# Uradni list C 298/2006

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 298 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 498. december 2006 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 298

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 498. december 2006

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Svet |
| 2006/C 298/1 | Sklep Sveta z dne 7. novembra 2006 o stališču, ki naj ga zavzame Skupnost v okviru Mednarodnega sveta za tropski les o podaljšanju Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu iz leta 1994 | 1 |
| 2006/C 298/2 | Sklep Sveta z dne 28. novembra 2006 o zamenjavi nadomestnega člana upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu | 2 |
| 2006/C 298/3 | Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o učinkovitosti in pravičnosti v izobraževanju in usposabljanju | 3 |
| 2006/C 298/4 | Sklep Sveta z dne 28. novembra 2006, o zamenjavi člana in nadomestnega člana upravnega odbora Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer | 7 |
| 2006/C 298/5 | Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o prihodnjih prednostnih nalogah za okrepljeno evropsko sodelovanje na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja (PIU) (pregled Sklepov Sveta z dne 15. novembra 2004) | 8 |
| | Komisija |
| 2006/C 298/6 | Menjalni tečaji eura | 12 |
| 2006/C 298/7 | Obvestilo o zahtevi v okviru člena 30 Direktive 2004/17/ES | 13 |
| 2006/C 298/8 | Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (
  1
  ) | 14 |
| 2006/C 298/9 | Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih/diskontnih merah za 25 držav članic, ki veljajo od 1.9.2006. — Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 (UL L 140, 30.4.2004, str. 1) in obvestilom Komisije o metodi določanja referenčnih/diskontnih mer (UL C 273, 9.9.1997, str. 3). | 15 |
| 2006/C 298/0 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4461 — Accor Services France/Groupe Caisse d'Épargne/Accor Emploi Services Universel JV) — Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 16 |
| 2006/C 298/1 | Obvestilo Komisije o imuniteti pred globami in znižanju glob v kartelnih zadevah (
  1
  ) | 17 |
| 2006/C 298/2 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4390 — PHL/IBFF) (
  1
  ) | 23 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Svet

2006/C 298/1

Sklep Sveta z dne 7. novembra 2006 o stališču, ki naj ga zavzame Skupnost v okviru Mednarodnega sveta za tropski les o podaljšanju Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu iz leta 1994

1

2006/C 298/2

Sklep Sveta z dne 28. novembra 2006 o zamenjavi nadomestnega člana upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu

2

2006/C 298/3

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o učinkovitosti in pravičnosti v izobraževanju in usposabljanju

3

2006/C 298/4

Sklep Sveta z dne 28. novembra 2006, o zamenjavi člana in nadomestnega člana upravnega odbora Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer

7

2006/C 298/5

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o prihodnjih prednostnih nalogah za okrepljeno evropsko sodelovanje na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja (PIU) (pregled Sklepov Sveta z dne 15. novembra 2004)

8

Komisija

2006/C 298/6

Menjalni tečaji eura

12

2006/C 298/7

Obvestilo o zahtevi v okviru člena 30 Direktive 2004/17/ES

13

2006/C 298/8

Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (
  1
  )

1

14

2006/C 298/9

Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih/diskontnih merah za 25 držav članic, ki veljajo od 1.9.2006. — Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 (UL L 140, 30.4.2004, str. 1) in obvestilom Komisije o metodi določanja referenčnih/diskontnih mer (UL C 273, 9.9.1997, str. 3).

— Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 (UL L 140, 30.4.2004, str. 1) in obvestilom Komisije o metodi določanja referenčnih/diskontnih mer (UL C 273, 9.9.1997, str. 3).

15

2006/C 298/0

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4461 — Accor Services France/Groupe Caisse d'Épargne/Accor Emploi Services Universel JV) — Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

16

2006/C 298/1

Obvestilo Komisije o imuniteti pred globami in znižanju glob v kartelnih zadevah (
  1
  )

1

17

2006/C 298/2

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4390 — PHL/IBFF) (
  1
  )

1

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Svet

| 8.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 298/1

---

SKLEP SVETA

z dne 7. novembra 2006

o stališču, ki naj ga zavzame Skupnost v okviru Mednarodnega sveta za tropski les o podaljšanju Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu iz leta 1994

(2006/C 298/01)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 Pogodbe v zvezi s členom 300(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Mednarodni sporazum o tropskem lesu je Skupnost podpisala s Sklepom Sveta 96/493/ES (2) in ga tudi začasno uporablja. |
| --- | --- |

(1)

Mednarodni sporazum o tropskem lesu je Skupnost podpisala s Sklepom Sveta 96/493/ES (2) in ga tudi začasno uporablja.

| (2) | Sporazum, ki bo nasledil Mednarodni sporazum o tropskem lesu iz leta 1994, je bil uspešno sklenjen januarja 2006 v okviru UNCTAD. |
| --- | --- |

(2)

Sporazum, ki bo nasledil Mednarodni sporazum o tropskem lesu iz leta 1994, je bil uspešno sklenjen januarja 2006 v okviru UNCTAD.

| (3) | Mednarodni sporazum o tropskem lesu iz leta 1994 velja do 31. decembra 2006, če se v skladu z določbami člena 46(3) s sklepom Mednarodnega sveta za tropski les ne podaljša preko tega datuma do začetka veljavnosti sporazuma, ki bo nasledil tega. |
| --- | --- |

(3)

Mednarodni sporazum o tropskem lesu iz leta 1994 velja do 31. decembra 2006, če se v skladu z določbami člena 46(3) s sklepom Mednarodnega sveta za tropski les ne podaljša preko tega datuma do začetka veljavnosti sporazuma, ki bo nasledil tega.

| (4) | Podaljšanje tega sporazuma je v interesu Skupnosti. |
| --- | --- |

(4)

Podaljšanje tega sporazuma je v interesu Skupnosti.

| (5) | Treba je določiti stališče Evropske skupnosti v Mednarodnem svetu za tropski les — |
| --- | --- |

(5)

Treba je določiti stališče Evropske skupnosti v Mednarodnem svetu za tropski les —

SKLENIL:

Člen 1

Stališče Evropske skupnosti v okviru Mednarodnega sveta za tropski les je, da glasuje za podaljšanje Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu iz leta 1994 do začetka začasne ali dokončne veljavnosti sporazuma iz leta 2006, ki bo tega nasledil.

Člen 2

Evropska skupnost si bo prizadevala za odločitev Mednarodnega sveta za tropski les, katere namen bo omejiti obdobje podaljšanja Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu iz leta 1994 ali vključiti klavzulo o pregledu.

V Bruslju, 7. novembra 2006

Za Svet

Predsednik

E. HEINÄLUOMA

---

(1)  Dok. 12953/06 — COM (2006) 469 konč.

1

(2)  UL L 208, 17.8.1996, str.1.

2

---

| 8.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 298/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 298/2

---

SKLEP SVETA

z dne 28. novembra 2006

o zamenjavi nadomestnega člana upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu

(2006/C 298/02)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2062/94 z dne 18. julija 1994 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (1), zlasti člena 8 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je s sklepoma z dne 3. junija 2002 (2) in 29. aprila 2004 (3) imenoval člane in nadomestne člane upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za obdobje do 2. junija 2005; to obdobje je bilo podaljšano na podlagi člena 1(5) Uredbe št. 1112/2005. |
| --- | --- |

(1)

Svet je s sklepoma z dne 3. junija 2002 (2) in 29. aprila 2004 (3) imenoval člane in nadomestne člane upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za obdobje do 2. junija 2005; to obdobje je bilo podaljšano na podlagi člena 1(5) Uredbe št. 1112/2005.

| (2) | Po odstopu g. Boja BARREFELTA se je izpraznilo mesto člana v skupini vladnih predstavnikov organizacij delavcev navedenega upravnega odbora. |
| --- | --- |

(2)

Po odstopu g. Boja BARREFELTA se je izpraznilo mesto člana v skupini vladnih predstavnikov organizacij delavcev navedenega upravnega odbora.

| (3) | Švedska vlada je podala predlog za imenovanje na prosto mesto — |
| --- | --- |

(3)

Švedska vlada je podala predlog za imenovanje na prosto mesto —

SKLENIL:

Edini člen

Ga. Anna-Lena HULTGÅRD SANCINI je imenovana za nadomestno članico upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu, kjer zamenja g. Boja BARREFELTA za preostanek mandata, in sicer do imenovanja novega upravnega odbora v skladu s členom 1(5) Uredbe št. 1112/2005.

V Bruslju, 28. novembra 2006

Za Svet

Predsednik

E. HEINÄLUOMA

---

(1)  UL L 216, 20.8.1994, str.1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1643/95 (UL L 156, 7.7.1995, str. 1) in Uredbo (ES) št. 1112/2005 (UL L 184, 15.7.2005, str. 5).

1

(2)  UL C 161, 5.7.2002, str. 5.

2

(3)  UL C 116, 30.4.2004, str. 16.

3

---

| 8.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 298/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 298/3

---

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o učinkovitosti in pravičnosti v izobraževanju in usposabljanju

(2006/C 298/03)

SVET EVROPSKE UNIJE IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA —

OB UPOŠTEVANJU:

| 1. | strateškega cilja, ki ga je Evropski uniji zastavil Evropski svet 23. in 24. marca 2000 v Lizboni, namreč „naj EU postane najbolj konkurenčno in dinamično, na znanju temelječe gospodarstvo na svetu, sposobno trajnostne gospodarske rasti, ki bo zagotavljala številnejša in boljša delovna mesta ter večjo socialno kohezijo“, ter ob upoštevanju mandata lizbonskega Sveta Svetu za izobraževanje, naj „na splošno preuči konkretne prihodnje cilje izobraževalnih sistemov ter se pri tem osredotoči na zadeve in prednostne naloge skupnega pomena ob spoštovanju nacionalne raznolikosti“ (1); |
| --- | --- |

1.

strateškega cilja, ki ga je Evropski uniji zastavil Evropski svet 23. in 24. marca 2000 v Lizboni, namreč „naj EU postane najbolj konkurenčno in dinamično, na znanju temelječe gospodarstvo na svetu, sposobno trajnostne gospodarske rasti, ki bo zagotavljala številnejša in boljša delovna mesta ter večjo socialno kohezijo“, ter ob upoštevanju mandata lizbonskega Sveta Svetu za izobraževanje, naj „na splošno preuči konkretne prihodnje cilje izobraževalnih sistemov ter se pri tem osredotoči na zadeve in prednostne naloge skupnega pomena ob spoštovanju nacionalne raznolikosti“ (1);

| 2. | poročila Sveta za izobraževanje z dne 12. februarja 2001 z naslovom „Konkretni prihodnji cilji sistemov izobraževanja in usposabljanja“, predloženega Evropskemu svetu v Stockholmu 23. in 24. marca 2001, ki določa tri strateške cilje in trinajst pripadajočih ciljev (2); |
| --- | --- |

2.

poročila Sveta za izobraževanje z dne 12. februarja 2001 z naslovom „Konkretni prihodnji cilji sistemov izobraževanja in usposabljanja“, predloženega Evropskemu svetu v Stockholmu 23. in 24. marca 2001, ki določa tri strateške cilje in trinajst pripadajočih ciljev (2);

| 3. | prvega in drugega strateškega cilja delovnega programa „Izobraževanje in usposabljanje 2010“, namreč „Izboljšanje kakovosti in učinkovitosti sistemov izobraževanja in usposabljanja v EU“ — skupaj s pripadajočim ciljem „Najboljša možna izraba virov“ (3) — ter „Olajševanje dostopa do sistemov izobraževanja in usposabljanja za vse“ — skupaj s pripadajočima ciljema „Odprto učno okolje“ in „Podpora dejavnemu državljanstvu, enakim možnostim in socialni koheziji“; |
| --- | --- |

3.

prvega in drugega strateškega cilja delovnega programa „Izobraževanje in usposabljanje 2010“, namreč „Izboljšanje kakovosti in učinkovitosti sistemov izobraževanja in usposabljanja v EU“ — skupaj s pripadajočim ciljem „Najboljša možna izraba virov“ (3) — ter „Olajševanje dostopa do sistemov izobraževanja in usposabljanja za vse“ — skupaj s pripadajočima ciljema „Odprto učno okolje“ in „Podpora dejavnemu državljanstvu, enakim možnostim in socialni koheziji“;

| 4. | sporočila Komisije z dne 10. januarja 2003„Učinkovito vlaganje v izobraževanje in usposabljanje: obveza za Evropo“, ki poziva k „trajnemu povečanju naložb v človeške vire“ ter k „učinkovitejši porabi obstoječih virov“ (4); |
| --- | --- |

4.

sporočila Komisije z dne 10. januarja 2003„Učinkovito vlaganje v izobraževanje in usposabljanje: obveza za Evropo“, ki poziva k „trajnemu povečanju naložb v človeške vire“ ter k „učinkovitejši porabi obstoječih virov“ (4);

| 5. | sklepov Sveta z dne 5. maja 2003 o referenčnih ravneh povprečne evropske uspešnosti pri izobraževanju in usposabljanju (merila uspešnosti), v katerih je bilo poudarjeno, da „Svet soglaša, da se določi vrsta referenčnih ravni povprečne evropske uspešnosti... ki bodo služile kot eno od orodij za spremljanje izvajanja“ delovnega programa „Izobraževanje in usposabljanje 2010“ (5). |
| --- | --- |

5.

sklepov Sveta z dne 5. maja 2003 o referenčnih ravneh povprečne evropske uspešnosti pri izobraževanju in usposabljanju (merila uspešnosti), v katerih je bilo poudarjeno, da „Svet soglaša, da se določi vrsta referenčnih ravni povprečne evropske uspešnosti... ki bodo služile kot eno od orodij za spremljanje izvajanja“ delovnega programa „Izobraževanje in usposabljanje 2010“ (5).

| 6. | skupnega vmesnega poročila Sveta in Komisije z dne 26. februarja 2004 o izvajanju delovnega programa „Izobraževanje in usposabljanje 2010“, ki izpostavlja „nujno potrebo po večjem ter učinkovitejšem in uspešnejšem vlaganju v človeške vire“ ter poziva k „višji stopnji naložb javnega sektorja ... ter po potrebi k višji stopnji zasebnih naložb, zlasti v visokem šolstvu, izobraževanju odraslih in stalnem poklicnem usposabljanju“ (6); |
| --- | --- |

6.

skupnega vmesnega poročila Sveta in Komisije z dne 26. februarja 2004 o izvajanju delovnega programa „Izobraževanje in usposabljanje 2010“, ki izpostavlja „nujno potrebo po večjem ter učinkovitejšem in uspešnejšem vlaganju v človeške vire“ ter poziva k „višji stopnji naložb javnega sektorja ... ter po potrebi k višji stopnji zasebnih naložb, zlasti v visokem šolstvu, izobraževanju odraslih in stalnem poklicnem usposabljanju“ (6);

| 7. | skupnega vmesnega poročila Sveta in Komisije z dne 23. februarja 2006 o izvajanju delovnega programa „Izobraževanje in usposabljanje 2010“, ki poudarja, da je enako upoštevanje ciljev o učinkovitosti, kakovosti in pravičnosti sistemov izobraževanja in usposabljanja „osnovni pogoj za doseganje lizbonskih ciljev ob krepitvi evropskega socialnega modela“, in da „se ne sme izbirati med učinkovitostjo in pravičnostjo“ ter dalje da „so zlasti nadvse pomembne naložbe v predšolsko izobraževanje, da se preprečita neuspeh med šolanjem in socialna izključenost“ (7); |
| --- | --- |

7.

skupnega vmesnega poročila Sveta in Komisije z dne 23. februarja 2006 o izvajanju delovnega programa „Izobraževanje in usposabljanje 2010“, ki poudarja, da je enako upoštevanje ciljev o učinkovitosti, kakovosti in pravičnosti sistemov izobraževanja in usposabljanja „osnovni pogoj za doseganje lizbonskih ciljev ob krepitvi evropskega socialnega modela“, in da „se ne sme izbirati med učinkovitostjo in pravičnostjo“ ter dalje da „so zlasti nadvse pomembne naložbe v predšolsko izobraževanje, da se preprečita neuspeh med šolanjem in socialna izključenost“ (7);

| 8. | sklepov spomladanskega Evropskega sveta 23. in 24. marca 2006, v katerih je poudarjeno, da „sta izobraževanje in usposabljanje odločilna dejavnika za razvoj dolgoročnih zmogljivosti EU na področju konkurenčnosti in socialne kohezije“ ter da „je treba... okrepiti reforme za zagotovitev visokokakovostnih izobraževalnih sistemov, ki so hkrati učinkoviti in pravični“ in da „naložbe v izobraževanje in usposabljanje prinašajo visoke dobičke, ki znatno presegajo stroške in sežejo mnogo dlje kot do leta 2010“
   (8); |
| --- | --- |

8.

sklepov spomladanskega Evropskega sveta 23. in 24. marca 2006, v katerih je poudarjeno, da „sta izobraževanje in usposabljanje odločilna dejavnika za razvoj dolgoročnih zmogljivosti EU na področju konkurenčnosti in socialne kohezije“ ter da „je treba... okrepiti reforme za zagotovitev visokokakovostnih izobraževalnih sistemov, ki so hkrati učinkoviti in pravični“ in da „naložbe v izobraževanje in usposabljanje prinašajo visoke dobičke, ki znatno presegajo stroške in sežejo mnogo dlje kot do leta 2010“
   (8);

| 9. | sporočila Komisije „Učinkovitost in pravičnost v evropskih sistemih izobraževanja in usposabljanja“ (9), v katerem so države članice pozvane, naj razvijajo kulturo vrednotenja; pripravljeno je bilo v sodelovanju z raziskovalnimi mrežami in predstavlja pozitiven korak k nadaljnjemu razvoju z dokazi podprte politike na področju izobraževanja in usposabljanja — |
| --- | --- |

9.

sporočila Komisije „Učinkovitost in pravičnost v evropskih sistemih izobraževanja in usposabljanja“ (9), v katerem so države članice pozvane, naj razvijajo kulturo vrednotenja; pripravljeno je bilo v sodelovanju z raziskovalnimi mrežami in predstavlja pozitiven korak k nadaljnjemu razvoju z dokazi podprte politike na področju izobraževanja in usposabljanja —

UGOTAVLJAJO, da:

sta izobraževanje in usposabljanje področji, ki ju urejajo in jim zagotavljajo sredstva pristojni organi posameznih držav članic v skladu z nacionalno zakonodajo, politikami in praksami. Vendar pa istočasno obstaja tudi potreba po evropskem sodelovanju, da bi se učili iz izkušenj in dobrih praks drug drugega, ter po kazalcih in merilih uspešnosti, da bi sledili napredku. Za uspešne politike na področju izobraževanja in usposabljanja v okviru vseživljenjskega učenja je potreben medsektorski pristop v povezavi z drugimi zadevnimi politikami, zlasti tistimi na področju raziskav in inovacij, zaposlovanja, gospodarskih dejavnosti, zdravstva in socialnega varstva, mladine in kulture;

UGOTAVLJAJO, da:

| 1. | bi bilo treba izobraževanje in usposabljanje, ki ključno prispevata k demokraciji, socialni koheziji in trajnostni gospodarski rasti, obravnavati kot prednostno naložbo za prihodnost. Izziv za države članice v okviru njihovih strategij za vseživljenjsko učenje je, da opredelijo tiste prednostne naloge za naložbe v izobraževanje, ki bodo najučinkoviteje vplivale na kakovost in pravičnost učnih rezultatov; |
| --- | --- |

1.

bi bilo treba izobraževanje in usposabljanje, ki ključno prispevata k demokraciji, socialni koheziji in trajnostni gospodarski rasti, obravnavati kot prednostno naložbo za prihodnost. Izziv za države članice v okviru njihovih strategij za vseživljenjsko učenje je, da opredelijo tiste prednostne naloge za naložbe v izobraževanje, ki bodo najučinkoviteje vplivale na kakovost in pravičnost učnih rezultatov;

| 2. | je izboljšanje učinkovitosti in pravičnosti v izobraževanju in usposabljanju ključnega pomena ob izzivih, ki jih predstavljajo globalizacija, demografske spremembe, hiter tehnološki razvoj in vse večji pritiski na javna sredstva. Kljub strogim omejitvam glede javne porabe obstaja splošna zavest o potrebi po zagotovitvi ustreznega — in po potrebi povečanega — financiranja za človeške vire in torej po razmisleku o tem, kako povečati in/ali najbolje uporabiti zasebne prispevke; |
| --- | --- |

2.

je izboljšanje učinkovitosti in pravičnosti v izobraževanju in usposabljanju ključnega pomena ob izzivih, ki jih predstavljajo globalizacija, demografske spremembe, hiter tehnološki razvoj in vse večji pritiski na javna sredstva. Kljub strogim omejitvam glede javne porabe obstaja splošna zavest o potrebi po zagotovitvi ustreznega — in po potrebi povečanega — financiranja za človeške vire in torej po razmisleku o tem, kako povečati in/ali najbolje uporabiti zasebne prispevke;

| 3. | nepravičnost v sistemih izobraževanja in usposabljanja, ki ima za posledico pojave, kot so slab uspeh, šolski osip in zgodnje prenehanje šolanja, povzroča velike prikrite socialne stroške za prihodnost, ki lahko močno presegajo naložbe. Razvoj učinkovitih in pravičnih visokokakovostnih sistemov izobraževanja in usposabljanja znatno prispeva k zmanjšanju nevarnosti za brezposelnost, socialno izključenost in izgubljen človeški potencial v sodobnem, na znanju temelječem gospodarstvu; |
| --- | --- |

3.

nepravičnost v sistemih izobraževanja in usposabljanja, ki ima za posledico pojave, kot so slab uspeh, šolski osip in zgodnje prenehanje šolanja, povzroča velike prikrite socialne stroške za prihodnost, ki lahko močno presegajo naložbe. Razvoj učinkovitih in pravičnih visokokakovostnih sistemov izobraževanja in usposabljanja znatno prispeva k zmanjšanju nevarnosti za brezposelnost, socialno izključenost in izgubljen človeški potencial v sodobnem, na znanju temelječem gospodarstvu;

| 4. | je kakovost skupni cilj vseh oblik izobraževanja in usposabljanja v Evropski uniji in bi jo bilo treba redno spremljati in vrednotiti. Kakovost ne zadeva samo učnih rezultatov ali pouka, temveč tudi vprašanje o ustreznosti sistemov izobraževanja in usposabljanja glede na posameznikove, družbene in gospodarske potrebe, pa tudi krepitev pravičnosti in izboljšanje dobrega počutja; |
| --- | --- |

4.

je kakovost skupni cilj vseh oblik izobraževanja in usposabljanja v Evropski uniji in bi jo bilo treba redno spremljati in vrednotiti. Kakovost ne zadeva samo učnih rezultatov ali pouka, temveč tudi vprašanje o ustreznosti sistemov izobraževanja in usposabljanja glede na posameznikove, družbene in gospodarske potrebe, pa tudi krepitev pravičnosti in izboljšanje dobrega počutja;

| 5. | motiviranost, usposobljenost in sposobnosti učiteljev, inštruktorjev, drugega učiteljskega osebja ter svetovalnih služb in služb socialnega skrbstva, pa tudi kakovost vodenja v šolah so ključni dejavniki pri doseganju visokokakovostnih učnih rezultatov. Prizadevanja učiteljskega osebja bi bilo treba podpreti s stalnim poklicnim razvojem in z dobrim sodelovanjem s starši, službami socialnega skrbstva za učence in širšo skupnostjo. Poleg tega visoko kakovostna okolja poučevanja in učenja zagotavljajo dobre pogoje za učenje in prispevajo k pozitivnim učnim rezultatom; |
| --- | --- |

5.

motiviranost, usposobljenost in sposobnosti učiteljev, inštruktorjev, drugega učiteljskega osebja ter svetovalnih služb in služb socialnega skrbstva, pa tudi kakovost vodenja v šolah so ključni dejavniki pri doseganju visokokakovostnih učnih rezultatov. Prizadevanja učiteljskega osebja bi bilo treba podpreti s stalnim poklicnim razvojem in z dobrim sodelovanjem s starši, službami socialnega skrbstva za učence in širšo skupnostjo. Poleg tega visoko kakovostna okolja poučevanja in učenja zagotavljajo dobre pogoje za učenje in prispevajo k pozitivnim učnim rezultatom;

| 6. | so rezultati raziskav pokazali, da predšolsko izobraževanje in usmerjeni programi zgodnjega ukrepanja dolgoročno lahko prinesejo najvišje stopnje donosnosti skozi celotni vseživljenjski učni proces, zlasti najbolj prikrajšanim. Ustvarjajo pozitivne človeške in družbenogospodarske rezultate, ki se prenašajo v nadaljnje izobraževanje in odraslo dobo. Medtem ko je treba spoštovati odgovornost držav članic, da organizirajo svoje lastne sisteme izobraževanja in usposabljanja, pa je iz nekaterih rezultatov raziskav mogoče sklepati, da v nekaterih primerih razvrščanje učencev v različne vrste šol glede na njihovo sposobnost, ko so še premladi, lahko negativno vpliva na dosežke prikrajšanih učencev; |
| --- | --- |

6.

so rezultati raziskav pokazali, da predšolsko izobraževanje in usmerjeni programi zgodnjega ukrepanja dolgoročno lahko prinesejo najvišje stopnje donosnosti skozi celotni vseživljenjski učni proces, zlasti najbolj prikrajšanim. Ustvarjajo pozitivne človeške in družbenogospodarske rezultate, ki se prenašajo v nadaljnje izobraževanje in odraslo dobo. Medtem ko je treba spoštovati odgovornost držav članic, da organizirajo svoje lastne sisteme izobraževanja in usposabljanja, pa je iz nekaterih rezultatov raziskav mogoče sklepati, da v nekaterih primerih razvrščanje učencev v različne vrste šol glede na njihovo sposobnost, ko so še premladi, lahko negativno vpliva na dosežke prikrajšanih učencev;

| 7. | bi se morale izobraževalne ustanove kot učne skupnosti osredotočiti na širše učno okolje, da bi spodbujale in ohranjale učinkovitost, pravičnost in splošno blaginjo. Potrebni so posebni ukrepi za odkrivanje in podporo učencem s posebnimi izobraževalnimi potrebami. Ti ukrepi vključujejo zagotavljanje zadostnega števila posebej za to usposobljenega učiteljskega in svetovalnega osebja, skupaj z visoko ravnijo služb socialnega skrbstva za učence in ustrezne vire. Čeprav medsektorsko sodelovanje, potrebno za zgodnje ukrepanje, ter drugi posebni ukrepi, usmerjeni k zagotavljanju pravičnosti v izobraževanju in usposabljanju, s seboj neizogibno prinašajo dodatne stroške, dolgoročno pa se obrestujejo, saj pripomorejo k izogibanju kasnejšim stroškom, ki so posledica izključenosti; |
| --- | --- |

7.

bi se morale izobraževalne ustanove kot učne skupnosti osredotočiti na širše učno okolje, da bi spodbujale in ohranjale učinkovitost, pravičnost in splošno blaginjo. Potrebni so posebni ukrepi za odkrivanje in podporo učencem s posebnimi izobraževalnimi potrebami. Ti ukrepi vključujejo zagotavljanje zadostnega števila posebej za to usposobljenega učiteljskega in svetovalnega osebja, skupaj z visoko ravnijo služb socialnega skrbstva za učence in ustrezne vire. Čeprav medsektorsko sodelovanje, potrebno za zgodnje ukrepanje, ter drugi posebni ukrepi, usmerjeni k zagotavljanju pravičnosti v izobraževanju in usposabljanju, s seboj neizogibno prinašajo dodatne stroške, dolgoročno pa se obrestujejo, saj pripomorejo k izogibanju kasnejšim stroškom, ki so posledica izključenosti;

| 8. | sta izboljšanje dostopa do višjega srednješolskega izobraževanja in zniževanje zgodnjega prenehanja šolanja ključnega pomena za povečevanje zaposljivosti posameznikov v sodobni, na znanju temelječi družbi, ter za pospeševanje socialne vključenosti in dejavnega državljanstva, pa tudi za krepitev evropskega socialnega modela. Ko na trgu dela povpraševanje po kvalificirani delovni sili raste, je vse bolj pomembno, da se mlajši generaciji omogoči dostop do kvalifikacij in usposobljenosti in se tako izboljšajo njene možnosti za zaposlitev in vključevanje v družbo; |
| --- | --- |

8.

sta izboljšanje dostopa do višjega srednješolskega izobraževanja in zniževanje zgodnjega prenehanja šolanja ključnega pomena za povečevanje zaposljivosti posameznikov v sodobni, na znanju temelječi družbi, ter za pospeševanje socialne vključenosti in dejavnega državljanstva, pa tudi za krepitev evropskega socialnega modela. Ko na trgu dela povpraševanje po kvalificirani delovni sili raste, je vse bolj pomembno, da se mlajši generaciji omogoči dostop do kvalifikacij in usposobljenosti in se tako izboljšajo njene možnosti za zaposlitev in vključevanje v družbo;

| 9. | potreba po posodobitvi evropskih univerz, glede na njihove medsebojno povezane vloge na področjih izobraževanja, raziskav in inovacij, je bila priznana ne samo kot predpogoj za uspeh širše lizbonske strategije, temveč tudi kot del splošnega premika k vse bolj globalnemu in na znanju temelječemu gospodarstvu. Rast števila študentov ter stroškov visoko kakovostnega izobraževanja in raziskav bo terjala povečano in/ali učinkovitejšo uporabo javnih in zasebnih sredstev. Visokokakovostno visoko šolstvo ima prav tako ključno vlogo v izobraževanju in usposabljanju kot celoti, in sicer z izobraževanjem bodočega učiteljskega osebja ter posodabljanjem in obnavljanjem celotne baze znanja na področju izobraževanja; |
| --- | --- |

9.

potreba po posodobitvi evropskih univerz, glede na njihove medsebojno povezane vloge na področjih izobraževanja, raziskav in inovacij, je bila priznana ne samo kot predpogoj za uspeh širše lizbonske strategije, temveč tudi kot del splošnega premika k vse bolj globalnemu in na znanju temelječemu gospodarstvu. Rast števila študentov ter stroškov visoko kakovostnega izobraževanja in raziskav bo terjala povečano in/ali učinkovitejšo uporabo javnih in zasebnih sredstev. Visokokakovostno visoko šolstvo ima prav tako ključno vlogo v izobraževanju in usposabljanju kot celoti, in sicer z izobraževanjem bodočega učiteljskega osebja ter posodabljanjem in obnavljanjem celotne baze znanja na področju izobraževanja;

| 10. | imata poklicno izobraževanje in usposabljanje pomemben vpliv na zaposlovanje in vključevanje v družbo. Zagotavljanje primernih, visoko kakovostnih kvalifikacij za mlade ljudi ter izboljševanje usposobljenosti in sposobnosti nizko kvalificiranih in prikrajšanih skupin prinašata precejšnje gospodarske koristi, tudi kratkoročno. Na sposobnostih temelječi okviri kvalifikacij in drugi mehanizmi za priznavanje predhodnega učenja spodbujajo učinkovitost in pravičnost, in sicer z upoštevanjem neformalnih in priložnostnih učnih rezultatov poleg formalnih kvalifikacij. Spodbujanje partnerstev med interesnimi skupinami – tudi med socialnimi partnerji in sektorskimi organizacijami – lahko prav tako okrepi učinkovitost in privlačnost programov poklicnega izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

10.

imata poklicno izobraževanje in usposabljanje pomemben vpliv na zaposlovanje in vključevanje v družbo. Zagotavljanje primernih, visoko kakovostnih kvalifikacij za mlade ljudi ter izboljševanje usposobljenosti in sposobnosti nizko kvalificiranih in prikrajšanih skupin prinašata precejšnje gospodarske koristi, tudi kratkoročno. Na sposobnostih temelječi okviri kvalifikacij in drugi mehanizmi za priznavanje predhodnega učenja spodbujajo učinkovitost in pravičnost, in sicer z upoštevanjem neformalnih in priložnostnih učnih rezultatov poleg formalnih kvalifikacij. Spodbujanje partnerstev med interesnimi skupinami – tudi med socialnimi partnerji in sektorskimi organizacijami – lahko prav tako okrepi učinkovitost in privlačnost programov poklicnega izobraževanja in usposabljanja;

| 11. | je treba zaradi hitrega tehnološkega razvoja in sprememb v demografski strukturi Evrope več vlagati v posodabljanje in nadgrajevanje usposobljenosti, kvalifikacij in ključnih sposobnosti odraslih, zlasti nizko kvalificiranih. Kratkoročno je usmerjanje naložb v posodabljanje in nadgrajevanje obstoječih usposobljenosti in sposobnosti delovne sile način, na katerega je mogoče hitro prispevati h gospodarski rasti in konkurenčnosti, starajočo se delovno silo pa odvrniti od zgodnjega upokojevanja. Učenje odraslih mora prav tako igrati ključno vlogo pri zagotavljanju novih ključnih sposobnosti, kot je računalniška pismenost, ter tako prispevati k večji socialni vključenosti in aktivnemu sodelovanju v skupnosti in družbi, tudi po upokojitvi; |
| --- | --- |

11.

je treba zaradi hitrega tehnološkega razvoja in sprememb v demografski strukturi Evrope več vlagati v posodabljanje in nadgrajevanje usposobljenosti, kvalifikacij in ključnih sposobnosti odraslih, zlasti nizko kvalificiranih. Kratkoročno je usmerjanje naložb v posodabljanje in nadgrajevanje obstoječih usposobljenosti in sposobnosti delovne sile način, na katerega je mogoče hitro prispevati h gospodarski rasti in konkurenčnosti, starajočo se delovno silo pa odvrniti od zgodnjega upokojevanja. Učenje odraslih mora prav tako igrati ključno vlogo pri zagotavljanju novih ključnih sposobnosti, kot je računalniška pismenost, ter tako prispevati k večji socialni vključenosti in aktivnemu sodelovanju v skupnosti in družbi, tudi po upokojitvi;

DRŽAVE ČLANICE POZIVAJO, naj:

| 1. | še temeljiteje razmislijo, ali sedanja ureditev financiranja, vodenja in upravljanja njihovih sistemov izobraževanja in usposabljanja dovolj dobro odraža potrebo po zagotavljanju učinkovitosti in pravičnosti in tako omogoča najboljšo rabo virov. Ob upoštevanju tega naj preučijo, kako bi bilo mogoče izboljšati sedanjo ureditev, da bi se izognili prikritim, a visokim stroškom nepravičnosti v izobraževanju; |
| --- | --- |

1.

še temeljiteje razmislijo, ali sedanja ureditev financiranja, vodenja in upravljanja njihovih sistemov izobraževanja in usposabljanja dovolj dobro odraža potrebo po zagotavljanju učinkovitosti in pravičnosti in tako omogoča najboljšo rabo virov. Ob upoštevanju tega naj preučijo, kako bi bilo mogoče izboljšati sedanjo ureditev, da bi se izognili prikritim, a visokim stroškom nepravičnosti v izobraževanju;

| 2. | zagotovijo učinkovito usmerjanje reform izobraževanja in usposabljanja ter naložb vanju, tako dolgoročno kot kratkoročno, da bi izpolnili potrebe na znanju temelječe družbe, in sicer z izboljšano kakovostjo in pravičnostjo, zlasti z osredotočenjem na predšolsko izobraževanje, usmerjene programe zgodnjega ukrepanja ter pravične sisteme izobraževanja in usposabljanja, katerih namen je zagotavljanje priložnosti, dostopa, obravnave in rezultatov, ki niso odvisno od družbenogospodarskega položaja ali drugih dejavnikov, ki lahko vodijo do izobrazbene prikrajšanosti. Poleg tega bi bilo treba še posebej spodbujati zagotavljanje visokokakovostnega poučevanje na najbolj prikrajšanih območjih; |
| --- | --- |

2.

zagotovijo učinkovito usmerjanje reform izobraževanja in usposabljanja ter naložb vanju, tako dolgoročno kot kratkoročno, da bi izpolnili potrebe na znanju temelječe družbe, in sicer z izboljšano kakovostjo in pravičnostjo, zlasti z osredotočenjem na predšolsko izobraževanje, usmerjene programe zgodnjega ukrepanja ter pravične sisteme izobraževanja in usposabljanja, katerih namen je zagotavljanje priložnosti, dostopa, obravnave in rezultatov, ki niso odvisno od družbenogospodarskega položaja ali drugih dejavnikov, ki lahko vodijo do izobrazbene prikrajšanosti. Poleg tega bi bilo treba še posebej spodbujati zagotavljanje visokokakovostnega poučevanje na najbolj prikrajšanih območjih;

| 3. | zagotovijo ustrezna sredstva za človeške vire ter po potrebi povečajo javno financiranje in spodbudijo obsežnejše dopolnilne zasebne prispevke, da se zagotovi pravičnejši dostop do visokošolske izobrazbe. Prav tako je pomembno, da se modernizirata visokošolski in raziskovalni sektor, če naj se poveča njuna učinkovitost. Posvetiti bi se bilo treba tudi spodbujanju sodelovanja s podjetji na področju raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

3.

zagotovijo ustrezna sredstva za človeške vire ter po potrebi povečajo javno financiranje in spodbudijo obsežnejše dopolnilne zasebne prispevke, da se zagotovi pravičnejši dostop do visokošolske izobrazbe. Prav tako je pomembno, da se modernizirata visokošolski in raziskovalni sektor, če naj se poveča njuna učinkovitost. Posvetiti bi se bilo treba tudi spodbujanju sodelovanja s podjetji na področju raziskav in razvoja;

| 4. | zagotovijo ustrezna sredstva za izobraževanje odraslih in nadaljnje poklicno izobraževanje in usposabljanje, in spodbujajo dejavna partnerstva med delodajalci, da bi se bilo mogoče osredotočiti na potrebe gospodarstva, vključno na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

4.

zagotovijo ustrezna sredstva za izobraževanje odraslih in nadaljnje poklicno izobraževanje in usposabljanje, in spodbujajo dejavna partnerstva med delodajalci, da bi se bilo mogoče osredotočiti na potrebe gospodarstva, vključno na regionalni in lokalni ravni;

| 5. | spodbujajo raziskave rezultatov izobraževalnih reform in naložb ter iz njih izhajajočih družbenih koristi. Usklajene, ustrezne, zanesljive in na dokazih temelječe informacije so osnova za nadzor odgovornosti, pa tudi za sprejemanje ukrepov, ki so potrebni za doseganje kakovosti, pravičnosti in učinkovitosti v celotnem sistemu izobraževanja in usposabljanja. Obenem bi moralo spremljanje, vrednotenje in zagotavljanje kakovosti nuditi objektivne in pregledne povratne informacije ter oporo pri razvoju metod in prakse poučevanja in učenja; |
| --- | --- |

5.

spodbujajo raziskave rezultatov izobraževalnih reform in naložb ter iz njih izhajajočih družbenih koristi. Usklajene, ustrezne, zanesljive in na dokazih temelječe informacije so osnova za nadzor odgovornosti, pa tudi za sprejemanje ukrepov, ki so potrebni za doseganje kakovosti, pravičnosti in učinkovitosti v celotnem sistemu izobraževanja in usposabljanja. Obenem bi moralo spremljanje, vrednotenje in zagotavljanje kakovosti nuditi objektivne in pregledne povratne informacije ter oporo pri razvoju metod in prakse poučevanja in učenja;

KOMISIJO IN DRŽAVE ČLANICE POZIVAJO, naj

| 1. | si skupaj z ustreznimi raziskovalnimi mrežami prizadevajo za bolj obsežne in integrirane analize, na katere se bo mogoče opreti pri reformah na področju izobraževanja in usposabljanja, za razvoj mednarodno primerljivih kazalcev učinkovitosti in pravičnosti sistemov izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

1.

si skupaj z ustreznimi raziskovalnimi mrežami prizadevajo za bolj obsežne in integrirane analize, na katere se bo mogoče opreti pri reformah na področju izobraževanja in usposabljanja, za razvoj mednarodno primerljivih kazalcev učinkovitosti in pravičnosti sistemov izobraževanja in usposabljanja;

| 2. | spodbujajo in podpirajo raziskave družbenega in gospodarskega vpliva reform izobraževanja in usposabljanja ter naložb vanju na nacionalni in mednarodni ravni. Potrebno je več raziskovanja, zlasti na področjih, ki se sedaj ne raziskujejo v zadostni meri – denimo predšolsko izobraževanje, poklicno usposabljanje, vseživljenjsko učenje in ekonomija izobraževanja, zlasti vpliva zasebnih prispevkov; |
| --- | --- |

2.

spodbujajo in podpirajo raziskave družbenega in gospodarskega vpliva reform izobraževanja in usposabljanja ter naložb vanju na nacionalni in mednarodni ravni. Potrebno je več raziskovanja, zlasti na področjih, ki se sedaj ne raziskujejo v zadostni meri – denimo predšolsko izobraževanje, poklicno usposabljanje, vseživljenjsko učenje in ekonomija izobraževanja, zlasti vpliva zasebnih prispevkov;

| 3. | uporabijo izsledke raziskav s tega področja in obstoječe podatke tako, da bodo razsežnosti kakovosti, pravičnosti in učinkovitosti ustrezno prepletene tako pri pripravi nacionalnih poročil v okviru programa „Izobraževanje in usposabljanje 2010“ in skupnega vmesnega poročila za leto 2008 kot tudi v povezavi z morebitnim predlogom skupnih ciljev za evropske sisteme izobraževanja in usposabljanja in njihovega spodbujanja po letu 2010; |
| --- | --- |

3.

uporabijo izsledke raziskav s tega področja in obstoječe podatke tako, da bodo razsežnosti kakovosti, pravičnosti in učinkovitosti ustrezno prepletene tako pri pripravi nacionalnih poročil v okviru programa „Izobraževanje in usposabljanje 2010“ in skupnega vmesnega poročila za leto 2008 kot tudi v povezavi z morebitnim predlogom skupnih ciljev za evropske sisteme izobraževanja in usposabljanja in njihovega spodbujanja po letu 2010;

| 4. | oblikujejo in izvedejo dejavnosti vzajemnega učenja na področju učinkovitosti in pravičnosti v okviru delovnega programa „Izobraževanje in usposabljanje 2010“; |
| --- | --- |

4.

oblikujejo in izvedejo dejavnosti vzajemnega učenja na področju učinkovitosti in pravičnosti v okviru delovnega programa „Izobraževanje in usposabljanje 2010“;

| 5. | primerno uporabijo program vseživljenjskega učenja, strukturne sklade in 7. okvirni program za raziskave kot temelj za vidike učinkovitosti in pravičnosti sistemov izobraževanja in usposabljanja. |
| --- | --- |

5.

primerno uporabijo program vseživljenjskega učenja, strukturne sklade in 7. okvirni program za raziskave kot temelj za vidike učinkovitosti in pravičnosti sistemov izobraževanja in usposabljanja.

---

(1)  Sklepi predsedstva, Evropski svet v Lizboni 23. in 24. marca 2000 (dok. SN 100/1/00 REV 1).

(2)  „Konkretni prihodnji cilji sistemov izobraževanja in usposabljanja“, poročilo Sveta za izobraževanje Evropskemu svetu (dok. 5980/01).

(3)  Podrobni delovni program o nadaljnjih ukrepih v zvezi s cilji sistemov izobraževanja in usposabljanja v Evropi (UL C 142, 14.6.2002).

(4)  „Učinkovito vlaganje v izobraževanje in usposabljanje: obveza za Evropo“, sporočilo Komisije (dok. 5269/03).

(5)  UL C 134, 7.6.2003, str. 3.

(6)  „‚Izobraževanje in usposabljanje 2010‘: uspeh lizbonske strategije je odvisen od nujnih reform“, skupno vmesno poročilo Sveta in Komisije o izvajanju podrobnega delovnega programa o nadaljnjih ukrepih v zvezi s cilji sistemov izobraževanja in usposabljanja vEvropi (dok. 6905/04).

(7)  „Posodobitev izobraževanja in usposabljanja: bistven prispevek k blaginji in socialni kohezijiv Evropi“, Skupno vmesno poročilo Sveta in Komisije o napredku v okviru delovnega programa „Izobraževanje in usposabljanje 2010“ za leto 2006 (UL C 79, 1.4.2006, str. 1).

(8)  Sklepi predsedstva, Evropski svet v Bruslju, 23. in 24. marca 2006 (dok. 7775/06).

(9)  „Učinkovitost in pravičnost v evropskih sistemih izobraževanja in usposabljanja“, sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu (dok. 12677/06).

---

| 8.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 298/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 298/7

---

SKLEP SVETA

z dne 28. novembra 2006,

o zamenjavi člana in nadomestnega člana upravnega odbora Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer

(2006/C 298/04)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1365/75 z dne 26. maja 1975 o ustanovitvi Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer (1) in zlasti člena 6 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je s Sklepom z dne 13. decembra 2004 (2) imenoval člane in nadomestne člane upravnega odbora Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer za obdobje do 18. oktobra 2007. |
| --- | --- |

(1)

Svet je s Sklepom z dne 13. decembra 2004 (2) imenoval člane in nadomestne člane upravnega odbora Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer za obdobje do 18. oktobra 2007.

| (2) | Zaradi odstopov g. Marca BOISNELA in g. Emmanuela GERATA sta se izpraznili mesti člana in nadomestnega člana upravnega odbora navedene fundacije v kategoriji vladnih predstavnikov; |
| --- | --- |

(2)

Zaradi odstopov g. Marca BOISNELA in g. Emmanuela GERATA sta se izpraznili mesti člana in nadomestnega člana upravnega odbora navedene fundacije v kategoriji vladnih predstavnikov;

| (3) | francoska vlada je za izpraznjeni mesti podala predloga za imenovanje — |
| --- | --- |

(3)

francoska vlada je za izpraznjeni mesti podala predloga za imenovanje —

SKLENIL:

Edini člen

1.   Ga. Mireille JARRY se imenuje za članico upravnega odbora Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer, kjer za preostanek mandata, to je do 18. oktobra 2007, zamenja g. Marca BOISNELA.

2.   G. Robert PICCOLI se imenuje za nadomestnega člana upravnega odbora Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer, kjer za preostanek mandata, to je do 18. oktobra 2007, zamenja g. Emmanuela GERATA.

V Bruslju, 28. novembra 2006

Za Svet

Predsednik

E. HEINÄLUOMA

---

(1)  UL L 139, 30. 5.1975, str. 1, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1111/2005, UL L 184, 15.7.2005, str. 1.

1

(2)  UL C 317, 22.12.2004, str. 4.

2

---

| 8.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 298/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 298/8

---

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o prihodnjih prednostnih nalogah za okrepljeno evropsko sodelovanje na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja (PIU)

(pregled Sklepov Sveta z dne 15. novembra 2004)

(2006/C 298/05)

SVET EVROPSKE UNIJE IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC V OKVIRU SVETA —

SE ZAVEDAJO, da:

| 1. | je Svet 12. novembra 2002 odobril Resolucijo (1) o spodbujanju okrepljenega evropskega sodelovanja na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Na podlagi tega so ministri, pristojni za poklicno izobraževanje in usposabljanje v državah članicah EU, državah EFTA/EGP in državah kandidatkah, Komisija in Evropski socialni partnerji na srečanju v Kopenhagnu 29. in 30. novembra 2002 sprejeli izjavo, ki predstavlja strategijo za izboljšanje uspešnosti, kakovosti in privlačnosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (Kopenhagenski proces); |
| --- | --- |

1.

je Svet 12. novembra 2002 odobril Resolucijo (1) o spodbujanju okrepljenega evropskega sodelovanja na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Na podlagi tega so ministri, pristojni za poklicno izobraževanje in usposabljanje v državah članicah EU, državah EFTA/EGP in državah kandidatkah, Komisija in Evropski socialni partnerji na srečanju v Kopenhagnu 29. in 30. novembra 2002 sprejeli izjavo, ki predstavlja strategijo za izboljšanje uspešnosti, kakovosti in privlačnosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (Kopenhagenski proces);

| 2. | je prvi pregled procesa, ki je na podlagi Sklepov Sveta z dne 15. novembra 2004 (2) potekal v Maastrichtu 14. decembra 2004, potrdil izboljšano prepoznavnost in ugled PIU na evropski ravni ter precejšen napredek na tem področju. To vključuje številna skupna orodja in načela (3). Sporočilo iz Maastrichta je določilo prednostne naloge na nacionalni in evropski ravni ter Kopenhagenski proces tesneje povezalo z delovnim programom „Izobraževanje in usposabljanje 2010“; |
| --- | --- |

2.

je prvi pregled procesa, ki je na podlagi Sklepov Sveta z dne 15. novembra 2004 (2) potekal v Maastrichtu 14. decembra 2004, potrdil izboljšano prepoznavnost in ugled PIU na evropski ravni ter precejšen napredek na tem področju. To vključuje številna skupna orodja in načela (3). Sporočilo iz Maastrichta je določilo prednostne naloge na nacionalni in evropski ravni ter Kopenhagenski proces tesneje povezalo z delovnim programom „Izobraževanje in usposabljanje 2010“;

| 3. | je bil po sprejetju Sporočila iz Maastrichta uveden enotni okvir za preglednost kvalifikacij in usposobljenosti EUROPASS in sprejeti Sklepi Sveta o vlogi razvoja spretnosti in veščin (4). Uspešno so bila zaključena posvetovanja v zvezi z evropskim okvirjem kvalifikacij in nadaljujejo se dejavnosti na področju razvoja sistema prenašanja kreditnih točk za PIU (ECVET), o katerem trenutno poteka javno posvetovanje; |
| --- | --- |

3.

je bil po sprejetju Sporočila iz Maastrichta uveden enotni okvir za preglednost kvalifikacij in usposobljenosti EUROPASS in sprejeti Sklepi Sveta o vlogi razvoja spretnosti in veščin (4). Uspešno so bila zaključena posvetovanja v zvezi z evropskim okvirjem kvalifikacij in nadaljujejo se dejavnosti na področju razvoja sistema prenašanja kreditnih točk za PIU (ECVET), o katerem trenutno poteka javno posvetovanje;

| 4. | revidirana Lizbonska strategija in v njej združene smernice za rast in delovna mesta 2005–2008 (5) odražajo osrednjo vlogo izobraževanja in usposabljanja v okviru dejavnosti Evropske unije. Države članice so pozvane, naj razširijo in izboljšajo naložbe v človeški kapital ter prilagodijo sisteme izobraževanja in usposabljanja glede na izzive globalizacije, demografskih sprememb in tehnoloških inovacij; |
| --- | --- |

4.

revidirana Lizbonska strategija in v njej združene smernice za rast in delovna mesta 2005–2008 (5) odražajo osrednjo vlogo izobraževanja in usposabljanja v okviru dejavnosti Evropske unije. Države članice so pozvane, naj razširijo in izboljšajo naložbe v človeški kapital ter prilagodijo sisteme izobraževanja in usposabljanja glede na izzive globalizacije, demografskih sprememb in tehnoloških inovacij;

| 5. | Skupno vmesno poročilo o napredku v okviru delovnega programa „Izobraževanje in usposabljanje 2010“ za leto 2006 (6) podaja naslednji sklep: „Izboljšanje kakovosti in privlačnosti PIU ostaja ključni izziv za prihodnost.“ Navaja tudi, da „mora biti iskanje odličnosti ...podobno iskanju večjega dostopa in družbene vključenosti“; |
| --- | --- |

5.

Skupno vmesno poročilo o napredku v okviru delovnega programa „Izobraževanje in usposabljanje 2010“ za leto 2006 (6) podaja naslednji sklep: „Izboljšanje kakovosti in privlačnosti PIU ostaja ključni izziv za prihodnost.“ Navaja tudi, da „mora biti iskanje odličnosti ...podobno iskanju večjega dostopa in družbene vključenosti“;

POUDARJAJO, da:

| 1. | mora poklicno izobraževanje in usposabljanje zagotoviti široko osnovo znanja in spretnosti, ki bo koristila poklicnemu življenju, obenem pa se poudarja odličnost na vseh ravneh. V okviru politik in praks bi bilo treba oceniti relativne vplive naložb v različne ravni znanja in spretnosti. Treba je povečati zalogo znanj srednje stopnje in tehničnih znanj kot tudi znanj na višjih ravneh, da bi pokrili pomanjkanje ustreznih spretnosti ter pomagali ohranjati inovativnost in rast družbe znanja; |
| --- | --- |

1.

mora poklicno izobraževanje in usposabljanje zagotoviti široko osnovo znanja in spretnosti, ki bo koristila poklicnemu življenju, obenem pa se poudarja odličnost na vseh ravneh. V okviru politik in praks bi bilo treba oceniti relativne vplive naložb v različne ravni znanja in spretnosti. Treba je povečati zalogo znanj srednje stopnje in tehničnih znanj kot tudi znanj na višjih ravneh, da bi pokrili pomanjkanje ustreznih spretnosti ter pomagali ohranjati inovativnost in rast družbe znanja;

| 2. | PIU igra dvojno vlogo: prispeva h konkurenčnosti in spodbuja socialno kohezijo (7). Politike na področju PIU bi morale obravnavati vse sloje prebivalstva, pri čemer bi nudile privlačne možnosti, polne izzivov za tiste, ki veliko obetajo, obenem pa bi se ukvarjale tudi s tistimi, ki jim grozi prikrajšanost na področju izobraževanja in izključenost s trga delovne sile – tu gre predvsem za osebe, ki predčasno opustijo šolanje, tiste z nizko stopnjo kvalifikacij ali brez njih, osebe s posebnimi potrebami, ljudi iz priseljenskih skupnosti in starejše delavce; |
| --- | --- |

2.

PIU igra dvojno vlogo: prispeva h konkurenčnosti in spodbuja socialno kohezijo (7). Politike na področju PIU bi morale obravnavati vse sloje prebivalstva, pri čemer bi nudile privlačne možnosti, polne izzivov za tiste, ki veliko obetajo, obenem pa bi se ukvarjale tudi s tistimi, ki jim grozi prikrajšanost na področju izobraževanja in izključenost s trga delovne sile – tu gre predvsem za osebe, ki predčasno opustijo šolanje, tiste z nizko stopnjo kvalifikacij ali brez njih, osebe s posebnimi potrebami, ljudi iz priseljenskih skupnosti in starejše delavce;

| 3. | mora osnovno izobraževanje mladim zagotoviti znanje, spretnosti, vrednote in načine obnašanja, ki so potrebni za nadaljnje učenje, zaposlovanje in podjetništvo, ter učence pripraviti, da sledijo splošnemu izobraževanju ali PIU oziroma kombinaciji obojega; |
| --- | --- |

3.

mora osnovno izobraževanje mladim zagotoviti znanje, spretnosti, vrednote in načine obnašanja, ki so potrebni za nadaljnje učenje, zaposlovanje in podjetništvo, ter učence pripraviti, da sledijo splošnemu izobraževanju ali PIU oziroma kombinaciji obojega;

| 4. | morajo mladi v okviru PIU pridobiti spretnosti in kompetence, ki ustrezajo trgu delovne sile in zahtevam vseživljenjskega učenja. Za to so potrebne politike za zmanjševanje osipa na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter lajšanje prehoda med šolanjem in zaposlitvijo, na primer s povezovanjem izobraževanja in usposabljanja z delom prek programov pripravništva in učenja na delovnem mestu; |
| --- | --- |

4.

morajo mladi v okviru PIU pridobiti spretnosti in kompetence, ki ustrezajo trgu delovne sile in zahtevam vseživljenjskega učenja. Za to so potrebne politike za zmanjševanje osipa na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter lajšanje prehoda med šolanjem in zaposlitvijo, na primer s povezovanjem izobraževanja in usposabljanja z delom prek programov pripravništva in učenja na delovnem mestu;

| 5. | je treba spretnosti in kompetence odrasle delovne sile krepiti s spodbujanjem priznavanja predhodnega znanja, pridobljenega z usposabljanjem in delovnimi izkušnjami. Ljudem s poklicno kariero je treba ponuditi možnosti za usposabljanje, hkrati pa oceniti, če je mogoče enakovredno porazdeliti finančno breme in kakšne koristi bi imeli od tega. Obenem morajo biti učne priložnosti na voljo tudi prikrajšanim posameznikom in skupinam, zlasti tistim z nizko stopnjo izobrazbe; |
| --- | --- |

5.

je treba spretnosti in kompetence odrasle delovne sile krepiti s spodbujanjem priznavanja predhodnega znanja, pridobljenega z usposabljanjem in delovnimi izkušnjami. Ljudem s poklicno kariero je treba ponuditi možnosti za usposabljanje, hkrati pa oceniti, če je mogoče enakovredno porazdeliti finančno breme in kakšne koristi bi imeli od tega. Obenem morajo biti učne priložnosti na voljo tudi prikrajšanim posameznikom in skupinam, zlasti tistim z nizko stopnjo izobrazbe;

| 6. | je raznolikost evropskih sistemov PIU prednost, ki nudi podlago za vzajemno učenje in spodbudne reforme. Istočasno pa je treba zaradi te raznolikosti izboljšati preglednost in uskladiti stališča glede kakovosti ter tako spodbuditi medsebojno zaupanje v različne sisteme in prakse na področju PIU. Cilj naj bo spodbuditi evropski prostor PIU, v katerem bodo kvalifikacije in znanja, pridobljena v eni državi, priznana po vsej Evropi, kar bo omogočilo mobilnost mladih in odraslih. |
| --- | --- |

6.

je raznolikost evropskih sistemov PIU prednost, ki nudi podlago za vzajemno učenje in spodbudne reforme. Istočasno pa je treba zaradi te raznolikosti izboljšati preglednost in uskladiti stališča glede kakovosti ter tako spodbuditi medsebojno zaupanje v različne sisteme in prakse na področju PIU. Cilj naj bo spodbuditi evropski prostor PIU, v katerem bodo kvalifikacije in znanja, pridobljena v eni državi, priznana po vsej Evropi, kar bo omogočilo mobilnost mladih in odraslih.

PRIZNAVAJO, da:

Kopenhagenski proces igra bistveno vlogo pri poudarjanju, da je PIU pomembno področje za oblikovalce političnih odločitev. Prispeva k večanju ugleda PIU kot dela Lizbonske strategije. V okviru procesa se lažje sprejemajo skupni evropski cilji in naloge, obravnavajo nacionalni modeli in pobude ter izmenjujejo primeri dobrih praks na evropski ravni. Na nacionalni ravni pa je proces zaslužen za večji poudarek na PIU in spodbuja državne reforme.

POUDARJAJO, da

| 1. | je treba v prihodnje okrepiti posebne dejavnosti v zvezi s PIU. Kopenhagenski proces naj se nadaljuje v okviru programa „Izobraževanje in usposabljanje 2010“. Zagotoviti je treba usmerjen in celovit pristop, pri katerem so različne pobude in orodja medsebojno povezani in se vzajemno podpirajo, PIU pa se razvija na vseh ravneh kot bistven sestavni del vseživljenjskega učenja in je tesno povezano s splošnim izobraževanjem. Pozornost je treba nameniti sodelovanju socialnih partnerjev in sektorskih organizacij v vseh fazah dejavnosti ter prispevanju nacionalnih izkušenj v razvojno delo na evropski ravni; |
| --- | --- |

1.

je treba v prihodnje okrepiti posebne dejavnosti v zvezi s PIU. Kopenhagenski proces naj se nadaljuje v okviru programa „Izobraževanje in usposabljanje 2010“. Zagotoviti je treba usmerjen in celovit pristop, pri katerem so različne pobude in orodja medsebojno povezani in se vzajemno podpirajo, PIU pa se razvija na vseh ravneh kot bistven sestavni del vseživljenjskega učenja in je tesno povezano s splošnim izobraževanjem. Pozornost je treba nameniti sodelovanju socialnih partnerjev in sektorskih organizacij v vseh fazah dejavnosti ter prispevanju nacionalnih izkušenj v razvojno delo na evropski ravni;

| 2. | so ukrepi prostovoljni, oblikujejo pa naj se s sodelovanjem „od spodaj navzgor“. |
| --- | --- |

2.

so ukrepi prostovoljni, oblikujejo pa naj se s sodelovanjem „od spodaj navzgor“.

SE STRINJAJO, da

se ohranijo kopenhagenske in maastrichtske prednostne naloge, ki jih je treba v naslednji fazi okrepiti na naslednji način:

1.   Politika, usmerjena k izboljšanju privlačnosti in kakovosti PIU

Države članice morajo več pozornosti posvetiti podobi, statusu in privlačnosti PIU. To zahteva:

| — | izboljšati usmerjanje skozi vse življenje zaradi boljšega upoštevanja možnosti in zahtev v okviru PIU ter poklicnega življenja, vključno z intenzivnejšim poklicnim usmerjanjem, obveščanjem in svetovanjem v šolah; |
| --- | --- |

—

izboljšati usmerjanje skozi vse življenje zaradi boljšega upoštevanja možnosti in zahtev v okviru PIU ter poklicnega življenja, vključno z intenzivnejšim poklicnim usmerjanjem, obveščanjem in svetovanjem v šolah;

| — | zagotoviti odprte sisteme PIU, ki omogočajo dostop do prožnih, posamezniku prilagojenih možnosti in ustvarjajo boljše pogoje za prehod v poklicno življenje, napredovanje v smislu nadaljnjega izobraževanja in usposabljanja, vključno z visokim izobraževanjem, ter podpirajo razvoj spretnosti pri odraslih na trgu dela; |
| --- | --- |

—

zagotoviti odprte sisteme PIU, ki omogočajo dostop do prožnih, posamezniku prilagojenih možnosti in ustvarjajo boljše pogoje za prehod v poklicno življenje, napredovanje v smislu nadaljnjega izobraževanja in usposabljanja, vključno z visokim izobraževanjem, ter podpirajo razvoj spretnosti pri odraslih na trgu dela;

| — | delovati v tesni povezavi s poklicnim življenjem, tako v okviru začetnega kot nadaljnjega poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ter povečati možnosti za učenje na delovnem mestu; |
| --- | --- |

—

delovati v tesni povezavi s poklicnim življenjem, tako v okviru začetnega kot nadaljnjega poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ter povečati možnosti za učenje na delovnem mestu;

| — | spodbujati priznavanje neformalnega in priložnostnega učenja v podporo poklicnemu razvoju in vseživljenjskemu učenju; |
| --- | --- |

—

spodbujati priznavanje neformalnega in priložnostnega učenja v podporo poklicnemu razvoju in vseživljenjskemu učenju;

| — | oblikovati ukrepe za povečanje zanimanja in sodelovanja moških ali žensk na tistih področjih PIU, kjer so še vedno nezadostno zastopani, na primer ženske na področju tehnologije; |
| --- | --- |

—

oblikovati ukrepe za povečanje zanimanja in sodelovanja moških ali žensk na tistih področjih PIU, kjer so še vedno nezadostno zastopani, na primer ženske na področju tehnologije;

| — | razvijati in poudarjati odličnost na področju spretnosti, na primer z uporabo mednarodnih standardov ali organizacijo tekmovanj v spretnostih (8). |
| --- | --- |

—

razvijati in poudarjati odličnost na področju spretnosti, na primer z uporabo mednarodnih standardov ali organizacijo tekmovanj v spretnostih (8).

Da bi izboljšali privlačnost in kakovost PIU, se je treba bolj posvetiti dobremu upravljanju na področju sistemov in ponudnikov PIU pri uresničevanju zadanih ciljev na področju PIU (9). To pomeni:

| — | da se je treba odzvati na potrebe posameznikov in trga dela, vključno s predvidevanem potreb glede spretnosti. Posebno pozornost je treba nameniti potrebam malih in srednje velikih podjetij; |
| --- | --- |

—

da se je treba odzvati na potrebe posameznikov in trga dela, vključno s predvidevanem potreb glede spretnosti. Posebno pozornost je treba nameniti potrebam malih in srednje velikih podjetij;

| — | da je treba zagotoviti in izboljšati kakovost na nacionalni ravni v skladu s Sklepi Sveta o zagotavljanju kakovosti na področju PIU (10); |
| --- | --- |

—

da je treba zagotoviti in izboljšati kakovost na nacionalni ravni v skladu s Sklepi Sveta o zagotavljanju kakovosti na področju PIU (10);

| — | da je treba povečati javne in zasebne naložbe v PIU z razvojem uravnoteženih in porazdeljenih finančnih in naložbenih mehanizmov; |
| --- | --- |

—

da je treba povečati javne in zasebne naložbe v PIU z razvojem uravnoteženih in porazdeljenih finančnih in naložbenih mehanizmov;

| — | da je potrebna večja preglednost sistemov PIU; |
| --- | --- |

—

da je potrebna večja preglednost sistemov PIU;

| — | da je treba bolje voditi ustanove in/ali izvajalce usposabljanja v okviru nacionalnih strategij; |
| --- | --- |

—

da je treba bolje voditi ustanove in/ali izvajalce usposabljanja v okviru nacionalnih strategij;

| — | da je treba zagotoviti visoko usposobljene učitelje in vodje usposabljanj, ki se bodo stalno strokovno izpopolnjevali; |
| --- | --- |

—

da je treba zagotoviti visoko usposobljene učitelje in vodje usposabljanj, ki se bodo stalno strokovno izpopolnjevali;

| — | da morajo različni nosilci odločanja in zainteresirane strani aktivno sodelovati, še zlasti to velja za socialne partnerje in sektorske organizacije, tako na nacionalni, državni kot lokalni ravni. |
| --- | --- |

—

da morajo različni nosilci odločanja in zainteresirane strani aktivno sodelovati, še zlasti to velja za socialne partnerje in sektorske organizacije, tako na nacionalni, državni kot lokalni ravni.

2.   Razvoj in izvajanje skupnih orodij za PIU

Treba je nadaljevati razvoj skupnih evropskih orodij ter tako ustvariti razmere za evropski prostor PIU in podpreti konkurenčnost evropskega trga dela. Ciljati je treba na to, da bodo dogovorjena orodja na voljo do leta 2010.

Nadaljnji razvoj:

| a) | skupnih evropskih orodij, ki so posebej namenjena PIU, s:






  — | razvojem in testiranjem evropskega sistema prenašanja kreditnih točk za PIU (ECVET) kot orodja za zbiranje in prenašanje kreditnih točk, pri čemer se upoštevajo specifičnosti PIU in izkušnje, pridobljene v okviru Evropskega prenosnega kreditnega sistema (ECTS) na področju visokega izobraževanja; |
| --- | --- | --- |

a)

skupnih evropskih orodij, ki so posebej namenjena PIU, s:

—

razvojem in testiranjem evropskega sistema prenašanja kreditnih točk za PIU (ECVET) kot orodja za zbiranje in prenašanje kreditnih točk, pri čemer se upoštevajo specifičnosti PIU in izkušnje, pridobljene v okviru Evropskega prenosnega kreditnega sistema (ECTS) na področju visokega izobraževanja;

| — | krepitvijo sodelovanja pri izboljševanju kakovosti z uporabo evropskega omrežja za zagotavljanje kakovosti za PIU (ENQA-VET) v podporo oblikovanju usklajenih stališč glede zagotavljanja kakovosti in za krepitev medsebojnega zaupanja. Treba je še naprej sodelovati s področjem visokega izobraževanja; |
| --- | --- |

—

krepitvijo sodelovanja pri izboljševanju kakovosti z uporabo evropskega omrežja za zagotavljanje kakovosti za PIU (ENQA-VET) v podporo oblikovanju usklajenih stališč glede zagotavljanja kakovosti in za krepitev medsebojnega zaupanja. Treba je še naprej sodelovati s področjem visokega izobraževanja;

| b) | skupnih evropskih orodij, pri katerih ima PIU glavno vlogo, z:






  — | razvojem in testiranjem evropskega okvira kvalifikacij (EQF), ki temelji na učnih rezultatih, zagotavljanjem enakovrednosti in boljših povezav med sektorjema PIU in visokega izobraževanja ter upoštevanjem mednarodnih sektorskih kvalifikacij; |
| --- | --- | --- |

b)

skupnih evropskih orodij, pri katerih ima PIU glavno vlogo, z:

—

razvojem in testiranjem evropskega okvira kvalifikacij (EQF), ki temelji na učnih rezultatih, zagotavljanjem enakovrednosti in boljših povezav med sektorjema PIU in visokega izobraževanja ter upoštevanjem mednarodnih sektorskih kvalifikacij;

| — | nadaljnjim razvijanjem okvira EUROPASS kot enotnega okvira za preglednost ter orodij za priznavanje neformalnega in priložnostnega učenja zaradi podpore in dopolnjevanja vzpostavitve evropskega okvira kvalifikacij (EQF) in evropskega sistema prenašanja kreditnih točk za PIU (ECVET). |
| --- | --- |

—

nadaljnjim razvijanjem okvira EUROPASS kot enotnega okvira za preglednost ter orodij za priznavanje neformalnega in priložnostnega učenja zaradi podpore in dopolnjevanja vzpostavitve evropskega okvira kvalifikacij (EQF) in evropskega sistema prenašanja kreditnih točk za PIU (ECVET).

Izvajanje:

| a) | skupnih evropskih orodij, ki so posebej namenjena PIU, s:






  — | sodelovanjem pri testiranju evropskega sistema prenašanja kreditnih točk za PIU (ECVET) in spodbujanjem njegovega izvajanja; |
| --- | --- | --- |

a)

skupnih evropskih orodij, ki so posebej namenjena PIU, s:

—

sodelovanjem pri testiranju evropskega sistema prenašanja kreditnih točk za PIU (ECVET) in spodbujanjem njegovega izvajanja;

| — | izhajanjem iz načel, na katerih temelji skupni okvir za zagotavljanje kakovosti (CQAF), kot je naveden v Sklepih Sveta iz maja 2004 o zagotavljanju kakovosti na področju PIU z namenom spodbujanja širšega sodelovanja v evropskem omrežju za zagotavljanje kakovosti za PIU (ENQA-VET); |
| --- | --- |

—

izhajanjem iz načel, na katerih temelji skupni okvir za zagotavljanje kakovosti (CQAF), kot je naveden v Sklepih Sveta iz maja 2004 o zagotavljanju kakovosti na področju PIU z namenom spodbujanja širšega sodelovanja v evropskem omrežju za zagotavljanje kakovosti za PIU (ENQA-VET);

| b) | skupnih evropskih orodij, pri katerih ima PIU glavno vlogo, z:






  — | povezovanjem nacionalnih sistemov kvalifikacij ali nacionalnih okvirjev kvalifikacij z EQF; |
| --- | --- | --- |

b)

skupnih evropskih orodij, pri katerih ima PIU glavno vlogo, z:

—

povezovanjem nacionalnih sistemov kvalifikacij ali nacionalnih okvirjev kvalifikacij z EQF;

| — | podpiranjem nacionalnih sistemov kvalifikacij pri vključevanju mednarodnih sektorskih kvalifikacij, ob čemer se EQF uporablja kot referenca; |
| --- | --- |

—

podpiranjem nacionalnih sistemov kvalifikacij pri vključevanju mednarodnih sektorskih kvalifikacij, ob čemer se EQF uporablja kot referenca;

| — | spodbujanjem vsesplošne uporabe okvira EUROPASS. |
| --- | --- |

—

spodbujanjem vsesplošne uporabe okvira EUROPASS.

3.   Krepitev vzajemnega učenja

Potreben je bolj sistematičen pristop h krepitvi vzajemnega učenja, sodelovanja ter izmenjave izkušenj in znanja. To je treba omogočiti z uporabo:

| — | skupnih konceptov in dogovorjenih opredelitev na evropski ravni – s tem bi bile nacionalne rešitve in standardi lažje razumljivi; |
| --- | --- |

—

skupnih konceptov in dogovorjenih opredelitev na evropski ravni – s tem bi bile nacionalne rešitve in standardi lažje razumljivi;

| — | financiranja s strani Komisije za raziskave in ankete v zvezi z določenimi temami, kar bi poglobilo razumevanje evropskih sistemov in praks na področju PIU ter njihove povezave s trgom dela in drugimi sektorji izobraževanja; |
| --- | --- |

—

financiranja s strani Komisije za raziskave in ankete v zvezi z določenimi temami, kar bi poglobilo razumevanje evropskih sistemov in praks na področju PIU ter njihove povezave s trgom dela in drugimi sektorji izobraževanja;

| — | nadzora s strani Komisije nad mrežami, izmenjavo primerov dobre prakse in razvojem mehanizmov, ki bi jih lahko uporabljali za širjenje znanja in strokovnosti; |
| --- | --- |

—

nadzora s strani Komisije nad mrežami, izmenjavo primerov dobre prakse in razvojem mehanizmov, ki bi jih lahko uporabljali za širjenje znanja in strokovnosti;

| — | sistematičnega in prožnega okvira v podporo dejavnostim vzajemnega učenja na področju PIU. Ta okvir naj bi podpiral tudi decentralizirano vzajemno učenje. |
| --- | --- |

—

sistematičnega in prožnega okvira v podporo dejavnostim vzajemnega učenja na področju PIU. Ta okvir naj bi podpiral tudi decentralizirano vzajemno učenje.

Ustrezni in dosledni podatki in kazalniki so ključ do razumevanja dogajanja na področju PIU, omogočajo krepitev vzajemnega učenja in postavljajo temelje z dokazi podprti politiki na področju usposabljanja.

Do naslednje ministrske konference o spremljanju leta 2008 bi Komisija morala:

| — | posvetiti posebno pozornost izboljšanju obsega, natančnosti in zanesljivosti statističnih podatkov na področju PIU, da bo mogoče oceniti napredek pri razvoju PIU; |
| --- | --- |

—

posvetiti posebno pozornost izboljšanju obsega, natančnosti in zanesljivosti statističnih podatkov na področju PIU, da bo mogoče oceniti napredek pri razvoju PIU;

| — | pozornost nameniti razvoju PIU znotraj zaokroženega okvira kazalnikov in meril (11); |
| --- | --- |

—

pozornost nameniti razvoju PIU znotraj zaokroženega okvira kazalnikov in meril (11);

| — | nameniti posebno pozornost oblikovanju statističnih informacij o naložbah v PIU in financiranju PIU. |
| --- | --- |

—

nameniti posebno pozornost oblikovanju statističnih informacij o naložbah v PIU in financiranju PIU.

To bi se najbolje doseglo z uporabo in povezavo obstoječih podatkov, hkrati pa z zagotovitvijo ustreznih nacionalnih/regionalnih podatkov o PIU ter skladnosti in primerljivosti z drugimi podatki o izobraževanju in usposabljanju.

4.   Upoštevanje vseh zainteresiranih strani

Uspeh Kopenhagenskega procesa je odvisen od dejavne udeležbe vseh zainteresiranih skupin na področju PIU, ki vključujejo predvsem socialne partnerje na evropski in nacionalni ravni, sektorske organizacije in ponudnike PIU. To zahteva:

| — | jedrnate in jasne informacije o procesu, njegovem ozadju, prednostnih nalogah in dejavnostih ter učinkovit prenos rezultatov; |
| --- | --- |

—

jedrnate in jasne informacije o procesu, njegovem ozadju, prednostnih nalogah in dejavnostih ter učinkovit prenos rezultatov;

| — | aktivno sodelovanje zainteresiranih v vseh fazah procesa na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

—

aktivno sodelovanje zainteresiranih v vseh fazah procesa na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni;

| — | poudarek na sodelovanju ponudnikov PIU, učiteljev in vodij usposabljanj pri testiranju in uporabi rezultatov procesa; |
| --- | --- |

—

poudarek na sodelovanju ponudnikov PIU, učiteljev in vodij usposabljanj pri testiranju in uporabi rezultatov procesa;

| — | sodelovanje, kjer je to primerno, udeležencev izobraževanj in njihovih organizacij na nacionalni in evropski ravni. |
| --- | --- |

—

sodelovanje, kjer je to primerno, udeležencev izobraževanj in njihovih organizacij na nacionalni in evropski ravni.

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ V OKVIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI

izvajajo dejavnosti v okviru Kopenhagenskega procesa z:

| — | učinkovito uporabo strukturnih skladov v podporo reformam PIU na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

—

učinkovito uporabo strukturnih skladov v podporo reformam PIU na nacionalni ravni;

| — | ciljno usmerjeno uporabo novega programa za vseživljenjsko učenje v podporo procesu, zlasti za inovacije, testiranje, preskušanje in izvajanje; |
| --- | --- |

—

ciljno usmerjeno uporabo novega programa za vseživljenjsko učenje v podporo procesu, zlasti za inovacije, testiranje, preskušanje in izvajanje;

| — | dejavnim sodelovanjem ustreznih agencij, organov in odborov Skupnosti; |
| --- | --- |

—

dejavnim sodelovanjem ustreznih agencij, organov in odborov Skupnosti;

| — | tesnim sodelovanjem na področju statističnih podatkov, kazalnikov in meril z Eurostatom, OECD, CEDEFOP in ETF; |
| --- | --- |

—

tesnim sodelovanjem na področju statističnih podatkov, kazalnikov in meril z Eurostatom, OECD, CEDEFOP in ETF;

| — | izmenjavo informacij, izkušenj in rezultatov s tretjimi državami, zlasti tistimi, ki so vključene v politiko „razširjene Evrope“. Treba je okrepiti sodelovanje z zelo uspešnimi državami in mednarodnimi organizacijami, kakršna je OECD. |
| --- | --- |

—

izmenjavo informacij, izkušenj in rezultatov s tretjimi državami, zlasti tistimi, ki so vključene v politiko „razširjene Evrope“. Treba je okrepiti sodelovanje z zelo uspešnimi državami in mednarodnimi organizacijami, kakršna je OECD.

Zagotoviti je treba, da imajo vse države članice pravico do sodelovanja pri teh prizadevanjih.

V letnih poročilih v okviru nacionalnih programov Lizbonske strategije je treba posebno pozornost nameniti napredku na področju PIU.

Strnjeno dveletno poročilo o delovnem programu „Izobraževanje in usposabljanje 2010“ naj vključuje poseben del, namenjen PIU, kar bo omogočilo spremljanje napredka in opredeljevanje glavnih rezultatov, o katerih se bo poročalo Evropskemu svetu.

---

(1)  UL C 13, 18.1.2003, str. 2.

(2)  dok. 13832/04.

(3)  Resolucija o usmerjanju skozi vse življenje (dok. 9286/04);

Sklepi o opredeljevanju in potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (dok. 9600/04);

Sklepi o zagotavljanju kakovosti na področju PIU (dok. 9599/04).

(4)  Europass (UL L 390, 31.12.2004, str. 6);

Sklepi o spretnostih in veščinah (UL C 292, 24.11.2005, str. 3).

(5)  dok. 9341/2/05.

(6)  „Posodobitev izobraževanja in usposabljanja: bistven prispevek k blaginji in socialni koheziji v Evropi“ – Skupno vmesno poročilo Sveta in Komisije o napredkuv okviru delovnega programa „Izobraževanje in usposabljanje 2010“ (UL C 79, 1.4.2006, str. 1).

(7)  Sklepi predsedstva, Evropski svet v Bruslju, 23. in 24. marca 2006 (dok. 7775/06).

(8)  Npr. Evropsko tekmovanje v spretnostih, ki bo leta 2008 organizirano na Nizozemskem in svetovna tekmovanja v spretnostih, ki se odvijajo dvakrat letno.

(9)  Ključna sporočila spomladanskemu Evropskemu svetu (dok. 7620/06).

(10)  Sklepi o zagotavljanju kakovosti na področju PIU (dok. 9599/04).

(11)  Sklepi Sveta z dne 24. maja 2005 o novih kazalcih na področju izobraževanja in usposabljanja (UL C 141, 10.6.2005, str. 7.)

---

Komisija

| 8.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 298/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 298/12

---

Menjalni tečaji eura (1)

7. decembra 2006

(2006/C 298/06)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3297 |
| JPY | japonski jen | 152,87 |
| DKK | danska krona | 7,4554 |
| GBP | funt šterling | 0,67610 |
| SEK | švedska krona | 9,0345 |
| CHF | švicarski frank | 1,5875 |
| ISK | islandska krona | 91,85 |
| NOK | norveška krona | 8,0945 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CYP | ciprski funt | 0,5781 |
| CZK | češka krona | 27,968 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 256,04 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6986 |
| MTL | malteška lira | 0,4293 |
| PLN | poljski zlot | 3,8103 |
| RON | romunski leu | 3,4270 |
| SIT | slovenski tolar | 239,67 |
| SKK | slovaška krona | 35,460 |
| TRY | turška lira | 1,9045 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6827 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5275 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,3283 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,9261 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0449 |
| KRW | južnokorejski won | 1 215,21 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,3800 |
| CNY | kitajski juan | 10,4030 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3495 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 063,70 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7105 |
| PHP | filipinski peso | 65,727 |
| RUB | ruski rubelj | 34,8610 |
| THB | tajski bat | 47,293 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3297

JPY

japonski jen

152,87

DKK

danska krona

7,4554

GBP

funt šterling

0,67610

SEK

švedska krona

9,0345

CHF

švicarski frank

1,5875

ISK

islandska krona

91,85

NOK

norveška krona

8,0945

BGN

lev

1,9558

CYP

ciprski funt

0,5781

CZK

češka krona

27,968

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

256,04

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6986

MTL

malteška lira

0,4293

PLN

poljski zlot

3,8103

RON

romunski leu

3,4270

SIT

slovenski tolar

239,67

SKK

slovaška krona

35,460

TRY

turška lira

1,9045

AUD

avstralski dolar

1,6827

CAD

kanadski dolar

1,5275

HKD

hongkonški dolar

10,3283

NZD

novozelandski dolar

1,9261

SGD

singapurski dolar

2,0449

KRW

južnokorejski won

1 215,21

ZAR

južnoafriški rand

9,3800

CNY

kitajski juan

10,4030

HRK

hrvaška kuna

7,3495

IDR

indonezijska rupija

12 063,70

MYR

malezijski ringit

4,7105

PHP

filipinski peso

65,727

RUB

ruski rubelj

34,8610

THB

tajski bat

47,293

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 8.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 298/13 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 298/13

---

Obvestilo o zahtevi v okviru člena 30 Direktive 2004/17/ES

(2006/C 298/07)

Zahteva države članice

Dne 20. novembra 2006 je Komisija prejela zahtevo v okviru člena 30(4) Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1). Prvi delovni dan po prejemu zahteve je bil 21.novembra 2006.

Ta zahteva Danske zadeva poštne storitve v zvezi s paketi v tej državi. Navedeni člen 30 določa, da se Direktiva 2004/17/ES ne uporablja, kadar je zadevna dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, kamor dostop ni omejen. Presoja teh okoliščin se izvede izključno v okviru Direktive 2004/17/ES in ne vpliva na uporabo pravil o konkurenci.

Komisija sprejme odločitev o tej zahtevi v roku treh mesecev od delovnega dne, navedenega zgoraj. Rok se torej izteče 21. februarja 2007.

Uporabijo se določbe iz tretjega pododstavka navedenega odstavka 4. To pomeni, da se rok za odgovor Komisije lahko podaljša za en mesec. Takšno podaljšanje se objavi.

---

(1)  UL L 134, 30.4.2004, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1874/2004 (UL L 326, 29.10.2004, str. 17).

---

| 8.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 298/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 298/14

---

Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja

(Besedilo velja za EGP)

(2006/C 298/08)

| Številka pomoči | XS 58/05 |
| --- | --- |
| Država članica | Madžarska |
| Regija | Država v celoti |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Partnerska kreditna shema |
| Pravna podlaga | A Magyar Fejlesztési Bank Rt. Igazgatóságának 14/2005. (I. 17.) számú határozata |
| Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju | Odhodki v okviru programa (posojilo, ki bo izplačano) znašajo 10 milijard HUF (40 milijonov EUR) |
| Največja intenzivnost pomoči | Mala podjetja 15 %
  Srednja podjetja 7,5 % |
| Datum začetka izvajanja | Upravni odbor Madžarske razvojne banke je program sprejel 17. januarja 2005 |
| Trajanje sheme ali individualne pomoči | Do 31. decembra 2006 |
| Cilj pomoči | Zagotavljanje ugodnih naložbenih posojil za naložbe zunaj Evropske unije |
| Zadevni gospodarski sektorji
  Opombe | Vsi sektorji |
| Pomoč se v okviru programa ne sme dodeliti kmetijstvu, ribištvu in premogovništvu |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Magyar Fejlesztési Bank Rt. |
| Nádor u. 31. |
| H-1051 Budapest |

Številka pomoči

XS 58/05

Država članica

Madžarska

Regija

Država v celoti

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Partnerska kreditna shema

Pravna podlaga

A Magyar Fejlesztési Bank Rt. Igazgatóságának 14/2005. (I. 17.) számú határozata

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju

Odhodki v okviru programa (posojilo, ki bo izplačano) znašajo 10 milijard HUF (40 milijonov EUR)

Največja intenzivnost pomoči

Mala podjetja 15 %

Srednja podjetja 7,5 %

Datum začetka izvajanja

Upravni odbor Madžarske razvojne banke je program sprejel 17. januarja 2005

Trajanje sheme ali individualne pomoči

Do 31. decembra 2006

Cilj pomoči

Zagotavljanje ugodnih naložbenih posojil za naložbe zunaj Evropske unije

Zadevni gospodarski sektorji

Opombe

Vsi sektorji

Pomoč se v okviru programa ne sme dodeliti kmetijstvu, ribištvu in premogovništvu

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Magyar Fejlesztési Bank Rt.

Nádor u. 31.

H-1051 Budapest

---

| 8.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 298/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 298/15

---

Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih/diskontnih merah za 25 držav članic, ki veljajo od 1.9.2006.

Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 (UL L 140, 30.4.2004, str. 1) in obvestilom Komisije o metodi določanja referenčnih/diskontnih mer (UL C 273, 9.9.1997, str. 3).

(2006/C 298/09)

| Od | Do | AT | BE | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.9.2006 | ... | 4,36 | 4,36 | 6,34 | 4,34 | 4,36 | 4,49 | 5,50 | 4,36 | 4,36 | 4,36 | 4,36 | 8,12 | 4,36 | 4,36 | 6,49 | 4,36 | 6,64 | 7,00 | 4,36 | 5,56 | 4,36 | 4,31 | 4,43 | 5,62 | 5,33 |
| 1.6.2006 | 31.8.2006 | 4,36 | 4,36 | 6,34 | 3,72 | 4,36 | 4,49 | 5,50 | 4,36 | 4,36 | 4,36 | 4,36 | 7,04 | 4,36 | 4,36 | 6,49 | 4,36 | 6,64 | 7,00 | 4,36 | 5,56 | 4,36 | 4,31 | 4,43 | 4,77 | 5,33 |
| 1.3.2006 | 31.5.2006 | 3,70 | 3,70 | 6,34 | 3,72 | 3,70 | 3,74 | 5,50 | 3,70 | 3,70 | 3,70 | 3,70 | 7,04 | 3,70 | 3,70 | 6,49 | 3,70 | 6,64 | 7,00 | 3,70 | 5,56 | 3,70 | 3,74 | 4,43 | 3,98 | 5,33 |
| 1.1.2006 | 28.2.2006 | 3,70 | 3,70 | 6,34 | 3,72 | 3,70 | 3,74 | 5,50 | 3,70 | 3,70 | 3,70 | 3,70 | 7,04 | 3,70 | 3,70 | 6,49 | 3,70 | 6,64 | 7,00 | 3,70 | 5,56 | 3,70 | 3,74 | 5,10 | 3,98 | 5,33 |
| 1.12.2005 | 31.12.2005 | 4,08 | 4,08 | 6,34 | 3,40 | 4,08 | 3,54 | 5,50 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 8,59 | 4,08 | 4,08 | 6,49 | 4,08 | 6,64 | 7,00 | 4,08 | 6,24 | 4,08 | 3,96 | 5,10 | 7,55 | 5,81 |
| 1.9.2005 | 30.11.2005 | 4,08 | 4,08 | 7,53 | 3,40 | 4,08 | 3,54 | 5,50 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 8,59 | 4,08 | 4,08 | 6,49 | 4,08 | 6,64 | 7,00 | 4,08 | 6,24 | 4,08 | 3,96 | 5,10 | 7,55 | 5,81 |
| 1.7.2005 | 31.8.2005 | 4,08 | 4,08 | 7,53 | 4,05 | 4,08 | 4,23 | 5,50 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 8,59 | 4,08 | 4,08 | 6,49 | 4,08 | 6,64 | 7,00 | 4,08 | 6,24 | 4,08 | 3,96 | 5,10 | 7,55 | 5,81 |
| 1.6.2005 | 30.6.2005 | 4,08 | 4,08 | 7,53 | 4,05 | 4,08 | 4,23 | 5,50 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 8,59 | 4,08 | 4,08 | 6,49 | 4,08 | 6,64 | 7,00 | 4,08 | 6,24 | 4,08 | 4,69 | 5,10 | 7,55 | 5,81 |
| 1.4.2005 | 31.5.2005 | 4,08 | 4,08 | 7,88 | 4,05 | 4,08 | 4,23 | 5,50 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 8,59 | 4,08 | 4,08 | 6,49 | 4,08 | 6,64 | 7,00 | 4,08 | 7,62 | 4,08 | 4,69 | 5,10 | 7,55 | 5,81 |
| 1.1.2005 | 31.3.2005 | 4,08 | 4,08 | 7,88 | 4,86 | 4,08 | 4,23 | 5,50 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 8,59 | 4,08 | 4,08 | 6,49 | 4,08 | 6,64 | 7,00 | 4,08 | 7,62 | 4,08 | 4,69 | 5,10 | 7,55 | 5,81 |

Od

Do

AT

BE

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

SE

SI

SK

UK

1.9.2006

...

4,36

4,36

6,34

4,34

4,36

4,49

5,50

4,36

4,36

4,36

4,36

8,12

4,36

4,36

6,49

4,36

6,64

7,00

4,36

5,56

4,36

4,31

4,43

5,62

5,33

1.6.2006

31.8.2006

4,36

4,36

6,34

3,72

4,36

4,49

5,50

4,36

4,36

4,36

4,36

7,04

4,36

4,36

6,49

4,36

6,64

7,00

4,36

5,56

4,36

4,31

4,43

4,77

5,33

1.3.2006

31.5.2006

3,70

3,70

6,34

3,72

3,70

3,74

5,50

3,70

3,70

3,70

3,70

7,04

3,70

3,70

6,49

3,70

6,64

7,00

3,70

5,56

3,70

3,74

4,43

3,98

5,33

1.1.2006

28.2.2006

3,70

3,70

6,34

3,72

3,70

3,74

5,50

3,70

3,70

3,70

3,70

7,04

3,70

3,70

6,49

3,70

6,64

7,00

3,70

5,56

3,70

3,74

5,10

3,98

5,33

1.12.2005

31.12.2005

4,08

4,08

6,34

3,40

4,08

3,54

5,50

4,08

4,08

4,08

4,08

8,59

4,08

4,08

6,49

4,08

6,64

7,00

4,08

6,24

4,08

3,96

5,10

7,55

5,81

1.9.2005

30.11.2005

4,08

4,08

7,53

3,40

4,08

3,54

5,50

4,08

4,08

4,08

4,08

8,59

4,08

4,08

6,49

4,08

6,64

7,00

4,08

6,24

4,08

3,96

5,10

7,55

5,81

1.7.2005

31.8.2005

4,08

4,08

7,53

4,05

4,08

4,23

5,50

4,08

4,08

4,08

4,08

8,59

4,08

4,08

6,49

4,08

6,64

7,00

4,08

6,24

4,08

3,96

5,10

7,55

5,81

1.6.2005

30.6.2005

4,08

4,08

7,53

4,05

4,08

4,23

5,50

4,08

4,08

4,08

4,08

8,59

4,08

4,08

6,49

4,08

6,64

7,00

4,08

6,24

4,08

4,69

5,10

7,55

5,81

1.4.2005

31.5.2005

4,08

4,08

7,88

4,05

4,08

4,23

5,50

4,08

4,08

4,08

4,08

8,59

4,08

4,08

6,49

4,08

6,64

7,00

4,08

7,62

4,08

4,69

5,10

7,55

5,81

1.1.2005

31.3.2005

4,08

4,08

7,88

4,86

4,08

4,23

5,50

4,08

4,08

4,08

4,08

8,59

4,08

4,08

6,49

4,08

6,64

7,00

4,08

7,62

4,08

4,69

5,10

7,55

5,81

---

| 8.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 298/16 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 298/16

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4461 — Accor Services France/Groupe Caisse d'Épargne/Accor Emploi Services Universel JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2006/C 298/10)

| 1. | Komisija je 28. novembra 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Accor Services France („ASF“, Francija), ki pripada skupini Accor („Accor“, Francija), in Groupe Caisse d'épargne („GCE“, Francija) v novo ustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje, pridobita skupni nadzor nad podjetjem A.C.E. („ACE“, Francija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 28. novembra 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Accor Services France („ASF“, Francija), ki pripada skupini Accor („Accor“, Francija), in Groupe Caisse d'épargne („GCE“, Francija) v novo ustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje, pridobita skupni nadzor nad podjetjem A.C.E. („ACE“, Francija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za podjetje ASF: oblikovanje in ponudba storitev podjetjem in skupnostim v Franciji, še zlasti glede izdajanja kuponov za storitve; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za podjetje ASF: oblikovanje in ponudba storitev podjetjem in skupnostim v Franciji, še zlasti glede izdajanja kuponov za storitve;

| — | za podjetje GCE: skupina, dejavna na področju dobave izdelkov in bančnih ter finančnih storitev za posameznike, družbe, skupnosti ali finančne ustanove; |
| --- | --- |

—

za podjetje GCE: skupina, dejavna na področju dobave izdelkov in bančnih ter finančnih storitev za posameznike, družbe, skupnosti ali finančne ustanove;

| — | za podjetje ACE: novoustanovljeno polno delujoče skupno podjetje, ki sta mu zaupana izdajanje in trženje kuponov CESU (chèque emploi-service universel) z vnaprej določenim zneskom. |
| --- | --- |

—

za podjetje ACE: novoustanovljeno polno delujoče skupno podjetje, ki sta mu zaupana izdajanje in trženje kuponov CESU (chèque emploi-service universel) z vnaprej določenim zneskom.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala na področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala na področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4461 — Accor Services France/Groupe Caisse d'Épargne/Accor Emploi Services Universel JV na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4461 — Accor Services France/Groupe Caisse d'Épargne/Accor Emploi Services Universel JV na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

| 8.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 298/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 298/17

---

Obvestilo Komisije o imuniteti pred globami in znižanju glob v kartelnih zadevah

(Besedilo velja za EGP)

(2006/C 298/11)

I.   UVOD

| (1) | To obvestilo določa okvir za nagrajevanje sodelovanja podjetij, ki so ali so bila vključena v skrivne kartele z vplivom na trgovino v Skupnosti, pri preiskavah Komisije. Karteli so dogovori in/ali usklajena ravnanja med dvema ali več konkurenti, katerih cilj je usklajevanje njihovega konkurenčnega vedenja na trgu in/ali vplivanje na ustrezne parametre konkurence z ravnanji, kot so določanje nakupnih in prodajnih cen ali drugih tržnih pogojev, dodeljevanje proizvodnih ali prodajnih kvot, delitev trgov, vključno z manipulacijami razpisov za zbiranje ponudb, omejitev uvoza ali izvoza in/ali protikonkurenčni ukrepi zoper druge konkurente. Taka ravnanja sodijo k najresnejšim kršitvam člena 81 Pogodbe ES (1). |
| --- | --- |

(1)

To obvestilo določa okvir za nagrajevanje sodelovanja podjetij, ki so ali so bila vključena v skrivne kartele z vplivom na trgovino v Skupnosti, pri preiskavah Komisije. Karteli so dogovori in/ali usklajena ravnanja med dvema ali več konkurenti, katerih cilj je usklajevanje njihovega konkurenčnega vedenja na trgu in/ali vplivanje na ustrezne parametre konkurence z ravnanji, kot so določanje nakupnih in prodajnih cen ali drugih tržnih pogojev, dodeljevanje proizvodnih ali prodajnih kvot, delitev trgov, vključno z manipulacijami razpisov za zbiranje ponudb, omejitev uvoza ali izvoza in/ali protikonkurenčni ukrepi zoper druge konkurente. Taka ravnanja sodijo k najresnejšim kršitvam člena 81 Pogodbe ES (1).

| (2) | Podjetja se s tem, ko umetno omejijo konkurenco, ki bi običajno potekala med njimi, izognejo ravno tistim pritiskom, ki jih vodijo k inovativnosti v smislu razvoja proizvodov in uvedbe učinkovitejših proizvodnih metod. Zaradi tovrstnih ravnanj so za gospodarske družbe v Skupnosti, ki kupujejo od takšnih proizvajalcev, dražje tudi surovine in sestavni deli. Taka ravnanja v končni meri vodijo k umetnim cenam in omejeni izbiri za potrošnike. Dolgoročno povzročajo izgubo konkurenčnosti in zmanjšujejo zaposlitvene možnosti. |
| --- | --- |

(2)

Podjetja se s tem, ko umetno omejijo konkurenco, ki bi običajno potekala med njimi, izognejo ravno tistim pritiskom, ki jih vodijo k inovativnosti v smislu razvoja proizvodov in uvedbe učinkovitejših proizvodnih metod. Zaradi tovrstnih ravnanj so za gospodarske družbe v Skupnosti, ki kupujejo od takšnih proizvajalcev, dražje tudi surovine in sestavni deli. Taka ravnanja v končni meri vodijo k umetnim cenam in omejeni izbiri za potrošnike. Dolgoročno povzročajo izgubo konkurenčnosti in zmanjšujejo zaposlitvene možnosti.

| (3) | Zaradi njihove narave je kartele pogosto težko razkriti in preiskati brez sodelovanja podjetij ali posameznikov, ki so vanje vključeni. Zato Komisija meni, da je nagrajevanje podjetij, ki so vključena v tovrstna nezakonita ravnanja, vendar jih želijo opustiti in sodelovati s Komisijo neodvisno od preostalih podjetij, udeleženih v kartelu, v interesu Skupnosti. Koristi potrošnikov in državljanov pri zagotavljanju razkritja in kaznovanja skrivnih kartelov prevladajo nad koristmi nalaganja glob tistim podjetjem, ki Komisiji omogočajo odkritje in prepoved takih ravnanj. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi njihove narave je kartele pogosto težko razkriti in preiskati brez sodelovanja podjetij ali posameznikov, ki so vanje vključeni. Zato Komisija meni, da je nagrajevanje podjetij, ki so vključena v tovrstna nezakonita ravnanja, vendar jih želijo opustiti in sodelovati s Komisijo neodvisno od preostalih podjetij, udeleženih v kartelu, v interesu Skupnosti. Koristi potrošnikov in državljanov pri zagotavljanju razkritja in kaznovanja skrivnih kartelov prevladajo nad koristmi nalaganja glob tistim podjetjem, ki Komisiji omogočajo odkritje in prepoved takih ravnanj.

| (4) | Komisija meni, da ima sodelovanje podjetja pri razkritju obstoja kartela resnično vrednost. Odločilen prispevek podjetja k uvedbi preiskave ali ugotovitvi kršitve lahko upraviči priznanje imunitete zadevnemu podjetju pred globami pod pogojem, da so izpolnjene nekatere dodatne zahteve. |
| --- | --- |

(4)

Komisija meni, da ima sodelovanje podjetja pri razkritju obstoja kartela resnično vrednost. Odločilen prispevek podjetja k uvedbi preiskave ali ugotovitvi kršitve lahko upraviči priznanje imunitete zadevnemu podjetju pred globami pod pogojem, da so izpolnjene nekatere dodatne zahteve.

| (5) | Poleg tega sodelovanje enega ali več podjetij lahko upraviči znižanje globe, ki ga odredi Komisija. Vsako znižanje globe mora odražati kakovost in časovni okvir dejanskega prispevka podjetja k ugotovitvi kršitve s strani Komisije. Znižanja se omejijo na tista podjetja, ki Komisiji zagotovijo dokazna sredstva, ki dodajo pomembno vrednost dokaznim sredstvom, s katerimi Komisija že razpolaga. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega sodelovanje enega ali več podjetij lahko upraviči znižanje globe, ki ga odredi Komisija. Vsako znižanje globe mora odražati kakovost in časovni okvir dejanskega prispevka podjetja k ugotovitvi kršitve s strani Komisije. Znižanja se omejijo na tista podjetja, ki Komisiji zagotovijo dokazna sredstva, ki dodajo pomembno vrednost dokaznim sredstvom, s katerimi Komisija že razpolaga.

| (6) | Poleg predložitve že obstoječih dokumentov lahko podjetje prostovoljno predstavi Komisiji opis svojega poznavanja kartela in svoje vloge v njem, ki je pripravljen posebej za predložitev v skladu s tem programom prizanesljivosti. Izkazalo se je, da te pobude koristijo učinkoviti preiskavi in prenehanju kartelnih kršitev in da jih odredbe za predložitev dokaznih sredstev v pravdnih postopkih ne smejo odvračati. Če bi njihovo sodelovanje poslabšalo njihov položaj v pravdnih postopkih v primerjavi z družbami, ki ne sodelujejo, bi lahko to morebitne prosilce za prizanesljivost odvrnilo od sodelovanja s Komisijo. Tak nezaželen učinek bi znatno škodoval javnemu interesu za zagotavljanje učinkovitega javnega izvrševanja člena 81 Pogodbe ES v kartelnih zadevah in torej njegovemu učinkovitemu posledičnemu ali vzporednemu zasebnemu uveljavljanju. |
| --- | --- |

(6)

Poleg predložitve že obstoječih dokumentov lahko podjetje prostovoljno predstavi Komisiji opis svojega poznavanja kartela in svoje vloge v njem, ki je pripravljen posebej za predložitev v skladu s tem programom prizanesljivosti. Izkazalo se je, da te pobude koristijo učinkoviti preiskavi in prenehanju kartelnih kršitev in da jih odredbe za predložitev dokaznih sredstev v pravdnih postopkih ne smejo odvračati. Če bi njihovo sodelovanje poslabšalo njihov položaj v pravdnih postopkih v primerjavi z družbami, ki ne sodelujejo, bi lahko to morebitne prosilce za prizanesljivost odvrnilo od sodelovanja s Komisijo. Tak nezaželen učinek bi znatno škodoval javnemu interesu za zagotavljanje učinkovitega javnega izvrševanja člena 81 Pogodbe ES v kartelnih zadevah in torej njegovemu učinkovitemu posledičnemu ali vzporednemu zasebnemu uveljavljanju.

| (7) | Nadzorna vloga, ki je v skladu s Pogodbo dodeljena Komisiji v zadevah v zvezi s konkurenco, ne zajema samo obveznosti preiskovanja in kaznovanja posameznih kršitev, marveč vključuje tudi obveznost uresničevanja splošne politike. Varstvo izjav podjetij iz razlogov javnega interesa ni ovira za njihovo razkritje drugim naslovljencem obvestila o nasprotovanju zaradi varovanja njihovih pravic do obrambe v postopku pred Komisijo v obsegu, v katerem je združevanje obeh interesov tehnično izvedljivo, s tem da se omogoči dostop do izjav podjetij samo v prostorih Komisije in običajno samo enkrat po uradni vročitvi obvestila o nasprotovanju. Poleg tega Komisija obdeluje osebne podatke v zvezi s tem obvestilom v skladu s svojimi obveznostmi iz Uredbe (ES) št. 45/2001. (2) |
| --- | --- |

(7)

Nadzorna vloga, ki je v skladu s Pogodbo dodeljena Komisiji v zadevah v zvezi s konkurenco, ne zajema samo obveznosti preiskovanja in kaznovanja posameznih kršitev, marveč vključuje tudi obveznost uresničevanja splošne politike. Varstvo izjav podjetij iz razlogov javnega interesa ni ovira za njihovo razkritje drugim naslovljencem obvestila o nasprotovanju zaradi varovanja njihovih pravic do obrambe v postopku pred Komisijo v obsegu, v katerem je združevanje obeh interesov tehnično izvedljivo, s tem da se omogoči dostop do izjav podjetij samo v prostorih Komisije in običajno samo enkrat po uradni vročitvi obvestila o nasprotovanju. Poleg tega Komisija obdeluje osebne podatke v zvezi s tem obvestilom v skladu s svojimi obveznostmi iz Uredbe (ES) št. 45/2001. (2)

II.   IMUNITETA PRED GLOBAMI

A.   Izpolnjevanje Zahtev za imuniteto pred globami

| (8) | Komisija bo priznala imuniteto pred globo, ki bi bila sicer naložena podjetju, ki je razkrilo svoje sodelovanje v domnevnem kartelu z vplivom na trgovino v Skupnosti, če je to podjetje kot prvo predložilo podatke in dokazna sredstva, ki bodo po mnenju Komisije omogočili:






  (a) | izvedbo usmerjenega pregleda v zvezi z domnevnim kartelom (3); ali |
| --- | --- | --- |

(8)

Komisija bo priznala imuniteto pred globo, ki bi bila sicer naložena podjetju, ki je razkrilo svoje sodelovanje v domnevnem kartelu z vplivom na trgovino v Skupnosti, če je to podjetje kot prvo predložilo podatke in dokazna sredstva, ki bodo po mnenju Komisije omogočili:

(a)

izvedbo usmerjenega pregleda v zvezi z domnevnim kartelom (3); ali

| (b) | ugotovitev kršitve člena 81 Pogodbe ES v zvezi z domnevnim kartelom. |
| --- | --- |

(b)

ugotovitev kršitve člena 81 Pogodbe ES v zvezi z domnevnim kartelom.

| (9) | Da bi bil Komisiji omogočen usmerjen pregled v smislu točke (8)(a), mora podjetje Komisiji zagotoviti spodaj naštete podatke in dokazna sredstva, v kolikor le-to po mnenju Komisije ne bi ogrožalo pregledov:






  (a) | izjavo podjetja (4), ki vključuje, kolikor je v času predložitve znano prosilcu:






  — | podroben opis domnevne ureditve kartela, vključno na primer z njegovimi cilji, dejavnostmi in delovanjem; z zadevnim proizvodom ali storitvijo, geografskim obsegom, trajanjem kartela in oceno obsega trgovanja, na katerega je vplival kartel; z navedbo zadevnih datumov, lokacij, vsebine in sodelujočih pri domnevnih kartelskih stikih ter z vsemi ustreznimi pojasnili v zvezi z dokaznimi sredstvi, s katerimi je podprta prošnja; |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Da bi bil Komisiji omogočen usmerjen pregled v smislu točke (8)(a), mora podjetje Komisiji zagotoviti spodaj naštete podatke in dokazna sredstva, v kolikor le-to po mnenju Komisije ne bi ogrožalo pregledov:

(a)

izjavo podjetja (4), ki vključuje, kolikor je v času predložitve znano prosilcu:

—

podroben opis domnevne ureditve kartela, vključno na primer z njegovimi cilji, dejavnostmi in delovanjem; z zadevnim proizvodom ali storitvijo, geografskim obsegom, trajanjem kartela in oceno obsega trgovanja, na katerega je vplival kartel; z navedbo zadevnih datumov, lokacij, vsebine in sodelujočih pri domnevnih kartelskih stikih ter z vsemi ustreznimi pojasnili v zvezi z dokaznimi sredstvi, s katerimi je podprta prošnja;

| — | ime in naslov pravne osebe, ki vlaga prošnjo za imuniteto, ter imena in naslove vseh podjetij, ki sodelujejo ali so sodelovala v domnevnem kartelu; |
| --- | --- |

—

ime in naslov pravne osebe, ki vlaga prošnjo za imuniteto, ter imena in naslove vseh podjetij, ki sodelujejo ali so sodelovala v domnevnem kartelu;

| — | imena, položaje, lokacije pisarn in po potrebi domače naslove vseh posameznikov, ki so, kolikor je prosilcu znano, vključeni ali bili vključeni v domnevni kartel, vključno s tistimi posamezniki, ki so bili vanj vključeni v imenu prosilca; |
| --- | --- |

—

imena, položaje, lokacije pisarn in po potrebi domače naslove vseh posameznikov, ki so, kolikor je prosilcu znano, vključeni ali bili vključeni v domnevni kartel, vključno s tistimi posamezniki, ki so bili vanj vključeni v imenu prosilca;

| — | informacije o tem, s katerimi drugimi organi za konkurenco v EU ali zunaj nje je bil že vzpostavljen ali se namerava vzpostaviti stik v zvezi z domnevnim kartelom; in |
| --- | --- |

—

informacije o tem, s katerimi drugimi organi za konkurenco v EU ali zunaj nje je bil že vzpostavljen ali se namerava vzpostaviti stik v zvezi z domnevnim kartelom; in

| (b) | druga dokazna sredstva v zvezi z domnevnim kartelom, ki so v posesti prosilca ali so mu na razpolago v času predložitve prošnje, vključno zlasti z vsemi dokaznimi sredstvi, ki se nanašajo na obdobje kršitve. |
| --- | --- |

(b)

druga dokazna sredstva v zvezi z domnevnim kartelom, ki so v posesti prosilca ali so mu na razpolago v času predložitve prošnje, vključno zlasti z vsemi dokaznimi sredstvi, ki se nanašajo na obdobje kršitve.

| (10) | Imuniteta po točki (8)(a) ne bo priznana, če je v času predložitve Komisija že razpolagala z zadostnimi dokaznimi sredstvi za sprejetje odločbe za izvedbo pregleda v zvezi z domnevnim kartelom oziroma je že izvedla tak pregled. |
| --- | --- |

(10)

Imuniteta po točki (8)(a) ne bo priznana, če je v času predložitve Komisija že razpolagala z zadostnimi dokaznimi sredstvi za sprejetje odločbe za izvedbo pregleda v zvezi z domnevnim kartelom oziroma je že izvedla tak pregled.

| (11) | Imuniteta po točki (8)(b) se prizna samo na podlagi kumulativnih pogojev, da Komisija v času predložitve ni imela zadostnih dokaznih sredstev za ugotovitev kršitve člena 81 Pogodbe ES v zvezi z domnevnim kartelom in da nobenemu podjetju ni bila priznana pogojna imuniteta pred globami v skladu s točko (8)(a) v zvezi z domnevnim kartelom. Da bi izpolnjevalo pogoje, mora podjetje kot prvo predložiti sočasne obremenilne dokaze o domnevnem kartelu kakor tudi izjavo podjetja z informacijami iz točke (9)(a), ki bi Komisiji omogočili ugotovitev kršitve člena 81 Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(11)

Imuniteta po točki (8)(b) se prizna samo na podlagi kumulativnih pogojev, da Komisija v času predložitve ni imela zadostnih dokaznih sredstev za ugotovitev kršitve člena 81 Pogodbe ES v zvezi z domnevnim kartelom in da nobenemu podjetju ni bila priznana pogojna imuniteta pred globami v skladu s točko (8)(a) v zvezi z domnevnim kartelom. Da bi izpolnjevalo pogoje, mora podjetje kot prvo predložiti sočasne obremenilne dokaze o domnevnem kartelu kakor tudi izjavo podjetja z informacijami iz točke (9)(a), ki bi Komisiji omogočili ugotovitev kršitve člena 81 Pogodbe ES.

| (12) | Poleg pogojev, ki so določeni v točkah (8)(a), (9) in (10) ali v točkah (8)(b) in (11), morajo biti v vsakem primeru izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji, da se lahko prizna imuniteta pred globo:






  (a) | Podjetje sodeluje v vsem upravnem postopku Komisije resnično (5), v celoti, neprenehoma in brez odlašanja od časa predložitve prošnje. To vključuje obveznost:






  — | nemudoma zagotoviti Komisiji vse pomembne informacije in dokazna sredstva v zvezi z domnevnim kartelom, ki preidejo v posest podjetja ali so mu na razpolago; |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Poleg pogojev, ki so določeni v točkah (8)(a), (9) in (10) ali v točkah (8)(b) in (11), morajo biti v vsakem primeru izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji, da se lahko prizna imuniteta pred globo:

(a)

Podjetje sodeluje v vsem upravnem postopku Komisije resnično (5), v celoti, neprenehoma in brez odlašanja od časa predložitve prošnje. To vključuje obveznost:

—

nemudoma zagotoviti Komisiji vse pomembne informacije in dokazna sredstva v zvezi z domnevnim kartelom, ki preidejo v posest podjetja ali so mu na razpolago;

| — | biti na voljo Komisiji za hitro izpolnjevanje vseh zahtev, ki bi lahko prispevale k ugotavljanju dejstev; |
| --- | --- |

—

biti na voljo Komisiji za hitro izpolnjevanje vseh zahtev, ki bi lahko prispevale k ugotavljanju dejstev;

| — | dati na razpolago trenutne (in po možnosti nekdanje) uslužbence in direktorje za razgovor pri Komisiji; |
| --- | --- |

—

dati na razpolago trenutne (in po možnosti nekdanje) uslužbence in direktorje za razgovor pri Komisiji;

| — | ne uničiti, poneverjati ali prikrivati zadevnih informacij ali dokaznih sredstev, povezanih z domnevnim kartelom; in |
| --- | --- |

—

ne uničiti, poneverjati ali prikrivati zadevnih informacij ali dokaznih sredstev, povezanih z domnevnim kartelom; in

| — | ne razkriti dejstva vložitve ali katere koli vsebine njegove prošnje, preden Komisija izda obvestilo o nasprotovanju v zadevi, razen če ni dogovorjeno drugače; |
| --- | --- |

—

ne razkriti dejstva vložitve ali katere koli vsebine njegove prošnje, preden Komisija izda obvestilo o nasprotovanju v zadevi, razen če ni dogovorjeno drugače;

| (b) | Podjetje je svojo udeležbo v domnevnem kartelu končalo takoj po vložitvi svoje prošnje, z izjemo tistih dejavnosti, ki bi bile po mnenju Komisije razumno potrebne za zaščito interesa pregledov; |
| --- | --- |

(b)

Podjetje je svojo udeležbo v domnevnem kartelu končalo takoj po vložitvi svoje prošnje, z izjemo tistih dejavnosti, ki bi bile po mnenju Komisije razumno potrebne za zaščito interesa pregledov;

| (c) | Pred načrtovano vložitvijo prošnje Komisiji podjetje ne sme uničiti, poneveriti ali skriti dokaznih sredstev o domnevnem kartelu niti ne razkriti dejstva ali katere koli vsebine svoje načrtovane prošnje, razen drugim organom za konkurenco. |
| --- | --- |

(c)

Pred načrtovano vložitvijo prošnje Komisiji podjetje ne sme uničiti, poneveriti ali skriti dokaznih sredstev o domnevnem kartelu niti ne razkriti dejstva ali katere koli vsebine svoje načrtovane prošnje, razen drugim organom za konkurenco.

| (13) | Podjetje, ki je s svojim delovanjem prisililo druga podjetja k pristopu h kartelu ali, da so ostala v njem, ni upravičeno do imunitete pred globami. Lahko je še vedno upravičeno do zmanjšanja glob, če izpolnjuje vse zadevne zahteve in pogoje za to. |
| --- | --- |

(13)

Podjetje, ki je s svojim delovanjem prisililo druga podjetja k pristopu h kartelu ali, da so ostala v njem, ni upravičeno do imunitete pred globami. Lahko je še vedno upravičeno do zmanjšanja glob, če izpolnjuje vse zadevne zahteve in pogoje za to.

B.   Postopek

| (14) | Podjetje, ki želi zaprositi za imuniteto pred globami, mora stopiti v stik z Generalnim direktoratom za konkurenco pri Komisiji. Da bi izpolnjevalo pogoje iz točk (8)(a) ali (8)(b), odvisno od primera, mora podjetje bodisi zaprositi za zaznamek („marker“) bodisi neposredno vložiti uradno prošnjo za imuniteto pred globami pri Komisiji. Komisija lahko prošnje za imuniteto pred globami ne upošteva na podlagi tega, da je bila vložena po izdaji obvestila o nasprotovanju. |
| --- | --- |

(14)

Podjetje, ki želi zaprositi za imuniteto pred globami, mora stopiti v stik z Generalnim direktoratom za konkurenco pri Komisiji. Da bi izpolnjevalo pogoje iz točk (8)(a) ali (8)(b), odvisno od primera, mora podjetje bodisi zaprositi za zaznamek („marker“) bodisi neposredno vložiti uradno prošnjo za imuniteto pred globami pri Komisiji. Komisija lahko prošnje za imuniteto pred globami ne upošteva na podlagi tega, da je bila vložena po izdaji obvestila o nasprotovanju.

| (15) | Da bi bilo omogočeno zbiranje vseh potrebnih informacij in dokaznih sredstev, lahko službe Komisije priznajo zaznamek za zaščito mesta prosilca za imuniteto v vrstnem redu za obdobje, ki se določi od primera do primera. Da bi bil upravičen do dodelitve zaznamka, mora prosilec zagotoviti Komisiji informacije o svojem imenu in naslovu, udeležencih v domnevnem kartelu, zadevnem(-ih) proizvodu(-ih) in ozemlju(-ih), oceni trajanja domnevnega kartela in naravi domnevnega kartelnega ravnanja. Prosilec mora seznaniti Komisijo tudi z drugimi preteklimi ali možnimi prihodnjimi prošnjami za prizanesljivost pri drugih organih v zvezi z domnevnim kartelom, in utemeljiti svoj zahtevek za zaznamek. V primerih, ko je dodeljen zaznamek, službe Komisije določijo obdobje, v katerem mora prosilec zaznamek dopolniti s predložitvijo informacij in dokaznih sredstev, ki se zahtevajo za doseganje praga za imuniteto. Podjetja, ki jim je bil dodeljen zaznamek, ga ne morejo dopolniti s hipotetično vložitvijo uradne prošnje. Če prosilec dopolni zaznamek v obdobju, ki so ga določile službe Komisije, se šteje, da so bile zagotovljene informacije in dokazna sredstva predloženi na datum, ko je bil dodeljen zaznamek. |
| --- | --- |

(15)

Da bi bilo omogočeno zbiranje vseh potrebnih informacij in dokaznih sredstev, lahko službe Komisije priznajo zaznamek za zaščito mesta prosilca za imuniteto v vrstnem redu za obdobje, ki se določi od primera do primera. Da bi bil upravičen do dodelitve zaznamka, mora prosilec zagotoviti Komisiji informacije o svojem imenu in naslovu, udeležencih v domnevnem kartelu, zadevnem(-ih) proizvodu(-ih) in ozemlju(-ih), oceni trajanja domnevnega kartela in naravi domnevnega kartelnega ravnanja. Prosilec mora seznaniti Komisijo tudi z drugimi preteklimi ali možnimi prihodnjimi prošnjami za prizanesljivost pri drugih organih v zvezi z domnevnim kartelom, in utemeljiti svoj zahtevek za zaznamek. V primerih, ko je dodeljen zaznamek, službe Komisije določijo obdobje, v katerem mora prosilec zaznamek dopolniti s predložitvijo informacij in dokaznih sredstev, ki se zahtevajo za doseganje praga za imuniteto. Podjetja, ki jim je bil dodeljen zaznamek, ga ne morejo dopolniti s hipotetično vložitvijo uradne prošnje. Če prosilec dopolni zaznamek v obdobju, ki so ga določile službe Komisije, se šteje, da so bile zagotovljene informacije in dokazna sredstva predloženi na datum, ko je bil dodeljen zaznamek.

| (16) | Podjetje, ki pri Komisiji vloži uradno prošnjo za priznanje imunitete, mora:






  (a) | zagotoviti Komisiji vse informacije in dokazna sredstva v zvezi z domnevnim kartelom, ki so mu na razpolago, kakor je določeno v točkah (8) in (9), vključno z izjavami podjetja; ali |
| --- | --- | --- |

(16)

Podjetje, ki pri Komisiji vloži uradno prošnjo za priznanje imunitete, mora:

(a)

zagotoviti Komisiji vse informacije in dokazna sredstva v zvezi z domnevnim kartelom, ki so mu na razpolago, kakor je določeno v točkah (8) in (9), vključno z izjavami podjetja; ali

| (b) | sprva predstaviti te informacije in dokazna sredstva kot hipotetične, pri čemer mora podjetje predložiti podroben seznam z opisom dokaznih sredstev, ki jih je pripravljeno razkriti pozneje ob dogovorjenem času. Ta seznam mora natančno prikazati naravo in vsebino dokaznih sredstev ob hkratnem varovanju hipotetične narave njihovega razkritja. Za ponazoritev narave in vsebine dokaznih sredstev se lahko uporabijo kopije dokumentov, iz katerih so bili odstranjeni vsi občutljivi podatki. Imena podjetja prosilca in imen drugih podjetij, udeleženih v domnevnem kartelu, ni potrebno razkriti, dokler niso predložena dokazna sredstva, opisana v prošnji. Vendar morajo biti proizvod ali storitev, na katero vpliva domnevni kartel, geografski obseg domnevnega kartela in ocenjeno trajanje jasno določeni. |
| --- | --- |

(b)

sprva predstaviti te informacije in dokazna sredstva kot hipotetične, pri čemer mora podjetje predložiti podroben seznam z opisom dokaznih sredstev, ki jih je pripravljeno razkriti pozneje ob dogovorjenem času. Ta seznam mora natančno prikazati naravo in vsebino dokaznih sredstev ob hkratnem varovanju hipotetične narave njihovega razkritja. Za ponazoritev narave in vsebine dokaznih sredstev se lahko uporabijo kopije dokumentov, iz katerih so bili odstranjeni vsi občutljivi podatki. Imena podjetja prosilca in imen drugih podjetij, udeleženih v domnevnem kartelu, ni potrebno razkriti, dokler niso predložena dokazna sredstva, opisana v prošnji. Vendar morajo biti proizvod ali storitev, na katero vpliva domnevni kartel, geografski obseg domnevnega kartela in ocenjeno trajanje jasno določeni.

| (17) | Na zahtevo bo Generalni direktorat za konkurenco izdal potrdilo o prejemu prošnje podjetja za imuniteto pred globami z navedbo datuma in, kjer je to potrebno, ure vložitve prošnje. |
| --- | --- |

(17)

Na zahtevo bo Generalni direktorat za konkurenco izdal potrdilo o prejemu prošnje podjetja za imuniteto pred globami z navedbo datuma in, kjer je to potrebno, ure vložitve prošnje.

| (18) | Po tem, ko Komisija prejme informacije in dokazna sredstva, ki jih je predložilo podjetje v skladu s točko (16)(a), in preveri, ali izpolnjuje pogoje, določene v točkah (8)(a) ali (8)(b), odvisno od primera, podjetju pisno odobri pogojno imuniteto pred globami. |
| --- | --- |

(18)

Po tem, ko Komisija prejme informacije in dokazna sredstva, ki jih je predložilo podjetje v skladu s točko (16)(a), in preveri, ali izpolnjuje pogoje, določene v točkah (8)(a) ali (8)(b), odvisno od primera, podjetju pisno odobri pogojno imuniteto pred globami.

| (19) | Če je podjetje predložilo informacije in dokazna sredstva kot hipotetične, bo Komisija preverila, ali narava in vsebina dokaznih sredstev, opisanih v podrobnem seznamu iz točke (16)(b), izpolnjujeta pogoje, določene v točkah (8)(a) ali (8)(b), odvisno od primera, in podjetje o tem ustrezno obvesti. Po razkritju dokaznih sredstev najpozneje na dogovorjeni datum in po tem, ko Komisija preveri, ali so skladna z opisom iz seznama, Komisija podjetju pisno odobri pogojno imuniteto pred globami. |
| --- | --- |

(19)

Če je podjetje predložilo informacije in dokazna sredstva kot hipotetične, bo Komisija preverila, ali narava in vsebina dokaznih sredstev, opisanih v podrobnem seznamu iz točke (16)(b), izpolnjujeta pogoje, določene v točkah (8)(a) ali (8)(b), odvisno od primera, in podjetje o tem ustrezno obvesti. Po razkritju dokaznih sredstev najpozneje na dogovorjeni datum in po tem, ko Komisija preveri, ali so skladna z opisom iz seznama, Komisija podjetju pisno odobri pogojno imuniteto pred globami.

| (20) | Če se izkaže, da imuniteta ni na voljo ali da podjetje ne izpolnjuje pogojev iz točk (8)(a) ali (8)(b), odvisno od primera, Komisija pisno obvesti podjetje. V tem primeru lahko podjetje umakne dokazna sredstva, ki jih je razkrilo za namene svoje prošnje za imuniteto, ali Komisijo zaprosi, da jih upošteva v skladu z delom III tega obvestila. To Komisiji ne preprečuje uporabe njenih običajnih pooblastil za preiskovanje z namenom pridobitve informacij. |
| --- | --- |

(20)

Če se izkaže, da imuniteta ni na voljo ali da podjetje ne izpolnjuje pogojev iz točk (8)(a) ali (8)(b), odvisno od primera, Komisija pisno obvesti podjetje. V tem primeru lahko podjetje umakne dokazna sredstva, ki jih je razkrilo za namene svoje prošnje za imuniteto, ali Komisijo zaprosi, da jih upošteva v skladu z delom III tega obvestila. To Komisiji ne preprečuje uporabe njenih običajnih pooblastil za preiskovanje z namenom pridobitve informacij.

| (21) | Komisija ne bo obravnavala drugih prošenj za imuniteto pred globami, dokler ne sprejme stališča glede obstoječe prošnje, ki se že obravnava v zvezi z isto domnevno kršitvijo, ne glede na to, ali je prošnja za imuniteto pred globami vložena formalno ali z zahtevo za zaznamek. |
| --- | --- |

(21)

Komisija ne bo obravnavala drugih prošenj za imuniteto pred globami, dokler ne sprejme stališča glede obstoječe prošnje, ki se že obravnava v zvezi z isto domnevno kršitvijo, ne glede na to, ali je prošnja za imuniteto pred globami vložena formalno ali z zahtevo za zaznamek.

| (22) | Če podjetje ob koncu upravnega postopka izpolnjuje vse pogoje, določene v točki (12), mu Komisija v zadevni odločbi odobri imuniteto pred globami. Če podjetje ob koncu upravnega postopka ne izpolnjuje vseh pogojev, določenih v točki (12), ne bo upravičeno do kakršnekoli ugodne obravnave v skladu s tem obvestilom. Če Komisija po dodelitvi pogojne imunitete končno ugotovi, da je prosilec za imuniteto uporabljal prisilna ravnanja v kartelu, bo imuniteto umaknila. |
| --- | --- |

(22)

Če podjetje ob koncu upravnega postopka izpolnjuje vse pogoje, določene v točki (12), mu Komisija v zadevni odločbi odobri imuniteto pred globami. Če podjetje ob koncu upravnega postopka ne izpolnjuje vseh pogojev, določenih v točki (12), ne bo upravičeno do kakršnekoli ugodne obravnave v skladu s tem obvestilom. Če Komisija po dodelitvi pogojne imunitete končno ugotovi, da je prosilec za imuniteto uporabljal prisilna ravnanja v kartelu, bo imuniteto umaknila.

III.   ZNIŽANJE GLOBE

A.   Izpolnjevanje zahtev za znižanje globe

| (23) | Podjetja, ki razkrijejo svojo udeležbo v domnevnem kartelu z vplivom na trgovino Skupnosti, vendar ne izpolnjujejo pogojev iz dela II zgoraj, so lahko upravičena do znižanja globe, ki bi jim sicer bila naložena. |
| --- | --- |

(23)

Podjetja, ki razkrijejo svojo udeležbo v domnevnem kartelu z vplivom na trgovino Skupnosti, vendar ne izpolnjujejo pogojev iz dela II zgoraj, so lahko upravičena do znižanja globe, ki bi jim sicer bila naložena.

| (24) | Da bi bilo do tega upravičeno, mora podjetje zagotoviti Komisiji dokazna sredstva o domnevni kršitvi, ki pomenijo znatno dodano vrednost v primerjavi z dokaznimi sredstvi, s katerimi Komisija že razpolaga, ter mora izpolnjevati kumulativne pogoje iz točk (12)(a) do (12)(c) zgoraj. |
| --- | --- |

(24)

Da bi bilo do tega upravičeno, mora podjetje zagotoviti Komisiji dokazna sredstva o domnevni kršitvi, ki pomenijo znatno dodano vrednost v primerjavi z dokaznimi sredstvi, s katerimi Komisija že razpolaga, ter mora izpolnjevati kumulativne pogoje iz točk (12)(a) do (12)(c) zgoraj.

| (25) | Pojem „dodane vrednosti“ se nanaša na obseg, v katerem predložena dokazna sredstva po svoji naravi in/ali stopnji podrobnosti povečajo zmožnost Komisije, da dokaže obstoj domnevnega kartela. Komisija pri tej presoji na splošno šteje, da imajo pisna dokazna sredstva, ki izhajajo iz obdobja, na katerega se nanašajo dejstva, večjo vrednost kot dokazna sredstva, ki so ugotovljena naknadno. Za obremenilne dokaze, ki se neposredno nanašajo na zadevna dejstva, bo na splošno veljalo, da imajo večjo vrednost kot dokazna sredstva, ki so zgolj posredno povezana z dejstvi. Na podoben način na vrednost dokaznih sredstev vpliva tudi stopnja potrebe po dopolnitvi dokaznih sredstev z drugimi viri, da bi se zadevna dokazna sredstva lahko uporabila zoper druga podjetja v zadevi, tako da bo samostojnim dokaznim sredstvom priznana večja vrednost kot pa dokaznim sredstvom, kot so izjave, ki v primeru ugovora potrebujejo dopolnilno gradivo v podporo. |
| --- | --- |

(25)

Pojem „dodane vrednosti“ se nanaša na obseg, v katerem predložena dokazna sredstva po svoji naravi in/ali stopnji podrobnosti povečajo zmožnost Komisije, da dokaže obstoj domnevnega kartela. Komisija pri tej presoji na splošno šteje, da imajo pisna dokazna sredstva, ki izhajajo iz obdobja, na katerega se nanašajo dejstva, večjo vrednost kot dokazna sredstva, ki so ugotovljena naknadno. Za obremenilne dokaze, ki se neposredno nanašajo na zadevna dejstva, bo na splošno veljalo, da imajo večjo vrednost kot dokazna sredstva, ki so zgolj posredno povezana z dejstvi. Na podoben način na vrednost dokaznih sredstev vpliva tudi stopnja potrebe po dopolnitvi dokaznih sredstev z drugimi viri, da bi se zadevna dokazna sredstva lahko uporabila zoper druga podjetja v zadevi, tako da bo samostojnim dokaznim sredstvom priznana večja vrednost kot pa dokaznim sredstvom, kot so izjave, ki v primeru ugovora potrebujejo dopolnilno gradivo v podporo.

| (26) | Komisija bo v vsaki končni odločbi, sprejeti na koncu upravnega postopka, določila stopnjo znižanja, dodeljeno podjetju, glede na globo, ki bi bila sicer naložena. Za:






  — | prvo podjetje, ki predloži dokazna sredstva, ki pomenijo znatno dodano vrednost: znižanje od 30 do 50 %; |
| --- | --- | --- |

(26)

Komisija bo v vsaki končni odločbi, sprejeti na koncu upravnega postopka, določila stopnjo znižanja, dodeljeno podjetju, glede na globo, ki bi bila sicer naložena. Za:

—

prvo podjetje, ki predloži dokazna sredstva, ki pomenijo znatno dodano vrednost: znižanje od 30 do 50 %;

| — | drugo podjetje, ki predloži dokazna sredstva, ki pomenijo znatno dodano vrednost: znižanje od 20 do 30 %; |
| --- | --- |

—

drugo podjetje, ki predloži dokazna sredstva, ki pomenijo znatno dodano vrednost: znižanje od 20 do 30 %;

| — | vsa naslednja podjetja, ki predložijo dokazna sredstva, ki pomenijo znatno dodano vrednost: znižanje do 20 %. |
| --- | --- |

—

vsa naslednja podjetja, ki predložijo dokazna sredstva, ki pomenijo znatno dodano vrednost: znižanje do 20 %.

Komisija bo z namenom določitve ravni znižanja znotraj vsakega od teh razponov upoštevala čas predložitve dokaznih sredstev, ki izpolnjujejo pogoj iz točke (24), in obseg, v katerem pomenijo dodano vrednost.

Če prosilec za znižanje globe kot prvi predloži samostojna dokazna sredstva v smislu točke (25), ki jih Komisija uporabi za ugotovitev dodatnih dejstev, ki povečujejo resnost ali trajanje kršitve, Komisija ne bo upoštevala teh dodatnih dejstev pri določanju globe, ki bo naložena podjetju, ki je predložilo ta dokazna sredstva.

B.   Postopek

| (27) | Podjetje, ki želi biti upravičeno do znižanja globe, mora vložiti uradno prošnjo Komisiji in predložiti zadostna dokazna sredstva o domnevnem kartelu, za izpolnjevanje pogojev za znižanje globe v skladu s točko (24) tega obvestila. Podjetje mora pri kateri koli prostovoljni predložitvi dokaznih sredstev Komisiji, za katera želi, da se upoštevajo za ugodno obravnavo iz dela III tega obvestila, v času predložitve jasno navesti, da so del uradne prošnje za znižanje globe. |
| --- | --- |

(27)

Podjetje, ki želi biti upravičeno do znižanja globe, mora vložiti uradno prošnjo Komisiji in predložiti zadostna dokazna sredstva o domnevnem kartelu, za izpolnjevanje pogojev za znižanje globe v skladu s točko (24) tega obvestila. Podjetje mora pri kateri koli prostovoljni predložitvi dokaznih sredstev Komisiji, za katera želi, da se upoštevajo za ugodno obravnavo iz dela III tega obvestila, v času predložitve jasno navesti, da so del uradne prošnje za znižanje globe.

| (28) | Na zahtevo bo Generalni direktorat za konkurenco izdal potrdilo o prejemu prošnje podjetja za znižanje globe in vseh nadaljnjih predložitev dokaznih sredstev z navedbo datuma in po potrebi ure vsake vloge. Komisija ne bo sprejela nobenega stališča glede prošnje za znižanje globe, dokler ne sprejme stališča glede morebitnih že vloženih prošenj za pogojno imuniteto pred globami v zvezi z istim domnevnim kartelom. |
| --- | --- |

(28)

Na zahtevo bo Generalni direktorat za konkurenco izdal potrdilo o prejemu prošnje podjetja za znižanje globe in vseh nadaljnjih predložitev dokaznih sredstev z navedbo datuma in po potrebi ure vsake vloge. Komisija ne bo sprejela nobenega stališča glede prošnje za znižanje globe, dokler ne sprejme stališča glede morebitnih že vloženih prošenj za pogojno imuniteto pred globami v zvezi z istim domnevnim kartelom.

| (29) | Če Komisija predhodno sklene, da dokazno sredstvo, ki ga je predložilo podjetje, pomeni znatno dodano vrednost v smislu točk (24) in (25) in da podjetje izpolnjuje pogoje iz točk (12) in (27), bo najpozneje na datum, ko je vročeno obvestilo o nasprotovanju, podjetje pisno obvestila o svojem namenu, da uporabi znižanje globe znotraj določenega razpona, predvidenega v točki (26). Če Komisija predhodno zaključi, da podjetje ni upravičeno do znižanja globe, bo v istem časovnem okviru o tem pisno obvestila podjetje. Komisija lahko prošnje za znižanje globe ne upošteva na podlagi tega, da je bila vložena po izdaji obvestila o nasprotovanju. |
| --- | --- |

(29)

Če Komisija predhodno sklene, da dokazno sredstvo, ki ga je predložilo podjetje, pomeni znatno dodano vrednost v smislu točk (24) in (25) in da podjetje izpolnjuje pogoje iz točk (12) in (27), bo najpozneje na datum, ko je vročeno obvestilo o nasprotovanju, podjetje pisno obvestila o svojem namenu, da uporabi znižanje globe znotraj določenega razpona, predvidenega v točki (26). Če Komisija predhodno zaključi, da podjetje ni upravičeno do znižanja globe, bo v istem časovnem okviru o tem pisno obvestila podjetje. Komisija lahko prošnje za znižanje globe ne upošteva na podlagi tega, da je bila vložena po izdaji obvestila o nasprotovanju.

| (30) | Komisija v odločbi, ki jo sprejme ob koncu upravnega postopka, oceni končni položaj vsakega podjetja, ki je vložilo prošnjo za znižanje globe. Komisija bo v taki končni odločbi določila:






  (a) | ali je dokazno sredstvo, ki ga je zagotovilo podjetje, pomenilo znatno dodano vrednost v primerjavi z dokaznimi sredstvi, s katerimi je ob tem času razpolagala Komisija, |
| --- | --- | --- |

(30)

Komisija v odločbi, ki jo sprejme ob koncu upravnega postopka, oceni končni položaj vsakega podjetja, ki je vložilo prošnjo za znižanje globe. Komisija bo v taki končni odločbi določila:

(a)

ali je dokazno sredstvo, ki ga je zagotovilo podjetje, pomenilo znatno dodano vrednost v primerjavi z dokaznimi sredstvi, s katerimi je ob tem času razpolagala Komisija,

| (b) | ali so izpolnjeni pogoji iz točk (12)(a) do (12)(c) zgoraj; |
| --- | --- |

(b)

ali so izpolnjeni pogoji iz točk (12)(a) do (12)(c) zgoraj;

| (c) | natančno stopnjo znižanja, do katerega je upravičeno podjetje v razponih, določenih v točki (26). |
| --- | --- |

(c)

natančno stopnjo znižanja, do katerega je upravičeno podjetje v razponih, določenih v točki (26).

Če Komisija ugotovi, da podjetje ne izpolnjuje pogojev, določenih v točki (12), podjetje ne bo upravičeno do ugodne obravnave v skladu s tem obvestilom.

IV.   IZJAVE PODJETIJ ZA IZPOLNJEVANJE POGOJEV PO TEM OBVESTILU

| (31) | Izjava podjetja je prostovoljna predstavitev Komisiji, s strani ali v imenu podjetja, informacij o kartelu in vlogi podjetja v njem, ki je bila posebej pripravljena za predložitev v skladu s tem obvestilom. Vsaka izjava, dana Komisiji v zvezi s tem obvestilom, tvori del spisa Komisije in je lahko uporabljena kot dokazno sredstvo. |
| --- | --- |

(31)

Izjava podjetja je prostovoljna predstavitev Komisiji, s strani ali v imenu podjetja, informacij o kartelu in vlogi podjetja v njem, ki je bila posebej pripravljena za predložitev v skladu s tem obvestilom. Vsaka izjava, dana Komisiji v zvezi s tem obvestilom, tvori del spisa Komisije in je lahko uporabljena kot dokazno sredstvo.

| (32) | Na zahtevo prosilca lahko Komisija sprejme, da so izjave podjetja podane v ustni obliki, razen če je prosilec že razkril vsebino izjave podjetja tretjim stranem. Ustne izjave bodo posnete in prepisane v prostorih Komisije. V skladu s členom 19 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 (6) in členoma 3 in 17 Uredbe Komisije (ES) št. 773/2004 (7) bo podjetjem, ki podajo ustno izjavo, zagotovljena možnost, da preverijo tehnično natančnost posnetka, ki bo na voljo v prostorih Komisije, in da popravijo vsebino svojih ustnih izjav v določenem roku. Podjetja se v navedenem roku lahko odpovedo tem pravicam, pri čemer se bo od tega trenutka naprej štelo, da je posnetek bil potrjen. Po eksplicitnem ali implicitnem potrditvi ustne izjave ali predložitvi popravkov podjetje posluša posnetke v prostorih Komisije in v danem roku preveri natančnost prepisa posnetkov. Neizpolnjevanje te zadnje zahteve lahko pomeni izgubo kakršne koli ugodne obravnave v skladu s tem obvestilom. |
| --- | --- |

(32)

Na zahtevo prosilca lahko Komisija sprejme, da so izjave podjetja podane v ustni obliki, razen če je prosilec že razkril vsebino izjave podjetja tretjim stranem. Ustne izjave bodo posnete in prepisane v prostorih Komisije. V skladu s členom 19 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 (6) in členoma 3 in 17 Uredbe Komisije (ES) št. 773/2004 (7) bo podjetjem, ki podajo ustno izjavo, zagotovljena možnost, da preverijo tehnično natančnost posnetka, ki bo na voljo v prostorih Komisije, in da popravijo vsebino svojih ustnih izjav v določenem roku. Podjetja se v navedenem roku lahko odpovedo tem pravicam, pri čemer se bo od tega trenutka naprej štelo, da je posnetek bil potrjen. Po eksplicitnem ali implicitnem potrditvi ustne izjave ali predložitvi popravkov podjetje posluša posnetke v prostorih Komisije in v danem roku preveri natančnost prepisa posnetkov. Neizpolnjevanje te zadnje zahteve lahko pomeni izgubo kakršne koli ugodne obravnave v skladu s tem obvestilom.

| (33) | Dostop do izjav podjetij je dovoljen samo naslovljencem obvestila o nasprotovanju, če se, skupaj s pravnimi predstavniki, ki so pridobili dostop v njihovem imenu, zavežejo, da ne bodo z mehaničnimi ali elektronskimi sredstvi naredili kopije informacij iz izjave podjetja, do katere je bil dovoljen dostop, ter da bodo zagotovili, da se bodo informacije, pridobljene na podlagi izjave podjetja, uporabljale samo v spodaj navedene namene. Drugim strankam, kot so pritožniki, ne bo dovoljen dostop do izjav podjetij. Komisija meni, da ta posebna zaščita izjave podjetja ni upravičena od trenutka, ko prosilec razkrije njeno vsebino tretjim stranem. |
| --- | --- |

(33)

Dostop do izjav podjetij je dovoljen samo naslovljencem obvestila o nasprotovanju, če se, skupaj s pravnimi predstavniki, ki so pridobili dostop v njihovem imenu, zavežejo, da ne bodo z mehaničnimi ali elektronskimi sredstvi naredili kopije informacij iz izjave podjetja, do katere je bil dovoljen dostop, ter da bodo zagotovili, da se bodo informacije, pridobljene na podlagi izjave podjetja, uporabljale samo v spodaj navedene namene. Drugim strankam, kot so pritožniki, ne bo dovoljen dostop do izjav podjetij. Komisija meni, da ta posebna zaščita izjave podjetja ni upravičena od trenutka, ko prosilec razkrije njeno vsebino tretjim stranem.

| (34) | V skladu z Obvestilom Komisije o pravilih za dostop do spisa Komisije (8), se dostop do spisa odobri samo naslovljencem obvestila o nasprotovanju pod pogojem, da se s tem pridobljene informacije smejo uporabljati samo za namene sodnih in upravnih postopkov za uporabo pravil konkurence Skupnosti, na katere se nanašajo zadevni upravni postopki. Uporaba takih informacij v druge namene med postopkom se lahko šteje kot nesodelovanje v smislu člena (12) in (27) tega obvestila. Poleg tega, če pride do take uporabe po tem, ko je v postopku Komisija že sprejela odločbo o prepovedi, lahko Komisija pri pravnih postopkih pred sodišči Skupnosti zahteva povišanje globe za podjetje, ki je odgovorno za tako dejanje. Če se bodo informacije kdaj koli uporabljale v drugačen namen z vključitvijo zunanjega pravnega zastopnika, bo lahko za ustrezen disciplinski ukrep Komisija prijavila dogodek zbornici tega zastopnika. |
| --- | --- |

(34)

V skladu z Obvestilom Komisije o pravilih za dostop do spisa Komisije (8), se dostop do spisa odobri samo naslovljencem obvestila o nasprotovanju pod pogojem, da se s tem pridobljene informacije smejo uporabljati samo za namene sodnih in upravnih postopkov za uporabo pravil konkurence Skupnosti, na katere se nanašajo zadevni upravni postopki. Uporaba takih informacij v druge namene med postopkom se lahko šteje kot nesodelovanje v smislu člena (12) in (27) tega obvestila. Poleg tega, če pride do take uporabe po tem, ko je v postopku Komisija že sprejela odločbo o prepovedi, lahko Komisija pri pravnih postopkih pred sodišči Skupnosti zahteva povišanje globe za podjetje, ki je odgovorno za tako dejanje. Če se bodo informacije kdaj koli uporabljale v drugačen namen z vključitvijo zunanjega pravnega zastopnika, bo lahko za ustrezen disciplinski ukrep Komisija prijavila dogodek zbornici tega zastopnika.

| (35) | Izjave podjetij, dane v skladu s tem obvestilom, bodo v skladu s členom 12 Uredbe št. 1/2003 predložene samo organom za konkurenco držav članic, če so izpolnjeni pogoji iz Obvestila o mreži za konkurenco (9) in če je stopnja varnosti pred razkritjem s strani organa za konkurenco, ki je izjavo prejel, enaka stopnji varnosti, ki jo zagotavlja Komisija. |
| --- | --- |

(35)

Izjave podjetij, dane v skladu s tem obvestilom, bodo v skladu s členom 12 Uredbe št. 1/2003 predložene samo organom za konkurenco držav članic, če so izpolnjeni pogoji iz Obvestila o mreži za konkurenco (9) in če je stopnja varnosti pred razkritjem s strani organa za konkurenco, ki je izjavo prejel, enaka stopnji varnosti, ki jo zagotavlja Komisija.

V.   SPLOŠNI PREUDARKI

| (36) | Komisija ne bo sprejela stališča o dodelitvi ali ne pogojne imunitete ali o nagraditvi ali ne katere koli prošnje, če postane jasno, da prošnja zadeva prekrške, storjene v zastaralnem roku petih let za naložitev kazni, določenem v členu 25(1)(b) Uredbe št. 1/2003, saj take prošnje ne služijo več svojemu namenu. |
| --- | --- |

(36)

Komisija ne bo sprejela stališča o dodelitvi ali ne pogojne imunitete ali o nagraditvi ali ne katere koli prošnje, če postane jasno, da prošnja zadeva prekrške, storjene v zastaralnem roku petih let za naložitev kazni, določenem v členu 25(1)(b) Uredbe št. 1/2003, saj take prošnje ne služijo več svojemu namenu.

| (37) | Z dnem objave v Uradnem listu to obvestilo nadomesti Obvestilo Komisije o imuniteti pred globami in znižanju glob v zadevah o kartelih iz leta 2002 za vse zadeve, v katerih ni nobeno podjetje vzpostavilo stika s Komisijo, da bi izkoristilo ugodno obravnavo, določeno v navedenem obvestilu. Ne glede na to se bodo točke (31) do (35) tega obvestila uporabljale od trenutka objave za vse prošnje v obravnavi ali nove prošnje za imuniteto pred globami in za znižanje glob. |
| --- | --- |

(37)

Z dnem objave v Uradnem listu to obvestilo nadomesti Obvestilo Komisije o imuniteti pred globami in znižanju glob v zadevah o kartelih iz leta 2002 za vse zadeve, v katerih ni nobeno podjetje vzpostavilo stika s Komisijo, da bi izkoristilo ugodno obravnavo, določeno v navedenem obvestilu. Ne glede na to se bodo točke (31) do (35) tega obvestila uporabljale od trenutka objave za vse prošnje v obravnavi ali nove prošnje za imuniteto pred globami in za znižanje glob.

| (38) | Komisija se zaveda, da bo to obvestilo ustvarilo upravičena pričakovanja, na katera se lahko zanašajo podjetja, ko Komisiji razkrijejo obstoj kartela. |
| --- | --- |

(38)

Komisija se zaveda, da bo to obvestilo ustvarilo upravičena pričakovanja, na katera se lahko zanašajo podjetja, ko Komisiji razkrijejo obstoj kartela.

| (39) | V skladu s prakso Komisije bo dejstvo, da podjetje sodeluje s Komisijo med upravnim postopkom, navedeno v odločbah z namenom obrazložiti imuniteto ali znižanje globe. Dejstvo, da se prizna imuniteta ali znižanje v zvezi z globami, ne more varovati podjetja pred civilnopravnimi posledicami njegovega sodelovanja pri kršitvi člena 81 Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(39)

V skladu s prakso Komisije bo dejstvo, da podjetje sodeluje s Komisijo med upravnim postopkom, navedeno v odločbah z namenom obrazložiti imuniteto ali znižanje globe. Dejstvo, da se prizna imuniteta ali znižanje v zvezi z globami, ne more varovati podjetja pred civilnopravnimi posledicami njegovega sodelovanja pri kršitvi člena 81 Pogodbe ES.

| (40) | Komisija meni, da bi javno razkritje dokumentov ter pisnih ali posnetih izjav, prejetih v okviru tega obvestila, v običajnih razmerah spodkopalo določene javne in zasebne interese, na primer zaščito namena inšpekcij in preiskav v smislu člena 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 (10), celo v času po sprejetju odločbe. |
| --- | --- |

(40)

Komisija meni, da bi javno razkritje dokumentov ter pisnih ali posnetih izjav, prejetih v okviru tega obvestila, v običajnih razmerah spodkopalo določene javne in zasebne interese, na primer zaščito namena inšpekcij in preiskav v smislu člena 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 (10), celo v času po sprejetju odločbe.

---

(1)  V tem besedilu sklicevanje na člen 81 ES zajema tudi člen 53 EGP, če ga Komisija uporablja v skladu s pravili, določenimi v členu 56 Sporazuma EGP.

(2)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

(3)  Oceno izpolnjevanja je potrebno izvesti v naprej, t.j. brez upoštevanja, ali je bil zadevni pregled uspešen oziroma ali je bil izveden ali ne. Ocena se izvede izključno na podlagi narave in kakovosti podatkov, ki jih predloži prosilec.

(4)  Izjave podjetij so lahko podane v obliki pisnih dokumentov, ki jih podpiše podjetje ali so podpisani v imenu podjetja, ali ustno.

(5)  To obsega zlasti zahtevo, da mora prosilec predložiti točne, nezavajajoče in popolne informacije. Glej sodbo Sodišča Evropskih skupnosti z dne 29. junija 2006 v zadevi C-301/04 P, Komisija proti SGL Carbon AG in drugi, odstavki 60-70, in sodbo Sodišča Evropskih skupnosti z dne 28. junija 2005 v zadevah C-189/02 P, C-202/02 P, C-208/02 P in C-213/02 P, Dansk Rørindustri A7S in drugi proti Komisiji, odstavki 395-399.

(6)  UL L 1, 4.1.2003, str. 1.

(7)  UL L 123, 27.4.2004, str. 18.

(8)  UL C 325, 22.12.2005, str. 7.

(9)  Obvestila Komisije o sodelovanju v okviru mreže organov, pristojnih za konkurenco, UL C 101, 27.4.2004, str. 43.

(10)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

---

| 8.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 298/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 298/23

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4390 — PHL/IBFF)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/C 298/12)

Dne 20. oktobra 2006 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32006M4390. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://ec.europa.eu/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32006M4390. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://ec.europa.eu/eur-lex/lex)

---