (A loire-atlantique-i megyegyűlés elnöke) |
| --- |
| 3 quai Ceineray |
| BP 94109 |
| F-44041 Nantes |
| Cedex 1 |

Monsieur le Président du Conseil général de Loire-Atlantique (A loire-atlantique-i megyegyűlés elnöke)

3 quai Ceineray

BP 94109

F-44041 Nantes

Cedex 1

Honlap címe: www.cg44.fr

A támogatás száma: XA 79/06

Tagállam: Szlovák Köztársaság

Régió: Nyugat-Szlovákia

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: GAZDA SLOVAKIA, spol. s r.o.

Jogalap:

| — | Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z. |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z.

| — | Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci

| — | Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005 |
| --- | --- |

—

Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005

| — | a Bizottság 1/2004/EK rendeletének 4. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1/2004/EK rendeletének 4. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: 1 032 664 SKK

Maximális támogatási intenzitás: 36,03 %

Végrehajtás időpontja: 2006

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama: 2006 augusztus

A támogatás célja: KKV – mezőgazdaság

Érintett gazdasági ágazat: Mezőgazdaság – növénytermesztés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Sociálna poisťovňa |
| --- |
| pobočka Dunajská Streda |
| Galantská cesta 693/5 |
| SK-929 01 Dunajská Streda |

Sociálna poisťovňa

pobočka Dunajská Streda

Galantská cesta 693/5

SK-929 01 Dunajská Streda

Honlap: www.socpoist.sk

A támogatás száma: XA 80/06

Tagállam: Szlovák Köztársaság

Régió: Nyugat-Szlovákia

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Poľnohospodárske družstvo Modrý Dunaj

Šamorín

Jogalap:

| — | Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z. |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z.

| — | Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci

| — | Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005 |
| --- | --- |

—

Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005

| — | a Bizottság 1/2004/EK rendeletének 4. cikke (3) bekezdésének b) pontja |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1/2004/EK rendeletének 4. cikke (3) bekezdésének b) pontja

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: 583 912 SKK

Maximális támogatási intenzitás: 23,2 %

Végrehajtás időpontja: 2006

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama: 2006 augusztus

A támogatás célja: KKV – mezőgazdaság

Érintett gazdasági ágazat: Mezőgazdaság – állattenyésztés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Sociálna poisťovňa |
| --- |
| pobočka Dunajská Streda |
| Galantská cesta 693/5 |
| SK-929 01 Dunajská Streda |

Sociálna poisťovňa

pobočka Dunajská Streda

Galantská cesta 693/5

SK-929 01 Dunajská Streda

Honlap: www.socpoist.sk

A támogatás száma: XA 81/06

Tagállam: Szlovák Köztársaság

Régió: Nyugat-Szlovákia

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve:

| AGRA M, s.r.o. |
| --- |
| Kozia 2243 |
| SK-901 01 Malacky |

AGRA M, s.r.o.

Kozia 2243

SK-901 01 Malacky

Jogalap:

| — | Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z. |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z.

| — | Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci

| — | Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005 |
| --- | --- |

—

Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005

| — | a Bizottság 1/2004/EK rendeletének 4. cikke |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1/2004/EK rendeletének 4. cikke

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: 2 954 141,50 SKK

Maximális támogatási intenzitás: 45,68 %

Végrehajtás időpontja: 2006

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama: Végrehajtás vége 2006 szeptember

A támogatás célja: KKV – mezőgazdaság

Érintett gazdasági ágazat: Mezőgazdasági vállalat – állattenyésztés és növénytermesztés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Sociálna poisťovňa |
| --- |
| pobočka Bratislava-okolie |
| Lazaretská 25 |
| SK-814 99 Bratislava |

Sociálna poisťovňa

pobočka Bratislava-okolie

Lazaretská 25

SK-814 99 Bratislava

Honlap: www.socpoist.sk

A támogatás száma: XA 82/06

Tagállam: Szlovák Köztársaság

Régió: Kelet-Szlovákia

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Agrokondor s.r.o., SK-094 35 Čaklov

Jogalap:

| — | Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z. |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z.

| — | Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci

| — | Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005 |
| --- | --- |

—

Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005

| — | a Bizottság 1/2004/EK rendeletének 4. cikke (3) bekezdésének c) pontja |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1/2004/EK rendeletének 4. cikke (3) bekezdésének c) pontja

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: 916 659 SKK, azaz 24 128,319 EUR (a 2006. június 19-i árfolyam szerint)

Maximális támogatási intenzitás: 39 %

Végrehajtás időpontja: 2006

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama: Végrehajtás vége 2006 augusztus

A támogatás célja: Mezőgazdaság

Érintett gazdasági ágazat: Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Sociálna poisťovňa |
| --- |
| pobočka Vranov nad Topľou |

Sociálna poisťovňa

pobočka Vranov nad Topľou

Honlap: www.socpoist.sk

---

| 29.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/26 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/26

---

A tagállamok tájékoztatása az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról

(2006/C 290/06)

(EGT vonatkozású szöveg)

| Támogatás száma | XS 61/05 |
| --- | --- |
| Tagállam | Spanyolország |
| Régió | La Rioja |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | A KKV-k társasági beruházásainak finanszírozásához adott kölcsönökre vonatkozó kamatengedmények formájában nyújtott támogatásokra vonatkozó szabályok |
| Jogalap | Resolución del Presidente de la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja por la que se aprueban las Bases Reguladoras de la concesión de subvenciones en forma de bonificación de intereses de préstamos destinadas a financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas. |
| A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve valamely vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege | Támogatási program | Teljes éves összeg | 869 000 EUR |
| Garantált kölcsönök | |
| Egyedi támogatás | Teljes éves összeg | |
| Garantált kölcsönök | |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)-(6) bekezdésével, valamint az 5. cikkel összhangban | Igen |
| Végrehajtás időpontja | 2005. február 18. |
| A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama | 2006. december 31-ig |
| A támogatás célja | Kis- és középvállalkozás támogatása | Igen |
| Érintett gazdasági ágazat | Valamennyi, kis- és középvállalkozásoknak nyújtott támogatásra jogosult ágazat | |
| Csak bizonyos ágazatokra vonatkozó támogatás | Igen |
| Egyéb feldolgozóipari ágazatok (csak a nyersanyag-kitermelő és feldolgozó iparágak támogathatók, az agrár-élelmiszeripari ágazatok kivételével) | Igen |
| Egyéb szolgáltatások (csak az ipari és kereskedelmi ágazatokhoz kapcsolódó technikai szolgáltatások támogathatók, az agrár-élelmiszeripari ágazatok kivételével) | Igen |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja |
| C/Muro de la Mata 13-14 |
| E-26071 Logroño (La Rioja) |

Támogatás száma

XS 61/05

Tagállam

Spanyolország

Régió

La Rioja

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

A KKV-k társasági beruházásainak finanszírozásához adott kölcsönökre vonatkozó kamatengedmények formájában nyújtott támogatásokra vonatkozó szabályok

Jogalap

Resolución del Presidente de la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja por la que se aprueban las Bases Reguladoras de la concesión de subvenciones en forma de bonificación de intereses de préstamos destinadas a financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas.

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve valamely vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege

Támogatási program

Teljes éves összeg

869 000 EUR

Garantált kölcsönök

Egyedi támogatás

Teljes éves összeg

Garantált kölcsönök

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)-(6) bekezdésével, valamint az 5. cikkel összhangban

Igen

Végrehajtás időpontja

2005. február 18.

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama

2006. december 31-ig

A támogatás célja

Kis- és középvállalkozás támogatása

Igen

Érintett gazdasági ágazat

Valamennyi, kis- és középvállalkozásoknak nyújtott támogatásra jogosult ágazat

Csak bizonyos ágazatokra vonatkozó támogatás

Igen

Egyéb feldolgozóipari ágazatok (csak a nyersanyag-kitermelő és feldolgozó iparágak támogathatók, az agrár-élelmiszeripari ágazatok kivételével)

Igen

Egyéb szolgáltatások (csak az ipari és kereskedelmi ágazatokhoz kapcsolódó technikai szolgáltatások támogathatók, az agrár-élelmiszeripari ágazatok kivételével)

Igen

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja

C/Muro de la Mata 13-14

E-26071 Logroño (La Rioja)

Nagy összegű egyedi támogatás

A rendelet 6. cikkével összhangban

Igen

---

| 29.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/27

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.4376 – Dresdner Bank/Gazprombank/JV)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(2006/C 290/07)

(EGT vonatkozású szöveg)

| 1. | 2006. november 22-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Allianz (Allianz, Németország) csoporthoz tartozó Dresdner Bank AG (Dresdner Bank, Németország) és a Gazprom (Gazprom, Oroszország) csoporthoz tartozó Joint-Stock Bank of the Gas Industry (Gazprombank, Oroszország) tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbiek újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján közös irányítást szerzenek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint a Carbon Trade & Finance S.A (CTF, Luxemburg) felett. |
| --- | --- |

1.

2006. november 22-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Allianz (Allianz, Németország) csoporthoz tartozó Dresdner Bank AG (Dresdner Bank, Németország) és a Gazprom (Gazprom, Oroszország) csoporthoz tartozó Joint-Stock Bank of the Gas Industry (Gazprombank, Oroszország) tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbiek újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján közös irányítást szerzenek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint a Carbon Trade & Finance S.A (CTF, Luxemburg) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Dresdner Bank esetében: teljes körű banki és pénzügyi szolgáltatás, ezen belül uniós CO2-kibocsátási egységek forgalmazása, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Dresdner Bank esetében: teljes körű banki és pénzügyi szolgáltatás, ezen belül uniós CO2-kibocsátási egységek forgalmazása,

| — | a Gazprombank esetében: teljes körű banki és pénzügyi szolgáltatás, |
| --- | --- |

—

a Gazprombank esetében: teljes körű banki és pénzügyi szolgáltatás,

| — | a CTF esetében: kiotói CO2-kibocsátási egységek létrehozását célzó elsődleges projektekbe való beruházás, valamint az egységek átcsoportosítása másodlagos piacokon való forgalmazásra. |
| --- | --- |

—

a CTF esetében: kiotói CO2-kibocsátási egységek létrehozását célzó elsődleges projektekbe való beruházás, valamint az egységek átcsoportosítása másodlagos piacokon való forgalmazásra.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4376 – Dresdner Bank/Gazprombank/JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 2964301 vagy 2967244) vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4376 – Dresdner Bank/Gazprombank/JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 2964301 vagy 2967244) vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o.

---

| 29.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/28

---

A tagállamok jelentése az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatására történő alkalmazásáról szóló, 2002. december 12-i 2204/2002/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról

(2006/C 290/08)

(EGT vonatkozású szöveg)

| Támogatás száma | XE 3/05 |
| --- | --- |
| Tagállam | Lengyelország |
| Régió | Lengyelország teljes területe |
| A támogatási program címe | Az állások és munkahelyek átalakítási költségének, valamint a fogyatékossággal élő személyek számára szükséges berendezések és felszerelések költségének, továbbá a fogyatékossággal élő személyeket segítő pótlólagos szakszemélyzet foglalkoztatásához kapcsolódó költségek visszatérítése |
| Jogalap | Ustawa z dnia 27 sierpnia 1997 r. o rehabilitacji zawodowej i społecznej oraz zatrudnianiu osób niepełnosprawnych (Dz.U. nr 123, poz. 776 z późn. zm.)
  Rozporządzenie Ministra Polityki Społecznej z dnia 15 września 2004 r. w sprawie zwrotu kosztów przystosowania stanowisk pracy, adaptacji pomieszczeń i urządzeń do potrzeb osób niepełnosprawnych oraz kosztów zatrudnienia pracownika pomagającego pracownikowi niepełnosprawnemu (Dz.U. nr 215, poz. 2186) |
| A program alapján tervezett éves kiadás | Teljes éves összeg: 3 millió EUR |
| Garantált hitelek |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(5) bekezdése, valamint 5. és 6. cikke alapján | Igen |
| A végrehajtás időpontja | 2004.10.16. |
| A támogatási program időtartama | 2007.6.30-ig |
| A támogatás célja | A 4. cikk alapján: munkahelyteremtés | Nem |
| Az 5. cikk alapján: hátrányos helyzetű vagy fogyatékossággal élő munkavállalók felvétele | Nem |
| A 6. cikk alapján: fogyatékossággal élő munkavállalók foglalkoztatása | Igen |
| Érintett gazdasági ágazatok | Valamennyi foglalkoztatásra nyújtott támogatásra jogosult közösségi ágazat (1) | Igen |
| A teljes feldolgozóipar (1) | Nem |
| Valamennyi szolgáltatás (1) | Nem |
| Egyéb | Nem |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Starostowie powiatów |
| Egyéb információ | E program az Európai Szociális Alap társfinanszírozásában részesül a 2004–2006 közötti időszakra szóló, humánerőforrások fejlesztését szolgáló ágazati operatív program keretében (PSO-DRH); 1.4. cikk: A fogyatékossággal élő személyek szociális és szakmai integrálása |
| A Bizottságnak történő előzetes bejelentéshez kötött támogatás | A rendelet 9. cikkével összhangban | Igen |

Támogatás száma

XE 3/05

Tagállam

Lengyelország

Régió

Lengyelország teljes területe

A támogatási program címe

Az állások és munkahelyek átalakítási költségének, valamint a fogyatékossággal élő személyek számára szükséges berendezések és felszerelések költségének, továbbá a fogyatékossággal élő személyeket segítő pótlólagos szakszemélyzet foglalkoztatásához kapcsolódó költségek visszatérítése

Jogalap

Ustawa z dnia 27 sierpnia 1997 r. o rehabilitacji zawodowej i społecznej oraz zatrudnianiu osób niepełnosprawnych (Dz.U. nr 123, poz. 776 z późn. zm.)

Rozporządzenie Ministra Polityki Społecznej z dnia 15 września 2004 r. w sprawie zwrotu kosztów przystosowania stanowisk pracy, adaptacji pomieszczeń i urządzeń do potrzeb osób niepełnosprawnych oraz kosztów zatrudnienia pracownika pomagającego pracownikowi niepełnosprawnemu (Dz.U. nr 215, poz. 2186)

A program alapján tervezett éves kiadás

Teljes éves összeg: 3 millió EUR

Garantált hitelek

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(5) bekezdése, valamint 5. és 6. cikke alapján

Igen

A végrehajtás időpontja

2004.10.16.

A támogatási program időtartama

2007.6.30-ig

A támogatás célja

A 4. cikk alapján: munkahelyteremtés

Nem

Az 5. cikk alapján: hátrányos helyzetű vagy fogyatékossággal élő munkavállalók felvétele

Nem

A 6. cikk alapján: fogyatékossággal élő munkavállalók foglalkoztatása

Igen

Érintett gazdasági ágazatok

Valamennyi foglalkoztatásra nyújtott támogatásra jogosult közösségi ágazat (1)

Igen

A teljes feldolgozóipar (1)

Nem

Valamennyi szolgáltatás (1)

Nem

Egyéb

Nem

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Starostowie powiatów

Egyéb információ

E program az Európai Szociális Alap társfinanszírozásában részesül a 2004–2006 közötti időszakra szóló, humánerőforrások fejlesztését szolgáló ágazati operatív program keretében (PSO-DRH); 1.4. cikk: A fogyatékossággal élő személyek szociális és szakmai integrálása

A Bizottságnak történő előzetes bejelentéshez kötött támogatás

A rendelet 9. cikkével összhangban

Igen

| Támogatás száma | XE 25/05 |
| --- | --- |
| Tagállam | Lengyelország |
| Régió | Województwo Świetokrzyskie, Powiat Starachowicki, Gmina Starachowice |
| A támogatási program címe | STARACHOWICE város önkormányzatának 2005. április 25-i V/7/05. sz. határozata a „vállalkozásoknak nyújtott, foglalkoztatást szolgáló támogatási program” elfogadását illetően |
| Jogalap | Art. 18 ust. 2 pkt 8, art. 40 ust. 1, art. 41 ust. 1, art. 42 ustawy z dn. 8.3.1990 r. o samorządzie gminnym (tekst jednolity: Dz.U. z 2001 r. nr 142 poz. 1591 ze zm.) oraz art. 7 ust. 3 ustawy z dn. 12.1.1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (tekst jednolity: Dz.U. z 2002 r. nr 9 poz. 84 ze zm.) |
| A program alapján tervezett éves kiadás | Teljes éves összeg | 0,15 millió EUR |
| Garantált hitelek | |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(5) bekezdése, valamint 5. és 6. cikke alapján | Igen |
| A végrehajtás időpontja | 2005.8.5. |
| A támogatási program időtartama | 2006.12.31-ig |
| A támogatás célja | A 4. cikk alapján: munkahelyteremtés | Igen |
| A 5. cikk alapján: hátrányos helyzetű vagy fogyatékossággal élő munkavállalók felvétele | |
| A 6. cikk alapján: fogyatékossággal élő munkavállalók foglalkoztatása | |
| Érintett gazdasági ágazatok | Valamennyi foglalkoztatásra nyújtott támogatásra jogosult közösségi ágazat (2) | Igen |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Prezydenta Miasta Starachowice |
| PL-27-200 Starachowice |
| ul. Radomska 45 |

Támogatás száma

XE 25/05

Tagállam

Lengyelország

Régió

Województwo Świetokrzyskie, Powiat Starachowicki, Gmina Starachowice

A támogatási program címe

STARACHOWICE város önkormányzatának 2005. április 25-i V/7/05. sz. határozata a „vállalkozásoknak nyújtott, foglalkoztatást szolgáló támogatási program” elfogadását illetően

Jogalap

Art. 18 ust. 2 pkt 8, art. 40 ust. 1, art. 41 ust. 1, art. 42 ustawy z dn. 8.3.1990 r. o samorządzie gminnym (tekst jednolity: Dz.U. z 2001 r. nr 142 poz. 1591 ze zm.) oraz art. 7 ust. 3 ustawy z dn. 12.1.1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (tekst jednolity: Dz.U. z 2002 r. nr 9 poz. 84 ze zm.)

A program alapján tervezett éves kiadás

Teljes éves összeg

0,15 millió EUR

Garantált hitelek

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(5) bekezdése, valamint 5. és 6. cikke alapján

Igen

A végrehajtás időpontja

2005.8.5.

A támogatási program időtartama

2006.12.31-ig

A támogatás célja

A 4. cikk alapján: munkahelyteremtés

Igen

A 5. cikk alapján: hátrányos helyzetű vagy fogyatékossággal élő munkavállalók felvétele

A 6. cikk alapján: fogyatékossággal élő munkavállalók foglalkoztatása

Érintett gazdasági ágazatok

Valamennyi foglalkoztatásra nyújtott támogatásra jogosult közösségi ágazat (2)

Igen

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Prezydenta Miasta Starachowice

PL-27-200 Starachowice

ul. Radomska 45

Egyéb információ

Ha a program közösségi alapokból társfinanszírozott, kérjük, egészítse ki a következő mondattal:

A támogatási program társfinanszírozásának alapja (hivatkozás)

A Bizottságnak történő előzetes bejelentéshez kötött támogatás

A rendelet 9. cikkével összhangban

Igen

| Támogatás száma | XE 27/06 |
| --- | --- |
| Tagállam | Magyarország |
| Régió | Észak-Alföld |
| A támogatási program megnevezése | Támogatási program munkahely teremtésére – Mátészalka |
| Jogalap | Mátészalka Város Önkormányzat vagyonáról, a vagyontárgyak feletti tulajdonosi jogok gyakorlásáról szóló 20/2006. (VIII.8.) rendelet |
| A támogatási program keretében tervezett éves kiadás | Teljes éves összeg | 1 millió EUR |
| Garantált hitelek | |
| Maximális támogatási intenzitás | A támogatás a rendelet 4. cikkének (2)-(5) bekezdéseivel és 5. ill. 6. cikkeivel összhangban van | Igen |
| Végrehajtás időpontja | 2006.9.1. |
| A támogatási program időtartama | Végrehajtás vége: 2007.6.30. |
| A támogatás célja | 4. cikk: Munkahelyteremtés | Igen |
| 5. cikk: Hátrányos helyzetű vagy fogyatékossággal élő munkavállalók felvétele | |
| 6. cikk: A fogyatékossággal élő munkavállalók foglalkoztatása | |
| Érintett gazdasági ágazat | Valamennyi foglalkoztatásra nyújtott támogatásra jogosult ágazat (3) | Igen |
| A teljes feldolgozóipar (3) | |
| Valamennyi szolgáltatás (3) | |
| Egyéb | |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Mátészalka Város Önkormányzata |
| Hősök tere 9. |
| H-4700 Mátészalka |

Támogatás száma

XE 27/06

Tagállam

Magyarország

Régió

Észak-Alföld

A támogatási program megnevezése

Támogatási program munkahely teremtésére – Mátészalka

Jogalap

Mátészalka Város Önkormányzat vagyonáról, a vagyontárgyak feletti tulajdonosi jogok gyakorlásáról szóló 20/2006. (VIII.8.) rendelet

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás

Teljes éves összeg

1 millió EUR

Garantált hitelek

Maximális támogatási intenzitás

A támogatás a rendelet 4. cikkének (2)-(5) bekezdéseivel és 5. ill. 6. cikkeivel összhangban van

Igen

Végrehajtás időpontja

2006.9.1.

A támogatási program időtartama

Végrehajtás vége: 2007.6.30.

A támogatás célja

4. cikk: Munkahelyteremtés

Igen

5. cikk: Hátrányos helyzetű vagy fogyatékossággal élő munkavállalók felvétele

6. cikk: A fogyatékossággal élő munkavállalók foglalkoztatása

Érintett gazdasági ágazat

Valamennyi foglalkoztatásra nyújtott támogatásra jogosult ágazat (3)

Igen

A teljes feldolgozóipar (3)

Valamennyi szolgáltatás (3)

Egyéb

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Mátészalka Város Önkormányzata

Hősök tere 9.

H-4700 Mátészalka

Egyéb információ

Ha a program közösségi alapokból társfinanszírozott, kérjük, egészítse ki a következő mondattal:

A támogatási program társfinanszírozásának alapja [hivatkozás]

A Bizottsághoz előzetes bejelentést igénylő támogatás

A rendelet 9. cikkével összhangban

Igen

---

(1)   Kivéve a hajógyártást, illetve minden olyan más ágazatot, amelyre speciális szabályok vonatkoznak az adott ágazatban nyújtott összes állami támogatásra vonatkozó rendeletek és irányelvek értelmében.

(2)  Kivéve a hajógyártást, illetve minden olyan más ágazatot, amelyre speciális szabályok vonatkoznak az adott ágazatban nyújtott összes állami támogatásra vonatkozó rendeletek és irányelvek értelmében.

(3)  Kivéve a hajógyártás, illetve minden olyan más ágazatot, amelyre speciális szabályok vonatkoznak az adott ágazatban nyújtott összes állami támogatásra vonatkozó rendeletek és irányelvek értelmében.

---

| 29.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/31 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/31

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.4474 – BC Partners/Techem)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(2006/C 290/09)

(EGT vonatkozású szöveg)

| 1. | 2006. november 22-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a CIE Management II Limited (a továbbiakban: CIEM, Guenersey) – a BC European Capital VIII (a továbbiakban: BC, Guenersey) általános partnere és irányítója – által tervezett összefonódásról, amely szerint az előbbi a Techem AG (a továbbiakban: TECHEM, Németország) – nyilvánosan jegyzett német vállalat – részvényesei számára 2006. november 22-én meghirdetett nyilvános vételi ajánlat útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint a TECHEM felett. |
| --- | --- |

1.

2006. november 22-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a CIE Management II Limited (a továbbiakban: CIEM, Guenersey) – a BC European Capital VIII (a továbbiakban: BC, Guenersey) általános partnere és irányítója – által tervezett összefonódásról, amely szerint az előbbi a Techem AG (a továbbiakban: TECHEM, Németország) – nyilvánosan jegyzett német vállalat – részvényesei számára 2006. november 22-én meghirdetett nyilvános vételi ajánlat útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint a TECHEM felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a CIEM esetében: a BC általános partnere és irányítója, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a CIEM esetében: a BC általános partnere és irányítója,

| — | a BC esetében: magántőkealap, |
| --- | --- |

—

a BC esetében: magántőkealap,

| — | a TECHEM esetében: az energia- és vízfogyasztás mérése, elosztása és elszámolása területén, valamint az energiaszerződések piacán tevékenykedik. |
| --- | --- |

—

a TECHEM esetében: az energia- és vízfogyasztás mérése, elosztása és elszámolása területén, valamint az energiaszerződések piacán tevékenykedik.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4474 – BC Partners/Techem hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon ((32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4474 – BC Partners/Techem hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon ((32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o.

---

| 29.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/32

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.4398 – Veolia Cargo/RAIL LINK/JV)

(2006/C 290/10)

(EGT vonatkozású szöveg)

2006. november 9-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag franciául érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek. |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek.

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32006M4398. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://ec.europa.eu/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32006M4398. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://ec.europa.eu/eur-lex/lex)

---