# Europeiska unionens C 298/2006

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 298 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 49 årgången8 december 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 298

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

49 årgången8 december 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Rådet |
| 2006/C 298/1 | Rådets beslut av den 7 november 2006 om den ståndpunkt som gemenskapen skall inta i internationella rådet för tropiskt timmer i fråga om förlängning av 1994 års internationella avtal om tropiskt timmer | 1 |
| 2006/C 298/2 | Rådets beslut av den 28 november 2006 om ersättande av en suppleant i styrelsen för Europeiska arbetsmiljöbyrån | 2 |
| 2006/C 298/3 | Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om effektiv och rättvis utbildning | 3 |
| 2006/C 298/4 | Rådets beslut av den 28 november 2006 om ersättande av en ordinarie ledamot och en suppleant i styrelsen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor | 7 |
| 2006/C 298/5 | Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om de framtida prioriteringarna för ett närmare europeiskt samarbete i fråga om yrkesutbildning (Översyn av rådets slutsatser av den 15 november 2004) | 8 |
| | Kommissionen |
| 2006/C 298/6 | Eurons växelkurs | 12 |
| 2006/C 298/7 | Meddelande om ansökan enligt artikel 30 i direktiv 2004/17/EG | 13 |
| 2006/C 298/8 | Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (
  1
  ) | 14 |
| 2006/C 298/9 | Meddelande från kommissionen om gällande räntesatser för återkrav av statsstöd samt referens- och diskonteringsräntor för 25 medlemsländer tillämpliga från och med den 1 september 2006– Offentliggjorda i enlighet med artikel 10 av kommissionens förordning (EG) 794/2004 av den 21 april 2004 (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1) och kommissionens meddelande om metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta (EGT C 273, 9.9.1997, s. 3.) | 15 |
| 2006/C 298/0 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4461 – Accor Services France/Groupe Caisse d'Épargne/Accor Emploi Services Universel JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 16 |
| 2006/C 298/1 | Kommissionens tillkännagivande om immunitet mot böter och nedsättning av böter i kartellärenden (
  1
  ) | 17 |
| 2006/C 298/2 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4390 – PHL/IBFF) (
  1
  ) | 23 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Rådet

2006/C 298/1

Rådets beslut av den 7 november 2006 om den ståndpunkt som gemenskapen skall inta i internationella rådet för tropiskt timmer i fråga om förlängning av 1994 års internationella avtal om tropiskt timmer

1

2006/C 298/2

Rådets beslut av den 28 november 2006 om ersättande av en suppleant i styrelsen för Europeiska arbetsmiljöbyrån

2

2006/C 298/3

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om effektiv och rättvis utbildning

3

2006/C 298/4

Rådets beslut av den 28 november 2006 om ersättande av en ordinarie ledamot och en suppleant i styrelsen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor

7

2006/C 298/5

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om de framtida prioriteringarna för ett närmare europeiskt samarbete i fråga om yrkesutbildning (Översyn av rådets slutsatser av den 15 november 2004)

8

Kommissionen

2006/C 298/6

Eurons växelkurs

12

2006/C 298/7

Meddelande om ansökan enligt artikel 30 i direktiv 2004/17/EG

13

2006/C 298/8

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (
  1
  )

1

14

2006/C 298/9

Meddelande från kommissionen om gällande räntesatser för återkrav av statsstöd samt referens- och diskonteringsräntor för 25 medlemsländer tillämpliga från och med den 1 september 2006– Offentliggjorda i enlighet med artikel 10 av kommissionens förordning (EG) 794/2004 av den 21 april 2004 (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1) och kommissionens meddelande om metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta (EGT C 273, 9.9.1997, s. 3.)

– Offentliggjorda i enlighet med artikel 10 av kommissionens förordning (EG) 794/2004 av den 21 april 2004 (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1) och kommissionens meddelande om metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta (EGT C 273, 9.9.1997, s. 3.)

15

2006/C 298/0

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4461 – Accor Services France/Groupe Caisse d'Épargne/Accor Emploi Services Universel JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

16

2006/C 298/1

Kommissionens tillkännagivande om immunitet mot böter och nedsättning av böter i kartellärenden (
  1
  )

1

17

2006/C 298/2

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4390 – PHL/IBFF) (
  1
  )

1

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Rådet

| 8.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 298/1

---

RÅDETS BESLUT

av den 7 november 2006

om den ståndpunkt som gemenskapen skall inta i internationella rådet för tropiskt timmer i fråga om förlängning av 1994 års internationella avtal om tropiskt timmer

(2006/C 298/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 133 jämförd med artikel 300.2,

med beaktande av kommissionens förslag (1), och

av följande skäl:

| (1) | På grundval av rådets beslut 96/493/EG (2) undertecknade gemenskapen 1994 års internationella avtal om tropiskt timmer och började tillämpa detta provisoriskt. |
| --- | --- |

(1)

På grundval av rådets beslut 96/493/EG (2) undertecknade gemenskapen 1994 års internationella avtal om tropiskt timmer och började tillämpa detta provisoriskt.

| (2) | I januari 2006 ingicks inom ramen för FN:s konferens för handel och utveckling (Unctad) ett efterföljande avtal till 1994 års internationella avtal om tropiskt timmer. |
| --- | --- |

(2)

I januari 2006 ingicks inom ramen för FN:s konferens för handel och utveckling (Unctad) ett efterföljande avtal till 1994 års internationella avtal om tropiskt timmer.

| (3) | 1994 års internationella avtal om tropiskt timmer förblir i kraft till och med den 31 december 2006, om det inte i enlighet med artikel 46.3 i avtalet genom beslut av internationella rådet för tropiskt timmer förlängs till dess att det efterföljande avtalet träder i kraft. |
| --- | --- |

(3)

1994 års internationella avtal om tropiskt timmer förblir i kraft till och med den 31 december 2006, om det inte i enlighet med artikel 46.3 i avtalet genom beslut av internationella rådet för tropiskt timmer förlängs till dess att det efterföljande avtalet träder i kraft.

| (4) | Det ligger i gemenskapens intresse att avtalet förlängs. |
| --- | --- |

(4)

Det ligger i gemenskapens intresse att avtalet förlängs.

| (5) | Europeiska gemenskapens ståndpunkt i internationella rådet för tropiskt timmer bör fastställas. |
| --- | --- |

(5)

Europeiska gemenskapens ståndpunkt i internationella rådet för tropiskt timmer bör fastställas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europeiska gemenskapens ståndpunkt i internationella rådet för tropiskt timmer skall vara att rösta för att 1994 års internationella avtal om tropiskt timmer skall förlängas till dess att det efterföljande avtalet från 2006 provisoriskt eller slutgiltigt träder i kraft.

Artikel 2

Europeiska gemenskapen skall eftersträva ett beslut i internationella rådet för tropiskt timmer för att begränsa förlängningstiden för 1994 års internationella avtal om tropiskt timmer eller införa en översynsklausul.

Utfärdat i Bryssel den 7 november 2006.

På rådets vägnar

E. HEINÄLUOMA

Ordförande

---

(1)  Dok. 12953/06 – KOM(2006)469 slutlig.

1

(2)  EGT L 208, 17.8.1996, s. 1.

2

---

| 8.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 298/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 298/2

---

RÅDETS BESLUT

av den 28 november 2006

om ersättande av en suppleant i styrelsen för Europeiska arbetsmiljöbyrån

(2006/C 298/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2062/94 av den 18 juli 1994 om upprättande av en europeisk arbetsmiljöbyrå (1), särskilt artikel 8, och

av följande skäl:

| (1) | Genom sina beslut av den 3 juni 2002 (2) och den 29 april 2004 (3) utnämnde rådet ordinarie ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för perioden till och med den 2 juni 2005. Denna period har förlängts i enlighet med artikel 1.5 i förordning (EG) nr 1112/2005. |
| --- | --- |

(1)

Genom sina beslut av den 3 juni 2002 (2) och den 29 april 2004 (3) utnämnde rådet ordinarie ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för perioden till och med den 2 juni 2005. Denna period har förlängts i enlighet med artikel 1.5 i förordning (EG) nr 1112/2005.

| (2) | En plats som suppleant i kategorin företrädare för regeringen har blivit ledig i nämnda styrelse till följd av Bo Barrefelts avgång. |
| --- | --- |

(2)

En plats som suppleant i kategorin företrädare för regeringen har blivit ledig i nämnda styrelse till följd av Bo Barrefelts avgång.

| (3) | Den svenska regeringen har föreslagit en kandidat till den lediga platsen. |
| --- | --- |

(3)

Den svenska regeringen har föreslagit en kandidat till den lediga platsen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Anna-Lena Hultgård Sancini utnämns till suppleant i styrelsen för Europeiska arbetsmiljöbyrån som ersättare för Bo Barrefelt under återstoden av mandatperioden, dvs. till dess att en ny styrelse har utsetts i enlighet med artikel 1.5 i förordning (EG) nr 1112/2005.

Utfärdat i Bryssel den 28 november 2006.

På rådets vägnar

E. HEINÄLUOMA

Ordförande

---

(1)  EGT L 216, 20.8.1994, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1643/95 (EGT L 156, 7.7.1995, s. 1) och förordning (EG) nr 1112/2005 (EUT L 184, 15.7.2005, s. 5).

1

(2)  EGT C 161, 5.7.2002, s. 5.

2

(3)  EUT C 116, 30.4.2004, s. 16.

3

---

| 8.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 298/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 298/3

---

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om effektiv och rättvis utbildning

(2006/C 298/03)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

SOM BEAKTAR

| 1. | det strategiska mål för Europeiska unionen som fastställdes av Europeiska rådet i Lissabon den 23–24 mars 2000, nämligen ”att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning” samt det uppdrag som Europeiska rådet i Lissabon gav rådet (utbildning) att ”allmänt dryfta konkreta framtida mål för utbildningssystemen med fokusering på gemensamma intressen och prioriteringar och respekt för den nationella mångfalden” (1), |
| --- | --- |

1.

det strategiska mål för Europeiska unionen som fastställdes av Europeiska rådet i Lissabon den 23–24 mars 2000, nämligen ”att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning” samt det uppdrag som Europeiska rådet i Lissabon gav rådet (utbildning) att ”allmänt dryfta konkreta framtida mål för utbildningssystemen med fokusering på gemensamma intressen och prioriteringar och respekt för den nationella mångfalden” (1),

| 2. | rådets (utbildning) rapport av den 12 februari 2001 om ”Konkreta framtidsmål för utbildningssystemen”, som förelades Europeiska rådet i Stockholm den 23-24 mars 2001 och i vilket tre strategiska mål, fördelade på tretton delmål, fastställdes (2), |
| --- | --- |

2.

rådets (utbildning) rapport av den 12 februari 2001 om ”Konkreta framtidsmål för utbildningssystemen”, som förelades Europeiska rådet i Stockholm den 23-24 mars 2001 och i vilket tre strategiska mål, fördelade på tretton delmål, fastställdes (2),

| 3. | det första och det andra strategiska målet för arbetsprogrammet ”Utbildning 2010” (3), nämligen ”Bättre kvalitet och effektivitet i utbildningssystemen i EU” – inbegripet ”Att använda resurserna på bästa sätt” – och ”Att underlätta tillträdet för alla till utbildningssystemen”, – inbegripet de därmed sammanhängande målen ”En öppen inlärningsmiljö” och ”Att stödja aktivt medborgarskap, lika möjligheter och social sammanhållning”, |
| --- | --- |

3.

det första och det andra strategiska målet för arbetsprogrammet ”Utbildning 2010” (3), nämligen ”Bättre kvalitet och effektivitet i utbildningssystemen i EU” – inbegripet ”Att använda resurserna på bästa sätt” – och ”Att underlätta tillträdet för alla till utbildningssystemen”, – inbegripet de därmed sammanhängande målen ”En öppen inlärningsmiljö” och ”Att stödja aktivt medborgarskap, lika möjligheter och social sammanhållning”,

| 4. | kommissionens meddelande av den 10 januari 2003 om ”Effektiva utbildningsinvesteringar - en nödvändighet för EU”, i vilket uppmaning ges till ”en väsentlig ökning av investeringarna i mänskliga resurser” och ”en mer effektiv resursanvändning” (4), |
| --- | --- |

4.

kommissionens meddelande av den 10 januari 2003 om ”Effektiva utbildningsinvesteringar - en nödvändighet för EU”, i vilket uppmaning ges till ”en väsentlig ökning av investeringarna i mänskliga resurser” och ”en mer effektiv resursanvändning” (4),

| 5. | rådets slutsatser av den 5 maj 2003 om referensnivåer för genomsnittliga resultat i Europa inom allmän utbildning och yrkesutbildning (referensvärden) i vilka betonades att ”rådet har enats om att fastställa ett antal referensnivåer för genomsnittliga resultat i Europa, som kommer att användas som ett av instrumenten för kontroll av genomförandet” av arbetsprogrammet Utbildning 2010
   (5), |
| --- | --- |

5.

rådets slutsatser av den 5 maj 2003 om referensnivåer för genomsnittliga resultat i Europa inom allmän utbildning och yrkesutbildning (referensvärden) i vilka betonades att ”rådet har enats om att fastställa ett antal referensnivåer för genomsnittliga resultat i Europa, som kommer att användas som ett av instrumenten för kontroll av genomförandet” av arbetsprogrammet Utbildning 2010
   (5),

| 6. | rådets och kommissionens gemensamma delrapport om genomförandet av arbetsprogrammet ”Utbildning 2010”, i vilken ”ett akut behov att investera mer och effektivare i mänskliga resurser” framhålls och uppmaning ges till ”en högre investeringsnivå i den offentliga sektorn ... och, när så är lämpligt, en högre investeringsnivå i den privata sektorn, särskilt inom högre utbildning, vuxenutbildning och yrkesfortbildning” (6), |
| --- | --- |

6.

rådets och kommissionens gemensamma delrapport om genomförandet av arbetsprogrammet ”Utbildning 2010”, i vilken ”ett akut behov att investera mer och effektivare i mänskliga resurser” framhålls och uppmaning ges till ”en högre investeringsnivå i den offentliga sektorn ... och, när så är lämpligt, en högre investeringsnivå i den privata sektorn, särskilt inom högre utbildning, vuxenutbildning och yrkesfortbildning” (6),

| 7. | den gemensamma lägesrapporten av den 23 februari 2006 från rådet och kommissionen om genomförandet av arbetsprogrammet ”Utbildning 2010”, i vilken det framhålls att lika stor vikt måste ges åt utbildningssystemens mål vad gäller effektivitet, kvalitet och rättvisa och att ”detta är ett nödvändigt villkor för att Lissabonmålen uppnås och den europeiska sociala modellen förstärks” samt att ”det inte går att spela ut effektivitet och rättvisa mot varandra” och att ”investering i förskoleutbildning” i synnerhet är ”av högsta vikt för att man ska förebygga misslyckad skolgång och social utslagning” (7), |
| --- | --- |

7.

den gemensamma lägesrapporten av den 23 februari 2006 från rådet och kommissionen om genomförandet av arbetsprogrammet ”Utbildning 2010”, i vilken det framhålls att lika stor vikt måste ges åt utbildningssystemens mål vad gäller effektivitet, kvalitet och rättvisa och att ”detta är ett nödvändigt villkor för att Lissabonmålen uppnås och den europeiska sociala modellen förstärks” samt att ”det inte går att spela ut effektivitet och rättvisa mot varandra” och att ”investering i förskoleutbildning” i synnerhet är ”av högsta vikt för att man ska förebygga misslyckad skolgång och social utslagning” (7),

| 8. | slutsatserna från Europeiska rådet den 23–24 mars 2006, där det framhålls att ”utbildning är en betydelsefull faktor för att utveckla EU:s långsiktiga potential för konkurrenskraft liksom för social sammanhållning” och att ”reformer måste ... påskyndas för att säkerställa högkvalitativa utbildningssystem som är både effektiva och rättvisa” samt att ”investeringar i utbildning ger hög avkastning som avsevärt uppväger kostnaderna och sträcker sig långt bortom 2010” (8), |
| --- | --- |

8.

slutsatserna från Europeiska rådet den 23–24 mars 2006, där det framhålls att ”utbildning är en betydelsefull faktor för att utveckla EU:s långsiktiga potential för konkurrenskraft liksom för social sammanhållning” och att ”reformer måste ... påskyndas för att säkerställa högkvalitativa utbildningssystem som är både effektiva och rättvisa” samt att ”investeringar i utbildning ger hög avkastning som avsevärt uppväger kostnaderna och sträcker sig långt bortom 2010” (8),

| 9. | kommissionens i samarbete med forskningsnätverken utarbetade meddelande ”Effektiva och rättvisa utbildningssystem i Europa” (9) i vilket medlemsstaterna anmodas att utveckla en utvärderingskultur, och som utgör ett positivt bidrag till en vidare utveckling av evidensbaserad utbildningspolitik. |
| --- | --- |

9.

kommissionens i samarbete med forskningsnätverken utarbetade meddelande ”Effektiva och rättvisa utbildningssystem i Europa” (9) i vilket medlemsstaterna anmodas att utveckla en utvärderingskultur, och som utgör ett positivt bidrag till en vidare utveckling av evidensbaserad utbildningspolitik.

NOTERAR att

utbildning är ett område som de berörda myndigheterna i varje enskild medlemsstat själva skall organisera och finansiera i enlighet med nationell lagstiftning, politik och praxis; samtidigt föreligger det dock ett behov av samarbete på europeisk nivå för att lärdom skall kunna dras av andras erfarenheter och bästa metoder och av indikatorer och riktmärken för att kunna följa framstegen, en framgångsrik utbildningspolitik i ett sammanhang av livslångt lärande kräver en sektorsövergripande strategi i samspel med annan relevant politik, särskilt på områdena forskning och innovation, sysselsättning, ekonomi, sociala frågor samt hälso- och sjukvårdsfrågor, ungdom och kultur,

KONSTATERAR att

| 1. | utbildning, som en mycket viktig faktor för demokrati, social sammanhållning och hållbar ekonomisk tillväxt, bör ses som en prioriterad investering för framtiden; utmaningen för medlemsstaterna är att inom ramen för sina strategier för livslångt lärande fastställa vilka utbildningsinvesteringar som skall prioriteras för att på effektivaste sätt påverka kvalitetsmässiga och rättvisa utbildningsresultat, |
| --- | --- |

1.

utbildning, som en mycket viktig faktor för demokrati, social sammanhållning och hållbar ekonomisk tillväxt, bör ses som en prioriterad investering för framtiden; utmaningen för medlemsstaterna är att inom ramen för sina strategier för livslångt lärande fastställa vilka utbildningsinvesteringar som skall prioriteras för att på effektivaste sätt påverka kvalitetsmässiga och rättvisa utbildningsresultat,

| 2. | en förbättring av utbildningens effektivitet och rättvisa är avgörande inför de utmaningar som utgörs av globaliseringen, de demografiska förändringarna, den snabba tekniska utvecklingen och ett ökat tryck på den offentliga budgeten; trots de snäva ramarna för offentliga utgifter föreligger ett allmänt erkännande av behovet av att säkerställa adekvat – och i förekommande fall ökad – finansiering avseende mänskliga resurser och därför av att överväga hur privata bidrag skall kunna ökas och/eller användas på bästa sätt, |
| --- | --- |

2.

en förbättring av utbildningens effektivitet och rättvisa är avgörande inför de utmaningar som utgörs av globaliseringen, de demografiska förändringarna, den snabba tekniska utvecklingen och ett ökat tryck på den offentliga budgeten; trots de snäva ramarna för offentliga utgifter föreligger ett allmänt erkännande av behovet av att säkerställa adekvat – och i förekommande fall ökad – finansiering avseende mänskliga resurser och därför av att överväga hur privata bidrag skall kunna ökas och/eller användas på bästa sätt,

| 3. | orättvisa utbildningssystem som leder till att ungdomar får dåliga resultat i skolan och lämnar denna i förtid skapar betydande dolda sociala kostnader i framtiden som kan vara mycket större än de gjorda investeringarna; utvecklingen av effektiva och rättvisa högkvalitativa utbildningssystem bidrar väsentligt till att minska riskerna för arbetslöshet, socialt utanförskap och bortslösade mänskliga resurser i en modern kunskapsbaserad ekonomi, |
| --- | --- |

3.

orättvisa utbildningssystem som leder till att ungdomar får dåliga resultat i skolan och lämnar denna i förtid skapar betydande dolda sociala kostnader i framtiden som kan vara mycket större än de gjorda investeringarna; utvecklingen av effektiva och rättvisa högkvalitativa utbildningssystem bidrar väsentligt till att minska riskerna för arbetslöshet, socialt utanförskap och bortslösade mänskliga resurser i en modern kunskapsbaserad ekonomi,

| 4. | kvalitet är ett gemensamt mål för alla typer av utbildning i Europeiska unionen och bör regelbundet kontrolleras och utvärderas; kvalitet är inte endast en fråga om utbildningsresultat eller tillhandahållande av utbildning utan även en fråga om hur väl utbildningssystemen tillgodoser individuella, sociala och ekonomiska behov samt stärker rättvisa och förbättrar välbefinnande, |
| --- | --- |

4.

kvalitet är ett gemensamt mål för alla typer av utbildning i Europeiska unionen och bör regelbundet kontrolleras och utvärderas; kvalitet är inte endast en fråga om utbildningsresultat eller tillhandahållande av utbildning utan även en fråga om hur väl utbildningssystemen tillgodoser individuella, sociala och ekonomiska behov samt stärker rättvisa och förbättrar välbefinnande,

| 5. | motivationen, yrkeskunnandet och kompetensen hos lärare, instruktörer och annan utbildningspersonal, liksom hos personal som arbetar med vägledning och välfärdsarbete samt kvaliteten på skolledarskapet är viktiga faktorer för att uppnå utbildningsresultat av hög kvalitet; lärarnas insatser bör stödjas genom fortlöpande kompetensutveckling och genom gott samarbete med föräldrar, elevvård och samhället i stort; dessutom garanterar högkvalitativa förhållanden för inlärning och bidrar således till positiva utbildningsresultat, |
| --- | --- |

5.

motivationen, yrkeskunnandet och kompetensen hos lärare, instruktörer och annan utbildningspersonal, liksom hos personal som arbetar med vägledning och välfärdsarbete samt kvaliteten på skolledarskapet är viktiga faktorer för att uppnå utbildningsresultat av hög kvalitet; lärarnas insatser bör stödjas genom fortlöpande kompetensutveckling och genom gott samarbete med föräldrar, elevvård och samhället i stort; dessutom garanterar högkvalitativa förhållanden för inlärning och bidrar således till positiva utbildningsresultat,

| 6. | det framgår av forskning att förskoleundervisning och riktade program där man ingriper tidigt på lång sikt kan ge de bästa resultaten som varar under hela den livslånga läroprocessen, särskilt för de mest missgynnade grupperna; de leder till positiva mänskliga och socioekonomiska resultat som också fortsätter under senare utbildning och i vuxen ålder; utan att ifrågasätta medlemsstaternas ansvar när det gäller organisationen av deras utbildningssystem finns det också vissa forskningsresultat som tyder på att missgynnade elevers resultat i en del fall kan påverkas negativt, om man i alltför tidig ålder styr eleverna till separata skolor av olika art på grundval av deras förmåga, |
| --- | --- |

6.

det framgår av forskning att förskoleundervisning och riktade program där man ingriper tidigt på lång sikt kan ge de bästa resultaten som varar under hela den livslånga läroprocessen, särskilt för de mest missgynnade grupperna; de leder till positiva mänskliga och socioekonomiska resultat som också fortsätter under senare utbildning och i vuxen ålder; utan att ifrågasätta medlemsstaternas ansvar när det gäller organisationen av deras utbildningssystem finns det också vissa forskningsresultat som tyder på att missgynnade elevers resultat i en del fall kan påverkas negativt, om man i alltför tidig ålder styr eleverna till separata skolor av olika art på grundval av deras förmåga,

| 7. | utbildningsinstitut bör i egenskap av samhällen för lärande inrikta sig på lärandemiljön i stort i syfte att främja och bibehålla effektivitet, rättvisa och allmänt välbefinnande; särskilda åtgärder behövs för att identifiera och stödja elever med särskilda utbildningsbehov; dessa åtgärder är bland annat att se till att det finns tillräckligt många särskilt utbildade lärare och tillräckligt med vägledande personal samt elevvård och adekvata resurser av hög standard; även om det sektorsövergripande samarbete som behövs för tidiga insatser och andra särskilda åtgärder som syftar till att garantera rättvis utbildning oundvikligen leder till extra kostnader, ger detta på lång sikt utdelning genom att bidra till att framtida kostnader för socialt utanförskap undviks, |
| --- | --- |

7.

utbildningsinstitut bör i egenskap av samhällen för lärande inrikta sig på lärandemiljön i stort i syfte att främja och bibehålla effektivitet, rättvisa och allmänt välbefinnande; särskilda åtgärder behövs för att identifiera och stödja elever med särskilda utbildningsbehov; dessa åtgärder är bland annat att se till att det finns tillräckligt många särskilt utbildade lärare och tillräckligt med vägledande personal samt elevvård och adekvata resurser av hög standard; även om det sektorsövergripande samarbete som behövs för tidiga insatser och andra särskilda åtgärder som syftar till att garantera rättvis utbildning oundvikligen leder till extra kostnader, ger detta på lång sikt utdelning genom att bidra till att framtida kostnader för socialt utanförskap undviks,

| 8. | förbättrat tillträde till utbildning på gymnasienivå och färre ungdomar som lämnar skolan i förtid är synnerligen viktiga faktorer för att förbättra individers anställbarhet i ett modernt, kunskapsbaserat samhälle och för att främja social integration och aktivt medborgarskap samt för att stärka den europeiska sociala modellen; när arbetsmarknadens efterfrågan på färdigheter ökar blir det allt viktigare att ge den yngre generationen tillgång till kvalifikationer och färdigheter för att därigenom förbättra dess utsikter till sysselsättning och social integration, |
| --- | --- |

8.

förbättrat tillträde till utbildning på gymnasienivå och färre ungdomar som lämnar skolan i förtid är synnerligen viktiga faktorer för att förbättra individers anställbarhet i ett modernt, kunskapsbaserat samhälle och för att främja social integration och aktivt medborgarskap samt för att stärka den europeiska sociala modellen; när arbetsmarknadens efterfrågan på färdigheter ökar blir det allt viktigare att ge den yngre generationen tillgång till kvalifikationer och färdigheter för att därigenom förbättra dess utsikter till sysselsättning och social integration,

| 9. | nödvändigheten av att modernisera Europas universitet, med hänsyn till deras uppgifter inom utbildning, forskning och innovation anknyter till varandra, har erkänts som en förutsättning inte bara för att den övergripande Lissabonstrategin ska bli framgångsrik, utan också som del i den allmänna övergången till en alltmer global och kunskapsbaserad ekonomi; ökningen av antalet studenter och kostnaderna för högkvalitativ utbildning och forskning kommer att kräva ökade och/eller effektivare användning av både offentliga och privata resurser; en högkvalitativ högre utbildning är också av stor betydelse för all utbildning genom att framtida lärare utbildas och hela kunskapsbasen för utbildning uppdateras och förnyas, |
| --- | --- |

9.

nödvändigheten av att modernisera Europas universitet, med hänsyn till deras uppgifter inom utbildning, forskning och innovation anknyter till varandra, har erkänts som en förutsättning inte bara för att den övergripande Lissabonstrategin ska bli framgångsrik, utan också som del i den allmänna övergången till en alltmer global och kunskapsbaserad ekonomi; ökningen av antalet studenter och kostnaderna för högkvalitativ utbildning och forskning kommer att kräva ökade och/eller effektivare användning av både offentliga och privata resurser; en högkvalitativ högre utbildning är också av stor betydelse för all utbildning genom att framtida lärare utbildas och hela kunskapsbasen för utbildning uppdateras och förnyas,

| 10. | yrkesutbildning är av stor betydelse för sysselsättning och social integration; att säkerställa relevanta och högkvalitativa kvalifikationer för ungdomar samt förbättra lågutbildade och mindre gynnade gruppers färdigheter och kompetens leder till väsentliga ekonomiska vinster, även på kort sikt; kompetensbaserade kvalifikationsramar och andra mekanismer för erkännande av tidigare utbildning främjar effektivitet och rättvisa genom att icke-formella och informella utbildningsresultat beaktas förutom de formella kvalifikationerna; att uppmuntra partnerskap mellan intressenterna – däribland arbetsmarknadens parter och branschorganisationer – skulle också kunna främja effektiviteten i program för utbildning och yrkesutbildning och göra dem mer lockande, |
| --- | --- |

10.

yrkesutbildning är av stor betydelse för sysselsättning och social integration; att säkerställa relevanta och högkvalitativa kvalifikationer för ungdomar samt förbättra lågutbildade och mindre gynnade gruppers färdigheter och kompetens leder till väsentliga ekonomiska vinster, även på kort sikt; kompetensbaserade kvalifikationsramar och andra mekanismer för erkännande av tidigare utbildning främjar effektivitet och rättvisa genom att icke-formella och informella utbildningsresultat beaktas förutom de formella kvalifikationerna; att uppmuntra partnerskap mellan intressenterna – däribland arbetsmarknadens parter och branschorganisationer – skulle också kunna främja effektiviteten i program för utbildning och yrkesutbildning och göra dem mer lockande,

| 11. | snabb teknisk utveckling och förändringar av den demografiska strukturen i Europa gör det nödvändigt att i högre grad investera i uppdatering och uppgradering av vuxnas färdigheter, kvalifikationer och nyckelkompetens, särskilt de lågutbildades; att inrikta investeringar på uppdatering och uppgradering av befintliga färdigheter och kvalifikationer hos arbetskraften är på kort sikt ett snabbt sätt att bidra till ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft och motverka tidig pensionsavgång för den åldrande arbetskraften; vuxenutbildning spelar också en central roll när det gäller att ge tillgång till ny nyckelkompetens, t.ex. digital kompetens, och på så sätt bidra till större social integration och aktivt deltagande i samhället, även efter pensioneringen, |
| --- | --- |

11.

snabb teknisk utveckling och förändringar av den demografiska strukturen i Europa gör det nödvändigt att i högre grad investera i uppdatering och uppgradering av vuxnas färdigheter, kvalifikationer och nyckelkompetens, särskilt de lågutbildades; att inrikta investeringar på uppdatering och uppgradering av befintliga färdigheter och kvalifikationer hos arbetskraften är på kort sikt ett snabbt sätt att bidra till ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft och motverka tidig pensionsavgång för den åldrande arbetskraften; vuxenutbildning spelar också en central roll när det gäller att ge tillgång till ny nyckelkompetens, t.ex. digital kompetens, och på så sätt bidra till större social integration och aktivt deltagande i samhället, även efter pensioneringen,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA att

| 1. | ytterligare överväga huruvida de nuvarande arrangemangen för finansiering, styrning och förvaltning av deras utbildningssystem på ett adekvat sätt avspeglar nödvändigheten att säkerställa både effektivitet och rättvisa och därmed optimalt utnyttja resurserna; att, med detta för ögonen, undersöka möjliga förbättringar av de nuvarande arrangemangen i syfte att undvika de dolda men höga kostnader som är förenade med ojämlik utbildning, |
| --- | --- |

1.

ytterligare överväga huruvida de nuvarande arrangemangen för finansiering, styrning och förvaltning av deras utbildningssystem på ett adekvat sätt avspeglar nödvändigheten att säkerställa både effektivitet och rättvisa och därmed optimalt utnyttja resurserna; att, med detta för ögonen, undersöka möjliga förbättringar av de nuvarande arrangemangen i syfte att undvika de dolda men höga kostnader som är förenade med ojämlik utbildning,

| 2. | säkerställa effektivt riktade utbildningsreformer och investeringar på både lång och kort sikt i syfte att möta det kunskapsbaserade samhällets behov genom förbättrad kvalitet och rättvisa, särskilt genom inriktning på förskoleutbildning, riktade program för tidiga insatser samt rättvisa utbildningssystem som syftar till att ge möjligheter och tillträde, behandling och resultat som är oberoende av socioekonomisk bakgrund och andra faktorer som kan leda till utbildningsmässigt underläge; tillhandahållandet av högkvalitativ undervisning i missgynnade områden bör dessutom uppmuntras särskilt, |
| --- | --- |

2.

säkerställa effektivt riktade utbildningsreformer och investeringar på både lång och kort sikt i syfte att möta det kunskapsbaserade samhällets behov genom förbättrad kvalitet och rättvisa, särskilt genom inriktning på förskoleutbildning, riktade program för tidiga insatser samt rättvisa utbildningssystem som syftar till att ge möjligheter och tillträde, behandling och resultat som är oberoende av socioekonomisk bakgrund och andra faktorer som kan leda till utbildningsmässigt underläge; tillhandahållandet av högkvalitativ undervisning i missgynnade områden bör dessutom uppmuntras särskilt,

| 3. | säkerställa adekvat finansiering av mänskliga resurser och vid behov öka den offentliga finansieringen samt uppmuntra fler kompletterande privata bidrag, för att säkerställa mer rättvist tillträde till högre utbildning; en modernisering av den högre utbildningen och forskningssektorn är också av vikt för bättre effektivitet inom dessa områden; samarbete med näringslivet på forsknings- och utvecklingsområdet bör också övervägas, |
| --- | --- |

3.

säkerställa adekvat finansiering av mänskliga resurser och vid behov öka den offentliga finansieringen samt uppmuntra fler kompletterande privata bidrag, för att säkerställa mer rättvist tillträde till högre utbildning; en modernisering av den högre utbildningen och forskningssektorn är också av vikt för bättre effektivitet inom dessa områden; samarbete med näringslivet på forsknings- och utvecklingsområdet bör också övervägas,

| 4. | säkerställa adekvat finansiering av vuxenutbildning och fortutbildning samt uppmuntra aktivt partnerskap med arbetsgivare i syfte att fokusera på kompetensbehoven i ekonomin, bland annat på regional och lokal nivå, |
| --- | --- |

4.

säkerställa adekvat finansiering av vuxenutbildning och fortutbildning samt uppmuntra aktivt partnerskap med arbetsgivare i syfte att fokusera på kompetensbehoven i ekonomin, bland annat på regional och lokal nivå,

| 5. | uppmuntra forskning om resultaten av utbildningsreformer och investeringar och om de sociala fördelar som dessa leder till; konsekvent, relevant, tillförlitlig och evidensbaserad information är grunden för ansvarighet och för att åtgärder som behövs för att uppnå kvalitet, rättvisa och effektivitet i hela utbildningssystemet skall vidtas; samtidigt bör kontroll, utvärdering och kvalitetssäkring ge objektiv och öppen feedback och stöd till utveckling av undervisnings- och inlärningsmetoder samt undervisnings- och inlärningspraxis, |
| --- | --- |

5.

uppmuntra forskning om resultaten av utbildningsreformer och investeringar och om de sociala fördelar som dessa leder till; konsekvent, relevant, tillförlitlig och evidensbaserad information är grunden för ansvarighet och för att åtgärder som behövs för att uppnå kvalitet, rättvisa och effektivitet i hela utbildningssystemet skall vidtas; samtidigt bör kontroll, utvärdering och kvalitetssäkring ge objektiv och öppen feedback och stöd till utveckling av undervisnings- och inlärningsmetoder samt undervisnings- och inlärningspraxis,

UPPMANAR KOMMISSIONEN OCH MEDLEMSSTATERNA att

| 1. | samarbeta med berörda forskningsnätverk för att få tillgång till mer omfattande och integrerade analyser till stöd för utbildningsreformer och vid behov utforma internationellt jämförbara indikatorer på utbildningssystemens effektivitet och rättvisa, |
| --- | --- |

1.

samarbeta med berörda forskningsnätverk för att få tillgång till mer omfattande och integrerade analyser till stöd för utbildningsreformer och vid behov utforma internationellt jämförbara indikatorer på utbildningssystemens effektivitet och rättvisa,

| 2. | uppmuntra och stödja forskning om de sociala och ekonomiska konsekvenserna av utbildningsreformer och investeringar på såväl nationell som internationell nivå; behov av mer forskning föreligger, särskilt inom de sektorer som för närvarande inte är tillräckligt utforskade – t.ex. förskoleutbildning, yrkesutbildning, livslångt lärande och utbildningsekonomi, särskilt inverkan av privata bidrag, |
| --- | --- |

2.

uppmuntra och stödja forskning om de sociala och ekonomiska konsekvenserna av utbildningsreformer och investeringar på såväl nationell som internationell nivå; behov av mer forskning föreligger, särskilt inom de sektorer som för närvarande inte är tillräckligt utforskade – t.ex. förskoleutbildning, yrkesutbildning, livslångt lärande och utbildningsekonomi, särskilt inverkan av privata bidrag,

| 3. | använda relevanta forskningsresultat och befintliga uppgifter för att kombinera kvalitet, rättvisa och effektivitet vid förberedandet av såväl de nationella rapporterna om programmet Utbildning 2010 som den gemensamma lägesrapporten 2008, samt med avseende på ett eventuellt förslag till gemensamma mål för europeiska utbildningssystem och främjandet av dessa efter 2010, |
| --- | --- |

3.

använda relevanta forskningsresultat och befintliga uppgifter för att kombinera kvalitet, rättvisa och effektivitet vid förberedandet av såväl de nationella rapporterna om programmet Utbildning 2010 som den gemensamma lägesrapporten 2008, samt med avseende på ett eventuellt förslag till gemensamma mål för europeiska utbildningssystem och främjandet av dessa efter 2010,

| 4. | utforma och genomföra peer learning-verksamhet när det gäller effektivitet och rättvisa inom ramen för arbetsprogrammet Utbildning 2010, |
| --- | --- |

4.

utforma och genomföra peer learning-verksamhet när det gäller effektivitet och rättvisa inom ramen för arbetsprogrammet Utbildning 2010,

| 5. | på lämpligt sätt utnyttja programmet för livslångt lärande, strukturfonderna och sjunde ramprogrammet för forskning för att stödja effektivitets- och rättviseaspekterna av utbildningssystemen. |
| --- | --- |

5.

på lämpligt sätt utnyttja programmet för livslångt lärande, strukturfonderna och sjunde ramprogrammet för forskning för att stödja effektivitets- och rättviseaspekterna av utbildningssystemen.

---

(1)  Ordförandeskapets slutsatser, Europeiska rådet i Lissabon den 23-24 mars 2000 (dok. SN 100/1/00 REV 1).

(2)  Konkreta framtidsmål för utbildningssystemen – Rapport från rådet (utbildning) till Europeiska rådet (dok. 5980/01).

(3)  Detaljerat arbetsprogram för uppföljningen av målen för utbildningssystemen i Europa, EGT C 142, 14.6.2002.

(4)  Meddelande från kommissionen: Effektiva utbildningsinvesteringar – en nödvändighet för EU (dok. 5269/03).

(5)  EUT C 134, 7.6.2003, s. 3.

(6)  ”Utbildning 2010 – Snabba reformer krävs om Lissabonstrategin skall lyckas” – rådets och kommissionens gemensamma delrapport om genomförandet av det detaljerade arbetsprogrammet för uppföljning av målen för utbildningssystemen i Europa (dok. 6905/04).

(7)  Att modernisera utbildningen: ett avgörande bidrag till välstånd och social sammanhållning i Europa – 2006 års gemensamma lägesrapport från rådet och kommissionen om genomförandet av arbetsprogrammet Utbildning 2010, EUT C 79, 1.4.2006, s. 1.

(8)  Ordförandeskapets slutsatser, Europeiska rådet i Bryssel den 23-24 mars 2006 (dok. 7775/06).

(9)  ”Effektiva och rättvisa utbildningssystem i Europa”, meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet, (dok. 12677/06).

---

| 8.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 298/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 298/7

---

RÅDETS BESLUT

av den 28 november 2006

om ersättande av en ordinarie ledamot och en suppleant i styrelsen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor

(2006/C 298/04)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1365/75 av den 26 maj 1975 om bildande av en europeisk fond för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (1), särskilt artikel 6, och

av följande skäl:

| (1) | Genom sitt beslut av den 13 december 2004 (2) utnämnde rådet ordinarie ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor till och med den 18 oktober 2007. |
| --- | --- |

(1)

Genom sitt beslut av den 13 december 2004 (2) utnämnde rådet ordinarie ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor till och med den 18 oktober 2007.

| (2) | En plats som ordinarie ledamot och en plats som suppleant i kategorin regeringsföreträdare i styrelsen för ovannämnda fond har blivit lediga till följd av att Marc BOISNEL och Emmanuel GERAT har avgått. |
| --- | --- |

(2)

En plats som ordinarie ledamot och en plats som suppleant i kategorin regeringsföreträdare i styrelsen för ovannämnda fond har blivit lediga till följd av att Marc BOISNEL och Emmanuel GERAT har avgått.

| (3) | Den franska regeringen har föreslagit kandidater till de lediga platserna. |
| --- | --- |

(3)

Den franska regeringen har föreslagit kandidater till de lediga platserna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

1.   Mireille JARRY utnämns till ordinarie ledamot i styrelsen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor som ersättare för Marc BOISNEL under återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 18 oktober 2007.

2.   Robert PICCOLI utnämns till suppleant i styrelsen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor som ersättare för Emmanuel GERAT under återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 18 oktober 2007.

Utfärdat i Bryssel den 28 november 2006.

På rådets vägnar

E. HEINÄLUOMA

Ordförande

---

(1)  EGT L 139, 30.5.1975, s. 1, ändrad genom förordning (EG) nr 1111/2005, EUT L 184, 15.7.2005, s. 1.

1

(2)  EUT C 317, 22.12.2004, s. 4.

2

---

| 8.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 298/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 298/8

---

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om de framtida prioriteringarna för ett närmare europeiskt samarbete i fråga om yrkesutbildning

(Översyn av rådets slutsatser av den 15 november 2004)

(2006/C 298/05)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

ÄR MEDVETNA OM följande:

| 1. | Den 12 november 2002 godkände rådet (utbildning, ungdom och kultur) en resolution (1) om främjande av ett närmare europeiskt samarbete om yrkesutbildning. Denna resolution utgjorde grunden för det uttalande som antogs av utbildningsministrarna i EU-medlemsstaterna, Efta/EES-länderna och kandidatländerna, kommissionen och de europeiska arbetsmarknadsparterna vid mötet i Köpenhamn den 29-30 november 2002, som strategi för att förbättra yrkesutbildningens resultat, kvalitet och attraktionskraft (Köpenhamnsprocessen). |
| --- | --- |

1.

Den 12 november 2002 godkände rådet (utbildning, ungdom och kultur) en resolution (1) om främjande av ett närmare europeiskt samarbete om yrkesutbildning. Denna resolution utgjorde grunden för det uttalande som antogs av utbildningsministrarna i EU-medlemsstaterna, Efta/EES-länderna och kandidatländerna, kommissionen och de europeiska arbetsmarknadsparterna vid mötet i Köpenhamn den 29-30 november 2002, som strategi för att förbättra yrkesutbildningens resultat, kvalitet och attraktionskraft (Köpenhamnsprocessen).

| 2. | På grundval av rådets slutsatser av de 15 november 2004 (2) gjordes den första översynen av Köpenhamnsprocessen under ett möte i Maastricht den 14 december 2004, som bekräftade att yrkesutbildningen blivit synligare och fått en högre profil på europeisk nivå och att betydande framsteg har gjorts. Detta inkluderade några gemensamma verktyg och principer (3). I meddelandet från mötet i Maastricht fastställdes prioriteringar både på nationell nivå och på EU-nivå, och kopplingen mellan Köpenhamnsprocessen och arbetsprogrammet ”Utbildning 2010” gjordes tydligare. |
| --- | --- |

2.

På grundval av rådets slutsatser av de 15 november 2004 (2) gjordes den första översynen av Köpenhamnsprocessen under ett möte i Maastricht den 14 december 2004, som bekräftade att yrkesutbildningen blivit synligare och fått en högre profil på europeisk nivå och att betydande framsteg har gjorts. Detta inkluderade några gemensamma verktyg och principer (3). I meddelandet från mötet i Maastricht fastställdes prioriteringar både på nationell nivå och på EU-nivå, och kopplingen mellan Köpenhamnsprocessen och arbetsprogrammet ”Utbildning 2010” gjordes tydligare.

| 3. | Efter antagandet av Maastrichtkommunikén har rådet antagit beslutet om Europass, en enhetlig ram för tydliga kvalifikationer och meriter samt rådets slutsatser om utvecklingen av kunskaper och kompetens (4). Samråd om den europeiska ramen för kvalifikationer har avslutats, och arbetet har fortsatt med att utveckla ett system för meriter på yrkesutbildningsområdet, vilket nu är föremål för offentliga samråd. |
| --- | --- |

3.

Efter antagandet av Maastrichtkommunikén har rådet antagit beslutet om Europass, en enhetlig ram för tydliga kvalifikationer och meriter samt rådets slutsatser om utvecklingen av kunskaper och kompetens (4). Samråd om den europeiska ramen för kvalifikationer har avslutats, och arbetet har fortsatt med att utveckla ett system för meriter på yrkesutbildningsområdet, vilket nu är föremål för offentliga samråd.

| 4. | Den förnyade Lissabonstrategin med sina integrerade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning 2005–2008 (5) illustrerar den centrala roll som utbildningen har på europeiska unionens dagordning. Den uppmanar medlemsstaterna att öka och förbättra investeringarna i humankapital och anpassa systemen för utbildning och yrkesutbildning som svar på de utmaningar som globalisering, demografisk förändring och teknisk innovation innebär. |
| --- | --- |

4.

Den förnyade Lissabonstrategin med sina integrerade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning 2005–2008 (5) illustrerar den centrala roll som utbildningen har på europeiska unionens dagordning. Den uppmanar medlemsstaterna att öka och förbättra investeringarna i humankapital och anpassa systemen för utbildning och yrkesutbildning som svar på de utmaningar som globalisering, demografisk förändring och teknisk innovation innebär.

| 5. | Den gemensamma lägesrapporten från 2006 inom ramen för arbetsprogrammet ”Utbildning 2010” (6) slår fast att ”bättre och mer attraktiv yrkesutbildning förblir en viktig fråga”. I rapporten framhålls det också att ”strävan efter hög kvalitet ... bör gå hand i hand med strävan efter större tillträde och social integration”. |
| --- | --- |

5.

Den gemensamma lägesrapporten från 2006 inom ramen för arbetsprogrammet ”Utbildning 2010” (6) slår fast att ”bättre och mer attraktiv yrkesutbildning förblir en viktig fråga”. I rapporten framhålls det också att ”strävan efter hög kvalitet ... bör gå hand i hand med strävan efter större tillträde och social integration”.

BETONAR följande:

| 1. | Yrkesutbildningen bör resultera i en bred kunskaps- och färdighetsbas som är anpassad till arbetslivet, samtidigt som excellens på alla nivåer lyfts fram. Politik och praxis bör utvärdera den relativa inverkan som investeringar har på olika nivåer av färdigheter och kompetens. Kunskaperna på mellannivå, tekniska kunskaper samt kunskaperna på hög nivå bör ökas för att kunskapsbristerna skall kunna övervinnas och för att innovationer och kunskapssamhällets tillväxt skall kunna upprätthållas. |
| --- | --- |

1.

Yrkesutbildningen bör resultera i en bred kunskaps- och färdighetsbas som är anpassad till arbetslivet, samtidigt som excellens på alla nivåer lyfts fram. Politik och praxis bör utvärdera den relativa inverkan som investeringar har på olika nivåer av färdigheter och kompetens. Kunskaperna på mellannivå, tekniska kunskaper samt kunskaperna på hög nivå bör ökas för att kunskapsbristerna skall kunna övervinnas och för att innovationer och kunskapssamhällets tillväxt skall kunna upprätthållas.

| 2. | Yrkesutbildningen har en dubbel roll i och med att den bidrar till både konkurrenskraft och ökad social sammanhållning (7). En yrkesutbildningspolitik bör vända sig till samtliga befolkningssegment, erbjuda attraktiva och utmanande utvecklingsmöjligheter för alla med hög utvecklingspotential, samtidigt som den tar sig an alla som löper risk att få en bristfällig utbildning och uteslutas från arbetsmarknaden – vilket särskilt gäller de som lämnat skolan i förtid, de lågkvalificerade eller de som helt saknar kvalifikationer, personer med särskilda behov, personer med invandrarbakgrund och äldre arbetstagare. |
| --- | --- |

2.

Yrkesutbildningen har en dubbel roll i och med att den bidrar till både konkurrenskraft och ökad social sammanhållning (7). En yrkesutbildningspolitik bör vända sig till samtliga befolkningssegment, erbjuda attraktiva och utmanande utvecklingsmöjligheter för alla med hög utvecklingspotential, samtidigt som den tar sig an alla som löper risk att få en bristfällig utbildning och uteslutas från arbetsmarknaden – vilket särskilt gäller de som lämnat skolan i förtid, de lågkvalificerade eller de som helt saknar kvalifikationer, personer med särskilda behov, personer med invandrarbakgrund och äldre arbetstagare.

| 3. | Grundläggande utbildning bör ge ungdomar de kunskaper, färdigheter, värderingar och förhållningssätt som är nödvändiga för vidareutbildning, sysselsättning och entreprenörskap samt förbereda de studerande inför en allmän skolutbildning eller en yrkesutbildning eller en kombination av båda. |
| --- | --- |

3.

Grundläggande utbildning bör ge ungdomar de kunskaper, färdigheter, värderingar och förhållningssätt som är nödvändiga för vidareutbildning, sysselsättning och entreprenörskap samt förbereda de studerande inför en allmän skolutbildning eller en yrkesutbildning eller en kombination av båda.

| 4. | Ungdomar i yrkesutbildning bör få färdigheter och kompetens som är anpassade till kraven på arbetsmarknaden och för ett livslångt lärande. Detta kräver en politik som minskar andelen personer som slutar sin yrkesutbildning i förtid och som bättre stöder övergången mellan skola och arbete genom att exempelvis kombinera allmän utbildning och yrkesutbildning med praktikarbete och utbildning på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

4.

Ungdomar i yrkesutbildning bör få färdigheter och kompetens som är anpassade till kraven på arbetsmarknaden och för ett livslångt lärande. Detta kräver en politik som minskar andelen personer som slutar sin yrkesutbildning i förtid och som bättre stöder övergången mellan skola och arbete genom att exempelvis kombinera allmän utbildning och yrkesutbildning med praktikarbete och utbildning på arbetsplatsen.

| 5. | Den vuxna arbetskraftens kunskaper och färdigheter bör främjas genom att man uppmuntrar erkännandet av tidigare förvärvade kunskaper genom yrkesutbildning och arbetserfarenhet. Utbildningsmöjligheter bör tillhandahållas för dem som befinner sig ute i arbetslivet, samtidigt som man bedömer möjligheterna till och fördelarna med att jämnt dela på kostnaderna för dessa. Samtidigt bör utbildningsmöjligheter finnas tillgängliga för underprivilegierade individer och grupper, särskilt för dem med lägre utbildning. |
| --- | --- |

5.

Den vuxna arbetskraftens kunskaper och färdigheter bör främjas genom att man uppmuntrar erkännandet av tidigare förvärvade kunskaper genom yrkesutbildning och arbetserfarenhet. Utbildningsmöjligheter bör tillhandahållas för dem som befinner sig ute i arbetslivet, samtidigt som man bedömer möjligheterna till och fördelarna med att jämnt dela på kostnaderna för dessa. Samtidigt bör utbildningsmöjligheter finnas tillgängliga för underprivilegierade individer och grupper, särskilt för dem med lägre utbildning.

| 6. | Mångfalden i de europeiska systemen för yrkesutbildning är en tillgång som utgör grundvalen för ömsesidigt lärande och inspiration till reformer. Samtidigt gör denna mångfald att det blir viktigt att öka insynen och den gemensamma förståelsen när det gäller kvalitetsfrågor och därigenom ömsesidigt förtroende mellan systemen för yrkesutbildning och praxis. Syftet bör vara att främja ett europeiskt yrkesutbildningsområde där kvalifikationer och kunskaper som förvärvats i ett land erkänns inom hela Europa varigenom man stöder rörligheten hos ungdomar och vuxna. |
| --- | --- |

6.

Mångfalden i de europeiska systemen för yrkesutbildning är en tillgång som utgör grundvalen för ömsesidigt lärande och inspiration till reformer. Samtidigt gör denna mångfald att det blir viktigt att öka insynen och den gemensamma förståelsen när det gäller kvalitetsfrågor och därigenom ömsesidigt förtroende mellan systemen för yrkesutbildning och praxis. Syftet bör vara att främja ett europeiskt yrkesutbildningsområde där kvalifikationer och kunskaper som förvärvats i ett land erkänns inom hela Europa varigenom man stöder rörligheten hos ungdomar och vuxna.

ERKÄNNER följande:

Köpenhamnsprocessen har spelat en väsentlig roll genom att betona yrkesutbildningens betydelse inför de politiska beslutsfattarna. Den har bidragit till att ge yrkesutbildningen en högre profil inom ramen för Lissabonstrategin. Processen gör det lättare att enas om gemensamma mål på europeisk nivå, diskutera nationella modeller och initiativ samt utbyta goda exempel på praxis på europeisk nivå. På nationell nivå har processen bidragit till att stärka inriktningen på yrkesutbildning och den har inspirerat till nationella reformer.

BETONAR följande:

| 1. | Särskilda åtgärder rörande yrkesutbildning behöver förstärkas ytterligare i framtiden. Köpenhamnprocessen bör fortsätta inom ramen för arbetsprogrammet ”Utbildning 2010”. En fokuserad och holistisk strategi bör säkerställas inom vilken de olika initiativen avseende yrkesutbildning utvecklas på alla nivåer som en viktig del av livslångt lärande med nära kontakter till den allmänna utbildningen. Tonvikt bör läggas på att engagera arbetsmarknadens parter och branschorganisationer i alla stadier av detta arbete samt genom att göra en återkoppling av nationella erfarenheter till utvecklingsarbetet på europeisk nivå. |
| --- | --- |

1.

Särskilda åtgärder rörande yrkesutbildning behöver förstärkas ytterligare i framtiden. Köpenhamnprocessen bör fortsätta inom ramen för arbetsprogrammet ”Utbildning 2010”. En fokuserad och holistisk strategi bör säkerställas inom vilken de olika initiativen avseende yrkesutbildning utvecklas på alla nivåer som en viktig del av livslångt lärande med nära kontakter till den allmänna utbildningen. Tonvikt bör läggas på att engagera arbetsmarknadens parter och branschorganisationer i alla stadier av detta arbete samt genom att göra en återkoppling av nationella erfarenheter till utvecklingsarbetet på europeisk nivå.

| 2. | Åtgärderna är frivilliga och bör utvecklas genom ett ”bottom-up”samarbete. |
| --- | --- |

2.

Åtgärderna är frivilliga och bör utvecklas genom ett ”bottom-up”samarbete.

ÄR ENIGA OM följande:

Prioriteringarna från Köpenhamn och Maastricht är fortfarande giltiga och bör förstärkas i nästa skede enligt följande:

1.   En politik inriktad på att förbättra yrkesutbildningens kvalitet och attraktionskraft

Medlemsstaterna bör ägna större uppmärksamhet åt statusen för, uppfattningen om och attraktionskraften hos yrkesutbildningen. Detta manar till

| — | förbättrad vägledning genom livet för att i större utsträckning beakta yrkesutbildningens och arbetslivets krav och möjligheter, inklusive förbättrad yrkesvägledning, information och rådgivning i skolan, |
| --- | --- |

—

förbättrad vägledning genom livet för att i större utsträckning beakta yrkesutbildningens och arbetslivets krav och möjligheter, inklusive förbättrad yrkesvägledning, information och rådgivning i skolan,

| — | öppna system för yrkesutbildning som ger tillträde till flexibla och individualiserade yrkesvägar och skapar bättre förutsättningar vid övergången till arbetslivet, utveckling mot ytterligare utbildning inklusive högre utbildning, och som stöder kunskapsutveckling hos vuxna på arbetsmarknaden, |
| --- | --- |

—

öppna system för yrkesutbildning som ger tillträde till flexibla och individualiserade yrkesvägar och skapar bättre förutsättningar vid övergången till arbetslivet, utveckling mot ytterligare utbildning inklusive högre utbildning, och som stöder kunskapsutveckling hos vuxna på arbetsmarknaden,

| — | nära kontakter med arbetslivet både när det gäller grundläggande och fortsatt yrkesutbildning samt ökade möjligheter till utbildning på arbetsplatsen, |
| --- | --- |

—

nära kontakter med arbetslivet både när det gäller grundläggande och fortsatt yrkesutbildning samt ökade möjligheter till utbildning på arbetsplatsen,

| — | åtgärder för att främja erkännande av icke-formellt och informellt lärande till stöd för karriärutveckling och livslångt lärande, |
| --- | --- |

—

åtgärder för att främja erkännande av icke-formellt och informellt lärande till stöd för karriärutveckling och livslångt lärande,

| — | åtgärder för att öka mäns eller kvinnors intresse för och deltagande på de yrkesutbildningsområden där de är underrepresenterade, till exempel kvinnor på det tekniska området, |
| --- | --- |

—

åtgärder för att öka mäns eller kvinnors intresse för och deltagande på de yrkesutbildningsområden där de är underrepresenterade, till exempel kvinnor på det tekniska området,

| — | utveckling och framhävande av hög kvalitet på kunskaper, till exempel genom att tillämpa världsklasstandarder eller organisera färdighetstävlingar (8). |
| --- | --- |

—

utveckling och framhävande av hög kvalitet på kunskaper, till exempel genom att tillämpa världsklasstandarder eller organisera färdighetstävlingar (8).

För att kunna öka yrkesutbildningens attraktionskraft och kvalitet bör en större betoning läggas på god styrning av yrkesutbildningssystemen och av de som sätter yrkesutbildningens agenda (9). Detta innebär

| — | lyhördhet för individens och arbetsmarknadens behov, bland annat förväntade kunskapsbehov; särskild uppmärksamhet bör ägnas åt de små och medelstora företagens behov, |
| --- | --- |

—

lyhördhet för individens och arbetsmarknadens behov, bland annat förväntade kunskapsbehov; särskild uppmärksamhet bör ägnas åt de små och medelstora företagens behov,

| — | nationell kvalitetssäkring och förbättring i enlighet med rådets slutsatser om kvalitetssäkring inom yrkesutbildningen (10), |
| --- | --- |

—

nationell kvalitetssäkring och förbättring i enlighet med rådets slutsatser om kvalitetssäkring inom yrkesutbildningen (10),

| — | ökade offentliga och privata investeringar i yrkesutbildning genom utvecklingen av investeringsmekanismer med en väl avvägd och delad finansiering, |
| --- | --- |

—

ökade offentliga och privata investeringar i yrkesutbildning genom utvecklingen av investeringsmekanismer med en väl avvägd och delad finansiering,

| — | ökad insyn i de europeiska systemen för yrkesutbildning, |
| --- | --- |

—

ökad insyn i de europeiska systemen för yrkesutbildning,

| — | starkare styrning av institutioner och/eller utbildningsanordnare inom de nationella strategierna, |
| --- | --- |

—

starkare styrning av institutioner och/eller utbildningsanordnare inom de nationella strategierna,

| — | högt kvalificerade lärare och utbildare med ansvar för den fortlöpande yrkesutvecklingen, |
| --- | --- |

—

högt kvalificerade lärare och utbildare med ansvar för den fortlöpande yrkesutvecklingen,

| — | aktiv samverkan mellan olika beslutsfattare och andra intressenter särskilt när det gäller arbetsmarknadens parter och branschorganisationer på nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

—

aktiv samverkan mellan olika beslutsfattare och andra intressenter särskilt när det gäller arbetsmarknadens parter och branschorganisationer på nationell, regional och lokal nivå.

2.   Utveckling och införande av gemensamma verktyg för yrkesutbildning

Utvecklingen av gemensamma verktyg inom Europa bör fortsätta för att bereda vägen för ett europeiskt område för yrkesutbildning och för att stödja den europeiska arbetsmarknadens konkurrenskraft. Syftet bör vara att de verktyg som man enats om skall finnas på plats senast 2010.

VIDAREUTVECKLING AV

| a) | gemensamma verktyg inom Europa som särskilt avser yrkesutbildning genom






  — | utveckling och testning av ett europeiskt system för meriter på yrkesutbildningsområdet som ett verktyg för ackumulering och överföring av meriter, med beaktande av de särskilda förhållanden som råder på yrkesutbildningens område och de erfarenheter man fått genom det europeiska systemet för överföring och ackumulering av studiemeriter inom högre utbildning, |
| --- | --- | --- |

a)

gemensamma verktyg inom Europa som särskilt avser yrkesutbildning genom

—

utveckling och testning av ett europeiskt system för meriter på yrkesutbildningsområdet som ett verktyg för ackumulering och överföring av meriter, med beaktande av de särskilda förhållanden som råder på yrkesutbildningens område och de erfarenheter man fått genom det europeiska systemet för överföring och ackumulering av studiemeriter inom högre utbildning,

| — | förstärkt samarbetet om förbättring av kvaliteten genom det europeiska nätverket för kvalitetssäkring inom yrkesutbildningen för att främja ett samförstånd om kvalitetssäkring och utveckla ett ömsesidigt förtroende; samarbetet med den högre utbildningen bör fortsätta, |
| --- | --- |

—

förstärkt samarbetet om förbättring av kvaliteten genom det europeiska nätverket för kvalitetssäkring inom yrkesutbildningen för att främja ett samförstånd om kvalitetssäkring och utveckla ett ömsesidigt förtroende; samarbetet med den högre utbildningen bör fortsätta,

| b) | gemensamma europeiska verktyg där yrkesutbildningen spelar en viktig roll genom






  — | utveckling och testning av en europeisk ram för kvalifikationer som grundar sig på utbildningsresultat och som ger större paritet och bättre koppling mellan yrkesutbildning och högre utbildning, och som beaktar internationella sektoriella kvalifikationer, |
| --- | --- | --- |

b)

gemensamma europeiska verktyg där yrkesutbildningen spelar en viktig roll genom

—

utveckling och testning av en europeisk ram för kvalifikationer som grundar sig på utbildningsresultat och som ger större paritet och bättre koppling mellan yrkesutbildning och högre utbildning, och som beaktar internationella sektoriella kvalifikationer,

| — | vidareutveckling av Europass som en enhetlig europeisk ram för tydlighet samt verktyg för erkännande av icke-formellt och informellt lärande för att stödja och komplettera införandet av det europeiska ramen för kvalitetssäkring och det europeiska systemet för överföring av meriter på yrkesutbildningsområdet. |
| --- | --- |

—

vidareutveckling av Europass som en enhetlig europeisk ram för tydlighet samt verktyg för erkännande av icke-formellt och informellt lärande för att stödja och komplettera införandet av det europeiska ramen för kvalitetssäkring och det europeiska systemet för överföring av meriter på yrkesutbildningsområdet.

FÖRVERKLIGANDE AV

| a) | gemensamma verktyg inom Europa som särskilt riktar sig mot yrkesutbildningen genom att






  — | delta i testningen av det europeiska systemet för överföring av meriter på yrkesutbildningsområdet och uppmuntra dess införande, |
| --- | --- | --- |

a)

gemensamma verktyg inom Europa som särskilt riktar sig mot yrkesutbildningen genom att

—

delta i testningen av det europeiska systemet för överföring av meriter på yrkesutbildningsområdet och uppmuntra dess införande,

| — | bygga på principerna bakom en gemensam ram för kvalitetssäkring i enlighet med rådets slutsatser från maj 2004 om kvalitetssäkring inom yrkesutbildningen, för att främja kvalitetsförbättringar och ett vidare samarbete i det europeiska nätverket för kvalitetssäkring inom yrkesutbildningen, |
| --- | --- |

—

bygga på principerna bakom en gemensam ram för kvalitetssäkring i enlighet med rådets slutsatser från maj 2004 om kvalitetssäkring inom yrkesutbildningen, för att främja kvalitetsförbättringar och ett vidare samarbete i det europeiska nätverket för kvalitetssäkring inom yrkesutbildningen,

| b) | gemensamma europeiska verktyg där yrkesutbildningen spelar en viktig roll genom att






  — | koppla nationella kvalifikationssystem eller ramar för nationella kvalifikationer till det europeiska nätverket för kvalitetssäkring, |
| --- | --- | --- |

b)

gemensamma europeiska verktyg där yrkesutbildningen spelar en viktig roll genom att

—

koppla nationella kvalifikationssystem eller ramar för nationella kvalifikationer till det europeiska nätverket för kvalitetssäkring,

| — | stödja nationella kvalifikationssystem genom att införliva internationella sektoriella kvalifikationer och använda det europeiska nätverket för kvalitetssäkring som referenspunkt, |
| --- | --- |

—

stödja nationella kvalifikationssystem genom att införliva internationella sektoriella kvalifikationer och använda det europeiska nätverket för kvalitetssäkring som referenspunkt,

| — | främja av en utbredd användning av Europass. |
| --- | --- |

—

främja av en utbredd användning av Europass.

3.   Stärkande av ömsesidigt inlärning

Det behövs en mer systematisk strategi för att stärka den ömsesidiga inlärningen, samarbetet och utbytet av erfarenheter och know-how. Detta skall underlättas genom

| — | gemensamma koncept och definitioner som man enats om på europeisk nivå för att göra nationella lösningar, modeller och standarder mer begripliga, |
| --- | --- |

—

gemensamma koncept och definitioner som man enats om på europeisk nivå för att göra nationella lösningar, modeller och standarder mer begripliga,

| — | kommissionens finansiering av forskning och undersökningar på särskilda områden för fördjupad förståelse av system och praxis när det gäller yrkesutbildning i Europa samt deras koppling till arbetsmarknaden och andra utbildningssektorer, |
| --- | --- |

—

kommissionens finansiering av forskning och undersökningar på särskilda områden för fördjupad förståelse av system och praxis när det gäller yrkesutbildning i Europa samt deras koppling till arbetsmarknaden och andra utbildningssektorer,

| — | kommissionens övervakning av nätverken, utbytet av exempel på god praxis och utveckling av mekanismer som kan användas för att sprida kunskaper och expertis, |
| --- | --- |

—

kommissionens övervakning av nätverken, utbytet av exempel på god praxis och utveckling av mekanismer som kan användas för att sprida kunskaper och expertis,

| — | en systematisk och flexibel ram för att stödja peer learning-aktiviteter inom yrkesutbildningen. Ramen bör också stödja decentraliserad peer learning. |
| --- | --- |

—

en systematisk och flexibel ram för att stödja peer learning-aktiviteter inom yrkesutbildningen. Ramen bör också stödja decentraliserad peer learning.

Fullgoda och konsekventa uppgifter och indikatorer är ytterst viktiga för att förstå vad som sker inom yrkesutbildningen, för att stärka den ömsesidiga inlärningen och för att kunna lägga grunden till en utbildningspolitik grundad på fakta.

Vid tidpunkten för ministrarnas nästa uppföljningskonferens 2008 bör kommissionen ha

| — | ägnat särskild uppmärksamhet åt att förbättra räckvidden, precisionen och tillförlitligheten i statistiken över yrkesutbildningen så att man kan utvärdera framsteg med att utveckla yrkesutbildningen, |
| --- | --- |

—

ägnat särskild uppmärksamhet åt att förbättra räckvidden, precisionen och tillförlitligheten i statistiken över yrkesutbildningen så att man kan utvärdera framsteg med att utveckla yrkesutbildningen,

| — | tagit del av utvecklingen av de olika komponenter på yrkesutbildningen område inom den enhetliga ramen för indikatorer och referensvärden (11), |
| --- | --- |

—

tagit del av utvecklingen av de olika komponenter på yrkesutbildningen område inom den enhetliga ramen för indikatorer och referensvärden (11),

| — | särskilt uppmärksammat utvecklingen av de statistiska uppgifterna om investeringar och finansiering av yrkesutbildning. |
| --- | --- |

—

särskilt uppmärksammat utvecklingen av de statistiska uppgifterna om investeringar och finansiering av yrkesutbildning.

Detta uppnås bäst genom att man använder en kombination av befintliga uppgifter på bästa möjliga sätt, samtidigt som man säkerställer fullgoda uppgifter på yrkesutbildningens område på nationell eller regional nivå och enhetlighet och jämförbarhet med andra uppgifter om utbildning.

4.   Få med alla intressenter

Köpenhamnsprocessens framgång är avhängig av ett aktivt deltagande av samtliga intressenter på yrkesutbildningens område, inklusive i synnerhet arbetsmarknadens parter på europeisk och nationell nivå, branschorganisationer och tillhandahållare av yrkesutbildning. Detta manar till

| — | koncisa och klara uppgifter om processen, dess bakgrund, prioriteringar och åtgärder samt en effektiv överföring av resultaten, |
| --- | --- |

—

koncisa och klara uppgifter om processen, dess bakgrund, prioriteringar och åtgärder samt en effektiv överföring av resultaten,

| — | aktivt deltagande av intressenterna i alla stadier i processen på europeisk, regional och lokal nivå, |
| --- | --- |

—

aktivt deltagande av intressenterna i alla stadier i processen på europeisk, regional och lokal nivå,

| — | betoning på engagerade tillhandahållare, lärare och utbildare inom yrkesutbildning i testning och genomförande av det resultat som processen leder till, |
| --- | --- |

—

betoning på engagerade tillhandahållare, lärare och utbildare inom yrkesutbildning i testning och genomförande av det resultat som processen leder till,

| — | deltagande, när så är lämpligt, av inlärarna och deras organisationer på nationell och på europeisk nivå. |
| --- | --- |

—

deltagande, när så är lämpligt, av inlärarna och deras organisationer på nationell och på europeisk nivå.

DE UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT INOM SINA RESPEKTIVE BEHÖRIGHETSOMRÅDEN

genomföra Köpenhamnsprocessen genom

| — | utnyttjande av strukturfonderna på ett effektivt sätt för att stödja reformer på yrkesutbildningens område på nationell nivå, |
| --- | --- |

—

utnyttjande av strukturfonderna på ett effektivt sätt för att stödja reformer på yrkesutbildningens område på nationell nivå,

| — | målinriktad användning av det nya programmet för livslångt lärande till stöd för processen och särskilt innovation, testning, experimentverksamhet och genomförande, |
| --- | --- |

—

målinriktad användning av det nya programmet för livslångt lärande till stöd för processen och särskilt innovation, testning, experimentverksamhet och genomförande,

| — | aktivt deltagande av berörda gemenskapsbyråer, organ och kommittéer, |
| --- | --- |

—

aktivt deltagande av berörda gemenskapsbyråer, organ och kommittéer,

| — | nära samarbete om statistik, indikatorer och referensvärden med Eurostat, OECD, Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedofop), och Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (ETF), |
| --- | --- |

—

nära samarbete om statistik, indikatorer och referensvärden med Eurostat, OECD, Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedofop), och Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (ETF),

| — | utbyte av uppgifter, expertis och uppnådda resultat med tredje länder, särskilt de länder som omfattas av den utvidgade europeiska grannskapspolitiken. Samarbete med högpresterande länder och internationella organisationer som OECD bör utökas. |
| --- | --- |

—

utbyte av uppgifter, expertis och uppnådda resultat med tredje länder, särskilt de länder som omfattas av den utvidgade europeiska grannskapspolitiken. Samarbete med högpresterande länder och internationella organisationer som OECD bör utökas.

Alla medlemsstater bör garanteras rätten att delta i detta arbete.

I den årliga rapporteringen om de nationella reformprogrammen inom ramen för Lissabonstrategin bör särskild uppmärksamhet ägnas åt framsteg på yrkesutbildningens område.

Den integrerade halvårsrapporten om arbetsprogrammet ”Utbildning 2010” bör inkludera ett särskilt avsnitt som behandlar yrkesutbildning, som gör det möjligt att övervaka framstegen och identifierar de viktigaste resultaten som skall läggas fram för Europeiska rådet.

---

(1)  EGT C 13, 18.1.2003, s. 2.

(2)  Dok. 13832/04.

(3)  Resolution om livslång vägledning (dok. 9286/04),

Slutsatser om identifiering och validering av icke-formellt och informellt lärande (dok. 9600/04),

Slutsatser om kvalitetssäkring inom yrkesutbildningen (dok. 9599/04).

(4)  Europass (EUT L 390/6, 31.12.2004, s. 6),

Slutsatser om kunskaper och kompetens (EUT C 292, 24.11.2005, s. 3).

(5)  Dok. 9341/2/05.

(6)  ”Att modernisera utbildningen: ett avgörande bidrag till välstånd och social sammanhållning i Europa”, 2006, rådet och kommissionens gemensamma rapport om genomförandet av arbetsprogrammet ”Utbildning 2010” (EUT C 79/1, 1.4.2006, s. 1).

(7)  Ordförandeskapets slutsatser, Europeiska rådet i Bryssel, 23–24 mars 2006 (dok. 7775/06).

(8)  Såsom den europeiska färdighetstävling som skall arrangeras i Nederländerna år 2008 och världsfärdighetstävlingarna (World Skills Competitions) två gånger om året.

(9)  Viktiga budskap till Europeiska rådets vårmöte (dok. 7620/06).

(10)  Slutsatser om kvalitetssäkring inom yrkesutbildningen (dok. 9599/04).

(11)  Rådets slutsatser av den 24 maj 2005 om nya indikatorer på utbildningsområdet (EUT C 141, 10.6.2005, s. 7).

---

Kommissionen

| 8.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 298/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 298/12

---

Eurons växelkurs (1)

7 december 2006

(2006/C 298/06)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3297 |
| JPY | japansk yen | 152,87 |
| DKK | dansk krona | 7,4554 |
| GBP | pund sterling | 0,67610 |
| SEK | svensk krona | 9,0345 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5875 |
| ISK | isländsk krona | 91,85 |
| NOK | norsk krona | 8,0945 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiskt pund | 0,5781 |
| CZK | tjeckisk koruna | 27,968 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 256,04 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6986 |
| MTL | maltesisk lira | 0,4293 |
| PLN | polsk zloty | 3,8103 |
| RON | rumänsk leu | 3,4270 |
| SIT | slovensk tolar | 239,67 |
| SKK | slovakisk koruna | 35,460 |
| TRY | turkisk lira | 1,9045 |
| AUD | australisk dollar | 1,6827 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5275 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,3283 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,9261 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,0449 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 215,21 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,3800 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 10,4030 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3495 |
| IDR | indonesisk rupiah | 12 063,70 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,7105 |
| PHP | filippinsk peso | 65,727 |
| RUB | rysk rubel | 34,8610 |
| THB | thailändsk baht | 47,293 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3297

JPY

japansk yen

152,87

DKK

dansk krona

7,4554

GBP

pund sterling

0,67610

SEK

svensk krona

9,0345

CHF

schweizisk franc

1,5875

ISK

isländsk krona

91,85

NOK

norsk krona

8,0945

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CYP

cypriotiskt pund

0,5781

CZK

tjeckisk koruna

27,968

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

256,04

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6986

MTL

maltesisk lira

0,4293

PLN

polsk zloty

3,8103

RON

rumänsk leu

3,4270

SIT

slovensk tolar

239,67

SKK

slovakisk koruna

35,460

TRY

turkisk lira

1,9045

AUD

australisk dollar

1,6827

CAD

kanadensisk dollar

1,5275

HKD

Hongkongdollar

10,3283

NZD

nyzeeländsk dollar

1,9261

SGD

singaporiansk dollar

2,0449

KRW

sydkoreansk won

1 215,21

ZAR

sydafrikansk rand

9,3800

CNY

kinesisk yuan renminbi

10,4030

HRK

kroatisk kuna

7,3495

IDR

indonesisk rupiah

12 063,70

MYR

malaysisk ringgit

4,7105

PHP

filippinsk peso

65,727

RUB

rysk rubel

34,8610

THB

thailändsk baht

47,293

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 8.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 298/13 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 298/13

---

Meddelande om ansökan enligt artikel 30 i direktiv 2004/17/EG

(2006/C 298/07)

Ansökan från en medlemsstat

Den 20 november 2006 mottog kommissionen en ansökan i enlighet med artikel 30.4 i rådets och Europaparlamentets direktiv 2004/17/EG (1). Den första arbetsdagen efter mottagandet av ansökan är den 21 november 2006.

Ansökan, som kommer från Danmark, avser paketposttjänster i Danmark. I nämnda artikel 30 föreskrivs att direktiv 2004/17/EG inte är tillämpligt om den aktuella verksamheten är direkt konkurrensutsatt på marknader med fritt tillträde. Utvärderingen av dessa villkor skall uteslutande ske enligt direktiv 2004/17/EG och påverkar inte tillämpningen av konkurrensreglerna.

Kommissionen skall inom en tidsfrist av tre månader räknat från ovannämnda arbetsdag fatta beslut rörande denna ansökan. Tidsfristen löper således ut den 21 februari 2007.

Bestämmelserna i artikel 30.4 tredje stycket är tillämpliga. Därför får den tidsfrist som kommissionen förfogar över eventuellt förlängas med en månad. Om en sådan förlängning äger rum, skall den offentliggöras.

---

(1)  EUT L 134, 30.4.2004, s. 1. Direktivet ändrat genom kommissionens förordning (EG) nr 1874/2004 (EUT L 326, 29.10.2004, s. 17).

---

| 8.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 298/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 298/14

---

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag

(Text av betydelse för EES)

(2006/C 298/08)

| Stöd nummer | XS 58/05 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Ungern |
| Region | Hela det ungerska territoriet |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Stödprogrammet Partner |
| Rättslig grund | A Magyar Fejlesztési Bank Rt. Igazgatóságának 14/2005. (I. 17.) számú határozata |
| Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd | Programmets budget (stöd som skall beviljas) uppgår till 10 miljarder forint (ca 40 miljoner euro) |
| Högsta tillåtna stödnivå | Småföretag 15 %
  Medelstora företag 7,5 % |
| Datum för genomförande | Programmet antogs genom beslut av den 17 januari 2005 |
| Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet | 31 december 2006 |
| Stödets syfte | Förmånligt investeringsstöd till investeringar utanför Europeiska unionen |
| Sektor(er) av ekonomin som berörs
  Anmärkningar | Alla sektorer |
| Programmet får inte stödja jordbruks- och fiskeverksamhet eller kolindustri |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Magyar Fejlesztési Bank Rt. |
| Nádor u. 31. |
| H-1051 Budapest |

Stöd nummer

XS 58/05

Medlemsstat

Ungern

Region

Hela det ungerska territoriet

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Stödprogrammet Partner

Rättslig grund

A Magyar Fejlesztési Bank Rt. Igazgatóságának 14/2005. (I. 17.) számú határozata

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd

Programmets budget (stöd som skall beviljas) uppgår till 10 miljarder forint (ca 40 miljoner euro)

Högsta tillåtna stödnivå

Småföretag 15 %

Medelstora företag 7,5 %

Datum för genomförande

Programmet antogs genom beslut av den 17 januari 2005

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet

31 december 2006

Stödets syfte

Förmånligt investeringsstöd till investeringar utanför Europeiska unionen

Sektor(er) av ekonomin som berörs

Anmärkningar

Alla sektorer

Programmet får inte stödja jordbruks- och fiskeverksamhet eller kolindustri

Den beviljande myndighetens namn och adress

Magyar Fejlesztési Bank Rt.

Nádor u. 31.

H-1051 Budapest

---

| 8.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 298/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 298/15

---

Meddelande från kommissionen om gällande räntesatser för återkrav av statsstöd samt referens- och diskonteringsräntor för 25 medlemsländer tillämpliga från och med den 1 september 2006

Offentliggjorda i enlighet med artikel 10 av kommissionens förordning (EG) 794/2004 av den 21 april 2004 (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1) och kommissionens meddelande om metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta (EGT C 273, 9.9.1997, s. 3.)

(2006/C 298/09)

| From | To | AT | BE | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.9.2006 | ... | 4,36 | 4,36 | 6,34 | 4,34 | 4,36 | 4,49 | 5,50 | 4,36 | 4,36 | 4,36 | 4,36 | 8,12 | 4,36 | 4,36 | 6,49 | 4,36 | 6,64 | 7,00 | 4,36 | 5,56 | 4,36 | 4,31 | 4,43 | 5,62 | 5,33 |
| 1.6.2006 | 31.8.2006 | 4,36 | 4,36 | 6,34 | 3,72 | 4,36 | 4,49 | 5,50 | 4,36 | 4,36 | 4,36 | 4,36 | 7,04 | 4,36 | 4,36 | 6,49 | 4,36 | 6,64 | 7,00 | 4,36 | 5,56 | 4,36 | 4,31 | 4,43 | 4,77 | 5,33 |
| 1.3.2006 | 31.5.2006 | 3,70 | 3,70 | 6,34 | 3,72 | 3,70 | 3,74 | 5,50 | 3,70 | 3,70 | 3,70 | 3,70 | 7,04 | 3,70 | 3,70 | 6,49 | 3,70 | 6,64 | 7,00 | 3,70 | 5,56 | 3,70 | 3,74 | 4,43 | 3,98 | 5,33 |
| 1.1.2006 | 28.2.2006 | 3,70 | 3,70 | 6,34 | 3,72 | 3,70 | 3,74 | 5,50 | 3,70 | 3,70 | 3,70 | 3,70 | 7,04 | 3,70 | 3,70 | 6,49 | 3,70 | 6,64 | 7,00 | 3,70 | 5,56 | 3,70 | 3,74 | 5,10 | 3,98 | 5,33 |
| 1.12.2005 | 31.12.2005 | 4,08 | 4,08 | 6,34 | 3,40 | 4,08 | 3,54 | 5,50 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 8,59 | 4,08 | 4,08 | 6,49 | 4,08 | 6,64 | 7,00 | 4,08 | 6,24 | 4,08 | 3,96 | 5,10 | 7,55 | 5,81 |
| 1.9.2005 | 30.11.2005 | 4,08 | 4,08 | 7,53 | 3,40 | 4,08 | 3,54 | 5,50 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 8,59 | 4,08 | 4,08 | 6,49 | 4,08 | 6,64 | 7,00 | 4,08 | 6,24 | 4,08 | 3,96 | 5,10 | 7,55 | 5,81 |
| 1.7.2005 | 31.8.2005 | 4,08 | 4,08 | 7,53 | 4,05 | 4,08 | 4,23 | 5,50 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 8,59 | 4,08 | 4,08 | 6,49 | 4,08 | 6,64 | 7,00 | 4,08 | 6,24 | 4,08 | 3,96 | 5,10 | 7,55 | 5,81 |
| 1.6.2005 | 30.6.2005 | 4,08 | 4,08 | 7,53 | 4,05 | 4,08 | 4,23 | 5,50 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 8,59 | 4,08 | 4,08 | 6,49 | 4,08 | 6,64 | 7,00 | 4,08 | 6,24 | 4,08 | 4,69 | 5,10 | 7,55 | 5,81 |
| 1.4.2005 | 31.5.2005 | 4,08 | 4,08 | 7,88 | 4,05 | 4,08 | 4,23 | 5,50 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 8,59 | 4,08 | 4,08 | 6,49 | 4,08 | 6,64 | 7,00 | 4,08 | 7,62 | 4,08 | 4,69 | 5,10 | 7,55 | 5,81 |
| 1.1.2005 | 31.3.2005 | 4,08 | 4,08 | 7,88 | 4,86 | 4,08 | 4,23 | 5,50 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 8,59 | 4,08 | 4,08 | 6,49 | 4,08 | 6,64 | 7,00 | 4,08 | 7,62 | 4,08 | 4,69 | 5,10 | 7,55 | 5,81 |

From

To

AT

BE

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

SE

SI

SK

UK

1.9.2006

...

4,36

4,36

6,34

4,34

4,36

4,49

5,50

4,36

4,36

4,36

4,36

8,12

4,36

4,36

6,49

4,36

6,64

7,00

4,36

5,56

4,36

4,31

4,43

5,62

5,33

1.6.2006

31.8.2006

4,36

4,36

6,34

3,72

4,36

4,49

5,50

4,36

4,36

4,36

4,36

7,04

4,36

4,36

6,49

4,36

6,64

7,00

4,36

5,56

4,36

4,31

4,43

4,77

5,33

1.3.2006

31.5.2006

3,70

3,70

6,34

3,72

3,70

3,74

5,50

3,70

3,70

3,70

3,70

7,04

3,70

3,70

6,49

3,70

6,64

7,00

3,70

5,56

3,70

3,74

4,43

3,98

5,33

1.1.2006

28.2.2006

3,70

3,70

6,34

3,72

3,70

3,74

5,50

3,70

3,70

3,70

3,70

7,04

3,70

3,70

6,49

3,70

6,64

7,00

3,70

5,56

3,70

3,74

5,10

3,98

5,33

1.12.2005

31.12.2005

4,08

4,08

6,34

3,40

4,08

3,54

5,50

4,08

4,08

4,08

4,08

8,59

4,08

4,08

6,49

4,08

6,64

7,00

4,08

6,24

4,08

3,96

5,10

7,55

5,81

1.9.2005

30.11.2005

4,08

4,08

7,53

3,40

4,08

3,54

5,50

4,08

4,08

4,08

4,08

8,59

4,08

4,08

6,49

4,08

6,64

7,00

4,08

6,24

4,08

3,96

5,10

7,55

5,81

1.7.2005

31.8.2005

4,08

4,08

7,53

4,05

4,08

4,23

5,50

4,08

4,08

4,08

4,08

8,59

4,08

4,08

6,49

4,08

6,64

7,00

4,08

6,24

4,08

3,96

5,10

7,55

5,81

1.6.2005

30.6.2005

4,08

4,08

7,53

4,05

4,08

4,23

5,50

4,08

4,08

4,08

4,08

8,59

4,08

4,08

6,49

4,08

6,64

7,00

4,08

6,24

4,08

4,69

5,10

7,55

5,81

1.4.2005

31.5.2005

4,08

4,08

7,88

4,05

4,08

4,23

5,50

4,08

4,08

4,08

4,08

8,59

4,08

4,08

6,49

4,08

6,64

7,00

4,08

7,62

4,08

4,69

5,10

7,55

5,81

1.1.2005

31.3.2005

4,08

4,08

7,88

4,86

4,08

4,23

5,50

4,08

4,08

4,08

4,08

8,59

4,08

4,08

6,49

4,08

6,64

7,00

4,08

7,62

4,08

4,69

5,10

7,55

5,81

---

| 8.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 298/16 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 298/16

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.4461 – Accor Services France/Groupe Caisse d'Épargne/Accor Emploi Services Universel JV)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2006/C 298/10)

| 1. | Kommissionen mottog den 28 november 2006 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Accor Services France (ASF, Frankrike), som tillhör Accor-koncernen (Accor, Frankrike) och Group Caisse d'Épargne (GCE, Frankrike) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar gemensam kontroll över företaget A.C.E. (ACE, Frankrike), ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 28 november 2006 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Accor Services France (ASF, Frankrike), som tillhör Accor-koncernen (Accor, Frankrike) och Group Caisse d'Épargne (GCE, Frankrike) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar gemensam kontroll över företaget A.C.E. (ACE, Frankrike), ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | ASF: Utformning och tillhandahållande av tjänster till företag och kommuner i Frankrike, särskilt genom att utfärda ”tjänstecheckar”, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

ASF: Utformning och tillhandahållande av tjänster till företag och kommuner i Frankrike, särskilt genom att utfärda ”tjänstecheckar”,

| — | GCE: Koncernen är verksam inom tillhandahållande av produkter, banktjänster och finansiella tjänster till enskilda, företag, kommuner och finansiella institut, |
| --- | --- |

—

GCE: Koncernen är verksam inom tillhandahållande av produkter, banktjänster och finansiella tjänster till enskilda, företag, kommuner och finansiella institut,

| — | ACE: Nyskapat företag som utgör en självständig ekonomisk enhet och har anförtrotts att utfärda och marknadsföra checkar för samhällsomfattande arbetsmarknadstjänster med ett fast belopp. |
| --- | --- |

—

ACE: Nyskapat företag som utgör en självständig ekonomisk enhet och har anförtrotts att utfärda och marknadsföra checkar för samhällsomfattande arbetsmarknadstjänster med ett fast belopp.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (nr (32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4461 – Accor Services France/Groupe Caisse d'Épargne/Accor Emploi Services Universel JV till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (nr (32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4461 – Accor Services France/Groupe Caisse d'Épargne/Accor Emploi Services Universel JV till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 8.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 298/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 298/17

---

Kommissionens tillkännagivande om immunitet mot böter och nedsättning av böter i kartellärenden

(Text av betydelse för EES)

(2006/C 298/11)

I.   INLEDNING

| (1) | I detta tillkännagivande anges ramen för hur företag som medverkar eller har medverkat i hemliga karteller som påverkar gemenskapen skall belönas för att de samarbetar med kommissionen när den undersöker karteller. Karteller är avtal och/eller samordnade förfaranden mellan två eller flera konkurrenter med syfte att samordna deras konkurrensbeteende på marknaden och/eller påverka de relevanta konkurrensfaktorerna genom att fastställa inköps- eller försäljningspriser eller andra affärsvillkor, tilldelning av produktions- eller försäljningskvoter, uppdelning av marknader inklusive anbudsuppgörelser, import- eller exportbegränsningar och/eller konkurrensbegränsande åtgärder riktade mot andra konkurrenter. Sådana arrangemenag är bland de allvarligaste överträdelserna av artikel 81 i EG-fördraget (1). |
| --- | --- |

(1)

I detta tillkännagivande anges ramen för hur företag som medverkar eller har medverkat i hemliga karteller som påverkar gemenskapen skall belönas för att de samarbetar med kommissionen när den undersöker karteller. Karteller är avtal och/eller samordnade förfaranden mellan två eller flera konkurrenter med syfte att samordna deras konkurrensbeteende på marknaden och/eller påverka de relevanta konkurrensfaktorerna genom att fastställa inköps- eller försäljningspriser eller andra affärsvillkor, tilldelning av produktions- eller försäljningskvoter, uppdelning av marknader inklusive anbudsuppgörelser, import- eller exportbegränsningar och/eller konkurrensbegränsande åtgärder riktade mot andra konkurrenter. Sådana arrangemenag är bland de allvarligaste överträdelserna av artikel 81 i EG-fördraget (1).

| (2) | Genom att företagen på konstgjord väg begränsar den konkurrens som normalt skulle finnas dem emellan, undviker de just den press som leder till förnyelse, såväl i form av produktutveckling som genom införande av effektivare produktionsmetoder. Ett sådant beteende leder också till dyrare råvaror och komponenter för gemenskapsföretag som handlar med producenterna i fråga. Det leder i förlängningen till konstgjorda priser och minskade valmöjligheter för konsumenten. På lång sikt leder det till förlorad konkurrenskraft och färre arbetstillfällen. |
| --- | --- |

(2)

Genom att företagen på konstgjord väg begränsar den konkurrens som normalt skulle finnas dem emellan, undviker de just den press som leder till förnyelse, såväl i form av produktutveckling som genom införande av effektivare produktionsmetoder. Ett sådant beteende leder också till dyrare råvaror och komponenter för gemenskapsföretag som handlar med producenterna i fråga. Det leder i förlängningen till konstgjorda priser och minskade valmöjligheter för konsumenten. På lång sikt leder det till förlorad konkurrenskraft och färre arbetstillfällen.

| (3) | Hemliga karteller är till sin natur ofta svåra att upptäcka och undersöka, om inte de företag eller enskilda som deltar i dem samarbetar. Kommissionen anser därför att det ligger i gemenskapens intresse att belöna företag som deltar i sådan olaglig verksamhet och som är villiga att upphöra med detta och samarbeta med kommissionen i dess undersökning, oberoende av övriga företag som är iblandade i kartellen. Konsumenternas och medborgarnas intresse av att säkerställa att hemliga karteller upptäcks och bötfälls väger tyngre än intresset av att bötfälla de företag som samarbetar med kommissionen och därigenom gör det möjligt eller medverkar till att upptäcka och förhindra sådana förfaranden. |
| --- | --- |

(3)

Hemliga karteller är till sin natur ofta svåra att upptäcka och undersöka, om inte de företag eller enskilda som deltar i dem samarbetar. Kommissionen anser därför att det ligger i gemenskapens intresse att belöna företag som deltar i sådan olaglig verksamhet och som är villiga att upphöra med detta och samarbeta med kommissionen i dess undersökning, oberoende av övriga företag som är iblandade i kartellen. Konsumenternas och medborgarnas intresse av att säkerställa att hemliga karteller upptäcks och bötfälls väger tyngre än intresset av att bötfälla de företag som samarbetar med kommissionen och därigenom gör det möjligt eller medverkar till att upptäcka och förhindra sådana förfaranden.

| (4) | Kommissionen anser att det ligger ett verkligt värde i att ett företag samarbetar med den för att upptäcka en kartell. Ett avgörande bidrag till att en undersökning inleds eller till att en överträdelse konstateras kan motivera att det berörda företaget beviljas immunitet mot böter, dock på villkor att vissa andra krav uppfylls. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen anser att det ligger ett verkligt värde i att ett företag samarbetar med den för att upptäcka en kartell. Ett avgörande bidrag till att en undersökning inleds eller till att en överträdelse konstateras kan motivera att det berörda företaget beviljas immunitet mot böter, dock på villkor att vissa andra krav uppfylls.

| (5) | Dessutom kan ett eller flera företags samarbete motivera att kommissionen beviljar nedsättning av böter. Varje nedsättning av böter skall avspegla ett företags faktiska bidrag – i fråga om kvalitet och den tidpunkt då det lämnades – till att kommissionen har kunnat fastställa en överträdelse. Nedsättningar skall endast beviljas företag som förser kommissionen med bevismaterial som har ett betydande mervärde jämfört med den bevisning som kommissionen redan har samlat in. |
| --- | --- |

(5)

Dessutom kan ett eller flera företags samarbete motivera att kommissionen beviljar nedsättning av böter. Varje nedsättning av böter skall avspegla ett företags faktiska bidrag – i fråga om kvalitet och den tidpunkt då det lämnades – till att kommissionen har kunnat fastställa en överträdelse. Nedsättningar skall endast beviljas företag som förser kommissionen med bevismaterial som har ett betydande mervärde jämfört med den bevisning som kommissionen redan har samlat in.

| (6) | Förutom att ge in redan existerande handlingar kan företagen frivilligt förse kommissionen med redogörelser för deras kännedom om kartellen och deras roll i denna. Redogörelserna utarbetas särskilt för att ges in inom programmet för förmånlig behandling. Sådana initiativ har visat sig vara till nytta för att effektivt undersöka kartellöverträdelser och få dem att upphöra, och företagen bör inte avskräckas av editionsförelägganden som utfärdas i tvistemål (discovery orders). Företag som kan tänkas ansöka om förmånlig behandling avstår kanske från att samarbeta med kommissionen enligt detta tillkännagivande om det kan ha en negativ inverkan på deras ställning i civilrättsliga förfaranden, jämfört med företag som inte samarbetar. En sådan oönskad effekt skulle vara till allvarlig skada för det allmänintresse som ligger i att det säkerställs att artikel 81 i EG-fördraget ges en effektiv tillämpning i kartellärenden och möjliggör efterföljande eller parallella civilrättsliga talan. |
| --- | --- |

(6)

Förutom att ge in redan existerande handlingar kan företagen frivilligt förse kommissionen med redogörelser för deras kännedom om kartellen och deras roll i denna. Redogörelserna utarbetas särskilt för att ges in inom programmet för förmånlig behandling. Sådana initiativ har visat sig vara till nytta för att effektivt undersöka kartellöverträdelser och få dem att upphöra, och företagen bör inte avskräckas av editionsförelägganden som utfärdas i tvistemål (discovery orders). Företag som kan tänkas ansöka om förmånlig behandling avstår kanske från att samarbeta med kommissionen enligt detta tillkännagivande om det kan ha en negativ inverkan på deras ställning i civilrättsliga förfaranden, jämfört med företag som inte samarbetar. En sådan oönskad effekt skulle vara till allvarlig skada för det allmänintresse som ligger i att det säkerställs att artikel 81 i EG-fördraget ges en effektiv tillämpning i kartellärenden och möjliggör efterföljande eller parallella civilrättsliga talan.

| (7) | Den tillsynsuppgift som i fördraget har givits kommissionen i konkurrensärenden omfattar inte bara skyldigheten att undersöka och bestraffa enskilda överträdelser utan också skyldigheten att eftersträva en enhetlig policy på detta område. Att företagsredogörelser skyddas med hänsyn till allmänintresset hindrar inte att de lämnas ut till andra mottagare av meddelandet om invändningar i syfte att slå vakt om deras rätt till försvar i förfarandet vid kommissionen. Det är tekniskt möjligt att tillgodose båda intressena genom att göra företagsredogörelser tillgängliga endast i kommissionens lokaler och i regel vid ett enda tillfälle efter den formella delgivningen av invändningarna. Vidare kommer kommissionen att behandla personuppgifter i samband med detta tillkännagivande i enlighet med dess förpliktelser enligt rådets förordning (EG) nr 45/2001 (2). |
| --- | --- |

(7)

Den tillsynsuppgift som i fördraget har givits kommissionen i konkurrensärenden omfattar inte bara skyldigheten att undersöka och bestraffa enskilda överträdelser utan också skyldigheten att eftersträva en enhetlig policy på detta område. Att företagsredogörelser skyddas med hänsyn till allmänintresset hindrar inte att de lämnas ut till andra mottagare av meddelandet om invändningar i syfte att slå vakt om deras rätt till försvar i förfarandet vid kommissionen. Det är tekniskt möjligt att tillgodose båda intressena genom att göra företagsredogörelser tillgängliga endast i kommissionens lokaler och i regel vid ett enda tillfälle efter den formella delgivningen av invändningarna. Vidare kommer kommissionen att behandla personuppgifter i samband med detta tillkännagivande i enlighet med dess förpliktelser enligt rådets förordning (EG) nr 45/2001 (2).

II.   IMMUNITET MOT BÖTER

A.   Villkor för immunitet mot böter

| (8) | Kommissionen kommer att bevilja immunitet mot böter som annars skulle ha ålagts ett företag som meddelar sitt deltagande i en misstänkt kartell som påverkar gemenskapen, om det företaget är det första att inkomma med upplysningar och bevismaterial som enligt kommissionen ger den möjlighet att






  (a) | utföra en målinriktad inspektion med anledning av en misstänkt kartell (3), eller |
| --- | --- | --- |

(8)

Kommissionen kommer att bevilja immunitet mot böter som annars skulle ha ålagts ett företag som meddelar sitt deltagande i en misstänkt kartell som påverkar gemenskapen, om det företaget är det första att inkomma med upplysningar och bevismaterial som enligt kommissionen ger den möjlighet att

(a)

utföra en målinriktad inspektion med anledning av en misstänkt kartell (3), eller

| (b) | konstatera en överträdelse av artikel 81 i EG-fördraget i samband med en misstänkt kartell. |
| --- | --- |

(b)

konstatera en överträdelse av artikel 81 i EG-fördraget i samband med en misstänkt kartell.

| (9) | För att kommissionen skall kunna utföra en målinriktad inspektion på det sätt som avses i punkt 8 a måste företaget lämna de upplysningar och bevis till kommissionen som anges nedan, i den mån kommissionen inte anser att det äventyrar inspektionerna:






  (a) | En företagsredogörelse (4), som skall innehålla följande uppgifter, om sökanden har tillgång till dem vid tidpunkten för ingivandet:






  — | En detaljerad beskrivning av den misstänkta kartellen, bland annat dess mål, aktiviteter och arbetsmetoder. Den berörda produkten eller tjänsten, geografisk omfattning, varaktighet och en uppskattning av de marknadsvolymer som påverkats av den misstänkta kartellen. Specifika datum, platser, innehåll och deltagare vad gäller misstänkta kartellkontakter samt alla relevanta förklaringar i samband med den bevisning som lämnats till stöd för ansökan. |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

För att kommissionen skall kunna utföra en målinriktad inspektion på det sätt som avses i punkt 8 a måste företaget lämna de upplysningar och bevis till kommissionen som anges nedan, i den mån kommissionen inte anser att det äventyrar inspektionerna:

(a)

En företagsredogörelse (4), som skall innehålla följande uppgifter, om sökanden har tillgång till dem vid tidpunkten för ingivandet:

—

En detaljerad beskrivning av den misstänkta kartellen, bland annat dess mål, aktiviteter och arbetsmetoder. Den berörda produkten eller tjänsten, geografisk omfattning, varaktighet och en uppskattning av de marknadsvolymer som påverkats av den misstänkta kartellen. Specifika datum, platser, innehåll och deltagare vad gäller misstänkta kartellkontakter samt alla relevanta förklaringar i samband med den bevisning som lämnats till stöd för ansökan.

| — | Namn och adress till den juridiska person som lämnar in ansökan om immunitet mot böter samt namn och adress till övriga företag som deltar/deltog i kartellen. |
| --- | --- |

—

Namn och adress till den juridiska person som lämnar in ansökan om immunitet mot böter samt namn och adress till övriga företag som deltar/deltog i kartellen.

| — | Namn, befattning, kontor och vid behov hemadress för alla enskilda personer som enligt sökandens kännedom deltar eller har deltagit i den misstänkta kartellen, även de enskilda personer som har deltagit på sökandens vägnar. |
| --- | --- |

—

Namn, befattning, kontor och vid behov hemadress för alla enskilda personer som enligt sökandens kännedom deltar eller har deltagit i den misstänkta kartellen, även de enskilda personer som har deltagit på sökandens vägnar.

| — | Uppgifter om vilka andra konkurrensmyndigheter inom eller utanför EU som den sökande har kontaktat eller har för avsikt att kontakta när det gäller den misstänkta kartellen. |
| --- | --- |

—

Uppgifter om vilka andra konkurrensmyndigheter inom eller utanför EU som den sökande har kontaktat eller har för avsikt att kontakta när det gäller den misstänkta kartellen.

| (b) | Övriga bevis rörande den misstänkta kartellen som sökanden har i sin besittning eller har tillgång till när ansökan lämnas in, särskilt alla bevis som tillkommit samtidigt med överträdelsen. |
| --- | --- |

(b)

Övriga bevis rörande den misstänkta kartellen som sökanden har i sin besittning eller har tillgång till när ansökan lämnas in, särskilt alla bevis som tillkommit samtidigt med överträdelsen.

| (10) | Immunitet enligt punkt 8 a kommer inte att beviljas, om kommissionen vid ingivandet redan hade tillräckliga bevis för att anta ett beslut att utföra en inspektion med anledning av den misstänkta kartellen eller redan hade utfört en sådan inspektion. |
| --- | --- |

(10)

Immunitet enligt punkt 8 a kommer inte att beviljas, om kommissionen vid ingivandet redan hade tillräckliga bevis för att anta ett beslut att utföra en inspektion med anledning av den misstänkta kartellen eller redan hade utfört en sådan inspektion.

| (11) | Immunitet enligt punkt 8 b kommer enbart att beviljas under förutsättning att två villkor är uppfyllda, nämligen att kommissionen vid ingivandet inte hade tillräckligt med bevismaterial för att konstatera en överträdelse av artikel 81 i EG-fördraget i samband med en misstänkt kartell, och att inget företag beviljats villkorlig immunitet mot böter enligt punkt 8 a i samband med denna kartell. För att vara berättigat till immunitet skall ett företag vara först med att lägga fram samtida, komprometterande bevis för kartellen och en företagsredogörelse som innehåller de uppgifter som anges i punkt 9 a, som gör det möjligt för kommissionen att konstatera en överträdelse av artikel 81 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(11)

Immunitet enligt punkt 8 b kommer enbart att beviljas under förutsättning att två villkor är uppfyllda, nämligen att kommissionen vid ingivandet inte hade tillräckligt med bevismaterial för att konstatera en överträdelse av artikel 81 i EG-fördraget i samband med en misstänkt kartell, och att inget företag beviljats villkorlig immunitet mot böter enligt punkt 8 a i samband med denna kartell. För att vara berättigat till immunitet skall ett företag vara först med att lägga fram samtida, komprometterande bevis för kartellen och en företagsredogörelse som innehåller de uppgifter som anges i punkt 9 a, som gör det möjligt för kommissionen att konstatera en överträdelse av artikel 81 i EG-fördraget.

| (12) | Utöver de villkor som anges i 8 a, 9 och 10 eller i punkterna 8 b och 11 måste företaget alltid uppfylla samtliga nedanstående villkor för att immunitet mot böter skall kunna beviljas:






  (a) | Företaget skall ställa sig till förfogande för äkta (5), löpande och fullständigt samarbete från det att ansökan inges och under hela loppet av kommissionens administrativa förfarande. Detta omfattar följande:






  — | Företaget skall utan dröjsmål förse kommissionen med all relevant information och alla relevanta bevis rörande den misstänkta kartellen som företaget besitter eller har tillgång till. |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Utöver de villkor som anges i 8 a, 9 och 10 eller i punkterna 8 b och 11 måste företaget alltid uppfylla samtliga nedanstående villkor för att immunitet mot böter skall kunna beviljas:

(a)

Företaget skall ställa sig till förfogande för äkta (5), löpande och fullständigt samarbete från det att ansökan inges och under hela loppet av kommissionens administrativa förfarande. Detta omfattar följande:

—

Företaget skall utan dröjsmål förse kommissionen med all relevant information och alla relevanta bevis rörande den misstänkta kartellen som företaget besitter eller har tillgång till.

| — | Företaget skall stå till kommissionens förfogande för att snabbt bidra till klargöranden om de faktiska omständigheterna. |
| --- | --- |

—

Företaget skall stå till kommissionens förfogande för att snabbt bidra till klargöranden om de faktiska omständigheterna.

| — | Företaget skall se till att nuvarande (och i mån av möjlighet tidigare) anställda och direktörer kan höras av kommissionen. |
| --- | --- |

—

Företaget skall se till att nuvarande (och i mån av möjlighet tidigare) anställda och direktörer kan höras av kommissionen.

| — | Företaget skall inte förstöra, förfalska eller undanhålla relevanta uppgifter eller bevis som rör den misstänkta kartellen. |
| --- | --- |

—

Företaget skall inte förstöra, förfalska eller undanhålla relevanta uppgifter eller bevis som rör den misstänkta kartellen.

| — | Företaget skall inte avslöja att det har lämnat in en ansökan eller innehållet i ansökan innan kommissionen har meddelat sina invändningar till parterna, såvida inte annat avtalas. |
| --- | --- |

—

Företaget skall inte avslöja att det har lämnat in en ansökan eller innehållet i ansökan innan kommissionen har meddelat sina invändningar till parterna, såvida inte annat avtalas.

| (b) | Företaget upphörde med sitt deltagande i den misstänkta kartellen omedelbart efter sin ansökan, utom i den mån ett fortsatt deltagande enligt kommissionens mening är rimligen nödvändigt för att inspektionerna inte skall skadas. |
| --- | --- |

(b)

Företaget upphörde med sitt deltagande i den misstänkta kartellen omedelbart efter sin ansökan, utom i den mån ett fortsatt deltagande enligt kommissionens mening är rimligen nödvändigt för att inspektionerna inte skall skadas.

| (c) | När ett företag överväger att lämna in en ansökan till kommissionen får det inte ha förstört, förfalskat eller undanhållit bevis på den misstänkta kartellen eller avslöjat att det kommer att ansöka om förmånlig behandling eller något om innehållet i sin ansökan, utom för andra konkurrensmyndigheter. |
| --- | --- |

(c)

När ett företag överväger att lämna in en ansökan till kommissionen får det inte ha förstört, förfalskat eller undanhållit bevis på den misstänkta kartellen eller avslöjat att det kommer att ansöka om förmånlig behandling eller något om innehållet i sin ansökan, utom för andra konkurrensmyndigheter.

| (13) | Ett företag som vidtagit åtgärder för att tvinga andra företag att ansluta sig till kartellen eller fortsätta delta i den är inte berättigat till immunitet mot böter. Ett sådant företag kan fortfarande beviljas nedsättning av böter om det uppfyller de tillämpliga kraven och uppfyller alla villkor för nedsättning. |
| --- | --- |

(13)

Ett företag som vidtagit åtgärder för att tvinga andra företag att ansluta sig till kartellen eller fortsätta delta i den är inte berättigat till immunitet mot böter. Ett sådant företag kan fortfarande beviljas nedsättning av böter om det uppfyller de tillämpliga kraven och uppfyller alla villkor för nedsättning.

B.   Förfarande

| (14) | Ett företag som vill ansöka om immunitet mot böter skall kontakta kommissionens generaldirektorat för konkurrens. Företaget kan antingen först ansöka om en så kallad markering eller omedelbart lämna en formell ansökan om immunitet mot böter för att uppfylla villkoren i 8 a eller 8 b. Kommissionen behöver inte beakta ansökningar om immunitet mot böter som har lämnats efter det att meddelandet om invändningar har utfärdats. |
| --- | --- |

(14)

Ett företag som vill ansöka om immunitet mot böter skall kontakta kommissionens generaldirektorat för konkurrens. Företaget kan antingen först ansöka om en så kallad markering eller omedelbart lämna en formell ansökan om immunitet mot böter för att uppfylla villkoren i 8 a eller 8 b. Kommissionen behöver inte beakta ansökningar om immunitet mot böter som har lämnats efter det att meddelandet om invändningar har utfärdats.

| (15) | Kommissionen kan bevilja en markering som skyddar sökandens plats i kön för en period som fastställs från fall till fall för att det skall vara möjligt att samla ihop de uppgifter och bevis som krävs. För att kunna komma i fråga för en markering skall den sökande meddela kommissionen sitt namn och sin adress och lämna uppgifter om parterna i den misstänkta kartellen, om de berörda produkterna och områdena, om uppskattad varaktighet av den misstänkta kartellen och om vilken form av kartellbeteende det är fråga om. Sökanden bör också underrätta kommissionen om tidigare eller eventuella framtida ansökningar om förmånlig behandling hos andra myndigheter i samband med den misstänkta kartellen och motivera sin begäran av en markering. Om kommissionen beviljar en markering, fastställer den en tidsfrist inom vilken den sökande skall fullfölja sin markering genom att lämna de uppgifter och bevis som krävs för att få immunitet. Företag som har beviljats en markering kan inte fullfölja den genom att göra en formell ansökan i hypotetiska ordalag. Om den sökande fullföljer sin markering inom den tidsfrist som kommissionen har fastställt kommer de uppgifter och bevis som den sökande har lämnat att anses ha lämnats den dag då markeringen beviljades. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen kan bevilja en markering som skyddar sökandens plats i kön för en period som fastställs från fall till fall för att det skall vara möjligt att samla ihop de uppgifter och bevis som krävs. För att kunna komma i fråga för en markering skall den sökande meddela kommissionen sitt namn och sin adress och lämna uppgifter om parterna i den misstänkta kartellen, om de berörda produkterna och områdena, om uppskattad varaktighet av den misstänkta kartellen och om vilken form av kartellbeteende det är fråga om. Sökanden bör också underrätta kommissionen om tidigare eller eventuella framtida ansökningar om förmånlig behandling hos andra myndigheter i samband med den misstänkta kartellen och motivera sin begäran av en markering. Om kommissionen beviljar en markering, fastställer den en tidsfrist inom vilken den sökande skall fullfölja sin markering genom att lämna de uppgifter och bevis som krävs för att få immunitet. Företag som har beviljats en markering kan inte fullfölja den genom att göra en formell ansökan i hypotetiska ordalag. Om den sökande fullföljer sin markering inom den tidsfrist som kommissionen har fastställt kommer de uppgifter och bevis som den sökande har lämnat att anses ha lämnats den dag då markeringen beviljades.

| (16) | Ett företag som lämnar en formell ansökan om immunitet till kommissionen skall






  (a) | förse kommissionen med alla uppgifter och bevis i enlighet med punkterna 8 och 9 om den misstänkta kartellen som den har tillgång till, inklusive företagsredogörelser, eller |
| --- | --- | --- |

(16)

Ett företag som lämnar en formell ansökan om immunitet till kommissionen skall

(a)

förse kommissionen med alla uppgifter och bevis i enlighet med punkterna 8 och 9 om den misstänkta kartellen som den har tillgång till, inklusive företagsredogörelser, eller

| (b) | inledningsvis lägga fram uppgifterna och bevismaterialet i hypotetiska ordalag. I detta fall måste företaget dock lägga fram en detaljerad beskrivande förteckning över det bevismaterial som det ämnar avslöja vid ett senare överenskommet tillfälle. Denna förteckning skall noggrant avspegla bevismaterialets art och innehåll, samtidigt som den skall slå vakt om förteckningens hypotetiska karaktär. Kopior av dokument där de känsliga uppgifterna har avlägsnats får användas för att visa bevismaterialets art och innehåll. Namnet på det ansökande företaget och på andra företag som deltar i den misstänkta kartellen behöver inte avslöjas förrän det bevismaterial som anges i ansökan har lämnats in. Den produkt eller tjänst som berörs av den misstänkta kartellen, dess geografiska omfattning och uppskattad varaktighet av kartellen måste dock anges tydligt. |
| --- | --- |

(b)

inledningsvis lägga fram uppgifterna och bevismaterialet i hypotetiska ordalag. I detta fall måste företaget dock lägga fram en detaljerad beskrivande förteckning över det bevismaterial som det ämnar avslöja vid ett senare överenskommet tillfälle. Denna förteckning skall noggrant avspegla bevismaterialets art och innehåll, samtidigt som den skall slå vakt om förteckningens hypotetiska karaktär. Kopior av dokument där de känsliga uppgifterna har avlägsnats får användas för att visa bevismaterialets art och innehåll. Namnet på det ansökande företaget och på andra företag som deltar i den misstänkta kartellen behöver inte avslöjas förrän det bevismaterial som anges i ansökan har lämnats in. Den produkt eller tjänst som berörs av den misstänkta kartellen, dess geografiska omfattning och uppskattad varaktighet av kartellen måste dock anges tydligt.

| (17) | På begäran lämnar Generaldirektoratet för konkurrens ett mottagningsbevis som bekräftar dagen för mottagandet av företagets ansökan om immunitet mot böter och eventuellt tidpunkten då ansökan lämnades in. |
| --- | --- |

(17)

På begäran lämnar Generaldirektoratet för konkurrens ett mottagningsbevis som bekräftar dagen för mottagandet av företagets ansökan om immunitet mot böter och eventuellt tidpunkten då ansökan lämnades in.

| (18) | När kommissionen har tagit emot företagets information och bevismaterial enligt punkt 16 a och har kontrollerat att det uppfyller villkoren i punkt 8 a eller 8 b, kommer kommissionen att skriftligen bevilja företaget villkorlig immunitet mot böter. |
| --- | --- |

(18)

När kommissionen har tagit emot företagets information och bevismaterial enligt punkt 16 a och har kontrollerat att det uppfyller villkoren i punkt 8 a eller 8 b, kommer kommissionen att skriftligen bevilja företaget villkorlig immunitet mot böter.

| (19) | Om företaget har lagt fram uppgifter och bevis i hypotetiska ordalag kommer kommissionen att kontrollera att bevismaterialets art och innehåll enligt den detaljerade förteckning som anges i punkt 16 b uppfyller villkoren i punkt 8 a eller 8 b och underrätta företaget om detta. Om företaget har lämnat ut bevismaterialet senast vid överenskommen tidpunkt och kommissionen har kontrollerat att det överensstämmer med beskrivningen i förteckningen, kommer kommissionen att skriftligen bevilja företaget villkorlig immunitet mot böter. |
| --- | --- |

(19)

Om företaget har lagt fram uppgifter och bevis i hypotetiska ordalag kommer kommissionen att kontrollera att bevismaterialets art och innehåll enligt den detaljerade förteckning som anges i punkt 16 b uppfyller villkoren i punkt 8 a eller 8 b och underrätta företaget om detta. Om företaget har lämnat ut bevismaterialet senast vid överenskommen tidpunkt och kommissionen har kontrollerat att det överensstämmer med beskrivningen i förteckningen, kommer kommissionen att skriftligen bevilja företaget villkorlig immunitet mot böter.

| (20) | Om det framkommer att det inte finns möjlighet till immunitet mot böter eller att företaget inte uppfyller villkoren i punkterna 8 a eller 8 b kommer kommissionen att skriftligen underrätta företaget om detta. I ett sådant fall kan företaget dra tillbaka det bevismaterial som lämnats in i samband med ansökan om immunitet eller begära att kommissionen skall beakta bevismaterialet enligt avsnitt III i detta tillkännagivande. Detta hindrar dock inte kommissionen från att utnyttja sina vanliga undersökningsbefogenheter för att erhålla samma upplysningar. |
| --- | --- |

(20)

Om det framkommer att det inte finns möjlighet till immunitet mot böter eller att företaget inte uppfyller villkoren i punkterna 8 a eller 8 b kommer kommissionen att skriftligen underrätta företaget om detta. I ett sådant fall kan företaget dra tillbaka det bevismaterial som lämnats in i samband med ansökan om immunitet eller begära att kommissionen skall beakta bevismaterialet enligt avsnitt III i detta tillkännagivande. Detta hindrar dock inte kommissionen från att utnyttja sina vanliga undersökningsbefogenheter för att erhålla samma upplysningar.

| (21) | Kommissionen kommer inte att beakta andra ansökningar om immunitet som gäller samma misstänkta överträdelse förrän den har tagit ställning till den befintliga ansökan. Detta gäller oavsett om ansökan om immuntitet har gjorts genom formell ansökan eller begäran om markering. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen kommer inte att beakta andra ansökningar om immunitet som gäller samma misstänkta överträdelse förrän den har tagit ställning till den befintliga ansökan. Detta gäller oavsett om ansökan om immuntitet har gjorts genom formell ansökan eller begäran om markering.

| (22) | Om företaget vid det administrativa förfarandets slut har uppfyllt villkoren i punkt 12 kommer kommissionen att bevilja immunitet mot böter i det ifrågavarande beslutet. Om företaget vid det administrativa förfarandets slut inte uppfyller villkoren i punkt 12, beviljas företaget inte någon förmånlig behandling enligt detta tillkännagivande. Om kommissionen efter att ha beviljat villkorlig immunitet senare finner att sökanden har tvingat andra företag att delta i kartellen kommer den inte att bevilja immunitet. |
| --- | --- |

(22)

Om företaget vid det administrativa förfarandets slut har uppfyllt villkoren i punkt 12 kommer kommissionen att bevilja immunitet mot böter i det ifrågavarande beslutet. Om företaget vid det administrativa förfarandets slut inte uppfyller villkoren i punkt 12, beviljas företaget inte någon förmånlig behandling enligt detta tillkännagivande. Om kommissionen efter att ha beviljat villkorlig immunitet senare finner att sökanden har tvingat andra företag att delta i kartellen kommer den inte att bevilja immunitet.

III.   NEDSÄTTNING AV BÖTER

A.   Villkor för nedsättning av böter

| (23) | Företag som avslöjar sitt deltagande i en misstänkt kartell som påverkar gemenskapen och som inte uppfyller villkoren i avsnitt II ovan kan beviljas nedsättning av böter som annars skulle ha ålagts dem. |
| --- | --- |

(23)

Företag som avslöjar sitt deltagande i en misstänkt kartell som påverkar gemenskapen och som inte uppfyller villkoren i avsnitt II ovan kan beviljas nedsättning av böter som annars skulle ha ålagts dem.

| (24) | För att uppfylla villkoren måste ett företag förse kommissionen med bevis för den misstänkta överträdelsen som har ett betydande mervärde jämfört med dem som kommissionen redan har samlat in. Dessutom måste företaget uppfylla alla de villkor som anges i punkterna 12 a–12 c ovan. |
| --- | --- |

(24)

För att uppfylla villkoren måste ett företag förse kommissionen med bevis för den misstänkta överträdelsen som har ett betydande mervärde jämfört med dem som kommissionen redan har samlat in. Dessutom måste företaget uppfylla alla de villkor som anges i punkterna 12 a–12 c ovan.

| (25) | Begreppet ”mervärde” avser i vilken grad bevismaterialet som sådant eller genom sin detaljrikedom stärker kommissionens möjligheter att bevisa den misstänkta kartellen. I sin bedömning tillmäter kommissionen i allmänhet skriftliga bevis från den period som uppgifterna gäller ett större kvalitativt värde än bevis som framställs senare. Komprometterande bevis som är direkt relevanta för klargörandet av sakförhållandena kommer generellt att kvalitativt värderas högre än bevis som endast indirekt är relevanta. På samma sätt påverkas värdet av de inlämnade bevisen mot andra företag också av i hur stor utsträckning de måste bekräftas med bevis från andra källor. Övertygande bevisning kommer således att tillmätas ett större värde än bevis, till exempel redogörelser, som måste bekräftas om de ifrågasätts. |
| --- | --- |

(25)

Begreppet ”mervärde” avser i vilken grad bevismaterialet som sådant eller genom sin detaljrikedom stärker kommissionens möjligheter att bevisa den misstänkta kartellen. I sin bedömning tillmäter kommissionen i allmänhet skriftliga bevis från den period som uppgifterna gäller ett större kvalitativt värde än bevis som framställs senare. Komprometterande bevis som är direkt relevanta för klargörandet av sakförhållandena kommer generellt att kvalitativt värderas högre än bevis som endast indirekt är relevanta. På samma sätt påverkas värdet av de inlämnade bevisen mot andra företag också av i hur stor utsträckning de måste bekräftas med bevis från andra källor. Övertygande bevisning kommer således att tillmätas ett större värde än bevis, till exempel redogörelser, som måste bekräftas om de ifrågasätts.

| (26) | Kommissionen kommer i de slutliga beslut som fattas i slutet av det administrativa förfarandet att avgöra hur stor nedsättning av böterna ett företag skall beviljas jämfört med de böter som annars skulle ha ålagts.






  — | Det första företaget som lämnar bevis med betydande mervärde beviljas en nedsättning på 30–50 %. |
| --- | --- | --- |

(26)

Kommissionen kommer i de slutliga beslut som fattas i slutet av det administrativa förfarandet att avgöra hur stor nedsättning av böterna ett företag skall beviljas jämfört med de böter som annars skulle ha ålagts.

—

Det första företaget som lämnar bevis med betydande mervärde beviljas en nedsättning på 30–50 %.

| — | Det andra företaget som lämnar bevis med betydande mervärde beviljas en nedsättning på 20–30 %. |
| --- | --- |

—

Det andra företaget som lämnar bevis med betydande mervärde beviljas en nedsättning på 20–30 %.

| — | Övriga företag som lämnar bevis med betydande mervärde beviljas en nedsättning på högst 20 %. |
| --- | --- |

—

Övriga företag som lämnar bevis med betydande mervärde beviljas en nedsättning på högst 20 %.

För att bestämma nivån av ersättning inom dessa kategorier kommer kommissionen att beakta tidpunkten för inlämnadet av bevismaterialet som uppfyller villkoren i punkt 24 och i vilken omfattning det representerar mervärde.

Om den som ansöker om nedsättning av böter är den första som lämnar in övertygande bevis i den mening som avses i punkt 25, vilka kommissionen använder för att fastställa nya sakförhållanden som ökar överträdelsens allvar eller varaktighet, kommer kommissionen inte att beakta sådana nya sakförhållanden när den fastställer böter som skall åläggas det företag som lämnade in bevisen.

B.   Förfarande

| (27) | Ett företag som vill få nedsättning av böter skall lämna in en formell ansökan om detta till kommissionen och lägga fram bevis för den misstänkta kartellen som uppfyller villkoren för en nedsättning av böter i enlighet med punkt 24 i detta tillkännagivande. Om ett företag frivilligt lämnar in bevis till kommissionen och vill att de skall beaktas för förmånlig behandling enligt avsnitt III i detta tillkännagivande, måste företaget när bevisen lämnas in tydligt ange att de ingår i en formell ansökan om nedsättning av böter. |
| --- | --- |

(27)

Ett företag som vill få nedsättning av böter skall lämna in en formell ansökan om detta till kommissionen och lägga fram bevis för den misstänkta kartellen som uppfyller villkoren för en nedsättning av böter i enlighet med punkt 24 i detta tillkännagivande. Om ett företag frivilligt lämnar in bevis till kommissionen och vill att de skall beaktas för förmånlig behandling enligt avsnitt III i detta tillkännagivande, måste företaget när bevisen lämnas in tydligt ange att de ingår i en formell ansökan om nedsättning av böter.

| (28) | På begäran lämnar Generaldirektoratet för konkurrens ett mottagningsbevis för företagets ansökan om nedsättning av böter och för eventuella bevis som inges senare. Mottagningsbeviset bekräftar dagen för mottagandet och eventuellt tidpunkten för ingivandet. Kommissionen kommer inte att ta ställning till en ansökan om nedsättning av böter innan den har tagit ställning till eventuella befintliga ansökningar om villkorlig immunitet mot böter som gäller samma misstänkta kartell. |
| --- | --- |

(28)

På begäran lämnar Generaldirektoratet för konkurrens ett mottagningsbevis för företagets ansökan om nedsättning av böter och för eventuella bevis som inges senare. Mottagningsbeviset bekräftar dagen för mottagandet och eventuellt tidpunkten för ingivandet. Kommissionen kommer inte att ta ställning till en ansökan om nedsättning av böter innan den har tagit ställning till eventuella befintliga ansökningar om villkorlig immunitet mot böter som gäller samma misstänkta kartell.

| (29) | Om kommissionen preliminärt kommer fram till slutsatsen att de bevis som lämnats in av ett företag har ett betydande mervärde i den mening som avses i punkterna 24 och 25, och att företaget uppfyller villkoren i punkterna 12 och 27, kommer den skriftligen att meddela sin avsikt att sätta ned böterna och ange den tillämpliga nedsättningsgraden enligt punkt 26 senast den dag då ett meddelande om invändningar delges. Om kommissionen preliminärt kommer fram till slutsatsen att företaget inte uppfyller villkoren för en nedsättning av böter kommer den att skriftligen underrätta företaget inom samma tidsram. Kommissionen behöver inte beakta ansökningar om nedsättning av böter som har lämnats efter det att meddelandet om invändningar har utfärdats. |
| --- | --- |

(29)

Om kommissionen preliminärt kommer fram till slutsatsen att de bevis som lämnats in av ett företag har ett betydande mervärde i den mening som avses i punkterna 24 och 25, och att företaget uppfyller villkoren i punkterna 12 och 27, kommer den skriftligen att meddela sin avsikt att sätta ned böterna och ange den tillämpliga nedsättningsgraden enligt punkt 26 senast den dag då ett meddelande om invändningar delges. Om kommissionen preliminärt kommer fram till slutsatsen att företaget inte uppfyller villkoren för en nedsättning av böter kommer den att skriftligen underrätta företaget inom samma tidsram. Kommissionen behöver inte beakta ansökningar om nedsättning av böter som har lämnats efter det att meddelandet om invändningar har utfärdats.

| (30) | I det beslut som kommissionen antar när den avslutar det administrativa förfarandet kommer den att bedöma den slutliga situationen för varje företag som har ansökt om nedsättning av böter. Kommissionen kommer att fastställa följande i sådana slutliga beslut:






  (a) | Om de bevis som ett företag hade lämnat har ett betydande mervärde jämfört med de bevis som kommissionen hade samlat in vid samma tidpunkt. |
| --- | --- | --- |

(30)

I det beslut som kommissionen antar när den avslutar det administrativa förfarandet kommer den att bedöma den slutliga situationen för varje företag som har ansökt om nedsättning av böter. Kommissionen kommer att fastställa följande i sådana slutliga beslut:

(a)

Om de bevis som ett företag hade lämnat har ett betydande mervärde jämfört med de bevis som kommissionen hade samlat in vid samma tidpunkt.

| (b) | Om villkoren i punkterna 12 a–12 c ovan är uppfyllda. |
| --- | --- |

(b)

Om villkoren i punkterna 12 a–12 c ovan är uppfyllda.

| (c) | Exakt hur stor nedsättning ett företag kommer att beviljas enligt skalan i punkt 26. |
| --- | --- |

(c)

Exakt hur stor nedsättning ett företag kommer att beviljas enligt skalan i punkt 26.

Om kommissionen finner att företaget inte uppfyller villkoren i punkt 12 kommer det inte att beviljas någon förmånlig behandling enligt detta tillkännagivande.

IV.   FÖRETAGSREDOGÖRELSER SOM AVGES FÖR ATT OMFATTAS AV DETTA TILLKÄNNAGIVANDE

| (31) | En företagsredogörelse är en frivillig redogörelse för kännedomen om en kartell som ges till kommissionen av ett företag eller för ett företags räkning och som gäller företagets roll i kartellen. Sådana redogörelser utarbetas särskilt för att lämnas in i enlighet med detta tillkännagivande. Skriftliga redogörelser som lämnats till kommissionen i anslutning till detta tillkännagivande ingår i kommissionens handlingar i ärendet och kan användas som bevis. |
| --- | --- |

(31)

En företagsredogörelse är en frivillig redogörelse för kännedomen om en kartell som ges till kommissionen av ett företag eller för ett företags räkning och som gäller företagets roll i kartellen. Sådana redogörelser utarbetas särskilt för att lämnas in i enlighet med detta tillkännagivande. Skriftliga redogörelser som lämnats till kommissionen i anslutning till detta tillkännagivande ingår i kommissionens handlingar i ärendet och kan användas som bevis.

| (32) | På sökandens begäran och under förutsättning att sökanden inte redan har avslöjat företagsredogörelsens innehåll för tredje man kan kommissionen godta att företagsredogörelser lämnas muntligt. Muntliga företagsredogörelser kommer att spelas in och transkriberas i kommissionens lokaler. I enlighet med artikel 19 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 (6) och artiklarna 3 och 17 i kommissionens förordning (EG) nr 773/2004 (7) kommer företag som lämnar muntliga företagsredogörelser att ges möjlighet att kontrollera att upptagningen, som finns tillgänglig i kommissionens lokaler, är korrekt i tekniskt hänseende och att korrigera innehållet i sina muntliga utsagor inom en given tidsfrist. Företag kan avstå från dessa rättigheter inom den nämnda tidsfristen, och i det fallet kommer upptagningen att anses ha godkänts från den tidpunkten. Efter det att den muntliga redogörelsen uttryckligen eller underförstått godkänts eller eventuella rättelser av den gjorts, skall företaget lyssna till upptagningarna i kommissionens lokaler och kontrollera att transkriptionen är korrekt inom en given tidsfrist. Iakttas inte det sistnämnda villkoret kan det leda till att företaget går miste om förmånlig behandling enligt detta tillkännagivande. |
| --- | --- |

(32)

På sökandens begäran och under förutsättning att sökanden inte redan har avslöjat företagsredogörelsens innehåll för tredje man kan kommissionen godta att företagsredogörelser lämnas muntligt. Muntliga företagsredogörelser kommer att spelas in och transkriberas i kommissionens lokaler. I enlighet med artikel 19 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 (6) och artiklarna 3 och 17 i kommissionens förordning (EG) nr 773/2004 (7) kommer företag som lämnar muntliga företagsredogörelser att ges möjlighet att kontrollera att upptagningen, som finns tillgänglig i kommissionens lokaler, är korrekt i tekniskt hänseende och att korrigera innehållet i sina muntliga utsagor inom en given tidsfrist. Företag kan avstå från dessa rättigheter inom den nämnda tidsfristen, och i det fallet kommer upptagningen att anses ha godkänts från den tidpunkten. Efter det att den muntliga redogörelsen uttryckligen eller underförstått godkänts eller eventuella rättelser av den gjorts, skall företaget lyssna till upptagningarna i kommissionens lokaler och kontrollera att transkriptionen är korrekt inom en given tidsfrist. Iakttas inte det sistnämnda villkoret kan det leda till att företaget går miste om förmånlig behandling enligt detta tillkännagivande.

| (33) | Tillgång till företagsredogörelser beviljas bara dem som är mottagare av ett meddelande om invändningar, förutsatt att de – tillsammans med de juridiska ombud som beviljas tillgång för deras räkning – åtar sig att inte på mekanisk eller elektronisk väg ta kopior av information i den företagsredogörelse till vilken tillgång beviljats och att se till att den information som kan fås från företagsredogörelsen enbart kommer att användas för de ändamål som nämns nedan. Andra parter, till exempel klagande, kommer inte att beviljas tillgång till företagsredogörelser. Kommissionen anser att detta särskilda skydd för en företagsredogörelse inte längre är motiverat från den tidpunkt då sökanden avslöjar innehållet i redogörelsen för tredje man. |
| --- | --- |

(33)

Tillgång till företagsredogörelser beviljas bara dem som är mottagare av ett meddelande om invändningar, förutsatt att de – tillsammans med de juridiska ombud som beviljas tillgång för deras räkning – åtar sig att inte på mekanisk eller elektronisk väg ta kopior av information i den företagsredogörelse till vilken tillgång beviljats och att se till att den information som kan fås från företagsredogörelsen enbart kommer att användas för de ändamål som nämns nedan. Andra parter, till exempel klagande, kommer inte att beviljas tillgång till företagsredogörelser. Kommissionen anser att detta särskilda skydd för en företagsredogörelse inte längre är motiverat från den tidpunkt då sökanden avslöjar innehållet i redogörelsen för tredje man.

| (34) | Enligt kommissionens tillkännagivande om reglerna för tillgång till kommissionens handlingar (8) beviljas mottagarna av ett meddelande om invändningar tillgång till handlingar bara under förutsättning att de upplysningar som därigenom erhålls endast används för rättsliga eller administrativa förfaranden som avser tillämpningen av de av gemenskapens konkurrensregler som det är fråga om i det aktuella administrativa förfarandet. Om sådan information används i ett annat syfte under förfarandet kan det betraktas som bristande samarbete i den mening som avses i punkterna 12 och 27 i detta tillkännagivande. Om den otillåtna användningen sker efter det att kommissionen har fattat ett förbudsbeslut i ärendet, kan kommissionen dessutom vid ett rättsligt förfarande i gemenskapsdomstolarna yrka att dessa höjer böterna för det ansvariga företaget. Skulle upplysningarna vid någon tidpunkt användas i annat syfte, med biträde av ett externt rättsligt ombud, får kommissionen rapportera det inträffade till detta rättsliga ombuds branschorganisation för att denna skall vidta disciplinära åtgärder. |
| --- | --- |

(34)

Enligt kommissionens tillkännagivande om reglerna för tillgång till kommissionens handlingar (8) beviljas mottagarna av ett meddelande om invändningar tillgång till handlingar bara under förutsättning att de upplysningar som därigenom erhålls endast används för rättsliga eller administrativa förfaranden som avser tillämpningen av de av gemenskapens konkurrensregler som det är fråga om i det aktuella administrativa förfarandet. Om sådan information används i ett annat syfte under förfarandet kan det betraktas som bristande samarbete i den mening som avses i punkterna 12 och 27 i detta tillkännagivande. Om den otillåtna användningen sker efter det att kommissionen har fattat ett förbudsbeslut i ärendet, kan kommissionen dessutom vid ett rättsligt förfarande i gemenskapsdomstolarna yrka att dessa höjer böterna för det ansvariga företaget. Skulle upplysningarna vid någon tidpunkt användas i annat syfte, med biträde av ett externt rättsligt ombud, får kommissionen rapportera det inträffade till detta rättsliga ombuds branschorganisation för att denna skall vidta disciplinära åtgärder.

| (35) | Företagsredogörelser som lämnats enligt detta tillkännagivande kommer att skickas till konkurrensmyndigheterna i medlemsstaterna i enlighet med artikel 12 i förordning nr 1/2003 endast under förutsättning att villkoren i tillkännagivandet om nätverket (9) uppfylls och under förutsättning att den konkurrensmyndighet som får ta del av redogörelserna beviljar samma sekretesskydd som kommissionen. |
| --- | --- |

(35)

Företagsredogörelser som lämnats enligt detta tillkännagivande kommer att skickas till konkurrensmyndigheterna i medlemsstaterna i enlighet med artikel 12 i förordning nr 1/2003 endast under förutsättning att villkoren i tillkännagivandet om nätverket (9) uppfylls och under förutsättning att den konkurrensmyndighet som får ta del av redogörelserna beviljar samma sekretesskydd som kommissionen.

V.   ALLMÄNNA ANMÄRKNINGAR

| (36) | Kommissionen kommer inte att ta ställning till om den skall bevilja villkorlig immunitet eller på annat sätt belöna en ansökan, om det visar sig att ansökan avser överträdelser som omfattas av den preskriptionstid på fem år för åläggande av påföljder som föreskrivs i artikel 25.1 b i förordning nr 1/2003, eftersom sådana ansökningar har förlorat sitt syfte. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen kommer inte att ta ställning till om den skall bevilja villkorlig immunitet eller på annat sätt belöna en ansökan, om det visar sig att ansökan avser överträdelser som omfattas av den preskriptionstid på fem år för åläggande av påföljder som föreskrivs i artikel 25.1 b i förordning nr 1/2003, eftersom sådana ansökningar har förlorat sitt syfte.

| (37) | Från och med den dag då det här tillkännagivandet offentliggörs i EUT ersätter det 2002 års meddelande om immunitet mot böter och nedsättning av böter i kartellärenden, i alla de fall där inget företag har kontaktat kommissionen för att beviljas förmånlig behandling enligt det meddelandet. Punkterna 31–35 i det här tillkännagivandet skall emellertid, från och med att det offentliggörs, tillämpas på alla pågående och nya ansökningar om immunitet mot böter eller nedsättning av böter. |
| --- | --- |

(37)

Från och med den dag då det här tillkännagivandet offentliggörs i EUT ersätter det 2002 års meddelande om immunitet mot böter och nedsättning av böter i kartellärenden, i alla de fall där inget företag har kontaktat kommissionen för att beviljas förmånlig behandling enligt det meddelandet. Punkterna 31–35 i det här tillkännagivandet skall emellertid, från och med att det offentliggörs, tillämpas på alla pågående och nya ansökningar om immunitet mot böter eller nedsättning av böter.

| (38) | Kommissionen är medveten om att detta tillkännagivande kommer att skapa berättigade förväntningar som företag kan förlita sig på när de avslöjar förekomsten av en kartell för kommissionen. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen är medveten om att detta tillkännagivande kommer att skapa berättigade förväntningar som företag kan förlita sig på när de avslöjar förekomsten av en kartell för kommissionen.

| (39) | I linje med kommissionens praxis kommer företagets samarbete med kommissionen under det administrativa förfarandet att anges i beslutet för att förklara skälet till immuniteten eller nedsättningen av böterna. Det faktum att ett företag beviljas immunitet eller nedsättning i fråga om böter kan inte skydda det från civilrättsliga följder på grund av dess deltagande i en överträdelse av artikel 81 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(39)

I linje med kommissionens praxis kommer företagets samarbete med kommissionen under det administrativa förfarandet att anges i beslutet för att förklara skälet till immuniteten eller nedsättningen av böterna. Det faktum att ett företag beviljas immunitet eller nedsättning i fråga om böter kan inte skydda det från civilrättsliga följder på grund av dess deltagande i en överträdelse av artikel 81 i EG-fördraget.

| (40) | Kommissionen anser att offentliggörande av dokument eller skriftliga eller inspelade redogörelser som erhållits i samband med detta tillkännagivande normalt sett riskerar att skada vissa offentliga eller privata intressen, exempelvis skyddet för syftet med inspektioner och utredningar enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 1049/2001 (10), även efter det att beslutet fattats. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen anser att offentliggörande av dokument eller skriftliga eller inspelade redogörelser som erhållits i samband med detta tillkännagivande normalt sett riskerar att skada vissa offentliga eller privata intressen, exempelvis skyddet för syftet med inspektioner och utredningar enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 1049/2001 (10), även efter det att beslutet fattats.

---

(1)  Hänvisningar till artikel 81 i i EG-fördraget avser även artikel 53 i EES-avtalet, om kommissionen tillämpar denna enligt artikel 56 i EES-avtalet.

(2)  EGT L 8, 12.1.2001. s. 1.

(3)  Bedömningen av om detta krav har uppfyllts måste göras i förväg, dvs. utan hänsyn till om en viss inspektion har varit framgångsrik eller ej, eller om en inspektion har gjorts eller ej. Bedömningen kommer helt att bygga på vilken typ av uppgifter som den sökande har lämnat och uppgifternas kvalitet.

(4)  Företagsredogörelser kan vara skriftliga handlingar som undertecknats av företaget eller på dess vägnar, eller göras muntligen.

(5)  Detta innebär särskilt att sökanden skall lämna korrekt, icke vilseledande och fullständig information. Jämför dom av Europeiska gemenskapernas domstol av den 29 juni 2006 i mål C-301/04 P, kommissionen mot SGL Carbon AG m.fl., punkterna 68-70, och dom av Europeiska gemenskapernas domstol av den 28 juni 2005 i de förenade målen C-189/02 P, C-202/02 P, C-205/02 P, C-208/02 P and C-213/02 P, Dansk Rørindustri A/S m.fl. mot kommissionen, punkterna 395-399.

(6)  EGT L 1, 4.1.2003, s. 1.

(7)  EUT L 123, 27.4.2004, s. 18.

(8)  EUT C 325, 22.12.2005, s. 7.

(9)  Kommissionens tillkännagivande om samarbete inom nätverket av konkurrensmyndigheter, EUT C 101, 27.4.2004, s. 43.

(10)  EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

---

| 8.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 298/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 298/23

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.4390 – PHL/IBFF)

(Text av betydelse för EES)

(2006/C 298/12)

Kommissionen beslutade den 20 oktober 2006 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32006M4390. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://ec.europa.eu/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32006M4390. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://ec.europa.eu/eur-lex/lex)

---