# Europos Sąjungos C 301E/2006

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 301E |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 49 tomas2006m. gruodžio 12d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 301E

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

49 tomas2006m. gruodžio 12d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Taryba |
| 2006/C 301E/1 | 2006 m. rugsėjo 25 d. Tarybos priimta Bendroji pozicija (EB) Nr. 27/2006, laikantis Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos ir siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl Europos bendrijos septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programos (2007–2013 m.) | 1 |
| 2006/C 301E/2 | 2006 m. spalio 23 d. Tarybos priimta Bendroji pozicija (EB) Nr. 28/2006, laikantis Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos ir siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, nustatantį vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę | 51 |
| 2006/C 301E/3 | 2006 m. lapkričio 14 d. Tarybos priimta Bendroji pozicija (EB) Nr. 29/2006, laikantis Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos ir siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl statistinių duomenų apie valstybėse narėse iškrautus žuvininkystės produktus teikimo ir panaikinantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1382/91 (
  1
  ) | 85 |
| 2006/C 301E/4 | 2006 m. lapkričio 14 d. Tarybos priimta Bendroji pozicija (EB) Nr. 30/2006, laikantis Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos ir siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl Europos kultūrų dialogo metų (2008 m.) | 94 |
| 2006/C 301E/5 | 2006 m. lapkričio 14 d. Tarybos bendroji pozicija (EB) Nr. 31/2006, laikantis Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos ir siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl Bendrijos veiksmų programos vartotojų politikos srityje sukūrimo (2007–2013 m.) (
  1
  ) | 103 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Taryba

2006/C 301E/1

2006 m. rugsėjo 25 d. Tarybos priimta Bendroji pozicija (EB) Nr. 27/2006, laikantis Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos ir siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl Europos bendrijos septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programos (2007–2013 m.)

1

2006/C 301E/2

2006 m. spalio 23 d. Tarybos priimta Bendroji pozicija (EB) Nr. 28/2006, laikantis Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos ir siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, nustatantį vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę

51

2006/C 301E/3

2006 m. lapkričio 14 d. Tarybos priimta Bendroji pozicija (EB) Nr. 29/2006, laikantis Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos ir siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl statistinių duomenų apie valstybėse narėse iškrautus žuvininkystės produktus teikimo ir panaikinantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1382/91 (
  1
  )

1

85

2006/C 301E/4

2006 m. lapkričio 14 d. Tarybos priimta Bendroji pozicija (EB) Nr. 30/2006, laikantis Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos ir siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl Europos kultūrų dialogo metų (2008 m.)

94

2006/C 301E/5

2006 m. lapkričio 14 d. Tarybos bendroji pozicija (EB) Nr. 31/2006, laikantis Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos ir siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl Bendrijos veiksmų programos vartotojų politikos srityje sukūrimo (2007–2013 m.) (
  1
  )

1

103

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Taryba

| 12.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 301/1

---

BENDROJI POZICIJA (EB) Nr. 27/2006

Tarybos priimta 2006 m. rugsėjo 25 d.

siekiant priimti ... Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2006/EB dėl Europos bendrijos septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programos (2007–2013 m.)

(2006/C 301 E/01)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 166 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | Sutartyje numatytas Bendrijos tikslas — stiprinti Bendrijos pramonės mokslinį ir technologinį pagrindą, taip užtikrinant aukštą konkurencingumo tarptautiniu mastu lygį. Šiuo tikslu Bendrija propaguoja, jos manymu, visą būtiną mokslinių tyrimų veiklą, visų pirma skatindama įmones, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones (toliau — MVĮ), mokslinių tyrimų centrus ir universitetus vykdyti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklą. Atsižvelgiant į tai, pirmenybė turėtų būti teikiama toms sritims ir projektams, kuriems ypač svarbus Europos finansavimas ir bendradarbiavimas ir jais suteikiama pridėtinė vertė. Remdama mokslinius tyrimus ties pažinimo riba, taikomųjų tyrimų ir inovacijų srityje, Bendrija siekia skatinti Europos tyrimų sinergiją ir taip Europos mokslinių tyrimų erdvei sukurti stabilesnį pagrindą. Tai teigiamai atsilieps visų valstybių narių socialinei, kultūrinei ir ekonominei pažangai. |
| --- | --- |

(1)

Sutartyje numatytas Bendrijos tikslas — stiprinti Bendrijos pramonės mokslinį ir technologinį pagrindą, taip užtikrinant aukštą konkurencingumo tarptautiniu mastu lygį. Šiuo tikslu Bendrija propaguoja, jos manymu, visą būtiną mokslinių tyrimų veiklą, visų pirma skatindama įmones, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones (toliau — MVĮ), mokslinių tyrimų centrus ir universitetus vykdyti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklą. Atsižvelgiant į tai, pirmenybė turėtų būti teikiama toms sritims ir projektams, kuriems ypač svarbus Europos finansavimas ir bendradarbiavimas ir jais suteikiama pridėtinė vertė. Remdama mokslinius tyrimus ties pažinimo riba, taikomųjų tyrimų ir inovacijų srityje, Bendrija siekia skatinti Europos tyrimų sinergiją ir taip Europos mokslinių tyrimų erdvei sukurti stabilesnį pagrindą. Tai teigiamai atsilieps visų valstybių narių socialinei, kultūrinei ir ekonominei pažangai.

| (2) | Esminis mokslinių tyrimų vaidmuo buvo pripažintas 2000 m. kovo 23–24 d. Lisabonos Europos Vadovų Tarybos susitikime, kuriame buvo nustatytas kito dešimtmečio naujas strateginis tikslas: žiniomis grindžiama ES ekonomika turėtų tapti konkurencingiausia ir dinamiškiausia pasaulyje, būti pajėgi darniai augti sukuriant daugiau ir geresnių darbo vietų bei stiprinant socialinę sanglaudą. Pažinimo triada — švietimas, moksliniai tyrimai ir inovacijos — yra esminė siekiant šio tikslo, todėl Bendrija siekia sutelkti ir sustiprinti reikiamus mokslinius tyrimus ir inovacinius pajėgumus. Šiuo požiūriu Septintoji bendroji programa yra vienas iš pagrindinių Bendrijos dokumentų, nes ji papildo valstybių narių ir Europos pramonės pastangas. |
| --- | --- |

(2)

Esminis mokslinių tyrimų vaidmuo buvo pripažintas 2000 m. kovo 23–24 d. Lisabonos Europos Vadovų Tarybos susitikime, kuriame buvo nustatytas kito dešimtmečio naujas strateginis tikslas: žiniomis grindžiama ES ekonomika turėtų tapti konkurencingiausia ir dinamiškiausia pasaulyje, būti pajėgi darniai augti sukuriant daugiau ir geresnių darbo vietų bei stiprinant socialinę sanglaudą. Pažinimo triada — švietimas, moksliniai tyrimai ir inovacijos — yra esminė siekiant šio tikslo, todėl Bendrija siekia sutelkti ir sustiprinti reikiamus mokslinius tyrimus ir inovacinius pajėgumus. Šiuo požiūriu Septintoji bendroji programa yra vienas iš pagrindinių Bendrijos dokumentų, nes ji papildo valstybių narių ir Europos pramonės pastangas.

| (3) | Vadovaujantis Lisabonos strategija, 2002 m. kovo 15–16 d. Barselonos Europos Vadovų Taryba susitarė, kad bendros Sąjungos išlaidos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai (MTTP) bei inovacijoms turėtų būti didinamos, kad iki 2010 m. jos sudarytų 3 % BVP, du trečdalius lėšų skiriant iš privačiojo sektoriaus. |
| --- | --- |

(3)

Vadovaujantis Lisabonos strategija, 2002 m. kovo 15–16 d. Barselonos Europos Vadovų Taryba susitarė, kad bendros Sąjungos išlaidos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai (MTTP) bei inovacijoms turėtų būti didinamos, kad iki 2010 m. jos sudarytų 3 % BVP, du trečdalius lėšų skiriant iš privačiojo sektoriaus.

| (4) | Pagrindinis Septintosios bendrosios programos tikslas yra prisidėti prie to, kad Sąjunga taptų pirmaujančia mokslinių tyrimų erdve pasaulyje. To siekiant būtina, kad Bendroji programa būtų aiškiai orientuota į pasaulinio lygio moderniausių mokslinių tyrimų, pirmiausia grindžiamų mokslinių tyrimų kompetencijos principu, skatinimą ir investavimą į juos. |
| --- | --- |

(4)

Pagrindinis Septintosios bendrosios programos tikslas yra prisidėti prie to, kad Sąjunga taptų pirmaujančia mokslinių tyrimų erdve pasaulyje. To siekiant būtina, kad Bendroji programa būtų aiškiai orientuota į pasaulinio lygio moderniausių mokslinių tyrimų, pirmiausia grindžiamų mokslinių tyrimų kompetencijos principu, skatinimą ir investavimą į juos.

| (5) | Europos Parlamentas ne kartą pabrėžė mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros svarbą bei didėjančią žinių įtaką ekonomikos augimui ir socialinei bei aplinkosauginei gerovei, ypač savo 2005 m. kovo 10 d. rezoliucijoje dėl mokslo ir technologijų — Europos Sąjungos mokslinių tyrimų rėmimo politikos gairės (4). |
| --- | --- |

(5)

Europos Parlamentas ne kartą pabrėžė mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros svarbą bei didėjančią žinių įtaką ekonomikos augimui ir socialinei bei aplinkosauginei gerovei, ypač savo 2005 m. kovo 10 d. rezoliucijoje dėl mokslo ir technologijų — Europos Sąjungos mokslinių tyrimų rėmimo politikos gairės (4).

| (6) | Atsižvelgdama į visų Bendrijos politikos krypčių mokslinių tyrimų poreikius, ir remdamasi plačia Europos pramonės, mokslinės bendruomenės, universitetų ir kitų suinteresuotų šalių parama, Bendrija turėtų nustatyti mokslinius ir technologinius tikslus, kurie turi būti pasiekti pagal Septintąją bendrąją programą 2007–2013 m. laikotarpiu. |
| --- | --- |

(6)

Atsižvelgdama į visų Bendrijos politikos krypčių mokslinių tyrimų poreikius, ir remdamasi plačia Europos pramonės, mokslinės bendruomenės, universitetų ir kitų suinteresuotų šalių parama, Bendrija turėtų nustatyti mokslinius ir technologinius tikslus, kurie turi būti pasiekti pagal Septintąją bendrąją programą 2007–2013 m. laikotarpiu.

| (7) | Pramonės moksliniams tyrimams ypač svarbios Europos technologijų platformos (ETP) ir numatytos Bendros technologijų iniciatyvos (BTI). ETP padeda suinteresuotiems subjektams sudaryti ilgalaikes strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkes ir gali būti toliau plėtojamos, kad taptų svarbia Europos konkurencingumo skatinimo priemone. |
| --- | --- |

(7)

Pramonės moksliniams tyrimams ypač svarbios Europos technologijų platformos (ETP) ir numatytos Bendros technologijų iniciatyvos (BTI). ETP padeda suinteresuotiems subjektams sudaryti ilgalaikes strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkes ir gali būti toliau plėtojamos, kad taptų svarbia Europos konkurencingumo skatinimo priemone.

| (8) | Septintosios bendrosios programos tikslai turėtų būti pasirinkti taip, kad būtų galima remtis Šeštosios bendrosios programos pasiekimais kuriant Europos mokslinių tyrimų erdvę, ir toliau plėtojami žiniomis grindžiamos ekonomikos ir visuomenės Europoje vystymo kryptimi, taip įgyvendinant Bendrijos politikos Lisabonos strategijos uždavinius. Iš Septintosios bendrosios programos tikslų ypač svarbūs yra šie:






  — | visoje ES turėtų būti remiamas įvairių lygių tarptautinis bendradarbiavimas; |
| --- | --- | --- |

(8)

Septintosios bendrosios programos tikslai turėtų būti pasirinkti taip, kad būtų galima remtis Šeštosios bendrosios programos pasiekimais kuriant Europos mokslinių tyrimų erdvę, ir toliau plėtojami žiniomis grindžiamos ekonomikos ir visuomenės Europoje vystymo kryptimi, taip įgyvendinant Bendrijos politikos Lisabonos strategijos uždavinius. Iš Septintosios bendrosios programos tikslų ypač svarbūs yra šie:

—

visoje ES turėtų būti remiamas įvairių lygių tarptautinis bendradarbiavimas;

| — | turėtų būti stiprinama Europos mokslinių tyrimų ties pažinimo riba dinamika, kūrybingumas ir kompetencija, pripažįstant mokslininkų atsakomybę ir nepriklausomumą nustatant šios srities mokslinių tyrimų pagrindines kryptis. Atsižvelgiant į tai, pagrindinį vaidmenį pagal Septintąją bendrąją programą turėtų suvaidinti mokslininkų iniciatyva ir kompetencija grindžiami moksliniai tyrimai; |
| --- | --- |

—

turėtų būti stiprinama Europos mokslinių tyrimų ties pažinimo riba dinamika, kūrybingumas ir kompetencija, pripažįstant mokslininkų atsakomybę ir nepriklausomumą nustatant šios srities mokslinių tyrimų pagrindines kryptis. Atsižvelgiant į tai, pagrindinį vaidmenį pagal Septintąją bendrąją programą turėtų suvaidinti mokslininkų iniciatyva ir kompetencija grindžiami moksliniai tyrimai;

| — | žmogiškųjų išteklių pajėgumai mokslinių tyrimų ir technologijų srityje turėtų būti stiprinami kiekybiškai ir kokybiškai; geresnis švietimas ir parengimas moksliniams tyrimams, geresnės sąlygos pasinaudoti galimybe vykdyti mokslinius tyrimus bei mokslininko „profesijos“ pripažinimas yra pagrindinės priemonės šiam tikslui pasiekti, tačiau nemažiau svarbu žymiai padidinti moterų dalyvavimą moksliniuose tyrimuose, skatinti mokslininkų mobilumą ir karjeros plėtrą. Europos mokslo darbuotojų chartijoje ir Mokslo darbuotojų įdarbinimo elgesio kodekse atsispindintys bendri principai galėtų padėti sukurti tikrą Europos mokslo darbuotojų darbo rinką, atsižvelgiant į tai, kad šie principai taikomi savanoriškai. Be kita ko, turėtų būti plėtojama ir stiprinama Europos mokslinių tyrimų įstaigų ir universitetų kompetencija. |
| --- | --- |

—

žmogiškųjų išteklių pajėgumai mokslinių tyrimų ir technologijų srityje turėtų būti stiprinami kiekybiškai ir kokybiškai; geresnis švietimas ir parengimas moksliniams tyrimams, geresnės sąlygos pasinaudoti galimybe vykdyti mokslinius tyrimus bei mokslininko „profesijos“ pripažinimas yra pagrindinės priemonės šiam tikslui pasiekti, tačiau nemažiau svarbu žymiai padidinti moterų dalyvavimą moksliniuose tyrimuose, skatinti mokslininkų mobilumą ir karjeros plėtrą. Europos mokslo darbuotojų chartijoje ir Mokslo darbuotojų įdarbinimo elgesio kodekse atsispindintys bendri principai galėtų padėti sukurti tikrą Europos mokslo darbuotojų darbo rinką, atsižvelgiant į tai, kad šie principai taikomi savanoriškai. Be kita ko, turėtų būti plėtojama ir stiprinama Europos mokslinių tyrimų įstaigų ir universitetų kompetencija.

| (9) | Be to, turėtų būti skatinamas nuodugnesnis mokslo darbuotojų ir visuomenės dialogas Europoje siekiant plėtoti mokslo ir mokslinių tyrimų darbotvarkę, atspindinčią piliečių rūpesčius, įskaitant kritinio mąstymo skatinimą, bei skirtą sustiprinti piliečių pasitikėjimą mokslu. |
| --- | --- |

(9)

Be to, turėtų būti skatinamas nuodugnesnis mokslo darbuotojų ir visuomenės dialogas Europoje siekiant plėtoti mokslo ir mokslinių tyrimų darbotvarkę, atspindinčią piliečių rūpesčius, įskaitant kritinio mąstymo skatinimą, bei skirtą sustiprinti piliečių pasitikėjimą mokslu.

| (10) | Ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama tam, kad mokslo darbuotojams būtų sudarytos sąlygos siekti mokslininko karjeros produktyviausiu gyvenimo laikotarpiu. Jauni mokslininkai gali būti Europos mokslo varomoji jėga. |
| --- | --- |

(10)

Ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama tam, kad mokslo darbuotojams būtų sudarytos sąlygos siekti mokslininko karjeros produktyviausiu gyvenimo laikotarpiu. Jauni mokslininkai gali būti Europos mokslo varomoji jėga.

| (11) | Mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumai turėtų būti stiprinami kiekybiškai ir kokybiškai. |
| --- | --- |

(11)

Mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumai turėtų būti stiprinami kiekybiškai ir kokybiškai.

| (12) | Turėtų būti remiamas žinių, kurios generuojamos iš viešųjų lėšų finansuojamoje mokslinių tyrimų veikloje, platus naudojimas ir platinimas. |
| --- | --- |

(12)

Turėtų būti remiamas žinių, kurios generuojamos iš viešųjų lėšų finansuojamoje mokslinių tyrimų veikloje, platus naudojimas ir platinimas.

| (13) | Kad šie tikslai būtų pasiekti, būtina skatinti keturių rūšių veiklą: tarptautinį bendradarbiavimą politikos apibrėžtomis temomis (programa „Bendradarbiavimas“), mokslinius tyrimus, vykdomus mokslinių tyrimų bendruomenės iniciatyva (programa „Idėjos“), paramą pavieniams mokslininkams (programa „Žmonės“) ir paramą mokslinių tyrimų pajėgumams (programa „Pajėgumai“). |
| --- | --- |

(13)

Kad šie tikslai būtų pasiekti, būtina skatinti keturių rūšių veiklą: tarptautinį bendradarbiavimą politikos apibrėžtomis temomis (programa „Bendradarbiavimas“), mokslinius tyrimus, vykdomus mokslinių tyrimų bendruomenės iniciatyva (programa „Idėjos“), paramą pavieniams mokslininkams (programa „Žmonės“) ir paramą mokslinių tyrimų pajėgumams (programa „Pajėgumai“).

| (14) | Pagal programą „Bendradarbiavimas“ turėtų būti remiamas tarptautinis bendradarbiavimas tinkamu mastu Sąjungoje ir už jos ribų keliose teminėse srityse, atitinkančiose pagrindines žinių ir technologijų pažangos sritis, kuriose moksliniai tyrimai būtų skatinami ir remiami, siekiant spręsti Europos socialinius, ekonominius, aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos ir pramonės uždavinius, prisidėti prie viešųjų gėrybių ir remti besivystančias šalis. Kai įmanoma, ši programa suteiks lankstumo į užduotį orientuotoms schemoms, kurios apima kelis teminius prioritetus. |
| --- | --- |

(14)

Pagal programą „Bendradarbiavimas“ turėtų būti remiamas tarptautinis bendradarbiavimas tinkamu mastu Sąjungoje ir už jos ribų keliose teminėse srityse, atitinkančiose pagrindines žinių ir technologijų pažangos sritis, kuriose moksliniai tyrimai būtų skatinami ir remiami, siekiant spręsti Europos socialinius, ekonominius, aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos ir pramonės uždavinius, prisidėti prie viešųjų gėrybių ir remti besivystančias šalis. Kai įmanoma, ši programa suteiks lankstumo į užduotį orientuotoms schemoms, kurios apima kelis teminius prioritetus.

| (15) | Pagal programą „Idėjos“ veiklą turėtų įgyvendinti Europos mokslinių tyrimų taryba, kuriai turėtų būti suteiktas didelis savarankiškumas plėtoti aukšto lygio mokslinius tyrimus ties pažinimo riba Europos mastu, remiantis Europoje turima kompetencija ir didinant jų prestižą tarptautiniu mastu. Europos mokslinių tyrimų taryba turėtų palaikyti nuolatinį ryšį su mokslo bendruomene ir Europos institucijomis. |
| --- | --- |

(15)

Pagal programą „Idėjos“ veiklą turėtų įgyvendinti Europos mokslinių tyrimų taryba, kuriai turėtų būti suteiktas didelis savarankiškumas plėtoti aukšto lygio mokslinius tyrimus ties pažinimo riba Europos mastu, remiantis Europoje turima kompetencija ir didinant jų prestižą tarptautiniu mastu. Europos mokslinių tyrimų taryba turėtų palaikyti nuolatinį ryšį su mokslo bendruomene ir Europos institucijomis.

| (16) | Pagal programą „Žmonės“ atskiri asmenys turėtų būti skatinami pasirinkti mokslo darbuotojo profesiją, Europos mokslo darbuotojai — likti Europoje, mokslo darbuotojai iš viso pasaulio — pritraukiami į Europą ir Europa turėtų tapti patrauklesne geriausiems mokslo darbuotojams. Remiantis teigiama „Marie Curie veiksmų“ pagal ankstesnes Bendrąsias programas patirtimi, „Žmonių“ programa turėtų paskatinti atskirus asmenis tapti mokslo darbuotojais; apibrėžti rengimo moksliniams tyrimams pasiūlymus ir galimybes; skatinti Europos mokslo darbuotojus likti Europoje ar grįžti į Europą; skatinti mobilumą tarp skirtingų sektorių; pritraukti į Europą mokslo darbuotojus iš viso pasaulio. Mokslo darbuotojų mobilumas yra būtinas ne tik mokslo darbuotojų karjeros plėtrai, bet ir šalims bei sektoriams keičiantis žiniomis bei jas perduodant, taip pat užtikrinant, kad novatoriški įvairių disciplinų moksliniai tyrimai ties pažinimo riba būtų vykdomi atidavusių ir kompetentingų mokslininkų bei jiems būtų skiriama daugiau finansinių išteklių. |
| --- | --- |

(16)

Pagal programą „Žmonės“ atskiri asmenys turėtų būti skatinami pasirinkti mokslo darbuotojo profesiją, Europos mokslo darbuotojai — likti Europoje, mokslo darbuotojai iš viso pasaulio — pritraukiami į Europą ir Europa turėtų tapti patrauklesne geriausiems mokslo darbuotojams. Remiantis teigiama „Marie Curie veiksmų“ pagal ankstesnes Bendrąsias programas patirtimi, „Žmonių“ programa turėtų paskatinti atskirus asmenis tapti mokslo darbuotojais; apibrėžti rengimo moksliniams tyrimams pasiūlymus ir galimybes; skatinti Europos mokslo darbuotojus likti Europoje ar grįžti į Europą; skatinti mobilumą tarp skirtingų sektorių; pritraukti į Europą mokslo darbuotojus iš viso pasaulio. Mokslo darbuotojų mobilumas yra būtinas ne tik mokslo darbuotojų karjeros plėtrai, bet ir šalims bei sektoriams keičiantis žiniomis bei jas perduodant, taip pat užtikrinant, kad novatoriški įvairių disciplinų moksliniai tyrimai ties pažinimo riba būtų vykdomi atidavusių ir kompetentingų mokslininkų bei jiems būtų skiriama daugiau finansinių išteklių.

| (17) | Pagal programą „Pajėgumai“ turėtų būti optimizuojamas naudojimasis mokslinių tyrimų infrastruktūra ir jos plėtojimas; turėtų būti stiprinami MVĮ inovacijų pajėgumai ir jų gebėjimas pasinaudoti moksliniais tyrimais; turi būti remiamos moksliniais tyrimais užsiimančios regioninės grupės; turėtų būti realizuojamas mokslinių tyrimų potencialas ES konvergencijos tikslui priskiriamuose ir atokiausiuose regionuose; mokslas ir visuomenė turėtų būti labiau suartinami Europos visuomenėje; turėtų būti remiamas mokslinių tyrimų nuoseklus plėtojimas nacionaliniu ir Bendrijos lygiu bei imamasi horizontalių veiksmų ir priemonių tarptautiniam bendradarbiavimui remti. |
| --- | --- |

(17)

Pagal programą „Pajėgumai“ turėtų būti optimizuojamas naudojimasis mokslinių tyrimų infrastruktūra ir jos plėtojimas; turėtų būti stiprinami MVĮ inovacijų pajėgumai ir jų gebėjimas pasinaudoti moksliniais tyrimais; turi būti remiamos moksliniais tyrimais užsiimančios regioninės grupės; turėtų būti realizuojamas mokslinių tyrimų potencialas ES konvergencijos tikslui priskiriamuose ir atokiausiuose regionuose; mokslas ir visuomenė turėtų būti labiau suartinami Europos visuomenėje; turėtų būti remiamas mokslinių tyrimų nuoseklus plėtojimas nacionaliniu ir Bendrijos lygiu bei imamasi horizontalių veiksmų ir priemonių tarptautiniam bendradarbiavimui remti.

| (18) | Jungtinis tyrimų centras (JTC) turėtų prisidėti prie į vartotojo poreikius orientuotos mokslinės ir technologinės paramos teikimo kuriant, plėtojant, įgyvendinant ir stebint Bendrijos politiką. Šiuo požiūriu naudinga, kad specialios savo kompetencijos srityse JTC toliau veiktų kaip ES nepriklausomas informacijos apie mokslą ir technologijas centras. |
| --- | --- |

(18)

Jungtinis tyrimų centras (JTC) turėtų prisidėti prie į vartotojo poreikius orientuotos mokslinės ir technologinės paramos teikimo kuriant, plėtojant, įgyvendinant ir stebint Bendrijos politiką. Šiuo požiūriu naudinga, kad specialios savo kompetencijos srityse JTC toliau veiktų kaip ES nepriklausomas informacijos apie mokslą ir technologijas centras.

| (19) | Įgyvendinant Europos mokslinių tyrimų erdvę svarbus vaidmuo tenka regionams. Regionų vystymosi potencialo realizavimas ir mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros rezultatų platus skleidimas padeda sumažinti technologinius skirtumus ir prisideda prie Europos konkurencingumo. |
| --- | --- |

(19)

Įgyvendinant Europos mokslinių tyrimų erdvę svarbus vaidmuo tenka regionams. Regionų vystymosi potencialo realizavimas ir mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros rezultatų platus skleidimas padeda sumažinti technologinius skirtumus ir prisideda prie Europos konkurencingumo.

| (20) | Septintoji bendroji programa papildo valstybėse narėse vykdomą veiklą, taip pat kitus Bendrijos veiksmus, būtinus dedant bendras strategines pastangas Lisabonos uždaviniams įgyvendinti, kurie visų pirma vykdomi veiklos, susijusios su struktūriniais fondais, taip pat žemės ūkio, švietimo, mokymo, konkurencingumo, inovacijų, pramonės, užimtumo ir aplinkos srityse. |
| --- | --- |

(20)

Septintoji bendroji programa papildo valstybėse narėse vykdomą veiklą, taip pat kitus Bendrijos veiksmus, būtinus dedant bendras strategines pastangas Lisabonos uždaviniams įgyvendinti, kurie visų pirma vykdomi veiklos, susijusios su struktūriniais fondais, taip pat žemės ūkio, švietimo, mokymo, konkurencingumo, inovacijų, pramonės, užimtumo ir aplinkos srityse.

| (21) | Turėtų būti užtikrinta Bendrijos politikos krypčių ir programų abipusė sinergija ir papildomumas, tuo pačiu atsižvelgiant į poreikį sustiprinti ir supaprastinti mokslinių tyrimų finansavimo, kuris yra ypač svarbus MVĮ, metodą. |
| --- | --- |

(21)

Turėtų būti užtikrinta Bendrijos politikos krypčių ir programų abipusė sinergija ir papildomumas, tuo pačiu atsižvelgiant į poreikį sustiprinti ir supaprastinti mokslinių tyrimų finansavimo, kuris yra ypač svarbus MVĮ, metodą.

| (22) | Septintąja bendrąja programa turėtų būti visų pirma siekiama užtikrinti deramą MVĮ dalyvavimą. Pagal šią Bendrąją programą remiama su inovacijomis ir MVĮ susijusi veikla turėtų papildyti veiklą, vykdomą pagal Bendrąją konkurencingumo ir inovacijų programą. |
| --- | --- |

(22)

Septintąja bendrąja programa turėtų būti visų pirma siekiama užtikrinti deramą MVĮ dalyvavimą. Pagal šią Bendrąją programą remiama su inovacijomis ir MVĮ susijusi veikla turėtų papildyti veiklą, vykdomą pagal Bendrąją konkurencingumo ir inovacijų programą.

| (23) | Turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos dalyvauti veikloje pagal šią Bendrąją programą laiku paskelbiant visą atitinkamą ir aiškiai pateiktą informaciją, kuri turėtų būti prieinama visiems potencialiems dalyviams. |
| --- | --- |

(23)

Turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos dalyvauti veikloje pagal šią Bendrąją programą laiku paskelbiant visą atitinkamą ir aiškiai pateiktą informaciją, kuri turėtų būti prieinama visiems potencialiems dalyviams.

| (24) | Atsižvelgiant į naujų priemonių naudojimo pagal Šeštąją bendrąją programą tarpinę peržiūrą ir Bendrosios programos penkerių metų laikotarpio įvertinimą, buvo nustatytas naujas metodas, kuriuo vadovaujantis būtų galima lengviau, veiksmingiau ir lanksčiau pasiekti Bendrijos mokslinių tyrimų politikos politinius tikslus. Šiuo tikslu turėtų būti naudojamasi mažesniu skaičiumi paprastesnių „finansavimo schemų“, lanksčiau ir laisviau jas taikant atskirai arba derinant tarpusavyje įvairiai veiklai finansuoti, dalyviams taip pat turėtų būti suteikiama didesnė valdymo autonomija. |
| --- | --- |

(24)

Atsižvelgiant į naujų priemonių naudojimo pagal Šeštąją bendrąją programą tarpinę peržiūrą ir Bendrosios programos penkerių metų laikotarpio įvertinimą, buvo nustatytas naujas metodas, kuriuo vadovaujantis būtų galima lengviau, veiksmingiau ir lanksčiau pasiekti Bendrijos mokslinių tyrimų politikos politinius tikslus. Šiuo tikslu turėtų būti naudojamasi mažesniu skaičiumi paprastesnių „finansavimo schemų“, lanksčiau ir laisviau jas taikant atskirai arba derinant tarpusavyje įvairiai veiklai finansuoti, dalyviams taip pat turėtų būti suteikiama didesnė valdymo autonomija.

| (25) | Atsižvelgiant į platų susidomėjimą veikla pagal Bendrąją programą, finansinio sverto poveikį nacionalinėms ir privačioms investicijoms, Bendrijos poreikį įgyvendinti naujus mokslo ir technologijų keliamus uždavinius ir visapusiškai be jokio diskriminavimo pasinaudoti mokslininkų potencialu, į tai, kad Bendrijos intervencijoms tenka svarbus vaidmuo užtikrinant didesnį Europos mokslinių tyrimų sistemos operatyvumą ir veiksmingumą, bei tai, kad Bendroji programa gali prisidėti prie pastangų inter alia sprendžiant klimato kaitos ir tvarumo, Europos gyventojų sveikatos problemas ir atgaivinant Lisabonos strategiją, akivaizdu, kad Bendrijos mokslinių tyrimų veikla yra būtina. |
| --- | --- |

(25)

Atsižvelgiant į platų susidomėjimą veikla pagal Bendrąją programą, finansinio sverto poveikį nacionalinėms ir privačioms investicijoms, Bendrijos poreikį įgyvendinti naujus mokslo ir technologijų keliamus uždavinius ir visapusiškai be jokio diskriminavimo pasinaudoti mokslininkų potencialu, į tai, kad Bendrijos intervencijoms tenka svarbus vaidmuo užtikrinant didesnį Europos mokslinių tyrimų sistemos operatyvumą ir veiksmingumą, bei tai, kad Bendroji programa gali prisidėti prie pastangų inter alia sprendžiant klimato kaitos ir tvarumo, Europos gyventojų sveikatos problemas ir atgaivinant Lisabonos strategiją, akivaizdu, kad Bendrijos mokslinių tyrimų veikla yra būtina.

| (26) | Įgyvendinant Septintąją bendrąją programą gali prireikti papildomų programų, kuriose dalyvautų tik tam tikros valstybės narės, Bendrija gali nuspręsti dalyvauti programose, kurias vykdo kelios valstybės narės, arba kurti bendras įmones ar kitas struktūras, kaip apibrėžta Sutarties 168, 169 ir 171 straipsniuose. |
| --- | --- |

(26)

Įgyvendinant Septintąją bendrąją programą gali prireikti papildomų programų, kuriose dalyvautų tik tam tikros valstybės narės, Bendrija gali nuspręsti dalyvauti programose, kurias vykdo kelios valstybės narės, arba kurti bendras įmones ar kitas struktūras, kaip apibrėžta Sutarties 168, 169 ir 171 straipsniuose.

| (27) | Bendrija sudarė keletą tarptautinių susitarimų mokslinių tyrimų srityje ir turėtų stengtis stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą šioje srityje siekiant pasinaudoti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros internacionalizacijos teikiama nauda, prisidėti prie bendrų viešųjų gėrybių kūrimo, ir toliau integruoti Bendriją į pasaulinę mokslinių tyrimų bendruomenę. |
| --- | --- |

(27)

Bendrija sudarė keletą tarptautinių susitarimų mokslinių tyrimų srityje ir turėtų stengtis stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą šioje srityje siekiant pasinaudoti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros internacionalizacijos teikiama nauda, prisidėti prie bendrų viešųjų gėrybių kūrimo, ir toliau integruoti Bendriją į pasaulinę mokslinių tyrimų bendruomenę.

| (28) | Jau yra sukauptas daug žinių, kurios galėtų kardinaliai pagerinti besivystančiose šalyse gyvenančių žmonių gyvenimą; kai tai įmanoma, Bendroji programa įgyvendinant pirmiau aprašytą veiklą prisidės, kad iki 2010 m. būtų įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslai. |
| --- | --- |

(28)

Jau yra sukauptas daug žinių, kurios galėtų kardinaliai pagerinti besivystančiose šalyse gyvenančių žmonių gyvenimą; kai tai įmanoma, Bendroji programa įgyvendinant pirmiau aprašytą veiklą prisidės, kad iki 2010 m. būtų įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslai.

| (29) | Septintoji bendroji programa turėtų prisidėti prie augimo, tvaraus vystymosi ir aplinkos apsaugos skatinimo, įskaitant klimato kaitos problemos sprendimą. |
| --- | --- |

(29)

Septintoji bendroji programa turėtų prisidėti prie augimo, tvaraus vystymosi ir aplinkos apsaugos skatinimo, įskaitant klimato kaitos problemos sprendimą.

| (30) | Vykdant mokslinius tyrimus, remiamus pagal Septintąją bendrąją programą, reikėtų vadovautis pagrindiniais etikos principais, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje nurodytus principus. Į Europos mokslo ir naujųjų technologijų etikos grupės nuomonę yra ir bus atsižvelgiama. Moksliniuose tyrimuose taip pat turėtų būti atsižvelgiama į Protokolą dėl gyvūnų gerovės ir apsaugos ir sumažintas gyvūnų naudojimas moksliniuose tyrimuose ir bandymuose, siekiant ilgainiui atsisakyti gyvūnų naudojimo. |
| --- | --- |

(30)

Vykdant mokslinius tyrimus, remiamus pagal Septintąją bendrąją programą, reikėtų vadovautis pagrindiniais etikos principais, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje nurodytus principus. Į Europos mokslo ir naujųjų technologijų etikos grupės nuomonę yra ir bus atsižvelgiama. Moksliniuose tyrimuose taip pat turėtų būti atsižvelgiama į Protokolą dėl gyvūnų gerovės ir apsaugos ir sumažintas gyvūnų naudojimas moksliniuose tyrimuose ir bandymuose, siekiant ilgainiui atsisakyti gyvūnų naudojimo.

| (31) | Pagal Septintąją bendrąją programą atitinkamomis priemonėmis bus aktyviai skatinamas moterų vaidmuo moksle ir moksliniuose tyrimuose, siekiant paskatinti daugiau moterų dalyvauti šios srities veikloje ir toliau stiprinant jų aktyvų vaidmenį moksliniuose tyrimuose. |
| --- | --- |

(31)

Pagal Septintąją bendrąją programą atitinkamomis priemonėmis bus aktyviai skatinamas moterų vaidmuo moksle ir moksliniuose tyrimuose, siekiant paskatinti daugiau moterų dalyvauti šios srities veikloje ir toliau stiprinant jų aktyvų vaidmenį moksliniuose tyrimuose.

| (32) | Šiuo sprendimu visai programos trukmei nustatomas finansinis paketas, kuris biudžeto valdymo institucijai yra svarbiausias orientacinis dydis kasmetinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (5) 37 punkte. |
| --- | --- |

(32)

Šiuo sprendimu visai programos trukmei nustatomas finansinis paketas, kuris biudžeto valdymo institucijai yra svarbiausias orientacinis dydis kasmetinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (5) 37 punkte.

| (33) | Taip pat reikėtų imtis atitinkamų Europos bendrijų finansinius interesus atitinkančių priemonių, kad būtų stebimas tiek suteiktos finansinės paramos, tiek šių lėšų panaudojimo veiksmingumas, siekiant išvengti pažeidimų ir sukčiavimo ir būtų imtasi reikalingų veiksmų siekiant susigrąžinti prarastas, neteisingai išmokėtas ar netinkamai panaudotas lėšas pagal 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (6), 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (7) ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (8). |
| --- | --- |

(33)

Taip pat reikėtų imtis atitinkamų Europos bendrijų finansinius interesus atitinkančių priemonių, kad būtų stebimas tiek suteiktos finansinės paramos, tiek šių lėšų panaudojimo veiksmingumas, siekiant išvengti pažeidimų ir sukčiavimo ir būtų imtasi reikalingų veiksmų siekiant susigrąžinti prarastas, neteisingai išmokėtas ar netinkamai panaudotas lėšas pagal 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (6), 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (7) ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (8).

| (34) | Svarbu užtikrinti patikimą Septintosios bendrosios programos finansų valdymą ir kuo veiksmingesnį bei priimtinesnį jos įgyvendinimą, taip pat užtikrinant programos teisinį tikrumą ir galimybę ja naudotis visiems dalyviams. Būtina užtikrinti, kad būtų laikomasi 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (Euratomas, EB) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (9), taip pat reikalavimų dėl geresnio reglamentavimo ir supaprastinimo. |
| --- | --- |

(34)

Svarbu užtikrinti patikimą Septintosios bendrosios programos finansų valdymą ir kuo veiksmingesnį bei priimtinesnį jos įgyvendinimą, taip pat užtikrinant programos teisinį tikrumą ir galimybę ja naudotis visiems dalyviams. Būtina užtikrinti, kad būtų laikomasi 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (Euratomas, EB) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (9), taip pat reikalavimų dėl geresnio reglamentavimo ir supaprastinimo.

| (35) | Kadangi pagal Sutarties 163 straipsnį vykdytinos veiklos, kuria būtent prisidedama prie žiniomis grindžiamos visuomenės ir ekonomikos kūrimo Europoje, valstybės narės negali deramai pasiekti, ir to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia Septintąja bendrąja programa neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti, |
| --- | --- |

(35)

Kadangi pagal Sutarties 163 straipsnį vykdytinos veiklos, kuria būtent prisidedama prie žiniomis grindžiamos visuomenės ir ekonomikos kūrimo Europoje, valstybės narės negali deramai pasiekti, ir to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia Septintąja bendrąja programa neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Septintosios bendrosios programos patvirtinimas

Bendroji programa, skirta Bendrijos veiklai mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje, įskaitant demonstracinę veiklą („Septintoji bendroji programa“) yra patvirtinama 2007 m. sausio 1 d. — 2013 gruodžio 31 d. laikotarpiui.

2 straipsnis

Tikslai ir veikla

1.   Pagal Septintąją bendrąją programą remiama i–iv punktuose nurodyta veikla. Šios veiklos tikslai ir pagrindinės kryptys yra nurodyti I priede.

| i) | Bendradarbiavimas: parama įvairiai tarpvalstybinio bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje veiklai, vykdomai toliau išvardytose teminėse srityse:






  a) | Sveikata; |
| --- | --- | --- |

i)

Bendradarbiavimas: parama įvairiai tarpvalstybinio bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje veiklai, vykdomai toliau išvardytose teminėse srityse:

a)

Sveikata;

| b) | Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos; |
| --- | --- |

b)

Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos;

| c) | Informacinės ir ryšių technologijos; |
| --- | --- |

c)

Informacinės ir ryšių technologijos;

| d) | Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos; |
| --- | --- |

d)

Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos;

| e) | Energetika; |
| --- | --- |

e)

Energetika;

| f) | Aplinka (įskaitant klimato kaitą); |
| --- | --- |

f)

Aplinka (įskaitant klimato kaitą);

| g) | Transportas (įskaitant aeronautiką); |
| --- | --- |

g)

Transportas (įskaitant aeronautiką);

| h) | Socialiniai bei ekonomikos mokslai ir humanitariniai mokslai; |
| --- | --- |

h)

Socialiniai bei ekonomikos mokslai ir humanitariniai mokslai;

| i) | Kosminė erdvė; |
| --- | --- |

i)

Kosminė erdvė;

| j) | Saugumas. |
| --- | --- |

j)

Saugumas.

| ii) | Idėjos: parama Europos lygiu konkuruojančių nacionalinių ar tarpvalstybinių individualių mokslo darbuotojų grupių iniciatyva visose srityse atliekamiems moksliniams tyrimams. |
| --- | --- |

ii)

Idėjos: parama Europos lygiu konkuruojančių nacionalinių ar tarpvalstybinių individualių mokslo darbuotojų grupių iniciatyva visose srityse atliekamiems moksliniams tyrimams.

| iii) | Žmonės: žmogiškojo potencialo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje stiprinimas Europoje kokybiškai ir kiekybiškai bei mobilumo skatinimas. |
| --- | --- |

iii)

Žmonės: žmogiškojo potencialo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje stiprinimas Europoje kokybiškai ir kiekybiškai bei mobilumo skatinimas.

| iv) | Pajėgumai: parama pagrindiniams Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumų aspektams, pavyzdžiui, mokslinių tyrimų infrastruktūroms, moksliniais tyrimais užsiimančioms regionų grupėms, mokslinių tyrimų potencialo plėtojimui Bendrijos konvergencijos tikslui priskiriamuose ir atokiausiuose regionuose, mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) (10) skirtiems moksliniams tyrimams, „Mokslo visuomenėje“ klausimams, parama nuosekliam politikos krypčių plėtojimui, tarptautinio bendradarbiavimo horizontaliajai veiklai. |
| --- | --- |

iv)

Pajėgumai: parama pagrindiniams Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumų aspektams, pavyzdžiui, mokslinių tyrimų infrastruktūroms, moksliniais tyrimais užsiimančioms regionų grupėms, mokslinių tyrimų potencialo plėtojimui Bendrijos konvergencijos tikslui priskiriamuose ir atokiausiuose regionuose, mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) (10) skirtiems moksliniams tyrimams, „Mokslo visuomenėje“ klausimams, parama nuosekliam politikos krypčių plėtojimui, tarptautinio bendradarbiavimo horizontaliajai veiklai.

2.   Septintąja bendrąja programa taip pat remiama I priede apibrėžta nebranduolinė tiesioginė mokslinė ir techninė veikla, kurią vykdo Jungtinis tyrimų centras (JTC).

3 straipsnis

Specialiosios programos

Septintoji bendroji programa įgyvendinama vykdant specialiąsias programas. Šiose programose nustatomi aiškūs tikslai ir išsamios įgyvendinimo taisyklės.

4 straipsnis

Didžiausia bendra suma ir kiekvienai programai skirtos dalys

1.   Bendrijos finansinio įnašo į Septintąją bendrąją programą didžiausia bendra suma yra 50 521 milijonas eurų (11). Ši suma paskirstoma 2 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytai veiklai ir veiksmams taip (mln. EUR):

| Bendradarbiavimas | 32 365 |
| --- | --- |
| Idėjos | 7 460 |
| Žmonės | 4 728 |
| Pajėgumai | 4 217 |
| Nebranduolinė Jungtinio tyrimų centro veikla | 1 751 |

Bendradarbiavimas

32 365

Idėjos

7 460

Žmonės

4 728

Pajėgumai

4 217

Nebranduolinė Jungtinio tyrimų centro veikla

1 751

2.   Preliminarus paskirstymas 1 dalyje nurodytos veiklos teminėms sritims yra nustatytas II priede.

3.   Išsamios Bendrijos finansinio įnašo į šią Bendrąją programą taisyklės yra nustatytos III priede.

5 straipsnis

Bendrijų finansinių interesų apsauga

Pagal šį sprendimą finansuojamų Bendrijos veiksmų atžvilgiu Reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2988/95 ir Reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 taikomi bet kuriam Bendrijos teisės nuostatos pažeidimui, įskaitant pagal šią programoje nustatyto sutartinio įsipareigojimo nesilaikymą, susijusiam su ekonominės veiklos vykdytojo veikla ar neveikimu, kai dėl nepagrįstų išlaidų padaroma ar būtų padaryta žala Europos Sąjungos bendrajam biudžetui ar jos valdomiems biudžetams.

6 straipsnis

Etikos principų

1.   Visa pagal Septintąją bendrąją programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla atliekama laikantis pagrindinių etikos principų.

2.   Pagal šią Bendrąją programą nefinansuojamos šios mokslinių tyrimų sritys:

| — | mokslinių tyrimų veikla, skirta žmonių klonavimui reprodukcijos tikslais, |
| --- | --- |

—

mokslinių tyrimų veikla, skirta žmonių klonavimui reprodukcijos tikslais,

| — | mokslinių tyrimų veikla, kuria siekiama pakeisti žmogaus genetinį paveldą, dėl ko šie pakeitimai gali tapti paveldimi (12), |
| --- | --- |

—

mokslinių tyrimų veikla, kuria siekiama pakeisti žmogaus genetinį paveldą, dėl ko šie pakeitimai gali tapti paveldimi (12),

| — | mokslinių tyrimų veikla, kuria siekiama kurti žmogaus embrionus tik mokslinių tyrimų arba kamieninių ląstelių gavimo tikslais, įskaitant somatinių ląstelių branduolių perkėlimą. |
| --- | --- |

—

mokslinių tyrimų veikla, kuria siekiama kurti žmogaus embrionus tik mokslinių tyrimų arba kamieninių ląstelių gavimo tikslais, įskaitant somatinių ląstelių branduolių perkėlimą.

3.   Žmogaus kamieninių ląstelių — tiek suaugusių žmonių, tiek embrionų — moksliniai tyrimai gali būti finansuojami atsižvelgiant į mokslinių pasiūlymų turinį ir į susijusios (-ių) valstybės (-ių) narės (-ių) teisinę sistemą.

Paraiškoje dėl žmogaus embrioninių kamieninių ląstelių mokslinių tyrimų finansavimo prireikus pateikiama detali informacija apie licencijavimo ir kontrolės priemones, kurių imsis valstybių narių kompetentingos institucijos, taip pat informacija apie etinį patvirtinimą (- us), kuris (-ie) bus suteiktas (-i).

Dėl žmogaus embrioninių kamieninių ląstelių gavimo, institucijoms, organizacijoms ir mokslo darbuotojams taikoma griežta licencijavimo ir kontrolės tvarka pagal atitinkamos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių ) teisinę sistemą.

4.   2 dalyje nustatytos mokslinių tyrimų sritys antrame šios programos etape (2010–2013 m.) peržiūrimos atsižvelgiant į mokslo pažangą.

7 straipsnis

Stebėsena, vertinimas ir peržiūra

1.   Komisija nuolat ir sistemingai stebi, kaip įgyvendinama Septintoji bendroji programa ir jos specialiosios programos bei reguliariai praneša apie šios stebėsenos rezultatus ir juos platina.

2.   Ne vėliau kaip 2010 m. Komisija, kuriai padeda išorės ekspertai, atlieka įrodymais pagrįstą tarpinį šios Bendrosios programos ir jos specialiųjų programų įvertinimą, remdamasi Šeštosios bendrosios programos ex-post vertinimu. Šiame įvertinime nagrinėjama vykdomos mokslinių tyrimų veiklos kokybė, taip pat įgyvendinimo ir valdymo kokybė bei pažanga siekiant nustatytų tikslų.

Įvertinimo išvadas ir savo pastabas, taip pat prireikus pasiūlymus dėl šios Bendrosios programos patikslinimo Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.

Prieš tarpinį įvertinimą, kai tik gaunama pakankamai duomenų, pateikiama pažangos ataskaita, kurioje išdėstomi pirminiai duomenys apie pagal Septintąją bendrąją programą inicijuotų naujų veiksmų veiksmingumą ir supaprastinimui skirtas pastangas.

3.   Praėjus dvejiems metams po šios Bendrosios programos užbaigimo, Komisija, pasitelkusi nepriklausomus ekspertus, atlieka jos loginio pagrindo, įgyvendinimo ir pasiekimų išorinį vertinimą.

Įvertinimo išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.

Priimta Briuselyje, ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

...

Tarybos vardu

Pirmininkas

...

---

(1)  OL C 65, 2006 3 17, p. 9.

1

(2)  OL C 115, 2006 5 16, p. 20.

2

(3)  2006 m. birželio 15 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje), 2006 m. rugsėjo 25 d. Tarybos bendroji pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir ... Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

3

Oficialiajame leidinyje

Oficialiajame leidinyje

Oficialiajame leidinyje

(4)  OL C 320 E, 2005 12 15, p. 259.

4

(5)  OL L 139, 2006 6 14, p. 1.

5

(6)  OL L 312, 1995 12 23, p. 1.

6

(7)  OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

7

(8)  OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

8

(9)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

9

(10)  Septintojoje bendrojoje programoje sąvokos „MVĮ“ apibrėžimas apima ir mikroįmones.

10

(11)  Pastaba: visi skaičiai nurodomi dabartinėmis kainomis, atspindinčiomis Tarpinstitucinį susitarimą (IIA) dėl finansinės struktūros (2007–2013 m.). Atitinkamai IIA nurodyta Septintajai bendrajai programai 2007–2013 m. skirta 48 081 milijonas eurų suma 2004 m. kainomis atitinka 54 582 milijonus eurų sumą dabartinėmis kainomis, iš kurių 50 521 milijonas eurų yra skirti 2007–2013 m. Septintajai bendrajai programai (EB), 2 751 milijonas eurų — 2007–2011 m. Septintajai bendrajai programai (Euratomas) ir preliminariai 1 310 milijonų eurų 2012–2013 m. Euratomo programai.

11

(12)  Moksliniai tyrimai, susiję su lytinių liaukų vėžio gydymu, gali būti finansuojami.

12

---

I PRIEDAS

MOKSLINIAI IR TECHNOLOGINIAI TIKSLAI, PAGRINDINĖS TEMŲ IR VEIKLOS SRIČIŲ KRYPTYS

Septintoji bendroji programa bus vykdoma siekiant Sutarties 163 straipsnyje nurodytų bendrųjų tikslų — stiprinti pramonės konkurencingumą ir patenkinti kitų Bendrijos politikos sričių mokslinių tyrimų poreikius, tokiu būdu prisidedant prie žiniomis grindžiamos visuomenės kūrimo remiantis Europos mokslinių tyrimų erdve ir papildant nacionaliniu ir regioniniu lygiu vykdomą veiklą. Ji skatina mokslinių ir technologinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstravimo kompetenciją vykdant šias keturias programas: bendradarbiavimo, idėjų, žmonių ir pajėgumų.

I.   Bendradarbiavimas

Pagal šią Septintosios bendrosios programos dalį bus remiamas įvairių formų tarpvalstybinis bendradarbiavimas Sąjungoje ir už jos ribų keliose teminėse srityse, atitinkančiose pagrindines žinių ir technologijų sritis, kuriose turi būti remiami ir stiprinami aukščiausios kokybės moksliniai tyrimai, kad būtų sprendžiami Europos socialiniai, ekonominiai, aplinkosaugos ir pramonės uždaviniai. Didžioji šių pastangų dalis bus skirta gerinti pramoninį bendradarbiavimą, o mokslinių tyrimų darbotvarkė atspindės naudotojų poreikius visoje Europoje.

Svarbiausias tikslas — prisidėti prie tvaraus vystymosi.

Nustatytos šios dešimt Bendrijos veiklos teminių sričių:

| 1) | Sveikata; |
| --- | --- |

1)

Sveikata;

| 2) | Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos; |
| --- | --- |

2)

Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos;

| 3) | Informacinės ir ryšių technologijos; |
| --- | --- |

3)

Informacinės ir ryšių technologijos;

| 4) | Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos; |
| --- | --- |

4)

Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos;

| 5) | Energetika; |
| --- | --- |

5)

Energetika;

| 6) | Aplinka (įskaitant klimato kaitą); |
| --- | --- |

6)

Aplinka (įskaitant klimato kaitą);

| 7) | Transportas (įskaitant aeronautiką); |
| --- | --- |

7)

Transportas (įskaitant aeronautiką);

| 8) | Socialiniai bei ekonomikos mokslai ir humanitariniai mokslai; |
| --- | --- |

8)

Socialiniai bei ekonomikos mokslai ir humanitariniai mokslai;

| 9) | Kosminė erdvė; |
| --- | --- |

9)

Kosminė erdvė;

| 10) | Saugumas. |
| --- | --- |

10)

Saugumas.

Šios temos išsamiai apibrėžtos palyginti aukštu lygiu, kad jas būtų galima pritaikyti atsižvelgiant į poreikių ir galimybių, kurios gali atsirasti Septintosios bendrosios programos vykdymo laikotarpiu, raidą. Kiekvienai jų yra nustatyti nuoseklūs veiksmai, nurodantys pagrindinę veiklą, kuriai numatyta Bendrijos parama. Šie veiksmai buvo nustatyti atsižvelgiant į jų indėlį siekiant Bendrijos tikslų, įskaitant perėjimą į žiniomis pagrįstą visuomenę, atitinkamą Europos mokslinių tyrimų potencialą ir Bendrijos lygio intervencijų šioje srityje pridėtinę vertę.

Ypač daug dėmesio bus skiriama veiksmingo teminių sričių koordinavimo užtikrinimui ir kelioms teminėms sritims priklausančioms prioritetinėms mokslo sritims, pavyzdžiui, moksliniams tyrimams miškininkystės srityje, kultūros paveldui, jūrų mokslams ir technologijoms.

Bus skatinamas daugiadiscipliniškumas, moksliniams tyrimams ir technologijų dalykams, susijusiems su daugiau nei viena temine sritimi, taikant kelias temines sritis apimančius metodus, o bendri konkursai bus svarbi daugiau nei su viena temine sritimi susijusio bendradarbiavimo forma.

Pramonei svarbių dalykų atveju temos buvo nustatytos, be kitų šaltinių, remiantis darbais, vykdomais pagal įvairias Europos technologijų platformas, sukurtas tose srityse, kuriose Europos konkurencingumas, ekonomikos augimas ir gerovė priklauso nuo didelės mokslinių tyrimų ir technologijų vidutinės trukmės ir ilgalaikės pažangos. Europos technologijų platformos suburia pramonės subjektų vadovaujamus suinteresuotus subjektus strateginei mokslinių tyrimų darbotvarkei apibrėžti ir įgyvendinti. Ši Bendroji programa padės įgyvendinti šias strategines mokslinių tyrimų darbotvarkes, kai dėl pastarųjų iš tikrųjų sukuriama Europos pridėtinė vertė. Europos technologijų platformos gali būti svarbios sudarant palankesnes sąlygas pramonei, įskaitant MVĮ, dalyvauti atitinkamos srities mokslinių tyrimų projektuose, įskaitant projektus, kurie atitinka reikalavimus finansavimui gauti pagal šią Bendrąją programą, ir organizuojant šį pramonės dalyvavimą.

Minėtos dešimt teminių sričių taip pat apima mokslinius tyrimus, būtinus formuluojant, įgyvendinant ir vertinant Bendrijos politiką, pavyzdžiui sveikatos priežiūros, saugos, vartotojų apsaugos, energetikos, aplinkos, pagalbos vystymuisi, žuvininkystės, jūrų reikalų, žemės ūkio, gyvūnų gerovės, transporto, švietimo ir mokymo, užimtumo, socialinių reikalų, sanglaudos bei laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės kūrimo srityse, ir ikinormatyvinius bei norminamuosius tyrimus, svarbius gerinant jų tarpusavio sąveiką ir standartų kokybę bei juos įgyvendinant.

Kiekvienoje teminėje srityje, be nurodytos veiklos, bus atvirai ir lanksčiai reaguojama į dviejų rūšių galimybes:

| — | Būsimos ir naujos technologijos: teikti paramą moksliniams tyrimams, kuriais siekiama nustatyti ar toliau tirti tam tikros srities ir (arba) bendros kelių atitinkamų mokslo šakų ar disciplinų srities naujas mokslo ir technologijų galimybes, teikiant konkrečią paramą neplanuotai pateiktiems mokslinių tyrimų pasiūlymams, įskaitant bendrus konkursus; ieškoti naujoviškų idėjų ir iš esmės naujų panaudojimo galimybių bei nagrinėti naujas galimybes tyrimų planuose, visų pirma tas, kurios gali atverti kelią esminiams atradimams; bus užtikrintas pagal idėjų programą vykdomos veiklos koordinavimas siekiant išvengti sutapimų ir užtikrinti optimalų finansavimo panaudojimą. |
| --- | --- |

—

Būsimos ir naujos technologijos: teikti paramą moksliniams tyrimams, kuriais siekiama nustatyti ar toliau tirti tam tikros srities ir (arba) bendros kelių atitinkamų mokslo šakų ar disciplinų srities naujas mokslo ir technologijų galimybes, teikiant konkrečią paramą neplanuotai pateiktiems mokslinių tyrimų pasiūlymams, įskaitant bendrus konkursus; ieškoti naujoviškų idėjų ir iš esmės naujų panaudojimo galimybių bei nagrinėti naujas galimybes tyrimų planuose, visų pirma tas, kurios gali atverti kelią esminiams atradimams; bus užtikrintas pagal idėjų programą vykdomos veiklos koordinavimas siekiant išvengti sutapimų ir užtikrinti optimalų finansavimo panaudojimą.

| — | Nenumatytos politikos reikmės: lanksčiai reaguoti į naujas politikos reikmes, iškylančias Bendrosios programos vykdymo laikotarpiu, pavyzdžiui, greito reagavimo reikalaujančius nenumatytus pokyčius ar įvykius, pavyzdžiui, naujas epidemijas, naujas maisto saugos problemas ar atsaką stichinės nelaimės atveju. |
| --- | --- |

—

Nenumatytos politikos reikmės: lanksčiai reaguoti į naujas politikos reikmes, iškylančias Bendrosios programos vykdymo laikotarpiu, pavyzdžiui, greito reagavimo reikalaujančius nenumatytus pokyčius ar įvykius, pavyzdžiui, naujas epidemijas, naujas maisto saugos problemas ar atsaką stichinės nelaimės atveju.

Žinių platinimas ir panaudojimas yra viena iš pagrindinių Europos mokslinių tyrimų veiklos pridėtinės vertės aspektų, todėl bus imamasi priemonių, kad pramonė, politinius sprendimus priimantys asmenys ir visuomenė labiau naudotųsi rezultatais. Platinimas bus laikomas neatsiejama visų teminių sričių užduotimi, dėl veiklos konfidencialumo aspektų taikant atitinkamus apribojimus saugumo temai, be kita ko, finansuojant tinklų kūrimo iniciatyvas, seminarus ir renginius, pasitelkiant nepriklausomų ekspertų pagalbą ir informaciją bei elektronines paslaugas, visų pirma CORDIS.

Bus užtikrintas šios programos ir kitų Bendrijos programų papildomumas ir sinergija. Novacijų rėmimo veikla bus atliekama pagal Bendrąją konkurencingumo ir inovacijų programą.

Ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama pakankamam MVĮ (1), pirmiausia intensyviai žinias naudojančių MVĮ, dalyvavimui tarpvalstybiniam bendradarbiavime užtikrinti. Konkrečių priemonių, pirmiausia veiksmų, kuriais siekiama sudaryti palankesnes sąlygas MVĮ dalyvavimui, bus imtasi pagal programos dalį „Bendradarbiavimas“, pagal strategiją, kuri turi būti sukurta kiekvienai temai. Šias strategijas papildys jų kiekybinė ir kokybinė stebėsena, kaip vykdomi nustatyti tikslai. Bus siekiama, kad bent 15 % lėšų, skiriamų pagal programos dalį „Bendradarbiavimas“ būtų skiriama MVĮ.

Taip pat bus remiamos iniciatyvos, kuriomis, peržengiant mokslo bendruomenės ribas, siekiama pradėti diskusiją su kuo didesne visuomenės dalimi mokslo ir tyrimų rezultatų klausimais, iniciatyvos mokslo informacijos ir švietimo srityje, įskaitant, prireikus, pilietinės visuomenės organizacijų ar tokių organizacijų tinklų dalyvavimą. Bus svarstoma galimybė į visas mokslinių tyrimų sritis įtraukti lyčių ir lyčių lygybės klausimą.

Norint padidinti Europos mokslinių tyrimų konkurencingumą reikia, kad būtų realizuotas visas Europos mokslinių tyrimų erdvėje glūdintis potencialas. Projektai, kuriais siekiama suteikti mokslinę kompetenciją, turėtų būti optimaliai valdomi, ypač atsižvelgiant į išteklių panaudojimą.

Visose šiose teminėse srityse parama tarpvalstybiniam bendradarbiavimui bus teikiama pasitelkiant:

| — | Bendrai atliekamus mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

—

Bendrai atliekamus mokslinius tyrimus;

| — | Bendras technologijų iniciatyvas; |
| --- | --- |

—

Bendras technologijų iniciatyvas;

| — | Ne Bendrijos mokslinių tyrimų programų koordinavimą; |
| --- | --- |

—

Ne Bendrijos mokslinių tyrimų programų koordinavimą;

| — | Tarptautinį bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

—

Tarptautinį bendradarbiavimą.

Bendrai atliekami moksliniai tyrimai

Bendrai atliekamiems moksliniams tyrimams bus skirta didžiausia ir pagrindinė moksliniams tyrimams finansuoti numatytų Bendrijos lėšų dalis. Siekiama, kad pagrindinėse žinių pažangos srityse būtų vykdomi aukštos kokybės mokslinių tyrimų projektai ir sukurti puikūs tinklai, pajėgūs pritraukti mokslo darbuotojus ir investicijas iš Europos ir viso pasaulio.

Tai bus pasiekta teikiant paramą bendrai atliekamiems moksliniams tyrimams, pasitelkiant įvairias finansavimo schemas: bendrai vykdomus projektus, kompetencijos tinklus, koordinavimo ir paramos veiklą (žr. III priedą).

Bendros technologijų iniciatyvos

Tik labai nedaugeliu atvejų MTTP tikslo apimtis ir pasitelktų išteklių mastas galėtų būti pakankamas pagrindas steigti ilgalaikes valstybės ir privačiojo sektoriaus partnerystes — bendrų technologijų iniciatyvas. Šios iniciatyvos, kylančios daugiausia iš pagal Europos technologijų platformas atliekamo darbo ir apimančios vieną ar kelis pasirinktus jų mokslinių tyrimų srities klausimus, bus finansuojamos bendrai privataus sektoriaus investicijomis ir nacionalinėmis bei viešosiomis Europos lėšomis, įskaitant subsidijas pagal Septintąją bendrąją programą ir paskolų bei garantijų finansavimą iš Europos investicijų banko. Dėl kiekvienos bendros technologijų iniciatyvos bus sprendžiama atskirai, remiantis Sutarties 171 straipsniu (tai gali apimti ir bendros įmonės steigimą) arba sprendimais dėl specialiųjų programų pagal Sutarties 166 straipsnio 3 dalį.

Galimos Bendros technologijų iniciatyvos bus nustatomos atviru ir skaidriu būdu remiantis įvertinimu, atliktu vadovaujantis šiais kriterijais:

| — | nesugebėjimas pasiekti tikslą naudojant esamas priemones. |
| --- | --- |

—

nesugebėjimas pasiekti tikslą naudojant esamas priemones.

| — | poveikio pramonės konkurencingumui ir augimui mastas. |
| --- | --- |

—

poveikio pramonės konkurencingumui ir augimui mastas.

| — | Europos masto intervencijos sukuriama pridėtinė vertė. |
| --- | --- |

—

Europos masto intervencijos sukuriama pridėtinė vertė.

| — | siekiamo tikslo ir laukiamų rezultatų mastas ir apibrėžimo aiškumas. |
| --- | --- |

—

siekiamo tikslo ir laukiamų rezultatų mastas ir apibrėžimo aiškumas.

| — | pramonės įsipareigojimų skirti lėšų ir išteklių apimtis. |
| --- | --- |

—

pramonės įsipareigojimų skirti lėšų ir išteklių apimtis.

| — | indėlio siekiant platesnių politikos tikslų, įskaitant naudą visuomenei, svarba. |
| --- | --- |

—

indėlio siekiant platesnių politikos tikslų, įskaitant naudą visuomenei, svarba.

| — | pajėgumas pritraukti papildomą nacionalinę paramą ir turėti įtakos dabartiniam ar būsimam pramonės finansavimui. |
| --- | --- |

—

pajėgumas pritraukti papildomą nacionalinę paramą ir turėti įtakos dabartiniam ar būsimam pramonės finansavimui.

Bendrų technologijų iniciatyvų pobūdis turi būti aiškiai apibrėžtas, visų pirma dėl šių dalykų:

| — | finansiniai įsipareigojimai; |
| --- | --- |

—

finansiniai įsipareigojimai;

| — | dalyvių įsipareigojimo trukmė; |
| --- | --- |

—

dalyvių įsipareigojimo trukmė;

| — | sutarties sudarymo ir nutraukimo taisyklės; |
| --- | --- |

—

sutarties sudarymo ir nutraukimo taisyklės;

| — | intelektinės nuosavybės teisės. |
| --- | --- |

—

intelektinės nuosavybės teisės.

Atsižvelgiant į bendrų technologijų iniciatyvų ypatingą mastą ir sudėtingumą, bus dedama daug pastangų užtikrinti skaidrų jų veikimą ir užtikrinti, kad Bendrijos finansavimas bendroms technologijų iniciatyvoms bus skiriamas remiantis Bendrosios programos kompetencijos ir konkurencijos principais.

Ypač daug dėmesio bus skiriama tose pačiose srityse vykdomų bendrų technologijų iniciatyvų ir programų bei projektų bendrai darnai ir koordinavimui (2) laikantis esamų jų įgyvendinimo procedūrų ir užtikrinimui, kad projektuose galėtų dalyvauti įvairūs dalyviai iš visos Europos, pirmiausia MVĮ.

Ne Bendrijos mokslinių tyrimų programų koordinavimas

Šios srities veikloje bus pasitelkiamos dvi pagrindinės priemonės: schema ERA-NET ir Bendrijos dalyvavimas bendrai įgyvendinamose nacionalinėse mokslinių tyrimų programose (pagal Sutarties 169 straipsnį). Veikla gali apimti tiesiogiai su minėtomis dešimčia teminių sričių nesusijusias temas, jeigu dėl jų sukuriama pakankama Europos pridėtinė vertė. Šia veikla taip pat bus didinamas Septintosios bendrosios programos ir veiklos, atliekamos pasitelkus tarpvyriausybines struktūras, pvz., EUREKA ir COST (3), tarpusavio papildomumas ir sąveika.

Schema ERA-NET išplės ir sustiprins nacionalinės ir regioninės mokslinių tyrimų veiklos koordinavimą, kadangi ji:

| — | Subjektams, įgyvendinantiems viešąsias mokslinių tyrimų programas, suteikia pagrindą savo veiklos koordinavimui padidinti. Tai apims paramą naujiems ERA-NET, taip pat paramą, skirtą esamų ERA-NET apimčiai plėsti ir gilinti, pavyzdžiui, plečiant partnerystes ir abipusiškai atveriant jų programas. Prireikus ERA-NET gali būti naudojamos Europos regionų ir valstybių narių programų koordinavimui, kad būtų sudarytos sąlygos jų bendradarbiavimui imantis didelės apimties iniciatyvų. |
| --- | --- |

—

Subjektams, įgyvendinantiems viešąsias mokslinių tyrimų programas, suteikia pagrindą savo veiklos koordinavimui padidinti. Tai apims paramą naujiems ERA-NET, taip pat paramą, skirtą esamų ERA-NET apimčiai plėsti ir gilinti, pavyzdžiui, plečiant partnerystes ir abipusiškai atveriant jų programas. Prireikus ERA-NET gali būti naudojamos Europos regionų ir valstybių narių programų koordinavimui, kad būtų sudarytos sąlygos jų bendradarbiavimui imantis didelės apimties iniciatyvų.

| — | Tik keletu nedaugeliu atvejų, suteikia papildomą Bendrijos finansinę paramą tiems dalyviams, kurie sujungia išteklius bendriems kvietimams teikti paraiškas pagal savo atitinkamas nacionalines ir regionines programas (ERA-NET PLUS). |
| --- | --- |

—

Tik keletu nedaugeliu atvejų, suteikia papildomą Bendrijos finansinę paramą tiems dalyviams, kurie sujungia išteklius bendriems kvietimams teikti paraiškas pagal savo atitinkamas nacionalines ir regionines programas (ERA-NET PLUS).

Bendrijos dalyvavimas pagal Sutarties 169 straipsnį bendrai įgyvendinamose mokslinių tyrimų programose yra ypač svarbus bendrų poreikių ir (arba) interesų turinčių valstybių narių europiniam bendradarbiavimui dideliu „kintamosios geometrijos“ mastu. Aiškiai nustatytais atvejais tokios iniciatyvos pagal 169 straipsnį galėtų būti pradėtos srityse, kurios, aktyviai dalyvaujant valstybėms narėms ir galbūt bendradarbiaujant su tarpvyriausybinėmis programomis, bus nustatytos remiantis šiais kriterijais:

| — | tiesiogine sąsaja su Bendrijos tikslais. |
| --- | --- |

—

tiesiogine sąsaja su Bendrijos tikslais.

| — | siekiamo tikslo aiškus apibrėžimas ir jo tiesioginė sąsaja su šios Bendrosios programos tikslais. |
| --- | --- |

—

siekiamo tikslo aiškus apibrėžimas ir jo tiesioginė sąsaja su šios Bendrosios programos tikslais.

| — | jau sukurto pagrindo buvimas (esamos ar numatytos mokslinių tyrimų programos). |
| --- | --- |

—

jau sukurto pagrindo buvimas (esamos ar numatytos mokslinių tyrimų programos).

| — | Europos pridėtinė vertė. |
| --- | --- |

—

Europos pridėtinė vertė.

| — | kritinis kiekis, atsižvelgiant į įtrauktų programų dydį ir skaičių, ir pagal jas atliekamos veiklos panašumas. |
| --- | --- |

—

kritinis kiekis, atsižvelgiant į įtrauktų programų dydį ir skaičių, ir pagal jas atliekamos veiklos panašumas.

| — | 169 straipsnio, kaip tinkamiausios priemonės tikslui pasiekti, veiksmingumas. |
| --- | --- |

—

169 straipsnio, kaip tinkamiausios priemonės tikslui pasiekti, veiksmingumas.

Tarptautinis bendradarbiavimas

Tarptautinio bendradarbiavimo veikla, liudijanti Europos pridėtinę vertę ir abipusį suinteresuotumą, pagal šią Septintosios bendrosios programos dalį:

| — | Veikla, kuria siekiama išplėsti trečiųjų šalių mokslo darbuotojų ir mokslinių tyrimų įstaigų dalyvavimą teminėse srityse, dėl konfidencialumo aspektų taikant atitinkamus apribojimus, dedant dideles pastangas paskatinti juos išnaudoti šią progą. |
| --- | --- |

—

Veikla, kuria siekiama išplėsti trečiųjų šalių mokslo darbuotojų ir mokslinių tyrimų įstaigų dalyvavimą teminėse srityse, dėl konfidencialumo aspektų taikant atitinkamus apribojimus, dedant dideles pastangas paskatinti juos išnaudoti šią progą.

| — | Konkreti bendradarbiavimo veikla kiekvienoje teminėje srityje, skirta trečiosioms šalims, esant abipusiam suinteresuotumui bendradarbiauti tam tikromis temomis, kurios bus parinktos remiantis atitinkamų šalių moksliniu ir technologiniu lygiu bei poreikiais. Su dvišalio bendradarbiavimo susitarimais ar daugiašaliais ES ir šių šalių ar jų grupių dialogais glaudžiai susieta veikla bus ypatinga priemonė ES ir šių šalių bendradarbiavimui užtikrinti. Tokia veikla visų pirma yra veikla, skirta padidinti šalių kandidačių ir kaimyninių šalių mokslinių tyrimų pajėgumus, ir bendradarbiavimo veikla, skirta besivystančioms ir besiformuojančioms šalims, kurioje daugiausia dėmesio skiriama konkretiems sveikatos, žemės ūkio, žuvininkystės ir aplinkos sričių poreikiams, ir vykdoma jų pajėgumui pritaikytomis finansinėmis sąlygomis. |
| --- | --- |

—

Konkreti bendradarbiavimo veikla kiekvienoje teminėje srityje, skirta trečiosioms šalims, esant abipusiam suinteresuotumui bendradarbiauti tam tikromis temomis, kurios bus parinktos remiantis atitinkamų šalių moksliniu ir technologiniu lygiu bei poreikiais. Su dvišalio bendradarbiavimo susitarimais ar daugiašaliais ES ir šių šalių ar jų grupių dialogais glaudžiai susieta veikla bus ypatinga priemonė ES ir šių šalių bendradarbiavimui užtikrinti. Tokia veikla visų pirma yra veikla, skirta padidinti šalių kandidačių ir kaimyninių šalių mokslinių tyrimų pajėgumus, ir bendradarbiavimo veikla, skirta besivystančioms ir besiformuojančioms šalims, kurioje daugiausia dėmesio skiriama konkretiems sveikatos, žemės ūkio, žuvininkystės ir aplinkos sričių poreikiams, ir vykdoma jų pajėgumui pritaikytomis finansinėmis sąlygomis.

Ši Bendrosios programos dalis apima tarptautinio bendradarbiavimo veiklą kiekvienoje teminėje srityje ir tarp skirtingų temų. Tokia veikla vykdoma koordinuojant ją su veikla, vykdoma pagal programas „Žmonės“ ir „Pajėgumai“. Ši veikla taip pat bus remiama pagal visa apimančią tarptautinio bendradarbiavimo strategiją pagal Septintąją bendrąją programą.

TEMOS

1.   Sveikatos priežiūra

Tikslas

Europos piliečių sveikatos gerinimas, su sveikata susijusių Europos pramonės ir verslo įmonių konkurencingumo didinimas ir inovacinių pajėgumų skatinimas sprendžiant visuotines sveikatos problemas, įskaitant kovą su naujomis epidemijomis. Bus akcentuojami taikomieji tyrimai (pagrindinių atradimų pritaikymas klinikinėje praktikoje, įskaitant eksperimentų rezultatų mokslinį patvirtinimą), naujų gydymo būdų kūrimas ir patvirtinimas, sveikatos gerinimo ir prevencijos metodai, įskaitant sveiko senėjimo skatinimą, diagnostikos priemonės ir medicininės technologijos, taip pat tvarios ir veiksmingos sveikatos priežiūros sistemos.

Loginis pagrindas

Žmogaus genomo iššifravimas ir naujausi postgenomikos pasiekimai iš esmės pakeitė žmonių sveikatos ir ligų mokslinius tyrimus. Didžiuliam duomenų kiekiui integruoti, esminiams biologiniams procesams suvokti ir pagrindinėms su sveikata susijusioms biopramonės šakų technologijoms plėtoti reikia sutelkti pakankamai daug įvairios kompetencijos ir išteklių, kurių nacionaliniu lygiu nėra, siekiant sukurti intervencijai reikalingas žinias ir pajėgumus.

Siekiant reikšmingos taikomųjų tyrimų sveikatos srityje pažangos, kuri yra būtina užtikrinant, kad biomedicinos tyrimai duotų praktinės naudos ir pagerintų gyvenimo kokybę, taip pat reikia taikyti daugiadisciplininius ir paneuropinius metodus, įtraukiant įvairius suinteresuotus subjektus. Tokie metodai leidžia Europai veiksmingiau prisidėti prie tarptautinės bendruomenės pastangų kovoti su visuotinės svarbos ligomis.

Atliekant klinikinius daugelio ligų tyrimus (pvz., vėžio, širdies ir kraujagyslių bei infekcinių ligų, psichinių ir neurologinių ligų, visų pirma susijusių su senėjimo procesu, pvz., Alzhaimerio ir Parkinsono ligų), remiamasi tarptautiniu mastu daugelyje centrų atliekamais bandymais, kad per trumpą laikotarpį būtų galima tirti reikiamą pacientų skaičių.

Epidemiologiniams tyrimams reikia didelės gyventojų įvairovės ir tarptautinių tinklų, kad būtų prieita reikšmingų išvadų. Kuriant naujus retų susirgimų diagnostikos ir gydymo būdus, taip pat vykdant šių susirgimų epidemiologinius tyrimus, į darbą taip pat reikia įtraukti daugelį šalių, kad padidėtų kiekvienu atveju tiriamų pacientų skaičius. Be to, pagal sveikatos politiką Europos lygiu atliekami moksliniai tyrimai leidžia palyginti modelius, sistemas ir nacionalinėse duomenų bazėse bei biologiniuose bankuose saugomus duomenis iš pacientų gautos medžiagos.

Energingi ES atliekami biomedicinos tyrimai padės sustiprinti Europos sveikatos priežiūros biotechnologijų, medicinos technologijų ir farmacijos pramonės įmonių konkurencingumą. ES bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis leis šioms šalims plėtoti mokslinių tyrimų pajėgumus. ES taip pat turi suvaidinti aktyvų vaidmenį kuriant viešojo ir farmacijos sektoriaus, kuriuose siekiama patenkinti viešosios sveikatos poreikius, novacijoms palankią aplinką, ypač siekiant maksimaliai padidinti klinikinių tyrimų sėkmę. Mokslinių tyrimų MVĮ yra sveikatos priežiūros biotechnologijų ir medicinos technologijų pramonės pagrindinė ekonominė varomoji jėga. Nors dabar Europoje biotechnologijų įmonių yra daugiau nei JAV, dauguma jų — mažos ir ne tokios pajėgios kaip jų konkurentų. ES lygio valstybinės ir privačios pastangos mokslinių tyrimų srityje padės joms vystytis. ES moksliniai tyrimai taip pat padės kurti naujas normas ir standartus, pagal kuriuos bus parengti atitinkami teisės aktai naujoms medicinos technologijoms (pvz., regeneracinei medicinai). Turėtų būti užtikrintas Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų pasaulinis pirmavimas alternatyvių bandymų strategijų, visų pirma bandymų metodų, kuriuose nenaudojami gyvūnai, srityje.

Politikos reikalavimams svarbius mokslinius tyrimus apimanti veikla, kuri bus remiama, nurodyta toliau. Strateginiai klausimai, vaikų sveikata, senėjančių gyventojų sveikata visose veiklos srityse bus nagrinėjami skiriant ypatingą dėmesį. Prireikus bus remiama veikla pagal ilgalaikes mokslinių tyrimų darbotvarkes, pavyzdžiui, nustatytas pagal Europos technologijų platformas, pavyzdžiui, novatoriškų vaistų srityje. Gali būti remiama kita veikla, kurios imamasi reaguojant į naujas politikos reikmes, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros politikos klausimų ar darbuotojų sveikatos ir saugos srityje.

Visose toliau nurodytose veiklos srityse bus atsižvelgiama į etinius, teisinius ir socialinius bei ekonominius klausimus.

Veikla

| — | Biotechnologijos, nepatentuotos priemonės ir medicininės technologijos žmonių sveikatai






  — | Didelio našumo moksliniai tyrimai: pagreitinti atliekamų fundamentaliųjų genomikos (genomikos ir postegnomikos) ir biomedicinos mokslinių tyrimų pažangą, pagerinant duomenų generavimą, standartizavimą, gavimą ir analizę. |
| --- | --- | --- |

—

Biotechnologijos, nepatentuotos priemonės ir medicininės technologijos žmonių sveikatai

—

Didelio našumo moksliniai tyrimai: pagreitinti atliekamų fundamentaliųjų genomikos (genomikos ir postegnomikos) ir biomedicinos mokslinių tyrimų pažangą, pagerinant duomenų generavimą, standartizavimą, gavimą ir analizę.

| — | Nustatymas, diagnozė ir stebėsena: akcentuojant neintervencinius ar mažiausiai intervencinius metodus ir technologijas, pavyzdžiui, naujas prevencines regeneracinės medicinos priemones (pavyzdžiui, molekulinių atvaizdų gavimą ir diagnostiką). |
| --- | --- |

—

Nustatymas, diagnozė ir stebėsena: akcentuojant neintervencinius ar mažiausiai intervencinius metodus ir technologijas, pavyzdžiui, naujas prevencines regeneracinės medicinos priemones (pavyzdžiui, molekulinių atvaizdų gavimą ir diagnostiką).

| — | Gydymo būdų tinkamumo, saugumo ir veiksmingumo numatymas: kurti ir patvirtinti biologinius markerius, in vivo ir in vitro metodus bei modelius, įskaitant imitavimą, farmakogenomiką, tikslinio taikymo ir rezultatais pagrįstus metodus bei bandymus, kuriuose nebūtų naudojami gyvūnai. |
| --- | --- |

—

Gydymo būdų tinkamumo, saugumo ir veiksmingumo numatymas: kurti ir patvirtinti biologinius markerius, in vivo ir in vitro metodus bei modelius, įskaitant imitavimą, farmakogenomiką, tikslinio taikymo ir rezultatais pagrįstus metodus bei bandymus, kuriuose nebūtų naudojami gyvūnai.

| — | Naujoviški gydymo metodai ir intervencija: tirti, konsoliduoti ir užtikrinti tolesnę pažangių gydymo būdų ir technologijų, kurias galima pritaikyti daugeliui ligų ir sutrikimų gydyti, pavyzdžiui regeneracinės medicinos terapijos priemonių, raidą. |
| --- | --- |

—

Naujoviški gydymo metodai ir intervencija: tirti, konsoliduoti ir užtikrinti tolesnę pažangių gydymo būdų ir technologijų, kurias galima pritaikyti daugeliui ligų ir sutrikimų gydyti, pavyzdžiui regeneracinės medicinos terapijos priemonių, raidą.

| — | Mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas žmonių sveikatos reikmėms






  — | Biologinių duomenų ir procesų integravimas — duomenų rinkimas dideliu mastu, sistemų biologija (įskaitant sudėtingų sistemų modeliavimą): generuoti ir analizuoti didelį kiekį duomenų, reikalingų siekiant geriau suprasti sudėtingus tūkstančių genų ir genų produktų, valdančių svarbius biologinius procesus visuose susijusiuose organizmuose ir visais struktūriniais lygiais, reguliavimo tinklus. |
| --- | --- | --- |

—

Mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas žmonių sveikatos reikmėms

—

Biologinių duomenų ir procesų integravimas — duomenų rinkimas dideliu mastu, sistemų biologija (įskaitant sudėtingų sistemų modeliavimą): generuoti ir analizuoti didelį kiekį duomenų, reikalingų siekiant geriau suprasti sudėtingus tūkstančių genų ir genų produktų, valdančių svarbius biologinius procesus visuose susijusiuose organizmuose ir visais struktūriniais lygiais, reguliavimo tinklus.

| — | Smegenų ir susijusių ligų, žmogaus vystymosi ir senėjimo tyrimai: tirti sveiko senėjimo procesą ir genų bei aplinkos sąveiką su smegenų veikla esant normalioms sąlygoms ir sergant smegenų ligomis bei kitais su senėjimu susijusiais susirgimais (pvz., demencija). |
| --- | --- |

—

Smegenų ir susijusių ligų, žmogaus vystymosi ir senėjimo tyrimai: tirti sveiko senėjimo procesą ir genų bei aplinkos sąveiką su smegenų veikla esant normalioms sąlygoms ir sergant smegenų ligomis bei kitais su senėjimu susijusiais susirgimais (pvz., demencija).

| — | Taikomieji tyrimai užkrečiamųjų ligų srityje: spręsti atsparumo vaistams, visuotinių ŽIV ir AIDS, maliarijos ir tuberkuliozės pavojų, taip pat hepatito C ir galimų naujų bei pasikartojančių epidemijų (pvz., SŪRS ir didelio patogeniškumo gripo) problemas. |
| --- | --- |

—

Taikomieji tyrimai užkrečiamųjų ligų srityje: spręsti atsparumo vaistams, visuotinių ŽIV ir AIDS, maliarijos ir tuberkuliozės pavojų, taip pat hepatito C ir galimų naujų bei pasikartojančių epidemijų (pvz., SŪRS ir didelio patogeniškumo gripo) problemas.

| — | Taikomieji tyrimai pagrindinių ligų srityje — vėžio, širdies ir kraujagyslių ligų, diabeto ir nutukimo; retų ligų; kitų lėtinių ligų, įskaitant reumatinius susirgimus, artritą ir raumenų bei skeleto susirgimus: sukurti į pacientus orientuotas prevenciją ir diagnozę apimančias strategijas, ypač daug dėmesio skiriant gydymui, įskaitant klinikinius tyrimus. Bus atsižvelgta į paliatyvinės medicinos aspektus. |
| --- | --- |

—

Taikomieji tyrimai pagrindinių ligų srityje — vėžio, širdies ir kraujagyslių ligų, diabeto ir nutukimo; retų ligų; kitų lėtinių ligų, įskaitant reumatinius susirgimus, artritą ir raumenų bei skeleto susirgimus: sukurti į pacientus orientuotas prevenciją ir diagnozę apimančias strategijas, ypač daug dėmesio skiriant gydymui, įskaitant klinikinius tyrimus. Bus atsižvelgta į paliatyvinės medicinos aspektus.

| — | Sveikatos priežiūros paslaugų teikimo Europos piliečiams optimizavimas






  — | Klinikinių tyrimų rezultatų pritaikymas klinikinėje praktikoje: sukurti žinių pagrindą klinikinių sprendimų priėmimo procesui ir tam, kaip klinikinių tyrimų rezultatus pritaikyti klinikinėje praktikoje, ypač atsižvelgiant į pacientų saugumą ir geresnį vaistų panaudojimą (įskaitant tam tikus farmakologinio budrumo aspektus ir moksliškai išbandytus papildomus ir alternatyvius vaistus) bei vaikų, moterų ir senyvo amžiaus žmonių specifiką. |
| --- | --- | --- |

—

Sveikatos priežiūros paslaugų teikimo Europos piliečiams optimizavimas

—

Klinikinių tyrimų rezultatų pritaikymas klinikinėje praktikoje: sukurti žinių pagrindą klinikinių sprendimų priėmimo procesui ir tam, kaip klinikinių tyrimų rezultatus pritaikyti klinikinėje praktikoje, ypač atsižvelgiant į pacientų saugumą ir geresnį vaistų panaudojimą (įskaitant tam tikus farmakologinio budrumo aspektus ir moksliškai išbandytus papildomus ir alternatyvius vaistus) bei vaikų, moterų ir senyvo amžiaus žmonių specifiką.

| — | Sveikatos priežiūros sistemų, įskaitant pereinamojo laikotarpio sveikatos priežiūros sistemas ir priežiūros namuose strategijas, kokybė, veiksmingumas ir vieningumas: Veiksmingą intervenciją paversti valdymo sprendimais, įvertinti sąnaudas, įvairių intervencijų veiksmingumą ir naudą, įskaitant pacientų saugumui, nustatyti atitinkamų žmogiškųjų išteklių poreikius ir jų teikimo sąlygas, analizuoti veiksnius, turinčius įtakos lygioms galimybėms gaunant aukštos kokybės sveikatos priežiūros paslaugas (taip pat socialiai remtinoms grupėms), taip pat analizuoti demografinius pokyčius (pvz., senėjimą, mobilumą ir migraciją bei darbo vietos pakeitimą) analizes. |
| --- | --- |

—

Sveikatos priežiūros sistemų, įskaitant pereinamojo laikotarpio sveikatos priežiūros sistemas ir priežiūros namuose strategijas, kokybė, veiksmingumas ir vieningumas: Veiksmingą intervenciją paversti valdymo sprendimais, įvertinti sąnaudas, įvairių intervencijų veiksmingumą ir naudą, įskaitant pacientų saugumui, nustatyti atitinkamų žmogiškųjų išteklių poreikius ir jų teikimo sąlygas, analizuoti veiksnius, turinčius įtakos lygioms galimybėms gaunant aukštos kokybės sveikatos priežiūros paslaugas (taip pat socialiai remtinoms grupėms), taip pat analizuoti demografinius pokyčius (pvz., senėjimą, mobilumą ir migraciją bei darbo vietos pakeitimą) analizes.

| — | Sustiprinta ligų prevencija ir geresnė vaistų vartojimo kokybė: sukurti veiksmingas intervencines visuomenės sveikatos apsaugos priemones, skirtas kovai su platesniais sveikatai kenksmingais veiksniais (pvz., stresu, mityba, gyvenimo būdu ar aplinkos veiksniais ir jų sąveika su vaistais); nustatyti sėkmingas intervencines priemones skirtingoje sveikatos priežiūros aplinkoje siekiant, kad vaistai būtų skiriami geriau, o pacientai geriau juos vartotų (įskaitant farmakologinio budrumo aspektus ir vaistų sąveikos klausimus). |
| --- | --- |

—

Sustiprinta ligų prevencija ir geresnė vaistų vartojimo kokybė: sukurti veiksmingas intervencines visuomenės sveikatos apsaugos priemones, skirtas kovai su platesniais sveikatai kenksmingais veiksniais (pvz., stresu, mityba, gyvenimo būdu ar aplinkos veiksniais ir jų sąveika su vaistais); nustatyti sėkmingas intervencines priemones skirtingoje sveikatos priežiūros aplinkoje siekiant, kad vaistai būtų skiriami geriau, o pacientai geriau juos vartotų (įskaitant farmakologinio budrumo aspektus ir vaistų sąveikos klausimus).

| — | Tinkamas naujų gydymo būdų ir sveikatos priežiūros technologijų naudojimas: naujų medicinos technologijų (ir prietaisų) bei pažangių gydymo būdų taikymo dideliu mastu ilgalaikė sauga ir veiksmingumo įvertinimas bei stebėsena užtikrinant naudą visuomenės sveikatai ir aukštą jos apsaugos lygį. |
| --- | --- |

—

Tinkamas naujų gydymo būdų ir sveikatos priežiūros technologijų naudojimas: naujų medicinos technologijų (ir prietaisų) bei pažangių gydymo būdų taikymo dideliu mastu ilgalaikė sauga ir veiksmingumo įvertinimas bei stebėsena užtikrinant naudą visuomenės sveikatai ir aukštą jos apsaugos lygį.

2.   Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos

Tikslas

Sukurti Europos žiniomis paremtą bioekonomiką (4) sutelkiant mokslo įstaigas, pramonės įmones ir kitus suinteresuotus subjektus, siekiant išnaudoti atsirandančias naujas mokslinių tyrimų galimybes, leisiančias spręsti socialinius, aplinkosaugos ir ekonominius uždavinius, susijusius su saugesnio, sveikesnio, geresnės kokybės maisto bei atsinaujinančiųjų biologinių išteklių tvaraus naudojimo ir gamybos augančiu poreikiu; didėjančia epizootinių ir zoonozinių ligų bei su maistu susijusių sutrikimų rizika; grėsme žemės ūkio, akvakultūros ir žuvininkystės produkcijos tvarumui ir saugai, taip pat augančiu aukštos kokybės maisto poreikiu, atsižvelgiant į gyvūnų gerovę ir kaimo bei pakrančių vietovių aspektus bei atsaką į konkrečius vartotojų mitybos poreikius.

Loginis pagrindas

Inovacijos ir žinių apie tvarų biologinių išteklių (mikroorganizmų, augalų, gyvūnų) valdymą, gamybą ir panaudojimą pažanga bus žemės ūkio, žuvininkystės, pašarų, maisto pramonės, sveikatos priežiūros, miškininkystės ir susijusių pramonės šakų naujų, tvarių, saugių, ekologiškai veiksmingų ir konkurencingų produktų pagrindas. Kaip numatyta Europos gyvosios gamtos mokslų ir biotechnologijų strategijoje (5), tai padės didinti Europos žemės ūkio ir biotechnologijų, sėklų ir maisto pramonės įmonių — ypač pažangių technologijų MVĮ — konkurencingumą, taip pat gerinti globą ir rūpybą bei kelti gerovę.

Maisto ir pašarų grandinių saugos, su mityba susijusių ligų, maisto vartojimo įpročių ir maisto bei mitybos įtakos sveikatai tyrimai padės kovoti su dėl maisto kylančiais sutrikimais (pvz., nutukimu, alergijomis) ir užkrečiamosiomis ligomis (pvz., užkrečiama spongiformine encefalopatija, paukščių gripu), taip pat reikšmingai prisidės prie visuomenės, gyvūnų ir augalų sveikatos bei vartotojų apsaugos srityje vykdomos politikos ir taisyklių įgyvendinimo ir būsimos politikos bei taisyklių formulavimo.

Dėl Europos pramonės įmonių įvairovės šiose srityse ir daugiausia jų mažo dydžio, nors tai yra vienas iš Sąjungos pranašumų ir galimybių, panašios problemos sprendžiamos nenuosekliai. Jos būtų sprendžiamos geriau ėmus intensyviau bendradarbiauti ir dalijantis patirtimi, pavyzdžiui, apie naujas metodikas, technologijas, procesus ir standartus, įvedamus keičiant Bendrijos teisės aktus.

Kelios Europos technologijų platformos padeda nustatant bendrus mokslinių tyrimų prioritetus augalų genomikos ir biotechnologijų, miškininkystės ir su ja susijusių pramonės šakų, visuotinės gyvūnų sveikatos, ūkio gyvulių veislininkystės, maisto ir pramoninių biotechnologijų srityse. Vykdomi moksliniai tyrimai suteiks žinių, kurių reikia remiant bendrą žemės ūkio politiką ir Europos miškų strategiją; žemės ūkio ir prekybos klausimus; genetiškai modifikuotų organizmų („GMO“) saugumo aspektus; maisto saugos taisykles; Bendrijos gyvūnų sveikatos, ligų kontrolės ir gerovės standartus bei bendros žuvininkystės politikos reformą, kuria siekiama numatyti tvarų žvejybos ir akvakultūros vystymąsi ir jūros gėrybių produktų saugą (6): Atsižvelgiant į socialinę svarbą, taip pat numatyta lanksčiai reaguoti į naujas politikos reikmes, ypač atsižvelgiant į naują riziką ir socialines ar ekonomines tendencijas ir poreikius.

Veikla

| — | Iš žemės, miškų ir vandens aplinkos gaunamų biologinių išteklių tvari gamyba ir valdymas: Sudaryti sąlygas moksliniams tyrimams, įskaitant genomikos, proteomikos, metabolomikos, sistemų biologijos, bioinformatikos ir konverguojančias technologijas, šiose srityse: mikroorganizmų, augalų ir gyvūnų, įskaitant mokslinius tyrimus dėl jų biologinės įvairovės eksploatavimo ir tausojančio naudojimo.
  Iš žemės gaunamų biologinių išteklių srityje moksliniuose tyrimuose daugiausia dėmesio bus skiriama: dirvožemio derlingumui, didelės įvairovės pagerintos žemės ūkio kultūros ir gamybos sistemoms, įskaitant ekologinę žemdirbystę, kokybiškos gamybos schemoms ir GMO poveikio aplinkai ir žmonėms stebėsenai ir įvertinimui; augalų sveikatai, tvariam, konkurencingam ir daugiafunkciniam žemės ūkiui ir miškininkystei; kaimo plėtrai; gyvūnų sveikatai ir gerovei, veislininkystei ir produkcijai; infekcinėms gyvūnų ligoms, įskaitant epidemiologinius tyrimus, zoonozes ir jų patogeninius mechanizmus bei su pašarais susijusias gyvūnų ligas; kitiems pavojams maisto gamybos tvarumui ir saugumui, įskaitant klimato kaitą; saugiam gyvūninių atliekų šalinimui.
  Iš vandens aplinkos gaunamų biologinių išteklių srityje moksliniai tyrimai rems žuvininkystės tvarumą ir konkurencingumą, suteiks mokslinį ir technologinį pagrindą žuvininkystės valdymui ir rems akvakultūros, įskaitant veislininkystę ir gerovę, tvarų vystymąsi.
  Priemonių (įskaitant IRT priemones), reikalingų politinius sprendimus priimantiems subjektams ir kitiems suinteresuotiems žemės ūkio, žuvininkystės ir kaimo plėtros sektoriaus subjektams (kraštovaizdžio, žemėtvarkos priemonės ir pan.), kūrimas; socialiniai ir ekonominiai bei etiniai gamybos aspektai. |
| --- | --- |

—

Iš žemės, miškų ir vandens aplinkos gaunamų biologinių išteklių tvari gamyba ir valdymas: Sudaryti sąlygas moksliniams tyrimams, įskaitant genomikos, proteomikos, metabolomikos, sistemų biologijos, bioinformatikos ir konverguojančias technologijas, šiose srityse: mikroorganizmų, augalų ir gyvūnų, įskaitant mokslinius tyrimus dėl jų biologinės įvairovės eksploatavimo ir tausojančio naudojimo.

Iš žemės gaunamų biologinių išteklių srityje moksliniuose tyrimuose daugiausia dėmesio bus skiriama: dirvožemio derlingumui, didelės įvairovės pagerintos žemės ūkio kultūros ir gamybos sistemoms, įskaitant ekologinę žemdirbystę, kokybiškos gamybos schemoms ir GMO poveikio aplinkai ir žmonėms stebėsenai ir įvertinimui; augalų sveikatai, tvariam, konkurencingam ir daugiafunkciniam žemės ūkiui ir miškininkystei; kaimo plėtrai; gyvūnų sveikatai ir gerovei, veislininkystei ir produkcijai; infekcinėms gyvūnų ligoms, įskaitant epidemiologinius tyrimus, zoonozes ir jų patogeninius mechanizmus bei su pašarais susijusias gyvūnų ligas; kitiems pavojams maisto gamybos tvarumui ir saugumui, įskaitant klimato kaitą; saugiam gyvūninių atliekų šalinimui.

Iš vandens aplinkos gaunamų biologinių išteklių srityje moksliniai tyrimai rems žuvininkystės tvarumą ir konkurencingumą, suteiks mokslinį ir technologinį pagrindą žuvininkystės valdymui ir rems akvakultūros, įskaitant veislininkystę ir gerovę, tvarų vystymąsi.

Priemonių (įskaitant IRT priemones), reikalingų politinius sprendimus priimantiems subjektams ir kitiems suinteresuotiems žemės ūkio, žuvininkystės ir kaimo plėtros sektoriaus subjektams (kraštovaizdžio, žemėtvarkos priemonės ir pan.), kūrimas; socialiniai ir ekonominiai bei etiniai gamybos aspektai.

| — | „Nuo šakutės iki ūkio“ — maistas, sveikata ir gerovė: Maisto ir pašarų klausimai, taip pat tradiciniai jų aspektai, susiję su vartotojais, visuomene, kultūra, pramone ir sveikata, įskaitant elgsenos ir pažinimo mokslus; mityba, su mityba susijusios ligos ir sutrikimai, įskaitant vaikų ir suaugusiųjų nutukimą ir alergijas; mityba vykdant ligų prevenciją (įskaitant gilesnes žinias apie sveikatai naudingus maisto papildus ir maisto savybes); novatoriškos maisto ir pašarų perdirbimo technologijos (įskaitant pakavimą ir ne maisto srities technologijas); pagerinta maisto, gėrimų ir pašarų cheminė ir biologinė kokybė ir sauga; patobulintos maisto saugos užtikrinimo metodikos; maisto grandinės vientisumas (ir kontrolė); fizinis ir biologinis aplinkos poveikis maisto ir pašarų grandinėms; pasaulinių problemų poveikis maisto grandinėms ir atsparumas joms; visos maisto grandinės koncepcija (įskaitant jūros produktus ir kitas maisto žaliavas bei komponentus); atsekamumas ir jo tolesnis vystymas; maisto autentiškumas; naujų ingredientų ir produktų kūrimas. |
| --- | --- |

—

„Nuo šakutės iki ūkio“ — maistas, sveikata ir gerovė: Maisto ir pašarų klausimai, taip pat tradiciniai jų aspektai, susiję su vartotojais, visuomene, kultūra, pramone ir sveikata, įskaitant elgsenos ir pažinimo mokslus; mityba, su mityba susijusios ligos ir sutrikimai, įskaitant vaikų ir suaugusiųjų nutukimą ir alergijas; mityba vykdant ligų prevenciją (įskaitant gilesnes žinias apie sveikatai naudingus maisto papildus ir maisto savybes); novatoriškos maisto ir pašarų perdirbimo technologijos (įskaitant pakavimą ir ne maisto srities technologijas); pagerinta maisto, gėrimų ir pašarų cheminė ir biologinė kokybė ir sauga; patobulintos maisto saugos užtikrinimo metodikos; maisto grandinės vientisumas (ir kontrolė); fizinis ir biologinis aplinkos poveikis maisto ir pašarų grandinėms; pasaulinių problemų poveikis maisto grandinėms ir atsparumas joms; visos maisto grandinės koncepcija (įskaitant jūros produktus ir kitas maisto žaliavas bei komponentus); atsekamumas ir jo tolesnis vystymas; maisto autentiškumas; naujų ingredientų ir produktų kūrimas.

| — | Gyvosios gamtos mokslai ir biotechnologijos tvariems ne maisto produktams ir procesams: pagerintos žemės ūkio kultūros ir miškininkystės ištekliai, pašarų atsargos, jūros produktai ir biomasės naudojimas (įskaitant jūrų išteklius) energetikai, aplinka ir didelės pridėtinės vertės produktai, pavyzdžiui, medžiagos ir cheminės medžiagos (įskaitant biologinius išteklius, kuriuos galima naudoti farmacijos pramonėje ir medicinoje), įskaitant naujas ūkininkavimo sistemas, biologinius procesus ir biologinio perdirbimo koncepcijas; biologinė katalizė; nauji ir pagerinti mikroorganizmai ir fermentai; miškininkystė ir miško produktai bei procesai; aplinkos biologinis atkūrimas ir švaresnis bioperdirbimas, žemės ūkio ir pramonės atliekų ir šalutinių produktų utilizavimas. |
| --- | --- |

—

Gyvosios gamtos mokslai ir biotechnologijos tvariems ne maisto produktams ir procesams: pagerintos žemės ūkio kultūros ir miškininkystės ištekliai, pašarų atsargos, jūros produktai ir biomasės naudojimas (įskaitant jūrų išteklius) energetikai, aplinka ir didelės pridėtinės vertės produktai, pavyzdžiui, medžiagos ir cheminės medžiagos (įskaitant biologinius išteklius, kuriuos galima naudoti farmacijos pramonėje ir medicinoje), įskaitant naujas ūkininkavimo sistemas, biologinius procesus ir biologinio perdirbimo koncepcijas; biologinė katalizė; nauji ir pagerinti mikroorganizmai ir fermentai; miškininkystė ir miško produktai bei procesai; aplinkos biologinis atkūrimas ir švaresnis bioperdirbimas, žemės ūkio ir pramonės atliekų ir šalutinių produktų utilizavimas.

3.   Informacinės ir ryšių technologijos (IRT)

Tikslas

Padidinti Europos pramonės konkurencingumą ir sudaryti Europai galimybę įvaldyti ir formuoti būsimą IRT raidą, kad būtų patenkinti jos visuomenės ir ūkio poreikiai. IRT yra žiniomis grindžiamos visuomenės pagrindas. Veikla sustiprins Europos mokslinę ir technologinę bazę bei užtikrins Europos pirmavimą pasaulyje srityje, padės valdyti ir skatinti produktų, paslaugų ir procesų inovacijas ir kūrybingumą naudojant IRT ir užtikrins, kad IRT pažanga greitai atneštų naudą Europos piliečiams, verslo ir pramonės įmonėms bei valdžios institucijoms. Ši veikla taip pat padės sumažinti skaitmeninį atotrūkį ir socialinę atskirtį.

Loginis pagrindas

IRT yra labai svarbios Europos ateičiai ir yra Lisabonos darbotvarkės įgyvendinimo pagrindas. Jos greitina procesus trijose pagrindinėse srityse: našumo ir inovacijų, viešųjų paslaugų modernizavimo ir mokslo bei technologijų pažangos. Pusę našumo laimėjimų galima paaiškinti IRT įtaka produktams, paslaugoms ir verslo procesams. IRT yra svarbiausias veiksnys visuose pramonės ir paslaugų sektoriuose skatinant inovacijas ir kūrybiškumą bei kontroliuojant vertybių grandinių pokyčius.

IRT yra ypač svarbios tenkinant išaugusią sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos paklausą, visų pirma ypatingų poreikių turintiems žmonėms, įskaitant senėjančią visuomenę, modernizuojant visuomenės interesų sričių — švietimo, kultūros paveldo, saugumo, energetikos, transporto ir aplinkos — paslaugas bei skatinant valdymo ir politikos plėtros procesų prieinamumą ir skaidrumą. IRT vaidina svarbų vaidmenį MTTP valdymo ir komunikacijų srityje ir greitina pažangą kitose mokslo ir technologijų srityse, kadangi dėl jų keičiasi mokslo darbuotojų taikomi mokslinių tyrimų, bendradarbiavimo ir inovacijų kūrimo būdai.

Sparčiai augantys ekonominiai ir visuomeniniai poreikiai kartu su nenutrūkstamu IRT integravimu, poreikis plėsti technologijų galimybes bei didelės vertės inovacinių IRT grindžiamų produktų ir paslaugų plėtra didina reikalingų mokslinių tyrimų apimtį. Siekiant, kad žmonės lengviau naudotųsi technologijomis, o pastarosios lengviau tenkintų organizacinius poreikius reikia: paslėpti technologijos sudėtingumą, o prireikus atskleisti funkcines galimybes; padaryti taip, kad technologija būtų funkcionali, labai paprasta naudoti, prieinama ir įperkama; tiekti naujas IRT grindžiamas taikomąsias programas, teikti sprendimus ir paslaugas, kurios būtų patikimos ir pritaikomos vartotojų veiklos sąlygoms ir pageidavimams. Skatinami paklausos, reikalaujančios daugiau už mažesnę kainą, IRT mokslo darbuotojai yra įsitraukę į pasaulines lenktynes, kuriose daugiausia dėmesio skiriama miniatiūrizacijai, kompiuterinių, ryšių ir žiniasklaidos priemonių technologijų konvergencijos, įskaitant tolesnę sistemų sąveiką, įvaldymui bei jų sujungimui su kitais susijusiais mokslais ir disciplinomis, bei sistemų, kurios galėtų mokytis ir vystytis, sukūrimui.

Dėl šių įvairių pastangų kyla nauja technologijų banga. IRT mokslinių tyrimų veikloje taip pat bus remiamasi kitomis mokslo ir technologijų disciplinomis, įskaitant biologijos ir gyvosios gamtos mokslus, psichologiją, pedagogiką, pažinimo, socialinius ir humanitarinius mokslus.

IRT yra vienas iš sektorių, kuriame vykdoma daugiausia mokslinių tyrimų. IRT mokslinių tyrimų viešosios ir privačios pastangos sudaro trečdalį visų moksliniams tyrimams skiriamų pastangų visose stipriausios ekonomikos šalyse. Nors Europos pramonė ir technologijos jau pirmauja svarbiausiose IRT srityse, ji nuo savo pagrindinių konkurentų atsilieka investicijomis į IRT mokslinius tyrimus. Tik atnaujinus ir intensyviau sutelkus pastangas Europos lygiu bus galima išnaudoti didžiąją dalį galimybių, kurias gali suteikti IRT pažanga. IRT mokslinių tyrimų veikla, grindžiama ’atviro šaltinio’ plėtros modeliu, yra naudingo inovacijų šaltinio ir didėjančio bendradarbiavimo pavyzdys. IRT mokslinių tyrimų rezultatai gali būti pritaikomi įvairias eksploatavimo būdais ir įvairiems verslo modeliams.

IRT mokslinių tyrimų veikla bus glaudžiai derinama su politine IRT diegimo veikla ir reguliavimo priemonėmis taikant išsamią ir holistinę strategiją. Prioritetai buvo nustatyti po plačių konsultacijų, kurių metu buvo atsižvelgta į kelių Europos technologijų platformų ir pramonės iniciatyvų nanoelektronikos, mikrosistemų, įterptųjų sistemų, mobiliojo ir belaidžio ryšio, elektroninių informavimo priemonių, fotonikos, robotų technikos ir programinės įrangos, paslaugų ir tinklų, įskaitant laisvo, neužimto ar atviro šaltinio programinę įrangą (FLOSS), indėlį. Taip pat bus atsižvelgta į tvarumo klausimus, visų pirma elektronikos srityje.

Veikla

Šioje srityje ypač svarbus būsimų ir naujų technologijų mokslinių tyrimų vaidmuo remiant mokslinius tyrimus ties pažinimo riba pagrindinėse IRT srityse ir šias sritis derinant su kitomis susijusiomis sritimis bei disciplinomis; naujoviškų idėjų ir iš esmės naujo panaudojimo paieškos bei naujų galimybių IRT tyrimų planuose nagrinėjimas, įskaitant kvantinių efektų panaudojimą, sistemų integraciją ir „protingas“ sistemas.

| — | IRT technologijų ramsčiai:






  — | Nanoelektronika, fotonika ir integruotos mikrosistemos ir nanosistemos: miniatiūrizacijos, integracijos, įvairinimo, saugojimo ir tankumo galimybių plėtimas; eksploatacinių savybių gerinimas ir gamybos sąnaudų mažinimas; IRT įdiegimo į įvairias taikomąsias priemones palengvinimas; sąsajos; pradinių gamybos ciklo stadijų moksliniai tyrimai, dėl kurių reikia nagrinėti naujas koncepcijas. |
| --- | --- | --- |

—

IRT technologijų ramsčiai:

—

Nanoelektronika, fotonika ir integruotos mikrosistemos ir nanosistemos: miniatiūrizacijos, integracijos, įvairinimo, saugojimo ir tankumo galimybių plėtimas; eksploatacinių savybių gerinimas ir gamybos sąnaudų mažinimas; IRT įdiegimo į įvairias taikomąsias priemones palengvinimas; sąsajos; pradinių gamybos ciklo stadijų moksliniai tyrimai, dėl kurių reikia nagrinėti naujas koncepcijas.

| — | Visur esantys ir neriboti ryšių tinklų pajėgumai: universali prieiga naudojantis įvairiarūšiais — fiksuoto, mobilaus, belaidžio ryšio ir transliacijų — tinklais, jungiančiais asmeninę zoną su regionine ir visuotine zona, sudarant galimybę nenutrūkstamai perduoti vis daugiau duomenų ir teikti daugiau paslaugų į bet kurią vietą ir bet kuriuo metu. |
| --- | --- |

—

Visur esantys ir neriboti ryšių tinklų pajėgumai: universali prieiga naudojantis įvairiarūšiais — fiksuoto, mobilaus, belaidžio ryšio ir transliacijų — tinklais, jungiančiais asmeninę zoną su regionine ir visuotine zona, sudarant galimybę nenutrūkstamai perduoti vis daugiau duomenų ir teikti daugiau paslaugų į bet kurią vietą ir bet kuriuo metu.

| — | Įterptosios sistemos, skaičiavimas ir kontrolė: galingos, saugios ir išskirstytos, patikimos ir veiksmingos skaičiavimo, saugojimo ir ryšių sistemos ir produktai, įterpti į objektus ir fizines infrastruktūras, galintys jausti ir kontroliuoti savo aplinką bei prie jos prisitaikyti; diskrecinių ir nenutrūkstamo srauto sistemų sąveika. |
| --- | --- |

—

Įterptosios sistemos, skaičiavimas ir kontrolė: galingos, saugios ir išskirstytos, patikimos ir veiksmingos skaičiavimo, saugojimo ir ryšių sistemos ir produktai, įterpti į objektus ir fizines infrastruktūras, galintys jausti ir kontroliuoti savo aplinką bei prie jos prisitaikyti; diskrecinių ir nenutrūkstamo srauto sistemų sąveika.

| — | Programinė įranga, energetinės sistemos saugumas ir patikimumas: dinamiška, pritaikoma ir patikima programinė įranga bei paslaugos, programinės įrangos ir paslaugų platformos, sudėtingos sistemos ir naujos apdorojimo struktūros, įskaitant jų kaip viešosios paslaugos teikimą. |
| --- | --- |

—

Programinė įranga, energetinės sistemos saugumas ir patikimumas: dinamiška, pritaikoma ir patikima programinė įranga bei paslaugos, programinės įrangos ir paslaugų platformos, sudėtingos sistemos ir naujos apdorojimo struktūros, įskaitant jų kaip viešosios paslaugos teikimą.

| — | Žinių, pažinimo ir mokymosi sistemos: semantinės sistemos; internete ir daugialypėje terpėje esančių žinių suradimas ir panaudojimas; pagal gyvosios gamtos pavyzdžius sukurtos dirbtinės sistemos, kurios suvokia, supranta, mokosi ir vystosi bei veikia savarankiškai; interaktyvių mašinų ir žmonių mokymasis, paremtas geresniu žmogaus pažinimo supratimu. |
| --- | --- |

—

Žinių, pažinimo ir mokymosi sistemos: semantinės sistemos; internete ir daugialypėje terpėje esančių žinių suradimas ir panaudojimas; pagal gyvosios gamtos pavyzdžius sukurtos dirbtinės sistemos, kurios suvokia, supranta, mokosi ir vystosi bei veikia savarankiškai; interaktyvių mašinų ir žmonių mokymasis, paremtas geresniu žmogaus pažinimo supratimu.

| — | Imitavimas, vizualizacija, sąveika ir mišrios tikrovės: novatoriško produktų, paslaugų ir skaitmeninės terpės projektavimo ir kūrybiškumo priemonės, taip pat įprastinės kalbinės ir nuo aplinkos priklausančios sąsajos ir ryšio priemonės. |
| --- | --- |

—

Imitavimas, vizualizacija, sąveika ir mišrios tikrovės: novatoriško produktų, paslaugų ir skaitmeninės terpės projektavimo ir kūrybiškumo priemonės, taip pat įprastinės kalbinės ir nuo aplinkos priklausančios sąsajos ir ryšio priemonės.

| — | Naujos IRT perspektyvos, paremtos kitomis mokslo ir technologijų disciplinomis, įskaitant matematikos ir fizikos, biotechnologijų, medžiagų ir gyvosios gamtos mokslų indėlį, sudarysiančios galimybę sumažinti IRT prietaisus iki tokių dydžių, kad jie būtų suderinami su gyvaisiais organizmais ir su jais sąveikautų, siekiant patobulinti sistemų gamybos ir informacijos apdorojimo procesus ir jų patogumą vartotojui bei modeliuoti ir imituoti gyvąjį pasaulį. |
| --- | --- |

—

Naujos IRT perspektyvos, paremtos kitomis mokslo ir technologijų disciplinomis, įskaitant matematikos ir fizikos, biotechnologijų, medžiagų ir gyvosios gamtos mokslų indėlį, sudarysiančios galimybę sumažinti IRT prietaisus iki tokių dydžių, kad jie būtų suderinami su gyvaisiais organizmais ir su jais sąveikautų, siekiant patobulinti sistemų gamybos ir informacijos apdorojimo procesus ir jų patogumą vartotojui bei modeliuoti ir imituoti gyvąjį pasaulį.

| — | Technologijų integravimas:






  — | Asmeninė aplinka: asmeniniai ryšių ir skaičiavimo prietaisai, priedai, nešiojami ar dėvimi įtaisai, implantai; jų sąsajos ir prisijungimas prie paslaugų ir išteklių. |
| --- | --- | --- |

—

Technologijų integravimas:

—

Asmeninė aplinka: asmeniniai ryšių ir skaičiavimo prietaisai, priedai, nešiojami ar dėvimi įtaisai, implantai; jų sąsajos ir prisijungimas prie paslaugų ir išteklių.

| — | Namų aplinka: ryšys, stebėsena, valdymas, pagalba; nenutrūkstama visų prietaisų tarpusavio sąveika ir naudojimas; interaktyvus skaitmeninis turinys ir paslaugos. |
| --- | --- |

—

Namų aplinka: ryšys, stebėsena, valdymas, pagalba; nenutrūkstama visų prietaisų tarpusavio sąveika ir naudojimas; interaktyvus skaitmeninis turinys ir paslaugos.

| — | Robotų sistemos: pažangios autonominės sistemos; pažinimas, kontrolė, veiksmų įgūdžiai, įprastinė sąveika ir bendradarbiavimas; miniatiūrizacija, humanoidų technologijos. |
| --- | --- |

—

Robotų sistemos: pažangios autonominės sistemos; pažinimas, kontrolė, veiksmų įgūdžiai, įprastinė sąveika ir bendradarbiavimas; miniatiūrizacija, humanoidų technologijos.

| — | Pažangios infrastruktūros: priemonės, padedančios sukurti infrastruktūras, kurios yra ypač svarbios kasdieniniam gyvenimui, veiksmingesnės ir patogesnės vartotojui, lengviau pritaikomos ir prižiūrimos, bei atsparesnės naudojimui ir gedimui. |
| --- | --- |

—

Pažangios infrastruktūros: priemonės, padedančios sukurti infrastruktūras, kurios yra ypač svarbios kasdieniniam gyvenimui, veiksmingesnės ir patogesnės vartotojui, lengviau pritaikomos ir prižiūrimos, bei atsparesnės naudojimui ir gedimui.

| — | Taikomieji moksliniai tyrimai:






  — | Visuomenės uždavinius sprendžiančios IRT: naujos sistemos, naujos medžiagos, struktūros, technologijos ir paslaugos visuomenės interesų srityse — gerinančios kokybę, veiksmingumą, prieigą ir įtrauktį, įskaitant galimybę naudotis žmonėms su negalia; vartotojui patogios taikomosios priemonės, naujų technologijų ir kasdieninį gyvenimą palengvinančių aplinkos iniciatyvų integravimas,






  — | sveikatos priežiūros srityje — ligų prevencijos ir sveikatos priežiūros, ankstyvos diagnostikos, gydymo ir pritaikymo asmeniniams poreikiams gerinimas; pacientų savarankiškumas, sauga, stebėsena ir mobilumas; informacijos apie sveikatą terpė žinioms įgyti ir valdyti, |
| --- | --- | --- | --- |

—

Taikomieji moksliniai tyrimai:

—

Visuomenės uždavinius sprendžiančios IRT: naujos sistemos, naujos medžiagos, struktūros, technologijos ir paslaugos visuomenės interesų srityse — gerinančios kokybę, veiksmingumą, prieigą ir įtrauktį, įskaitant galimybę naudotis žmonėms su negalia; vartotojui patogios taikomosios priemonės, naujų technologijų ir kasdieninį gyvenimą palengvinančių aplinkos iniciatyvų integravimas,

—

sveikatos priežiūros srityje — ligų prevencijos ir sveikatos priežiūros, ankstyvos diagnostikos, gydymo ir pritaikymo asmeniniams poreikiams gerinimas; pacientų savarankiškumas, sauga, stebėsena ir mobilumas; informacijos apie sveikatą terpė žinioms įgyti ir valdyti,

| — | įtraukties ir dalyvavimo lygiomis teisėmis gerinimas bei kelio skaitmeniniam atotrūkiui užkirtimas; pagalbą teikiančios technologijos pagyvenusiems žmonėms ir žmonėms su negalia; visiems tinkantis vienas projektavimas, |
| --- | --- |

—

įtraukties ir dalyvavimo lygiomis teisėmis gerinimas bei kelio skaitmeniniam atotrūkiui užkirtimas; pagalbą teikiančios technologijos pagyvenusiems žmonėms ir žmonėms su negalia; visiems tinkantis vienas projektavimas,

| — | mobilumo srityje; pažangios IRT grindžiamos transportavimo sistemos, transporto priemonės ir pažangūs paslaugų teikimo sprendimai turizmo srityje, sudarantys sąlygas žmonėms ir kroviniams saugiai, ekologiškai, patogiai ir veiksmingai judėti, |
| --- | --- |

—

mobilumo srityje; pažangios IRT grindžiamos transportavimo sistemos, transporto priemonės ir pažangūs paslaugų teikimo sprendimai turizmo srityje, sudarantys sąlygas žmonėms ir kroviniams saugiai, ekologiškai, patogiai ir veiksmingai judėti,

| — | remiant aplinkos apsaugą, rizikos valdymą ir tvarų vystymąsi — pažeidžiamumo prevencija ar sumažinimas ir stichinių nelaimių bei pramonės avarijų ir žmogaus veiklos, susijusios su ekonominiu vystymusi, padarinių sušvelninimas, |
| --- | --- |

—

remiant aplinkos apsaugą, rizikos valdymą ir tvarų vystymąsi — pažeidžiamumo prevencija ar sumažinimas ir stichinių nelaimių bei pramonės avarijų ir žmogaus veiklos, susijusios su ekonominiu vystymusi, padarinių sušvelninimas,

| — | visų lygių valdžios institucijose: veiksmingumas, atvirumas ir atskaitomybė pasaulinės klasės viešajam administravimui bei demokratiją palaikančiais sąsajos su piliečiais bei verslo įmonėmis, numatant visiems galimybę gauti informaciją. |
| --- | --- |

—

visų lygių valdžios institucijose: veiksmingumas, atvirumas ir atskaitomybė pasaulinės klasės viešajam administravimui bei demokratiją palaikančiais sąsajos su piliečiais bei verslo įmonėmis, numatant visiems galimybę gauti informaciją.

| — | IRT turiniui, kūrybiškumui ir asmeniniam tobulėjimui:






  — | nauji žiniasklaidos modeliai ir naujų formų turinys, įskaitant pramogas; interaktyvaus skaitmeninio turinio kūrimas ir galimybė juo naudotis; gausesnė ir įvairesnė vartotojo patirtis; ekonomiškai efektyvus turinio pristatymas; skaitmeninių teisių valdymas; hibridinės žiniasklaidos priemonės, |
| --- | --- | --- |

—

IRT turiniui, kūrybiškumui ir asmeniniam tobulėjimui:

—

nauji žiniasklaidos modeliai ir naujų formų turinys, įskaitant pramogas; interaktyvaus skaitmeninio turinio kūrimas ir galimybė juo naudotis; gausesnė ir įvairesnė vartotojo patirtis; ekonomiškai efektyvus turinio pristatymas; skaitmeninių teisių valdymas; hibridinės žiniasklaidos priemonės,

| — | technologijomis grindžiamas mokymasis; pritaikomi ir aplinkai pritaikyti mokymosi sprendimai; aktyvus mokymasis, |
| --- | --- |

—

technologijomis grindžiamas mokymasis; pritaikomi ir aplinkai pritaikyti mokymosi sprendimai; aktyvus mokymasis,

| — | IRT grindžiamos sistemos, padedančios rasti ir ilgą laiką naudoti skaitmeninius kultūros ir mokslo išteklius ir priemones daugiakalbėje ir daugiakultūrėje aplinkoje. |
| --- | --- |

—

IRT grindžiamos sistemos, padedančios rasti ir ilgą laiką naudoti skaitmeninius kultūros ir mokslo išteklius ir priemones daugiakalbėje ir daugiakultūrėje aplinkoje.

| — | IRT, remiančios verslo ir pramonės įmones:






  — | naujos dinamiškų, tinklinių, bendrų verslo procesų formos, skaitmeninės ekosistemos; be kita ko, skirtos sudaryti galimybes mažų ir vidutinių organizacijų ir bendruomenių savarankiškumui; optimizuotas darbo organizavimas ir bendradarbiavimą skatinanti darbo aplinka, pavyzdžiui, dalijimasis žiniomis ir interaktyvios paslaugos (pavyzdžiui, turizmo srityje), |
| --- | --- | --- |

—

IRT, remiančios verslo ir pramonės įmones:

—

naujos dinamiškų, tinklinių, bendrų verslo procesų formos, skaitmeninės ekosistemos; be kita ko, skirtos sudaryti galimybes mažų ir vidutinių organizacijų ir bendruomenių savarankiškumui; optimizuotas darbo organizavimas ir bendradarbiavimą skatinanti darbo aplinka, pavyzdžiui, dalijimasis žiniomis ir interaktyvios paslaugos (pavyzdžiui, turizmo srityje),

| — | Gamyba, įskaitant tradicinę pramonę: greitas ir pritaikomas ypač specializuotų prekių projektavimas, gamyba ir pateikimas; skaitmeninė ir virtuali gamyba; modeliavimo, imitavimo, optimizavimo ir pristatymo priemonės; miniatiūriniai ir integruoti IRT produktai. |
| --- | --- |

—

Gamyba, įskaitant tradicinę pramonę: greitas ir pritaikomas ypač specializuotų prekių projektavimas, gamyba ir pateikimas; skaitmeninė ir virtuali gamyba; modeliavimo, imitavimo, optimizavimo ir pristatymo priemonės; miniatiūriniai ir integruoti IRT produktai.

| — | IRT pasitikėjimui užtikrinti: tapatybės duomenų tvarkymas; patvirtinimas ir leidimas; privatumo didinimo technologijos; teisių ir turto valdymas; apsauga nuo kibernetinės erdvės pavojų. |
| --- | --- |

—

IRT pasitikėjimui užtikrinti: tapatybės duomenų tvarkymas; patvirtinimas ir leidimas; privatumo didinimo technologijos; teisių ir turto valdymas; apsauga nuo kibernetinės erdvės pavojų.

4.   Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos

Tikslas

Pagerinti Europos pramonės konkurencingumą ir generuoti žinias siekiant užtikrinti, kad intensyviai išteklius naudojanti pramonė taptų intensyviai žinias naudojančia pramone, skatinant laipsniškus pokyčius žinių srityje ir įdiegiant tvirtas žinias naujose taikomosiose priemonėse, kuriose susikerta įvairių disciplinų technologijos. Tai bus naudinga naujoms moderniųjų technologijų pramonės šakoms ir didesnės vertės žiniomis grindžiamoms tradicinės pramonės įmonėms, ypač daug dėmesio skiriant tinkamam MTTP rezultatų platinimui MVĮ. Ši veikla pirmiausia siejama su įgalinančiomis technologijomis, kurios daro poveikį visiems pramonės sektoriams ir daugeliui kitų Septintosio bendrosios programos temų.

Loginis pagrindas

Panašu, kad didėjantys sunkumai, turintys įtakos daugeliui pramonės veiklos sričių, jau pastebimi ne tik tradiciniuose sektoriuose, kuriuose darbo jėgos sąnaudos yra didelės, bet ir tarpiniuose sektoriuose, kurie yra ypač svarbūs Europos pramonei ir netgi kai kuriuose moderniųjų technologijų sektoriuose. Būtina išlaikyti stiprią pramoninę bazę gerinant esamos pramonės žinių turinį, bei Europoje sukuriant stiprią, žiniomis grindžiamą ir intensyviai žinias naudojančią pramonę, pabrėžiant būtinybę pagrindinių mokslinių tyrimų rezultatus pritaikyti pramonėje. Tam reikės modernizuoti esamą MVĮ bazę ir sukurti bei vėliau plėtoti naujomis žiniomis grindžiamas MVĮ, žinių ir patirties platinimui pasitelkiant bendradarbiavimu grindžiamas programas.

Ateityje pramonės konkurencingumas labai priklausys nuo nanotechnologijų ir jų pritaikymo būdų. MTTP keliose nanomokslų ir nanotechnologijų srityse gali paspartinti Europos pramonės transformaciją. ES yra pripažinta lyderė nanomokslų, nanotechnologijų, medžiagų ir gamybos technologijų srityse, kurios turi būti sustiprintos, kad būtų užtikrinta ir sutvirtėtų ES padėtis ypač konkurencingoje pasaulio rinkoje.

Naujų savybių turinčios medžiagos yra itin svarbios Europos pramonės konkurencingumui ir yra techninės pažangos pagrindas daugelyje sričių.

Su pramone susiję prioritetai ir jų taikymas sektoriuose gali būti nustatomi, pavyzdžiui, pagal Europos technologijų platformas nanoelektronikos, gamybos, elektros energijos generavimo, plieno, chemijos, energetikos, transporto pramonės, statybos, pramonės saugos, tekstilės, keramikos, miškininkystės ir nanomedicinos srityse. Tai padės nustatyti bendrus mokslinių tyrimų prioritetus ir tikslus. Lanksčiai reaguojant į naujas politikos reikmes, atsirandančias įgyvendinant Septintąją bendrąją programą, bus taip pat nagrinėjami atitinkami klausimai, susiję su politika, reglamentavimu, standartizavimu ir poveikiu.

Veikla

| — | Nanomokslai, nanotechnologijos






  — | Naujų žinių apie reiškinius, priklausančius nuo sąsajos ir matmenų, generavimas; naujam pritaikymui skirtų medžiagų savybių valdymas nanometrinėje skalėje; technologijų integravimas nanometrinėje skalėje, įskaitant stebėseną ir sensorinę kontrolę; save surenkančių sistemų savybės; nanomotorai; nanomašinos ir nanosistemos; nanometrinių dydžių priemonių apibūdinimo ir manipuliacijų metodai ir priemonės; nanotechnologijos ir itin preciziškos technologijos chemijoje pagrindinių medžiagų ir komponentų gamybai; nanometrinių precizinių sudedamųjų dalių tyrimas ir kūrimas; poveikis žmonių saugai, sveikatai ir aplinkai; metrologija, stebėsena ir sensorinė kontrolė, nomenklatūra ir standartai; taikymui tam tikruose sektoriuose skirtų naujų koncepcijų ir metodų tyrimai, įskaitant naujų technologijų integravimą ir suliejimą. Vykdant veiklą taip pat bus tiriamas nanotechnologijų poveikis visuomenei bei nanomokslų ir technologijų svarba sprendžiant visuomenės problemas. |
| --- | --- | --- |

—

Nanomokslai, nanotechnologijos

—

Naujų žinių apie reiškinius, priklausančius nuo sąsajos ir matmenų, generavimas; naujam pritaikymui skirtų medžiagų savybių valdymas nanometrinėje skalėje; technologijų integravimas nanometrinėje skalėje, įskaitant stebėseną ir sensorinę kontrolę; save surenkančių sistemų savybės; nanomotorai; nanomašinos ir nanosistemos; nanometrinių dydžių priemonių apibūdinimo ir manipuliacijų metodai ir priemonės; nanotechnologijos ir itin preciziškos technologijos chemijoje pagrindinių medžiagų ir komponentų gamybai; nanometrinių precizinių sudedamųjų dalių tyrimas ir kūrimas; poveikis žmonių saugai, sveikatai ir aplinkai; metrologija, stebėsena ir sensorinė kontrolė, nomenklatūra ir standartai; taikymui tam tikruose sektoriuose skirtų naujų koncepcijų ir metodų tyrimai, įskaitant naujų technologijų integravimą ir suliejimą. Vykdant veiklą taip pat bus tiriamas nanotechnologijų poveikis visuomenei bei nanomokslų ir technologijų svarba sprendžiant visuomenės problemas.

| — | Medžiagos






  — | Naujų žinių apie gerų eksploatacinių savybių paviršius ir medžiagas naujiems produktams ir procesams bei jų remontui, kaupimas; žiniomis pagrįstos medžiagos, pasižyminčios pagal pageidavimą sukurtomis savybėmis ir nuspėjamu veikimu; patikimesnis dizainas ir imitavimas; skaičiuojamasis modeliavimas; didesnis sudėtingumas; tinkamumas aplinkai; nano-mikro-makro funkcionalumo integravimas chemijos technologijose ir medžiagų apdirbimo pramonėje; naujos nanomedžiagos, įskaitant sudėtines nanomedžiagas, biologinės medžiagos ir mišrios medžiagos, taip pat jų perdirbimo projektavimas ir valdymas, savybės ir veikimas. |
| --- | --- | --- |

—

Medžiagos

—

Naujų žinių apie gerų eksploatacinių savybių paviršius ir medžiagas naujiems produktams ir procesams bei jų remontui, kaupimas; žiniomis pagrįstos medžiagos, pasižyminčios pagal pageidavimą sukurtomis savybėmis ir nuspėjamu veikimu; patikimesnis dizainas ir imitavimas; skaičiuojamasis modeliavimas; didesnis sudėtingumas; tinkamumas aplinkai; nano-mikro-makro funkcionalumo integravimas chemijos technologijose ir medžiagų apdirbimo pramonėje; naujos nanomedžiagos, įskaitant sudėtines nanomedžiagas, biologinės medžiagos ir mišrios medžiagos, taip pat jų perdirbimo projektavimas ir valdymas, savybės ir veikimas.

| — | Nauja gamyba






  — | Sąlygų sudarymas ir priemonių sukūrimas tvariai intensyviai žinias naudojančiai gamybai, įskaitant naujų modelių, atitinkančių naujus pramonės poreikius, konstravimą, kūrimą ir patvirtinimą bei Europos pramoninės bazės modernizavimo skatinimą; bendrų gamybos priemonių kūrimas pritaikomai, tinklinei ir žiniomis paremtai gamybai; naujų inžinerijos koncepcijų panaudojant technologijų konvergenciją (pvz., nanotechnologijų, mikrotechnologijų, biotechnologijų, geotechnologijų, informacinių, optinių ir pažinimo technologijų bei jų inžinerinių reikalavimų) kūrimas naujai didelės pridėtinės vertės naujų ar atnaujintų produktų bei paslaugų kartai ir pritaikymas prie besikeičiančių poreikių; didelio našumo gamybos technologijų įtraukimas. |
| --- | --- | --- |

—

Nauja gamyba

—

Sąlygų sudarymas ir priemonių sukūrimas tvariai intensyviai žinias naudojančiai gamybai, įskaitant naujų modelių, atitinkančių naujus pramonės poreikius, konstravimą, kūrimą ir patvirtinimą bei Europos pramoninės bazės modernizavimo skatinimą; bendrų gamybos priemonių kūrimas pritaikomai, tinklinei ir žiniomis paremtai gamybai; naujų inžinerijos koncepcijų panaudojant technologijų konvergenciją (pvz., nanotechnologijų, mikrotechnologijų, biotechnologijų, geotechnologijų, informacinių, optinių ir pažinimo technologijų bei jų inžinerinių reikalavimų) kūrimas naujai didelės pridėtinės vertės naujų ar atnaujintų produktų bei paslaugų kartai ir pritaikymas prie besikeičiančių poreikių; didelio našumo gamybos technologijų įtraukimas.

| — | Technologijų integravimas taikymui pramonėje






  — | Naujų žinių, nanotechnologijų ir mikrotechnologijų, medžiagų ir gamybos integravimas taikymui viename sektoriuje ar tarp sektorių tokiose srityse kaip: sveikatos priežiūros, maisto, statybos, transporto, energetikos, informacijos ir ryšių, chemijos, aplinkos, tekstilės ir aprangos, avalynės, miškininkystės pramonėje, plieno ir mechaninės inžinerijos srityse. |
| --- | --- | --- |

—

Technologijų integravimas taikymui pramonėje

—

Naujų žinių, nanotechnologijų ir mikrotechnologijų, medžiagų ir gamybos integravimas taikymui viename sektoriuje ar tarp sektorių tokiose srityse kaip: sveikatos priežiūros, maisto, statybos, transporto, energetikos, informacijos ir ryšių, chemijos, aplinkos, tekstilės ir aprangos, avalynės, miškininkystės pramonėje, plieno ir mechaninės inžinerijos srityse.

5.   Energetika

Tikslas

Dabartinės energetikos sistemos pakeitimas tvaresne sistema, kuri mažiau priklausytų nuo importuojamo kuro ir būtų pagrįsta įvairių energijos šaltinių deriniu, visų pirma atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais, energijos vežėjais ir aplinkos neteršiančiais šaltiniais; energijos efektyvumo didinimas, įskaitant energijos vartojimo ir saugojimo racionalizavimą; neatidėliotinų uždavinių, susijusių su tiekimo užtikrinimu ir klimato kaita, sprendimas, tuo pat metu didinant Europos pramonės įmonių konkurencingumą.

Loginis pagrindas

Energetikos sistemos susiduria su esminiais uždaviniais. Atsižvelgiant į nerimą keliančias pasaulinės energijos paklausos tendencijas, baigtinį įprastinių naftos ir gamtinių dujų atsargų pobūdį, būtinybę smarkiai sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas siekiant sušvelninti katastrofiškus klimato kaitos padarinius, nuostolingą naftos kainų nepastovumą (ypač nuo naftos labai priklausančiam transporto sektoriui) ir geopolitinį nestabilumą tiekėjų regionuose būtina skubiai nustatyti ir plėtoti tinkamus ir laiku priimamus sprendimus. Energetikos srities tyrimai ypač svarbūs užtikrinant prieinamas energijos kainas mūsų piliečiams ir pramonės šakoms. Tam, kad ES galėtų pasiekti Kioto protokolo ir kitus tikslus bei įvykdyti savo energetikos politikos įsipareigojimus, apibūdintus 2000 m. Žaliojoje knygoje dėl energijos tiekimo saugumo (7), 2005 m. Žaliojoje knygoje dėl energijos efektyvumo (8) ir 2006 m. Žaliojoje knygoje dėl Europos tausios, konkurencingos ir saugios energetikos strategijos (9), reikia ekologiškiausių ir ekonomiškai efektyviausių technologijų bei priemonių, kurios turi būti sukurtos atliekant mokslinius tyrimus ir vykdant demonstracinę veiklą.

Europa išsiveržė į pirmąją vietą pasaulyje kelių energijos generavimo ir energijos efektyvumo technologijų srityje. Ji pirmauja modernių atsinaujinančiosios energijos technologijų, pavyzdžiui, saulės energijos, bioenergijos ir vėjo energijos, srityse. ES taip pat dalyvauja pasaulinio masto konkurencijoje energijos generavimo bei paskirstymo technologijų srityse ir turi didelių mokslinių tyrimų pajėgumų anglies dvideginio surinkimo ir kompleksodaros srityje. Tačiau šiose pozicijose šiuo metu susiduriama su didele konkurencija (ypač konkuruojama su JAV ir Japonija). Todėl Europa privalo išlaikyti ir toliau stiprinti savo pirmaujančią poziciją, o tam reikia daug pastangų ir tarptautinio bendradarbiavimo.

Norint iš pagrindų pakeisti energetikos sistemą mažiau anglies dioksido (CO2) išmetančia ar visai jo neišmetančia, patikima, konkurencinga ir tvaria sistema, reikia naujų technologijų, su kuriomis susijusi rizika yra pernelyg didelė, o pelnas — pernelyg neaiškus, kad privačios įmonės imtųsi finansuoti visas moksliniams tyrimams, kūrimui, demonstravimui ir įdiegimui būtinas investicijas. Todėl sutelkiant privačias investicijas valstybės paramai turėtų tekti esminis vaidmuo, o pastangos ir ištekliai Europos mastu turėtų būti derinami nuosekliai ir veiksmingiau, kad būtų galima konkuruoti su šalimis, kurios daug ir nuolat investuoja į panašias technologijas. Europos technologijų platformoms šiuo požiūriu tenka svarbus vaidmuo koordinuotai sutelkiant reikiamas mokslinių tyrimų pastangas. Veikla, kurią reikia atlikti, kad būtų pasiektas šis tikslas, nurodyta toliau. Įtraukta ir konkreti veikla, susijusi su energetikos politikai formuoti reikalingomis žiniomis, kuri gali padėti atsiradus naujoms politikos reikmėms, pavyzdžiui, susijusioms su Europos energetikos politikos vaidmeniu tarptautinės veiklos kovojant su klimato kaita raidoje ir su energijos tiekimo ir kainos nepastovumu ar sutrikimais.

Veikla

| — | Vandenilis ir kuro elementai
  Integruota veikla, kuria siekiama sukurti tvirtą technologinį pamatą konkurencingai ES kuro elementų ir vandenilio pramonei, stacionariems ir portatyviems taikymo būdams bei taikymui transporto srityje. Vandenilio ir kuro elementų Europos technologijų platforma padeda atlikti šią veiklą pasiūlydama integruotą mokslinių tyrimų ir įdiegimo strategiją. |
| --- | --- |

—

Vandenilis ir kuro elementai

Integruota veikla, kuria siekiama sukurti tvirtą technologinį pamatą konkurencingai ES kuro elementų ir vandenilio pramonei, stacionariems ir portatyviems taikymo būdams bei taikymui transporto srityje. Vandenilio ir kuro elementų Europos technologijų platforma padeda atlikti šią veiklą pasiūlydama integruotą mokslinių tyrimų ir įdiegimo strategiją.

| — | Elektros energijos generavimas naudojant atsinaujinančius išteklius
  Technologijos, kuriomis siekiama padidinti bendrą konversijos veiksmingumą, ekonominį efektyvumą ir patikimumą, sumažinant elektros energijos gamybos iš vietinių atsinaujinančiųjų energijos išteklių, įskaitant atliekas, sąnaudas, ir skirtingoms regioninėms sąlygoms pritaikytų technologijų kūrimas bei demonstravimas. |
| --- | --- |

—

Elektros energijos generavimas naudojant atsinaujinančius išteklius

Technologijos, kuriomis siekiama padidinti bendrą konversijos veiksmingumą, ekonominį efektyvumą ir patikimumą, sumažinant elektros energijos gamybos iš vietinių atsinaujinančiųjų energijos išteklių, įskaitant atliekas, sąnaudas, ir skirtingoms regioninėms sąlygoms pritaikytų technologijų kūrimas bei demonstravimas.

| — | Kuro gamyba naudojant atsinaujinančius išteklius
  Integruotos kuro gamybos sistemos ir konversijos technologijos: kurti kieto, skysto ir dujinio (įskaitant vandenilį) kuro rūšis, gaminamas iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, įskaitant biomasę ir atliekas, ir sumažinti jo vieneto kainą siekiant ekonomiškai efektyviai gaminti, saugoti, paskirstyti ir naudoti neanglinį kurą, pirmiausia biokurą transportui ir elektros energijos generavimui. |
| --- | --- |

—

Kuro gamyba naudojant atsinaujinančius išteklius

Integruotos kuro gamybos sistemos ir konversijos technologijos: kurti kieto, skysto ir dujinio (įskaitant vandenilį) kuro rūšis, gaminamas iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, įskaitant biomasę ir atliekas, ir sumažinti jo vieneto kainą siekiant ekonomiškai efektyviai gaminti, saugoti, paskirstyti ir naudoti neanglinį kurą, pirmiausia biokurą transportui ir elektros energijos generavimui.

| — | Atsinaujinantieji energijos ištekliai šildymui ir aušinimui
  Technologijų ir prietaisų, įskaitant saugojimo technologijas, kuriais siekiama padidinti aktyvaus ir pasyvaus šildymo ir aušinimo naudojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius, našumą ir sumažinti sąnaudas, užtikrinant tokių šaltinių naudojimą skirtingomis regioninėmis sąlygomis, kai nustatomas pakankamas potencialas, moksliniai tyrimai, plėtra ir demonstravimas. |
| --- | --- |

—

Atsinaujinantieji energijos ištekliai šildymui ir aušinimui

Technologijų ir prietaisų, įskaitant saugojimo technologijas, kuriais siekiama padidinti aktyvaus ir pasyvaus šildymo ir aušinimo naudojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius, našumą ir sumažinti sąnaudas, užtikrinant tokių šaltinių naudojimą skirtingomis regioninėmis sąlygomis, kai nustatomas pakankamas potencialas, moksliniai tyrimai, plėtra ir demonstravimas.

| — | CO2 surinkimo ir saugojimo technologijos užtikrinant energijos generavimą be žalingų dujų emisijos
  Technologijų, skirtų iš esmės sumažinti dėl iškastinio kuro naudojimo daromą poveikį aplinkai, siekiant didelio našumo ir ekonomiškai efektyvių elektrinių ir (arba) šilumos generavimo jėgainių, beveik neišskiriančių į aplinką žalingų dujų, kurių veikimas pagrįstas CO2 surinkimo ir saugojimo technologijomis, visų pirma požeminiu saugojimu, moksliniai tyrimai, plėtra ir demonstravimas. |
| --- | --- |

—

CO2 surinkimo ir saugojimo technologijos užtikrinant energijos generavimą be žalingų dujų emisijos

Technologijų, skirtų iš esmės sumažinti dėl iškastinio kuro naudojimo daromą poveikį aplinkai, siekiant didelio našumo ir ekonomiškai efektyvių elektrinių ir (arba) šilumos generavimo jėgainių, beveik neišskiriančių į aplinką žalingų dujų, kurių veikimas pagrįstas CO2 surinkimo ir saugojimo technologijomis, visų pirma požeminiu saugojimu, moksliniai tyrimai, plėtra ir demonstravimas.

| — | Švarios anglies technologijos
  Technologijų, skirtų iš esmės pagerinti elektrinių našumą, patikimumą ir sąnaudas sukuriant ir demonstruojant švarias anglies ir kito kietojo kuro konversijos technologijas, taip pat kuriant antrinius energijos nešėjus (įskaitant vandenilį) ir skystąjį bei dujinį kurą, moksliniai tyrimai, kūrimas ir demonstravimas. Veiksmai prireikus bus siejami su CO2 surinkimo ir saugojimo technologijomis arba biomasės bendru panaudojimu. |
| --- | --- |

—

Švarios anglies technologijos

Technologijų, skirtų iš esmės pagerinti elektrinių našumą, patikimumą ir sąnaudas sukuriant ir demonstruojant švarias anglies ir kito kietojo kuro konversijos technologijas, taip pat kuriant antrinius energijos nešėjus (įskaitant vandenilį) ir skystąjį bei dujinį kurą, moksliniai tyrimai, kūrimas ir demonstravimas. Veiksmai prireikus bus siejami su CO2 surinkimo ir saugojimo technologijomis arba biomasės bendru panaudojimu.

| — | Modernūs energetikos tinklai
  Moksliniai tyrimai, kūrimas ir demonstravimas kaip padidinti Europos elektros ir dujų sistemų ir tinklų našumą, saugą, patikimumą ir kokybę, visų pirma labiau integruotos Europos energetikos rinkos sąlygomis, pavyzdžiui, transformuojant esamus elektros energijos tinklus į interaktyvų (vartotojai — operatoriai) paslaugų tinklą, kuriant energijos saugojimo galimybes ir pašalinant kliūtis paskirstytų ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių įdiegimui dideliu mastu ir veiksmingam integravimui. |
| --- | --- |

—

Modernūs energetikos tinklai

Moksliniai tyrimai, kūrimas ir demonstravimas kaip padidinti Europos elektros ir dujų sistemų ir tinklų našumą, saugą, patikimumą ir kokybę, visų pirma labiau integruotos Europos energetikos rinkos sąlygomis, pavyzdžiui, transformuojant esamus elektros energijos tinklus į interaktyvų (vartotojai — operatoriai) paslaugų tinklą, kuriant energijos saugojimo galimybes ir pašalinant kliūtis paskirstytų ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių įdiegimui dideliu mastu ir veiksmingam integravimui.

| — | Energijos efektyvumas ir taupymas
  Naujų koncepcijų, skirtų energijos efektyvumui pagerinti ir sudaryti sąlygas papildomai taupyti galutinio ir pirminio energijos suvartojimo srityje per visą vartojimo trukmės ciklą pastatuose (įskaitant apšvietimą), transporto, paslaugų srityje ir pramonėje moksliniai tyrimai, kūrimas ir demonstravimas bei pasiteisinusių koncepcijų ir technologijų optimizavimas. Tai apima energijos efektyvumo strategijų ir technologijų (įskaitant bendrą ir poligeneravimą) integravimą, naujų ir atsinaujinančiosios energijos technologijų naudojimą, energijos paklausos valdymo priemones ir prietaisus ir minimaliu poveikiu klimatui pasižyminčių pastatų demonstravimą. |
| --- | --- |

—

Energijos efektyvumas ir taupymas

Naujų koncepcijų, skirtų energijos efektyvumui pagerinti ir sudaryti sąlygas papildomai taupyti galutinio ir pirminio energijos suvartojimo srityje per visą vartojimo trukmės ciklą pastatuose (įskaitant apšvietimą), transporto, paslaugų srityje ir pramonėje moksliniai tyrimai, kūrimas ir demonstravimas bei pasiteisinusių koncepcijų ir technologijų optimizavimas. Tai apima energijos efektyvumo strategijų ir technologijų (įskaitant bendrą ir poligeneravimą) integravimą, naujų ir atsinaujinančiosios energijos technologijų naudojimą, energijos paklausos valdymo priemones ir prietaisus ir minimaliu poveikiu klimatui pasižyminčių pastatų demonstravimą.

| — | Žinios energetikos politikai formuoti
  Priemonių, metodų ir modelių pagrindiniams ekonominiams ir socialiniams klausimams, susijusiems su energetikos technologijomis, įvertinti ir vidutinės trukmės bei ilgalaikiams kiekybiškai įvertinamiems uždaviniams nustatyti, kūrimas (įskaitant mokslinės paramos politikos kūrimui teikimą). |
| --- | --- |

—

Žinios energetikos politikai formuoti

Priemonių, metodų ir modelių pagrindiniams ekonominiams ir socialiniams klausimams, susijusiems su energetikos technologijomis, įvertinti ir vidutinės trukmės bei ilgalaikiams kiekybiškai įvertinamiems uždaviniams nustatyti, kūrimas (įskaitant mokslinės paramos politikos kūrimui teikimą).

6.   Aplinka (įskaitant klimato kaitą)

Tikslas

Tvarus aplinkos ir jos išteklių valdymas plečiant mūsų žinias apie klimato, biosferos, ekosistemų ir žmogaus veiklos sąveiką ir naujų technologijų, priemonių ir paslaugų kūrimas siekiant integruotai spręsti visuotinius aplinkosaugos klausimus. Bus akcentuojamas klimato, ekologinių, žemės ir vandenynų sistemų pokyčių prognozavimas, priemonės ir technologijos, skirtos aplinkai keliamų pavojų ir rizikos — įskaitant riziką sveikatai — stebėsenai, prevencijai, padarinių sušvelninimui ir pritaikymui, taip pat priemonės ir technologijos, skirtos natūralios ir žmogaus sukurtos aplinkos tvarumui.

Loginis pagrindas

Aplinkos problemos peržengia valstybių sienas — joms spręsti reikia visos Europos, o neretai ir pasaulio mastu koordinuojamų veiksmų. Žemės gamtiniai ištekliai ir žmogaus sukurta aplinka patiria intensyvų spaudimą dėl augančio gyventojų skaičiaus, urbanizacijos, statybų, nuolatinės žemės ūkio, akvakultūros, žuvininkystės, transporto ir energetikos sektorių plėtros, bei klimato nepastovumo ir šiltėjimo vietos, regioniniu ir pasauliniu mastu. Europai reikia sukurti naujus tvarius ryšius su aplinka gerinant Europos pramonės konkurencingumą ir ją stiprinant. Atsižvelgiant į aplinkos mokslinių tyrimų mastą, apimtį ir didelį sudėtingumą, pakankamiems ištekliams sutelkti reikia bendradarbiavimo visos ES mastu. Tai palengvins bendrą planavimą, sujungtų ir tarpusavyje sąveikaujančių duomenų bazių naudojimą ir nuoseklių didelio masto stebėjimų ir prognozavimo sistemų kūrimą. Mokslinių tyrimų metu turėtų būti nagrinėjamas duomenų tvarkymo, informacijos paslaugų ir duomenų perdavimo, integravimo ir planavimo poreikis.

Reikia mokslinių tyrimų ES lygiu siekiant įvykdyti tarptautinius įsipareigojimus, pavyzdžiui, įsipareigojimus pagal JT bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCC) ir jos Kioto protokolą, JT biologinės įvairovės konvenciją, JT konvenciją dėl kovos su dykumėjimu, Stokholmo konvenciją dėl patvariųjų organinių teršalų, 2002 m. Pasaulio aukščiausio lygio susitikimo dėl tvaraus vystymosi tikslus, įskaitant ES vandens iniciatyvą, ir indėlį į Tarpvyriausybinės komisijos dėl klimato kaitos ir Žemės stebėjimo iniciatyvą.

Be to, reikšmingi mokslinių tyrimų poreikiai atsiranda dėl esamos ir naujos ES lygio politikos, Šeštojo aplinkosaugos veiksmų plano ir susijusių teminių strategijų (pavyzdžiui, ES jūrų strategijos) įgyvendinimo, veiksmų planų, programų ir direktyvų dėl aplinkosaugos technologijų bei aplinkos ir sveikatos bei bendrosios direktyvos dėl vandens ir Natura 2000.

ES reikia stiprinti savo pozicijas pasaulinėse aplinkosaugos technologijų rinkose. Tokios technologijos prisideda prie tvaraus vartojimo ir gamybos, padėdamos užtikrinti tvarų augimą, pasiūlydamos ekologiškai veiksmingus sprendimus aplinkos problemoms spręsti įvairiu mastu ir apsaugodamos mūsų kultūros ir gamtinį paveldą. Aplinkosaugos reikalavimai skatina diegti naujoves ir gali atverti verslo galimybes bei užtikrinti didesnį konkurencingumą, kartu užtikrinant būsimoms kartoms daugiau tvarumo ateityje. Vandens tiekimo ir valymo bei tvarios chemijos Europos technologijų platformos patvirtina, kad reikia ES lygio veiklos, o į jų mokslinių tyrimų darbotvarkę atsižvelgiama toliau nurodytoje veikloje. Kitos platformos (pvz., statybos ir miškininkystės) iš dalies susijusios su aplinkosaugos technologijų klausimais ir į jas taip pat atsižvelgiama. Socialiniai ir ekonominiai aspektai turi ypač didelę įtaką aplinkosaugos technologijų kūrimui ir jų įdiegimui rinkoje bei jų vėlesniam taikymui, pavyzdžiui, vandens išteklių valdymo srityje. Vykdant veiklą turi būti atsižvelgiama į politikos ir technologinės plėtros socialinius bei ekonominius aspektus, susijusius su nagrinėjamu dalyku.

Toliau išvardyta tam tikra veikla (10), kurios didelė dalis tiesiogiai susijusi su politikos reikmėmis. Tačiau gali būti teikiama papildoma parama, jeigu atsiranda naujų politikos reikmių, pavyzdžiui, susijusių su ES politikos poveikio tvarumui įvertinimu; tolesne veikla įsigaliojus Kioto protokolui dėl klimato kaitos, ir nauja aplinkosaugos politika, pavyzdžiui, tokia, kaip numatyta Europos strategijoje dėl dirvožemio apsaugos, ir jūrų politikos, standartų ir taisyklių srityje.

Veikla

| — | Klimato kaita, tarša ir rizika






  — | Pavojai aplinkai ir klimatui: klimato ir žemės sistemos, įskaitant poliarinių regionų, funkcionavimas; pritaikymo ir padarinių sušvelninimo priemonės; oro, dirvožemio ir vandens tarša; atmosferos sudėties ir vandens ciklo pokyčiai; pasaulinė ir regioninė klimato ir atmosferos, žemės paviršiaus, ledynų ir vandenyno sąveika; poveikis biologinei įvairovei ir ekosistemoms, įskaitant jūros lygio kilimo poveikį pakrančių zonoms ir poveikį labai jautrioms sritims. |
| --- | --- | --- |

—

Klimato kaita, tarša ir rizika

—

Pavojai aplinkai ir klimatui: klimato ir žemės sistemos, įskaitant poliarinių regionų, funkcionavimas; pritaikymo ir padarinių sušvelninimo priemonės; oro, dirvožemio ir vandens tarša; atmosferos sudėties ir vandens ciklo pokyčiai; pasaulinė ir regioninė klimato ir atmosferos, žemės paviršiaus, ledynų ir vandenyno sąveika; poveikis biologinei įvairovei ir ekosistemoms, įskaitant jūros lygio kilimo poveikį pakrančių zonoms ir poveikį labai jautrioms sritims.

| — | Aplinka ir sveikata: aplinkai pavojingų veiksnių ir žmonių sveikatos sąveika, įskaitant šaltinių nustatymą, biostebėsenos tyrimus, susijusius su aplinkos įtaka sveikatai, oro kokybe patalpose ir ryšiais su aplinka patalpose, miesto aplinka, automobilių išmetamomis dujomis ir poveikiu bei naujais rizikos veiksniais; integruoti pavojingų medžiagų rizikos vertinimo metodai, taip pat bandymų su gyvūnais alternatyvos; aplinkos keliamos rizikos sveikatai kiekybinis įvertinimas ir ekonominės naudos analizė bei prevencijos strategijų rodikliai. |
| --- | --- |

—

Aplinka ir sveikata: aplinkai pavojingų veiksnių ir žmonių sveikatos sąveika, įskaitant šaltinių nustatymą, biostebėsenos tyrimus, susijusius su aplinkos įtaka sveikatai, oro kokybe patalpose ir ryšiais su aplinka patalpose, miesto aplinka, automobilių išmetamomis dujomis ir poveikiu bei naujais rizikos veiksniais; integruoti pavojingų medžiagų rizikos vertinimo metodai, taip pat bandymų su gyvūnais alternatyvos; aplinkos keliamos rizikos sveikatai kiekybinis įvertinimas ir ekonominės naudos analizė bei prevencijos strategijų rodikliai.

| — | Gamtiniai pavojai: geresnis prognozavimas ir integruotas katastrofų, susijusių su geologiniais pavojais (žemės drebėjimai, ugnikalniai, cunamiai) ir klimatu (audros, sausros, potvyniai, miškų gaisrai, nuošliaužos, griūtys ir kiti ekstremalūs įvykiai) pavojaus, pažeidžiamumo jų atžvilgiu bei rizikos ir jų poveikio įvertinimas; išankstinio perspėjimo sistemų kūrimas ir prevencijos, padarinių sušvelninimo bei valdymo strategijų gerinimas, pasitelkiant ir daugelį rizikos aspektų apimantį metodą. |
| --- | --- |

—

Gamtiniai pavojai: geresnis prognozavimas ir integruotas katastrofų, susijusių su geologiniais pavojais (žemės drebėjimai, ugnikalniai, cunamiai) ir klimatu (audros, sausros, potvyniai, miškų gaisrai, nuošliaužos, griūtys ir kiti ekstremalūs įvykiai) pavojaus, pažeidžiamumo jų atžvilgiu bei rizikos ir jų poveikio įvertinimas; išankstinio perspėjimo sistemų kūrimas ir prevencijos, padarinių sušvelninimo bei valdymo strategijų gerinimas, pasitelkiant ir daugelį rizikos aspektų apimantį metodą.

| — | Tvarus išteklių valdymas






  — | Gamtinių ir žmogaus sukurtų išteklių bei biologinės įvairovės apsauga ir tvarus valdymas: ekosistemos; vandens išteklių valdymas; atliekų tvarkymas ir prevencija; biologinės įvairovės apsauga ir valdymas, įskaitant invazinių svetimų rūšių kontrolę, dirvožemio, jūros dugno, lagūnų ir pakrantės zonų apsauga, kovos su dykumėjimu ir dirvožemio blogėjimu metodai, gamtovaizdžio išsaugojimas; tvarus miškų naudojimas ir valdymas; tvarus miesto aplinkos, įskaitant supramonintas zonas, valdymas ir planavimas; duomenų tvarkymas ir informacijos paslaugos; įvertinimas ir prognozės, susijusios su gamtiniais procesais. |
| --- | --- | --- |

—

Tvarus išteklių valdymas

—

Gamtinių ir žmogaus sukurtų išteklių bei biologinės įvairovės apsauga ir tvarus valdymas: ekosistemos; vandens išteklių valdymas; atliekų tvarkymas ir prevencija; biologinės įvairovės apsauga ir valdymas, įskaitant invazinių svetimų rūšių kontrolę, dirvožemio, jūros dugno, lagūnų ir pakrantės zonų apsauga, kovos su dykumėjimu ir dirvožemio blogėjimu metodai, gamtovaizdžio išsaugojimas; tvarus miškų naudojimas ir valdymas; tvarus miesto aplinkos, įskaitant supramonintas zonas, valdymas ir planavimas; duomenų tvarkymas ir informacijos paslaugos; įvertinimas ir prognozės, susijusios su gamtiniais procesais.

| — | Jūros aplinkos valdymas: žmogaus veiklos poveikis jūros aplinkai ir jos ištekliams; regioninių jūrų ir pakrantės zonų tarša ir eutrofikacija; gelmių ekosistemos; jūrų biologinės įvairovės tendencijų, ekosistemos procesų ir vandenyno cirkuliacijos įvertinimas; jūros dugno geologija; tvaraus vandenynų ir jų išteklių naudojimo strategijų, koncepcijų ir priemonių kūrimas. |
| --- | --- |

—

Jūros aplinkos valdymas: žmogaus veiklos poveikis jūros aplinkai ir jos ištekliams; regioninių jūrų ir pakrantės zonų tarša ir eutrofikacija; gelmių ekosistemos; jūrų biologinės įvairovės tendencijų, ekosistemos procesų ir vandenyno cirkuliacijos įvertinimas; jūros dugno geologija; tvaraus vandenynų ir jų išteklių naudojimo strategijų, koncepcijų ir priemonių kūrimas.

| — | Aplinkosaugos technologijos






  — | Aplinkosaugos technologijos natūralios ir žmogaus sukurtos aplinkos stebėjimui, imitavimui, prevencijai, padarinių sušvelninimui, pritaikymui, taisymui ir atkūrimui: susijusios su vandens, klimato, oro, jūrų, miesto ir kaimo aplinkomis, dirvožemiu, atliekų apdorojimu, utilizavimu, švarios gamybos procesais ir tvariais produktais, cheminių medžiagų sauga. |
| --- | --- | --- |

—

Aplinkosaugos technologijos

—

Aplinkosaugos technologijos natūralios ir žmogaus sukurtos aplinkos stebėjimui, imitavimui, prevencijai, padarinių sušvelninimui, pritaikymui, taisymui ir atkūrimui: susijusios su vandens, klimato, oro, jūrų, miesto ir kaimo aplinkomis, dirvožemiu, atliekų apdorojimu, utilizavimu, švarios gamybos procesais ir tvariais produktais, cheminių medžiagų sauga.

| — | Kultūros paveldo, įskaitant žmonių gyvenamąsias erdves, apsauga, išsaugojimas ir stiprinimas: geresnis kultūros paveldui padarytos žalos įvertinimas; novatoriškų apsaugos strategijų parengimas,;kultūros paveldo integravimo į miesto aplinką skatinimas. |
| --- | --- |

—

Kultūros paveldo, įskaitant žmonių gyvenamąsias erdves, apsauga, išsaugojimas ir stiprinimas: geresnis kultūros paveldui padarytos žalos įvertinimas; novatoriškų apsaugos strategijų parengimas,;kultūros paveldo integravimo į miesto aplinką skatinimas.

| — | Technologijų vertinimas, tikrinimas ir išbandymas: procesų, technologijų ir produktų keliamos rizikos aplinkai ir eksploatacijos laikotarpio įvertinimo metodai ir priemonės, įskaitant alternatyvias bandymų strategijas, visų pirma pramoninių cheminių medžiagų bandymo metodus nenaudojant gyvūnų; parama tvarioms chemijos, miškininkystės sektoriaus technologijų, vandens tiekimo ir valymo platformoms (11); būsimų Europos aplinkosaugos technologijų patvirtinimo ir išbandymo programos moksliniai ir technologiniai aspektai, papildantys trečiosios šalies įvertinimo instrumentus. |
| --- | --- |

—

Technologijų vertinimas, tikrinimas ir išbandymas: procesų, technologijų ir produktų keliamos rizikos aplinkai ir eksploatacijos laikotarpio įvertinimo metodai ir priemonės, įskaitant alternatyvias bandymų strategijas, visų pirma pramoninių cheminių medžiagų bandymo metodus nenaudojant gyvūnų; parama tvarioms chemijos, miškininkystės sektoriaus technologijų, vandens tiekimo ir valymo platformoms (11); būsimų Europos aplinkosaugos technologijų patvirtinimo ir išbandymo programos moksliniai ir technologiniai aspektai, papildantys trečiosios šalies įvertinimo instrumentus.

| — | Žemės stebėjimo ir vertinimo priemonės






  — | Žemės ir vandenynų stebėjimo sistemos ir aplinkos bei tvaraus vystymosi stebėsenos metodai: parama aplinkos ir tvarumo klausimams spręsti skirtų stebėjimo sistemų pagal GEOSS (kurią papildo GMES) kūrimui ir integravimui; sistemų tarpusavio sąveika ir informacijos optimizavimas siekiant suprasti, modeliuoti ir numatyti gamtos reiškinius gamtinių išteklių įvertinimo, tyrinėjimo ir valdymo tikslais. |
| --- | --- | --- |

—

Žemės stebėjimo ir vertinimo priemonės

—

Žemės ir vandenynų stebėjimo sistemos ir aplinkos bei tvaraus vystymosi stebėsenos metodai: parama aplinkos ir tvarumo klausimams spręsti skirtų stebėjimo sistemų pagal GEOSS (kurią papildo GMES) kūrimui ir integravimui; sistemų tarpusavio sąveika ir informacijos optimizavimas siekiant suprasti, modeliuoti ir numatyti gamtos reiškinius gamtinių išteklių įvertinimo, tyrinėjimo ir valdymo tikslais.

| — | Tvaraus vystymosi prognozės metodai ir įvertinimo priemonės atsižvelgiant į besiskiriančius stebėjimo mastus: ekonomikos, aplinkos ir visuomenės ryšių modeliavimas, įskaitant rinkos instrumentus, išorės veiksnius ir ribas, ir žinių bazės bei metodikos, skirtos įvertinti poveikį tvarumui sprendžiant pagrindinius — žemės naudojimo ir jūrų aplinkos — klausimus, kūrimas; miestų plėtra, socialinė ir ekonominė įtampa, susijusi su klimato kaita. |
| --- | --- |

—

Tvaraus vystymosi prognozės metodai ir įvertinimo priemonės atsižvelgiant į besiskiriančius stebėjimo mastus: ekonomikos, aplinkos ir visuomenės ryšių modeliavimas, įskaitant rinkos instrumentus, išorės veiksnius ir ribas, ir žinių bazės bei metodikos, skirtos įvertinti poveikį tvarumui sprendžiant pagrindinius — žemės naudojimo ir jūrų aplinkos — klausimus, kūrimas; miestų plėtra, socialinė ir ekonominė įtampa, susijusi su klimato kaita.

7.   Transportas (įskaitant aeronautiką)

Tikslas

Integruotų, saugesnių, ekologiškesnių ir modernesnių paneuropinių transporto sistemų, naudingų visiems piliečiams, visuomenei ir klimato politikai, saugančių aplinką ir gamtinius išteklius kūrimas remiantis technologijų ir veiklos pažanga bei Europos transporto politika; Europos pramonės įmonių konkurencingumo pasaulio rinkoje užtikrinimas bei tolesnis stiprinimas.

Loginis pagrindas

Transportas yra viena stipriausių Europos sričių — oro transporto sektorius sudaro 2,6 % ES BVP (3,1 mln. darbo vietų), o antžeminio transporto sektorius — 11 % ES BVP (dirba apie 16 mln. žmonių). Tačiau transporto sektoriui tenka 25 % visų ES CO2 emisijų, todėl neabejotinai būtinos pastangos padaryti sistemą ekologiškesnę, kad būtų užtikrinti tvaresni transporto modeliai ir jie atitiktų augimo tempus, kaip numatyta Baltojoje knygoje „Europos transporto politika 2010 m. — laikas apsispręsti“ (12).

ES plėtra (teritorijos plotui padidėjus 25 %, o gyventojų skaičiui — 20 %) ir ekonominis vystymasis kelia naujus veiksmingo, ekonomiškai efektyvaus ir tvaraus žmonių ir krovinių vežimo uždavinius. Transportas taip pat tiesiogiai susijęs su kitomis svarbiomis politikos kryptimis: prekyba, konkurencija, užimtumu, aplinka, sanglauda, energetika, saugumu ir vidaus rinka.

ES transporto pramonės investicijos į MTTP yra būtina išankstinė sąlyga užtikrinant su technologijomis susijusį konkurencinį pranašumą pasaulio rinkose (13). Veikla Europos lygiu taip pat skatins pramonės restruktūrizavimą, įskaitant tiekimo grandinės integravimą, ypač MVĮ.

Europos technologijų platformų (14) sudarytose mokslinių tyrimų darbotvarkėse remiamas poreikis nustatyti naują „transporto sistemų“ perspektyvą, kuria būtų atsižvelgiama į transporto priemonių arba laivų, transporto tinklų arba infrastruktūrų ir transporto paslaugų, kurios gali būti išplėtotos tik Europos lygiu, naudojimo sąveiką. Visose minėtose srityse MTTP išlaidos smarkiai auga, o bendradarbiavimo veikla ES lygiu yra nepaprastai svarbi sutelkiant pakankamą kiekį įvairių MTTP vykdytojų, galinčių ekonomiškai efektyviai spręsti didelius ir daugiadisciplininius uždavinius, bei spręsti politinius, technologinius ir socialinius bei ekonominius uždavinius, susijusius, pavyzdžiui, su ateities „švaria ir saugia transporto priemone“, tarpusavio sąveika ir intermodalumu, ypač atkreipiant dėmesį į vandens ir geležinkelių transportą, prieinamumą, saugą, pajėgumą, saugumą ir poveikį aplinkai išplėstoje Sąjungoje. Be to, įgyvendinant Europos politiką nepaprastai svarbu kurti „Galileo“ sistemą ir jos taikymo priemones palaikančias technologijas.

Bus sprendžiami ne tik glaudžiai su pramone susijusių toliau nurodytų temų ir veiklos klausimai, bet ir integruotai, apimant ekonominius, socialinius ir aplinkosauginius transporto politikos aspektus bus atsižvelgiama į politinius sprendimus priimančių asmenų poreikius. Be to, teikiama parama reaguoti į esamas ir naujas politikos reikmes, pavyzdžiui, susijusias su jūrų politikos raida ar „bendro Europos dangaus“ įgyvendinimu.

Veikla

| — | Aeronautika ir oro transportas






  — | Pastangos padaryti oro transportą ekologiškesnį: emisijų, įskaitant šiltnamio efektą sukeliančias dujas, ir triukšmo mažinimas, apimantis variklių tobulinimą ir alternatyvius degalus, struktūros ir naujų orlaivių projektai, įskaitant sukasparnius, oro uostų operacijos ir eismo valdymas. |
| --- | --- | --- |

—

Aeronautika ir oro transportas

—

Pastangos padaryti oro transportą ekologiškesnį: emisijų, įskaitant šiltnamio efektą sukeliančias dujas, ir triukšmo mažinimas, apimantis variklių tobulinimą ir alternatyvius degalus, struktūros ir naujų orlaivių projektai, įskaitant sukasparnius, oro uostų operacijos ir eismo valdymas.

| — | Našesnis laiko panaudojimas: darbo grafikų tobulinimas, sutelkiant dėmesį į novatoriškas oro eismo valdymo sistemas, veiksmingai diegiant įgyvendinant dangaus politiką, apimančią oro, antžeminius ir erdvės elementus, įskaitant eismo srautus ir didesnį orlaivių autonomiškumą. |
| --- | --- |

—

Našesnis laiko panaudojimas: darbo grafikų tobulinimas, sutelkiant dėmesį į novatoriškas oro eismo valdymo sistemas, veiksmingai diegiant įgyvendinant dangaus politiką, apimančią oro, antžeminius ir erdvės elementus, įskaitant eismo srautus ir didesnį orlaivių autonomiškumą.

| — | Vartotojų pasitenkinimo ir saugos užtikrinimas: keleivių komforto gerinimas, naujoviškos paslaugos skrydžio metu ir veiksmingesnis keleivių aptarnavimas; visų oro transporto saugos aspektų gerinimas; didesnis orlaivių pasirinkimas nuo plataus korpuso iki mažesnio dydžio transporto priemonių, tinkamų įvairioms paskirtims (įskaitant regioninį naudojimą). |
| --- | --- |

—

Vartotojų pasitenkinimo ir saugos užtikrinimas: keleivių komforto gerinimas, naujoviškos paslaugos skrydžio metu ir veiksmingesnis keleivių aptarnavimas; visų oro transporto saugos aspektų gerinimas; didesnis orlaivių pasirinkimas nuo plataus korpuso iki mažesnio dydžio transporto priemonių, tinkamų įvairioms paskirtims (įskaitant regioninį naudojimą).

| — | Ekonominio efektyvumo didinimas: išlaidų, susijusių su produkto kūrimu bei gaminimu ir eksploatacijos išlaidų mažinimas, daugiausia dėmesio skiriant novatoriškiems ir priežiūros, remonto ir kapitalinio remonto nereikalaujantiems, orlaiviams, orlaivių, didesniam automatinių priemonių ir simuliatorių naudojimui. |
| --- | --- |

—

Ekonominio efektyvumo didinimas: išlaidų, susijusių su produkto kūrimu bei gaminimu ir eksploatacijos išlaidų mažinimas, daugiausia dėmesio skiriant novatoriškiems ir priežiūros, remonto ir kapitalinio remonto nereikalaujantiems, orlaiviams, orlaivių, didesniam automatinių priemonių ir simuliatorių naudojimui.

| — | Orlaivių ir keleivių apsauga: keleivių, įgulos, orlaivių ir oro transporto sistemų apsaugos priemonių gerinimas, pavyzdžiui, tobulesni duomenų ir identifikavimo metodai, orlaivio apsauga nuo užpuolimo, saugumo požiūriu patobulinta orlaivio konstrukcija. |
| --- | --- |

—

Orlaivių ir keleivių apsauga: keleivių, įgulos, orlaivių ir oro transporto sistemų apsaugos priemonių gerinimas, pavyzdžiui, tobulesni duomenų ir identifikavimo metodai, orlaivio apsauga nuo užpuolimo, saugumo požiūriu patobulinta orlaivio konstrukcija.

| — | Ateities oro transporto kūrimas: ilgalaikių aviacijos uždavinių sprendimas taikant radikalesnius, ekologiškai našesnius, prieinamesnius ir novatoriškesnius technologijų derinius, kurie sudarytų sąlygas oro transporto srityje padaryti reikšmingą pažangą. |
| --- | --- |

—

Ateities oro transporto kūrimas: ilgalaikių aviacijos uždavinių sprendimas taikant radikalesnius, ekologiškai našesnius, prieinamesnius ir novatoriškesnius technologijų derinius, kurie sudarytų sąlygas oro transporto srityje padaryti reikšmingą pažangą.

| — | Tvarus antžeminis transportas (geležinkelių, kelių ir vandens kelių transportas)






  — | Pastangos padaryti antžeminį transportą ekologiškesnį: aplinkos taršos ir triukšmo mažinimas, įskaitant šiltnamio efektą sukeliančias dujas; transporto poveikio klimato kaitai mažinimas, sumažinant emisijas technologinėmis bei socialinėmis ir ekonominėmis priemonėmis, įskaitant naudotojų mokymą; švarių ir našių variklių ir varomųjų sistemų kūrimas, įskaitant hibridines technologijas ir alternatyvių degalų, pavyzdžiui, vandenilio ir kuro elementų, naudojimą transporto srityje, atsižvelgiant į ekonominį efektyvumą ir energijos efektyvumą; transporto priemonių ir laivų eksploatavimo nutraukimo strategijos. |
| --- | --- | --- |

—

Tvarus antžeminis transportas (geležinkelių, kelių ir vandens kelių transportas)

—

Pastangos padaryti antžeminį transportą ekologiškesnį: aplinkos taršos ir triukšmo mažinimas, įskaitant šiltnamio efektą sukeliančias dujas; transporto poveikio klimato kaitai mažinimas, sumažinant emisijas technologinėmis bei socialinėmis ir ekonominėmis priemonėmis, įskaitant naudotojų mokymą; švarių ir našių variklių ir varomųjų sistemų kūrimas, įskaitant hibridines technologijas ir alternatyvių degalų, pavyzdžiui, vandenilio ir kuro elementų, naudojimą transporto srityje, atsižvelgiant į ekonominį efektyvumą ir energijos efektyvumą; transporto priemonių ir laivų eksploatavimo nutraukimo strategijos.

| — | Transporto rūšių keitimo skatinimas ir didinimas bei eismo intensyvumo transporto koridoriuose mažinimas: tvarių novatoriškų, įvairiarūšių ir sąveikių regioninių ir nacionalinių transporto ir logistikos tinklų, infrastruktūrų ir sistemų kūrimas Europoje; sąnaudų perėmimas; transporto priemonių, laivų ir transporto infrastruktūros keitimasis informacija; infrastruktūros pajėgumų optimizavimas; transporto rūšių keitimo strategijos siekiant skatinti naudoti ekonomiškai energiją naudojančias transporto priemones. |
| --- | --- |

—

Transporto rūšių keitimo skatinimas ir didinimas bei eismo intensyvumo transporto koridoriuose mažinimas: tvarių novatoriškų, įvairiarūšių ir sąveikių regioninių ir nacionalinių transporto ir logistikos tinklų, infrastruktūrų ir sistemų kūrimas Europoje; sąnaudų perėmimas; transporto priemonių, laivų ir transporto infrastruktūros keitimasis informacija; infrastruktūros pajėgumų optimizavimas; transporto rūšių keitimo strategijos siekiant skatinti naudoti ekonomiškai energiją naudojančias transporto priemones.

| — | Tvaraus mobilumo miestuose užtikrinimas visiems piliečiams, įskaitant nepalankioje padėtyje esančias grupes: novatoriškos organizacinės schemos, įskaitant švarias ir saugias transporto priemones, mažesniu taršos lygiu pasižyminčias transporto priemones, naujas aukštos kokybės viešojo transporto rūšis ir privataus transporto racionalizavimą, ryšių infrastruktūrą, integruotą miestų planavimą ir transportą, atsižvelgiant į jų ryšį su augimu ir užimtumu. |
| --- | --- |

—

Tvaraus mobilumo miestuose užtikrinimas visiems piliečiams, įskaitant nepalankioje padėtyje esančias grupes: novatoriškos organizacinės schemos, įskaitant švarias ir saugias transporto priemones, mažesniu taršos lygiu pasižyminčias transporto priemones, naujas aukštos kokybės viešojo transporto rūšis ir privataus transporto racionalizavimą, ryšių infrastruktūrą, integruotą miestų planavimą ir transportą, atsižvelgiant į jų ryšį su augimu ir užimtumu.

| — | Saugos ir saugumo gerinimas, kaip sudėtinė transporto sistemos dalis: transporto operacijose dalyvaujančių vairuotojų, keleivių, ekipažų, dviratininkų ir pėsčiųjų, taip pat krovinių — projektuojant ir naudojant transporto priemones, laivus, infrastruktūrą ir visoje transporto sistemoje. |
| --- | --- |

—

Saugos ir saugumo gerinimas, kaip sudėtinė transporto sistemos dalis: transporto operacijose dalyvaujančių vairuotojų, keleivių, ekipažų, dviratininkų ir pėsčiųjų, taip pat krovinių — projektuojant ir naudojant transporto priemones, laivus, infrastruktūrą ir visoje transporto sistemoje.

| — | Konkurencingumo stiprinimas: projektavimo procesų tobulinimas; pažangių varomųjų sistemų ir transporto priemonių bei laivų technologijų kūrimas; novatoriškos ir ekonomiškai efektyvios gamybos sistemos ir infrastruktūros kūrimas ir techninė priežiūra; integruotos struktūros. |
| --- | --- |

—

Konkurencingumo stiprinimas: projektavimo procesų tobulinimas; pažangių varomųjų sistemų ir transporto priemonių bei laivų technologijų kūrimas; novatoriškos ir ekonomiškai efektyvios gamybos sistemos ir infrastruktūros kūrimas ir techninė priežiūra; integruotos struktūros.

| — | Parama Europos pasaulinei palydovinės navigacijos sistemai (Galileo ir EGNOS): tikslios navigacijos ir laiko skaičiavimo paslaugos keliems sektoriams; veiksmingas palydovinės navigacijos naudojimas ir parama apibrėžiant antrosios kartos technologijas ir taikymo būdus. |
| --- | --- |

—

Parama Europos pasaulinei palydovinės navigacijos sistemai (Galileo ir EGNOS): tikslios navigacijos ir laiko skaičiavimo paslaugos keliems sektoriams; veiksmingas palydovinės navigacijos naudojimas ir parama apibrėžiant antrosios kartos technologijas ir taikymo būdus.

8.   Socialiniai ir ekonomikos bei humanitariniai mokslai

Tikslas

Užtikrinimas, kad būtų iš esmės ir visuotinai suprasti Europai iškilę sudėtingi ir tarpusavyje susiję socialiniai ir ekonominiai uždaviniai: augimas, užimtumas ir konkurencingumas, socialinė sanglauda, socialinės, kultūrinės ir švietimo problemos išsiplėtusioje ES, tvarumas, demografiniai pokyčiai migracija ir integracija, gyvenimo kokybė ir visuotinis tarpusavio priklausomumas, ypač siekiant sudaryti tobulesnę žinių bazę, reikalingą atitinkamų sričių politikai formuoti.

Loginis pagrindas

Europa turi stiprią ir aukštos kokybės socialinių ir ekonomikos bei socialinių ir kultūrinių bei humanitarinių mokslų srities mokslinių tyrimų bazę. ES egzistuojanti metodų įvairovė ekonominėje, socialinėje, politinėje ir kultūrinėje srityse suteikia gerą pagrindą šių sričių moksliniams tyrimams ES lygiu. Bendri moksliniai tyrimai, nagrinėjantys Europos socialines ir ekonomines bei socialines ir kultūrines minėtų sričių problemas sukuria didelę Europos pridėtinę vertę. Pirma, nagrinėjami klausimai ir uždaviniai Europos lygiu laikomi svarbiu prioritetu ir yra įtraukti į Bendrijos politiką. Antra, lyginamieji moksliniai tyrimai visoje ES ar kitose šalyse yra ypač veiksminga priemonė; jie taip pat suteikia svarbių mokymosi galimybių visose šalyse ir regionuose.

Trečia, moksliniai tyrimai ES lygiu turi ypatingų pranašumų, kadangi gali plėsti duomenų rinkimą visos Europos mastu ir nagrinėti problemas keliais požiūriais, kurie būtini sudėtingiems klausimams suprasti. Galiausiai, sukūrus tikrai europinę socialinių ir ekonominių žinių apie šiuos pagrindinius uždavinius bazę, bus iš esmės prisidėta prie bendro jų supratimo skatinimo visoje Europos Sąjungoje, svarbiausia — tarp Europos piliečių.

Toliau išvardijama remtina veikla, tikimasi, kad ji ypač padės gerinti politikos formulavimą, įgyvendinimą, poveikį ir įvertinimą bei padės apibrėžti reguliavimo priemones daugelyje sričių: ekonomikos, socialinėje, kultūros, švietimo ir mokymo, lyčių lygybės, įmonių, tarptautinės prekybos, vartotojų, išorės santykių, bei mokslo ir technologijų srityje, oficialios statistikos politikoje ir kuriant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę. Be to, bus sudarytos galimybės spręsti naujus socialinius ir ekonominius uždavinius, taip pat imtis mokslinių tyrimų dėl naujų ar nenumatytų politikos reikmių. Svarstant būsimas mokslinių tyrimų darbotvarkes gali būti pasinaudota ir socialinėmis platformomis.

Veikla

| — | Augimas, užimtumas ir konkurencingumas žinių visuomenėje: mokslinių tyrimų klausimais, kurie turi įtakos augimui, socialiniam ir ekonominiam stabilumui, užimtumui ir konkurencingumui, plėtojimas ir integravimas, pavyzdžiui, apimant inovacijas, švietimą, įskaitant mokymąsi visą gyvenimą ir mokslo bei kitų žinių ir nematerialaus turto vaidmenį pasauliniu mastu, jaunimą ir jaunimo politiką, darbo rinkos politikos pritaikymą ir nacionalinę institucinę aplinką. |
| --- | --- |

—

Augimas, užimtumas ir konkurencingumas žinių visuomenėje: mokslinių tyrimų klausimais, kurie turi įtakos augimui, socialiniam ir ekonominiam stabilumui, užimtumui ir konkurencingumui, plėtojimas ir integravimas, pavyzdžiui, apimant inovacijas, švietimą, įskaitant mokymąsi visą gyvenimą ir mokslo bei kitų žinių ir nematerialaus turto vaidmenį pasauliniu mastu, jaunimą ir jaunimo politiką, darbo rinkos politikos pritaikymą ir nacionalinę institucinę aplinką.

| — | Ekonominių, socialinių ir aplinkosaugos tikslų suderinimas Europos perspektyvoje: nagrinėjant du pagrindinius ir glaudžiai tarpusavyje susijusius tolesnės Europos socialinių ir ekonominių modelių raidos bei ekonominės ir socialinės bei regioninės sanglaudos išsiplėtusioje ES klausimus, atsižvelgiant į aplinkos tvarumą ir apsaugą, tvarų miestų planavimą, aplinkos, energetikos sistemos ir visuomenės sąveiką, miestų ir metropolių vaidmenį bei socialinį ir ekonominį Europos politikos krypčių ir teisės aktų poveikį. |
| --- | --- |

—

Ekonominių, socialinių ir aplinkosaugos tikslų suderinimas Europos perspektyvoje: nagrinėjant du pagrindinius ir glaudžiai tarpusavyje susijusius tolesnės Europos socialinių ir ekonominių modelių raidos bei ekonominės ir socialinės bei regioninės sanglaudos išsiplėtusioje ES klausimus, atsižvelgiant į aplinkos tvarumą ir apsaugą, tvarų miestų planavimą, aplinkos, energetikos sistemos ir visuomenės sąveiką, miestų ir metropolių vaidmenį bei socialinį ir ekonominį Europos politikos krypčių ir teisės aktų poveikį.

| — | Pagrindinės visuomenės tendencijos ir jų poveikis: pavyzdžiui, demografiniai pokyčiai, įskaitant gyventojų senėjimą ir jo poveikį pensijų sistemoms, migracija ir integracija, demografinių pokyčių įtakos miestų plėtrai analizė; gyvenimo būdas, darbas, šeima, profesinio ir šeimos gyvenimo suderinimas, lyčių klausimai, neįgaliųjų problemos, sveikata ir gyvenimo kokybė; ekonominė vartotojų apsauga; nelygybė; nusikalstamumas; verslo vaidmuo visuomenėje ir gyventojų įvairovė, etniškumas, religinis pliuralizmas, kultūrinės sąveikos, daugiakultūriai klausimai ir klausimai, susiję su pagrindinių teisių apsauga ir kova su visų rūšių diskriminacija. |
| --- | --- |

—

Pagrindinės visuomenės tendencijos ir jų poveikis: pavyzdžiui, demografiniai pokyčiai, įskaitant gyventojų senėjimą ir jo poveikį pensijų sistemoms, migracija ir integracija, demografinių pokyčių įtakos miestų plėtrai analizė; gyvenimo būdas, darbas, šeima, profesinio ir šeimos gyvenimo suderinimas, lyčių klausimai, neįgaliųjų problemos, sveikata ir gyvenimo kokybė; ekonominė vartotojų apsauga; nelygybė; nusikalstamumas; verslo vaidmuo visuomenėje ir gyventojų įvairovė, etniškumas, religinis pliuralizmas, kultūrinės sąveikos, daugiakultūriai klausimai ir klausimai, susiję su pagrindinių teisių apsauga ir kova su visų rūšių diskriminacija.

| — | Europa pasaulyje: suprasti kintančią pasaulio regionų, įskaitant besivystančius regionus, sąveiką, kultūrų tarpusavio santykius bei tarpusavio priklausomybę ir jų poveikį; kovoti su naujais pavojais ir rizika nepažeidžiant žmogaus teisių, laisvės ir nepabloginant gerovės bei remti taiką. |
| --- | --- |

—

Europa pasaulyje: suprasti kintančią pasaulio regionų, įskaitant besivystančius regionus, sąveiką, kultūrų tarpusavio santykius bei tarpusavio priklausomybę ir jų poveikį; kovoti su naujais pavojais ir rizika nepažeidžiant žmogaus teisių, laisvės ir nepabloginant gerovės bei remti taiką.

| — | Pilietis Europos Sąjungoje: išsiplėtusios ES būsimo vystymosi sąlygomis — uždavinių, kaip pasiekti, kad Europos tautos įgautų betarpiškos demokratinio savarankiškumo ir aktyvaus dalyvavimo jausmą, sprendimas; veiksmingas ir demokratinis valdymas visais lygiais, įskaitant ekonominį ir teisinį valdymą ir pilietinės visuomenės vaidmenį; moksliniai tyrimai siekiant plėtoti Europos kultūros, religijų, kultūros paveldo, institucijų ir teisės sistemų, istorijos, kalbų ir vertybių skirtumų ir bendrumų, sudarančių Europos daugiakultūrio identiteto ir paveldo pagrindą, bendrą supratimą ir pagarbą jiems. |
| --- | --- |

—

Pilietis Europos Sąjungoje: išsiplėtusios ES būsimo vystymosi sąlygomis — uždavinių, kaip pasiekti, kad Europos tautos įgautų betarpiškos demokratinio savarankiškumo ir aktyvaus dalyvavimo jausmą, sprendimas; veiksmingas ir demokratinis valdymas visais lygiais, įskaitant ekonominį ir teisinį valdymą ir pilietinės visuomenės vaidmenį; moksliniai tyrimai siekiant plėtoti Europos kultūros, religijų, kultūros paveldo, institucijų ir teisės sistemų, istorijos, kalbų ir vertybių skirtumų ir bendrumų, sudarančių Europos daugiakultūrio identiteto ir paveldo pagrindą, bendrą supratimą ir pagarbą jiems.

| — | Socialiniai ir ekonomikos bei moksliniai rodikliai: jų taikymas politikoje, ją įgyvendinant ir atliekant stebėseną, esamų rodiklių, jų analizės metodų tobulinimas ir naujų kūrimas minėtu tikslu bei siekiant įvertinti mokslinių tyrimų programas, įskaitant oficialia statistika paremtus rodiklius. |
| --- | --- |

—

Socialiniai ir ekonomikos bei moksliniai rodikliai: jų taikymas politikoje, ją įgyvendinant ir atliekant stebėseną, esamų rodiklių, jų analizės metodų tobulinimas ir naujų kūrimas minėtu tikslu bei siekiant įvertinti mokslinių tyrimų programas, įskaitant oficialia statistika paremtus rodiklius.

| — | Prognozavimo veikla, susijusi su pagrindiniais mokslo, technologijų ir susijusiais socialiniais bei ekonominiais klausimais, pavyzdžiui, dėl ateities demografinių tendencijų, žinių globalizacijos, žinių sklaidos, ir mokslinių tyrimų sistemų raidos, bei būsimos pagrindinių mokslinių tyrimų sričių ir mokslo disciplinų raidos kartu ir atskirai. |
| --- | --- |

—

Prognozavimo veikla, susijusi su pagrindiniais mokslo, technologijų ir susijusiais socialiniais bei ekonominiais klausimais, pavyzdžiui, dėl ateities demografinių tendencijų, žinių globalizacijos, žinių sklaidos, ir mokslinių tyrimų sistemų raidos, bei būsimos pagrindinių mokslinių tyrimų sričių ir mokslo disciplinų raidos kartu ir atskirai.

9.   Erdvė

Tikslas

Europos kosminės erdvės programos rėmimas, daugiausia dėmesio skiriant programoms, teikiančioms naudą piliečiams ir Europos kosminės erdvės pramonės konkurencingumui, pavyzdžiui, GMES (Visuotinės aplinkos ir saugumo stebėsena). Tai padės kurti Europos kosminės erdvės politiką, papildant valstybių narių ir kitų pagrindinių suinteresuotų šalių, įskaitant Europos kosmoso agentūrą (EKA), pastangas.

Loginis pagrindas

Šioje srityje Bendrija gali prisidėti padėdama geriau apibrėžti bendrus tikslus, pagrįstus naudotojų reikalavimais ir politikos tikslais; koordinuodama veiklą, kad būtų išvengta darbo dubliavimo ir pasiekta kuo didesnė sąveika; padidindama ekonominį efektyvumą ir nustatydama standartus. Valdžios institucijos ir sprendimus priimantys asmenys — tai svarbūs potencialūs naudotojai, o Europos pramonė taip pat gaus naudos iš gerai apibrėžtos Europos kosminės erdvės politikos, įgyvendinamos pagal Europos kosminės erdvės programą, iš dalies remiamą siūloma mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veikla. Veiklos Europos lygiu taip pat reikia siekiant remti Bendrijos politikos tikslus, pavyzdžiui, žemės ūkio, miškininkystės, žuvininkystės, aplinkos, sveikatos, telekomunikacijų, saugumo, transporto srityse, taip pat užtikrinant, kad Europa būtų gerbiama regioninio ir tarptautinio bendradarbiavimo partnerė.

Per pastaruosius 40 metų Europa tiek nacionaliniu lygiu, tiek per Europos kosmoso agentūrą įgijo puikią kompetenciją technologijų srityje. Siekiant išsaugoti pramonės (įskaitant gamintojus, paslaugų teikėjus ir ekonominės veiklos vykdytojus) konkurencingumą, reikia naujų mokslinių tyrimų ir technologijų. Kosmoso srities priemonės teikia piliečiams svarbią naudą — technologijos naudojamos kitose srityse ir yra būtinos aukšto technologinio lygio visuomenėje.

Toliau išvardyta veikla siekiama: veiksmingai panaudoti kosminės erdvės priemones (suderinant su in situ priemonėmis, įskaitant orlaiviuose įrengtas priemones) realizuojant pritaikymo būdus, ypač GMES ir jų indėlį į teisėsaugą Bendrijos politikoje; tirti kosmosą, atveriant tarptautinio bendradarbiavimo ir esminių technologinių atradimų galimybes, taip pat ekonomiškai efektyvių misijų galimybes; išnaudoti ir tirti kosmosą, pasitelkus tam sąlygas sudarančią veiklą, užtikrinančią strateginį Europos Sąjungos vaidmenį. Šią veiklą papildys kiti veiksmai pagal Bendrąją konkurencingumo ir inovacijų programą ir į Švietimo ir mokymo programą. Taip pat bus maksimaliai padidinta toliau išvardytos veiklos nauda viešajai tvarkai, įskaitant papildomos paramos numatymą galintiems iškilti naujiems politikos poreikiams, pavyzdžiui, su kosmine erdve susijusiems sprendimams, skirtiems padėti besivystančioms šalims; ir kosmoso erdvės stebėjimo priemonių ir metodų panaudojimui remiant Bendrijos politikos raidą.

Veikla

| — | Kosminėje erdvėje esančios priemonės, naudingos Europos visuomenei






  — | GMES: palydovinių ir in situ stebėjimo ir išankstinio įspėjimo sistemų, įskaitant skirtas piliečių saugumui užtikrinti, ir būdų, susijusių su aplinkos ir saugumo valdymu (įskaitant stichinių nelaimių valdymą), kūrimas ir jų susiejimas su antžeminiais komponentais, taip pat laivuose ir orlaiviuose įrengtais komponentais; parama GMES duomenų (ir palydoviniu ir in situ, įskaitant gautas iš antžeminių, laive ar orlaivyje naudojamų priemonių) integravimui, suderinimui, naudojimui ir pateikimui bei paslaugoms. |
| --- | --- | --- |

—

Kosminėje erdvėje esančios priemonės, naudingos Europos visuomenei

—

GMES: palydovinių ir in situ stebėjimo ir išankstinio įspėjimo sistemų, įskaitant skirtas piliečių saugumui užtikrinti, ir būdų, susijusių su aplinkos ir saugumo valdymu (įskaitant stichinių nelaimių valdymą), kūrimas ir jų susiejimas su antžeminiais komponentais, taip pat laivuose ir orlaiviuose įrengtais komponentais; parama GMES duomenų (ir palydoviniu ir in situ, įskaitant gautas iš antžeminių, laive ar orlaivyje naudojamų priemonių) integravimui, suderinimui, naudojimui ir pateikimui bei paslaugoms.

| — | Novatoriškos palydovinio ryšio paslaugos, sklandžiai integruotos į pasaulinius elektroninius ryšių tinklus, skirtos piliečiams ir įmonėms taikomuosiuose sektoriuose, apimančiuose civilinę saugą, elektroninę vyriausybę, nuotolinę mediciną, nuotolinį mokymą, paiešką ir gelbėjimą, turizmą ir laisvalaikį, asmeninę navigaciją, laivyno valdymą, žemės ūkį ir miškininkystę, meteorologiją ir bendruosius naudotojus. |
| --- | --- |

—

Novatoriškos palydovinio ryšio paslaugos, sklandžiai integruotos į pasaulinius elektroninius ryšių tinklus, skirtos piliečiams ir įmonėms taikomuosiuose sektoriuose, apimančiuose civilinę saugą, elektroninę vyriausybę, nuotolinę mediciną, nuotolinį mokymą, paiešką ir gelbėjimą, turizmą ir laisvalaikį, asmeninę navigaciją, laivyno valdymą, žemės ūkį ir miškininkystę, meteorologiją ir bendruosius naudotojus.

| — | Stebėsenos technologijų ir sistemų kūrimas, siekiant sumažinti su kosmine erdve susijusių paslaugų pažeidžiamumą ir padedančių stebėti kosminę erdvę. |
| --- | --- |

—

Stebėsenos technologijų ir sistemų kūrimas, siekiant sumažinti su kosmine erdve susijusių paslaugų pažeidžiamumą ir padedančių stebėti kosminę erdvę.

| — | Su kosmine erdve susijusių sistemų, skirtų rizikos prevencijai ir valdymui bei visiems nenumatytiems atvejams, pritaikymas, stiprinant sąveiką su nekosminėmis sistemomis. |
| --- | --- |

—

Su kosmine erdve susijusių sistemų, skirtų rizikos prevencijai ir valdymui bei visiems nenumatytiems atvejams, pritaikymas, stiprinant sąveiką su nekosminėmis sistemomis.

| — | Kosmoso tyrimai






  — | MTTP paramos teikimas ir didžiausios mokslinės pridėtinės vertės užtikrinimas pasinaudojant EKA ar nacionalinių kosmoso agentūrų iniciatyvų kosminės erdvės tyrimo srityje sinergija; geresnių galimybių gauti mokslinius duomenis sudarymas. |
| --- | --- | --- |

—

Kosmoso tyrimai

—

MTTP paramos teikimas ir didžiausios mokslinės pridėtinės vertės užtikrinimas pasinaudojant EKA ar nacionalinių kosmoso agentūrų iniciatyvų kosminės erdvės tyrimo srityje sinergija; geresnių galimybių gauti mokslinius duomenis sudarymas.

| — | Pastangų derinimas siekiant kurti kosminėje erdvėje esančius teleskopus ir detektorius bei analizuoti kosminės erdvės mokslų duomenis. |
| --- | --- |

—

Pastangų derinimas siekiant kurti kosminėje erdvėje esančius teleskopus ir detektorius bei analizuoti kosminės erdvės mokslų duomenis.

| — | MTTP įsitvirtinimui kosmose






  — | Moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra kosminės erdvės srityje ilgalaikiams poreikiams patenkinti, įskaitant transportą kosminėje erdvėje; mokslinių tyrimų veikla siekiant padidinti Europos kosmoso technologijų sektoriaus konkurencingumą ir ekonominį efektyvumą. |
| --- | --- | --- |

—

MTTP įsitvirtinimui kosmose

—

Moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra kosminės erdvės srityje ilgalaikiams poreikiams patenkinti, įskaitant transportą kosminėje erdvėje; mokslinių tyrimų veikla siekiant padidinti Europos kosmoso technologijų sektoriaus konkurencingumą ir ekonominį efektyvumą.

| — | Kosminės erdvės mokslai, įskaitant biomediciną ir gyvosios gamtos ir fizikos mokslus, kosminėje erdvėje. |
| --- | --- |

—

Kosminės erdvės mokslai, įskaitant biomediciną ir gyvosios gamtos ir fizikos mokslus, kosminėje erdvėje.

10.   Saugumas

Tikslas

Technologijų ir žinių, skirtų sukurti pajėgumus, kurių reikia piliečiams apsaugoti nuo terorizmo, stichinių nelaimių ir nusikalstamumo, nepažeidžiant pagrindinių žmogaus teisių, įskaitant teisę į privatų gyvenimą, plėtotė; optimalaus ir suderinto turimų technologijų naudojimo Europos civiliniam saugumui užtikrinimas ir civilinio saugumo sprendimus priimančių bei jais besinaudojančių asmenų bendradarbiavimo gerinant Europos saugumo pramonės konkurencingumą ir pateikiant tikslinių mokslinių tyrimų rezultatus, kad būtų sumažintos saugumo spragos, skatinimas.

Loginis pagrindas

Saugumas Europoje yra būtina klestėjimo ir laisvės sąlyga. ES saugumo strategijoje „Saugi Europa geresniame pasaulyje“, kurią priėmė Europos Vadovų Taryba, sprendžiamas išsamios saugumo strategijos, apimančios civilines ir su gynyba susijusias saugumo priemones, poreikio klausimas.

Su saugumu susiję moksliniai tyrimai yra ypač svarbūs siekiant aukšto lygio saugumo laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje. Jie taip pat padės sukurti technologijas ir pajėgumus kitai Bendrijos politikai transporto, civilinės saugos, energetikos ir aplinkos ir sveikatos srityse remti. Moksliniams tyrimams saugumo srityje reikia specialių įgyvendinimo taisyklių, kad būtų atsižvelgta į jų ypatingą pobūdį.

Dabartinei su saugumu susijusių mokslinių tyrimų veiklai Europoje neigiamos įtakos turi pastangų išskaidymas, masto ir apimties nepakankamumas bei ryšių ir sąveikos stoka. Europa turi labiau suderinti savo pastangas, parengdama veiksmingesnes institucines priemones ir paskatindama įvairias nacionalines ir tarptautines suinteresuotas šalis bendradarbiauti ir koordinuoti savo veiklą, kad būtų išvengta darbo dubliavimosi, ir, kai tik įmanoma, veikti suderintai. Su saugumu susiję moksliniai tyrimai Bendrijos lygiu bus orientuoti tik į civilinę sritį, ir jie bus sutelkti į veiklą, pasižyminčią aiškia pridėtine verte nacionaliniu lygiu. Dėl to pagal Septintąją bendrąją programą atliekami moksliniai tyrimai civilinio saugumo srityje sustiprins Europos saugumo pramonės konkurencingumą. Pripažįstant, kad yra „dvejopo naudojimo“ technologijos sričių, reikės glaudžiai koordinuoti veiklą su Europos gynybos agentūra siekiant užtikrinti papildomumą.

Su saugumu susiję tyrimai pabrėš Europos pajėgumų, susijusių su grėsmių ir incidentų stebėjimu, informacijos ir žinių apie juos platinimu bei sistemų, skirtų geriau įvertinti padėtį pasitelkiant veiksmingiau naudojamas informacinių ir ryšių technologijų sistemas skirtingų operacijų srityse, svarbą.

Toliau išvardyta negynybinė veikla papildys ir integruos į technologijas ir sistemas orientuotus su civiliniu saugumu susijusius mokslinius tyrimus, atliekamus pagal kitas temas. Ji bus orientuota į pagrindinę užduotį, jos metu bus kuriamos technologijos ir pajėgumai, reikalingi konkrečioms saugumo užduotims. Pagal apibrėžimą ši veikla yra lanksti, kad ją galima būtų pritaikyti dar nežinomiems būsimiems pavojams saugumui ir susijusioms politikos reikmėms, galinčioms atsirasti ateityje, skatinanti kelių technologijų derinimą ir esamų technologijų perėmimą civilinio saugumo sektoriuje, su saugumu susiję Europos moksliniai tyrimai taip pat paskatins kurti daugeliui paskirčių tinkamas technologijas, siekiant kuo plačiau jas taikyti.

Veikla

| — | Piliečių saugumas: technologiniai sprendimai, skirti civilinei saugai, įskaitant biologinį saugumą ir apsaugą nuo nusikalstamumo ir teroro aktų rizikos. |
| --- | --- |

—

Piliečių saugumas: technologiniai sprendimai, skirti civilinei saugai, įskaitant biologinį saugumą ir apsaugą nuo nusikalstamumo ir teroro aktų rizikos.

| — | Infrastruktūros ir komunalinės įrangos saugumas: esamos ir būsimos viešos ir privačios svarbiausios ir (arba) tinklinio pagrindo infrastruktūros (pvz., transporto, energetikos, IRT), sistemų ir paslaugų (įskaitant finansines ir administracines paslaugas) analizė ir apsaugojimas. |
| --- | --- |

—

Infrastruktūros ir komunalinės įrangos saugumas: esamos ir būsimos viešos ir privačios svarbiausios ir (arba) tinklinio pagrindo infrastruktūros (pvz., transporto, energetikos, IRT), sistemų ir paslaugų (įskaitant finansines ir administracines paslaugas) analizė ir apsaugojimas.

| — | Pažangi priežiūra ir pasienio saugumas: daugiausia dėmesio technologijoms ir pajėgumams siekiant pagerinti visų sistemų, įrangos, priemonių ir procesų, bei greito identifikavimo metodų, būtinų gerinant Europos sausumos ir pakrantės sienų apsaugą, įskaitant pasienio kontrolės ir stebėjimo klausimus, veiksmingumą ir našumą. |
| --- | --- |

—

Pažangi priežiūra ir pasienio saugumas: daugiausia dėmesio technologijoms ir pajėgumams siekiant pagerinti visų sistemų, įrangos, priemonių ir procesų, bei greito identifikavimo metodų, būtinų gerinant Europos sausumos ir pakrantės sienų apsaugą, įskaitant pasienio kontrolės ir stebėjimo klausimus, veiksmingumą ir našumą.

| — | Saugumo ir saugos atkūrimas krizės atveju: daugiausia dėmesio technologijoms, naudojamoms įvairiose krizinių situacijų valdymo operacijose (civilinės saugos, humanitarines ir gelbėjimo užduotis) ir užtikrinančioms jų priežiūrą, ir tarporganizacinio pasirengimo, koordinavimo bei ryšių, paskirstytų struktūrų ir žmogiškųjų veiksnių klausimams. |
| --- | --- |

—

Saugumo ir saugos atkūrimas krizės atveju: daugiausia dėmesio technologijoms, naudojamoms įvairiose krizinių situacijų valdymo operacijose (civilinės saugos, humanitarines ir gelbėjimo užduotis) ir užtikrinančioms jų priežiūrą, ir tarporganizacinio pasirengimo, koordinavimo bei ryšių, paskirstytų struktūrų ir žmogiškųjų veiksnių klausimams.

Keturių minėtų sričių veikla bus remiama vykdant veiklą pagal toliau išvardytas platesnes temas:

| — | Saugumo sistemų integracija, sujungiamumas ir sąveika: žvalgybos informacija, informacijos rinkimas ir civilinis saugumas, daugiausia dėmesio technologijoms, skirtoms sistemų, įrangos, paslaugų ir procesų, įskaitant teisėsaugos, gaisrų gesinimo, civilinės gynybos ir medicinos informacines infrastruktūras, sąveikai sustiprinti, taip pat informacijos patikimumui, organizaciniams aspektams, konfidencialumo apsaugai ir vientisumui bei visų operacijų ir apdorojimo atsekamumui. |
| --- | --- |

—

Saugumo sistemų integracija, sujungiamumas ir sąveika: žvalgybos informacija, informacijos rinkimas ir civilinis saugumas, daugiausia dėmesio technologijoms, skirtoms sistemų, įrangos, paslaugų ir procesų, įskaitant teisėsaugos, gaisrų gesinimo, civilinės gynybos ir medicinos informacines infrastruktūras, sąveikai sustiprinti, taip pat informacijos patikimumui, organizaciniams aspektams, konfidencialumo apsaugai ir vientisumui bei visų operacijų ir apdorojimo atsekamumui.

| — | Saugumas ir visuomenė: į užduotį orientuoti moksliniai tyrimai, kuriuose daugiausia dėmesio bus skiriama socialinei ir ekonominei analizei, scenarijų rengimui ir veiklai, susijusiai su: saugumo kultūriniais, socialiniais, politiniais ir ekonominiais aspektais, bendravimu su visuomene, žmogiškųjų vertybių vaidmeniu ir politikos formavimu, psichologija, terorizmo socialine aplinka, piliečių susidarytu saugumo, etikos, privatumo apsaugos supratimu, visuomenės prognozėmis ir sistemine rizikos analize. Atliekant mokslinius tyrimus taip pat bus nagrinėjamos technologijos, kurios geriau apsaugo privatumą ir laisves, bei silpnosios vietos ir naujos grėsmės, taip pat galimų padarinių valdymas ir poveikio įvertinimas. |
| --- | --- |

—

Saugumas ir visuomenė: į užduotį orientuoti moksliniai tyrimai, kuriuose daugiausia dėmesio bus skiriama socialinei ir ekonominei analizei, scenarijų rengimui ir veiklai, susijusiai su: saugumo kultūriniais, socialiniais, politiniais ir ekonominiais aspektais, bendravimu su visuomene, žmogiškųjų vertybių vaidmeniu ir politikos formavimu, psichologija, terorizmo socialine aplinka, piliečių susidarytu saugumo, etikos, privatumo apsaugos supratimu, visuomenės prognozėmis ir sistemine rizikos analize. Atliekant mokslinius tyrimus taip pat bus nagrinėjamos technologijos, kurios geriau apsaugo privatumą ir laisves, bei silpnosios vietos ir naujos grėsmės, taip pat galimų padarinių valdymas ir poveikio įvertinimas.

| — | Su saugumu susijusių mokslinių tyrimų koordinavimas ir struktūros nustatymas: Europos ir tarptautinių su saugumu susijusių mokslinių tyrimų pastangų koordinavimas ir civilinės, saugumo ir gynybos sričių mokslinių tyrimų sinergijos kūrimas, teisinių sąlygų gerinimas ir skatinimas optimaliai panaudoti esamas infrastruktūras. |
| --- | --- |

—

Su saugumu susijusių mokslinių tyrimų koordinavimas ir struktūros nustatymas: Europos ir tarptautinių su saugumu susijusių mokslinių tyrimų pastangų koordinavimas ir civilinės, saugumo ir gynybos sričių mokslinių tyrimų sinergijos kūrimas, teisinių sąlygų gerinimas ir skatinimas optimaliai panaudoti esamas infrastruktūras.

II.   Idėjos

Tikslas

Ši programa padidins Europos mokslinių tyrimų ties pažinimo riba dinamiškumą, kūrybiškumą ir kompetenciją. Tai bus daroma remiant Europos lygiu konkuruojančių individualių grupių iniciatyva visose srityse vykdomus mokslinių tyrimų projektus. Projektai bus finansuojami remiantis viešojo ir privataus sektoriaus mokslo darbuotojų pateiktais pasiūlymais dėl jų pasirinktų temų ir vertinant pagal vienintelį kompetencijos kriterijų, nustatomą tarpusavio peržiūros metu. Mokslinių tyrimų rezultatų pranešimas ir platinimas yra svarbi šios programos dalis.

Loginis pagrindas

Pačių mokslininkų iniciatyva atliekami moksliniai tyrimai ties pažinimo riba vykdant veiklą, kuri paprastai laikoma „fundamentaliaisiais moksliniais tyrimais“, yra svarbus gerovės ir socialinės pažangos variklis, kadangi jie atveria naujas galimybes mokslo ir technologijų pažangai bei padeda įgyti naujas žinias būsimiems pritaikymo būdams ir rinkoms.

Nepaisant daugelio pasiekimų ir aukštų veiklos rezultatų daugelyje sričių, Europa nevisiškai išnaudoja savo mokslinių tyrimų potencialą ir išteklius, todėl jai skubiai reikia didesnių pajėgumų žinioms generuoti ir remiantis šiomis žiniomis kurti ekonomines ir socialines vertybes bei užtikrinti augimą.

Individualių grupių atliekamiems moksliniams tyrimams ties pažinimo riba, kurie gali būti nacionalinio arba tarpvalstybinio pobūdžio, skirta Europos konkurencinė finansavimo struktūra (nacionalinį finansavimą papildanti, tačiau nepakeičianti ) yra esminė Europos mokslinių tyrimų erdvės sudedamoji dalis, papildanti kitas Bendrijos ir nacionalines iniciatyvas. Jis padės sustiprinti Europos dinamiškumą ir padaryti ją patrauklesnę geriausiems Europos ir trečiųjų šalių mokslo darbuotojams bei pramonės sektoriaus investuotojams.

Veikla

Ši veikla bus vykdoma daugiausiai žadančiose ir produktyviausiose mokslinių tyrimų srityse ir išnaudos geriausias mokslo ir technologijų pažangos galimybes atskirose disciplinose ir jų grupėse, įskaitant inžineriją ir socialinius bei humanitarinius mokslus. Ji bus vykdoma neatsižvelgiant į kitų Septintosios bendrosios programos dalių teminę orientaciją, atkreipiant dėmesį į naujos kartos mokslo darbuotojus ir naujas grupes, nepamirštant ir jau ilgą laiką veikiančių grupių.

Mokslinių tyrimų ties pažinimo riba Bendrijos veiklą įgyvendins Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT), sudaryta iš nepriklausomos mokslo tarybos, pasitelkiant tam tikslui skirtą taupią ir ekonomiškai efektyvią įgyvendinimo struktūrą. EMTT valdymą atliks tuo tikslu pasamdytas personalas, įskaitant ES institucijų pareigūnus, ir jis apims tik faktinius administravimo poreikius siekiant užtikrinti veiksmingam administravimui būtiną stabilumą ir tęstinumą.

Mokslo tarybą, užtikrinant mokslinių tyrimų sričių įvairovę, sudarys aukščiausio lygio Europos mokslo bendruomenės atstovai, veikiantys savarankiškai ir nepriklausomai nuo politinių ar kitų interesų. Jos narius paskirs Komisija, laikydamasi nepriklausomos atrankos tvarkos. Taikant rotacijos sistemą, kuri užtikrins Mokslo tarybos darbo tęstinumą, jie bus skiriami ketverių metų laikotarpiui, kurį bus galima pratęsti vieną kartą.

Mokslo taryba inter alia nustatys bendrą mokslo strategiją, turės visus įgaliojimus, susijusius su sprendimais dėl finansuotinų mokslinių tyrimų rūšies, ir mokslo požiūriu bus veiklos kokybės garantas. Visų pirma, jai bus pavesta parengti metinę darbo programą, įdiegti tarpusavio peržiūros procesą, taip pat mokslo požiūriu stebėti programos įgyvendinimą ir kontroliuoti jos kokybę. Ji priims elgesio kodeksą, inter alia apimantį interesų konflikto išvengimo klausimus.

Tikslinės įgyvendinimo struktūros darbuotojai bus atsakingi už visus įgyvendinimo ir programos vykdymo klausimus, kaip nustatyta metinėje darbo programoje. Visų pirma, jie atliks tarpusavio peržiūrą ir atranką, vadovaudamiesi Mokslo tarybos nustatytais principais, ir užtikrins finansinį ir mokslinį dotacijų valdymą.

EMTT administracinės ir personalo išlaidos, susijusios su Mokslo taryba ir tiksline įgyvendinimo struktūra, atitiks taupaus ir ekonomiškai efektyvaus valdymo principus; administracinės išlaidos bus minimalios, laikantis principo užtikrinti aukšto lygio įgyvendinimui būtinus išteklius.

Komisija garantuos visišką EMTT savarankiškumą ir sąžiningumą. Ji užtikrins, kad EMTT laikytųsi mokslinės kompetencijos, autonomiškumo, veiksmingumo ir skaidrumo principų, ir kad ji tiksliai laikytųsi Mokslo tarybos nustatytos strategijos ir įgyvendinimo metodikos. Komisija, bendradarbiaudama su Mokslo taryba, parengs metinį pranešimą apie EMTT veiklą ir tikslų įgyvendinimą, bei pateiks jį Europos Parlamentui ir Tarybai.

EMTT galės vykdyti autonomiškus strateginius tyrimus, skirtus savo veiklai rengti ir remti. Visų pirma ji gali konsultuotis su Europos, tarpvyriausybinių ir nacionalinių iniciatyvų atstovais, kad galėtų planuoti savo veiklą atsižvelgdama į Europos ir nacionaliniu lygiu vykdomus mokslinius tyrimus.

Įgyvendinimas ir veiklos valdymas bus nuolat peržiūrimas ir vertinamas, siekiant įvertinti jos pasiekimus ir remiantis sukaupta patirtimi pakoreguoti bei patobulinti procedūras. Atliekant 7 straipsnio 2 dalyje nurodytą tarpinį įvertinimą, taip pat atliekama EMTT struktūrų ir mechanizmų nepriklausoma peržiūra atsižvelgiant į mokslinės kompetencijos, savarankiškumo, veiksmingumo ir skaidrumo kriterijus bei visokeriopai dalyvaujant Mokslo tarybai. Atliekant peržiūrą bus išsamiai nagrinėjami struktūros, pagrįstos vykdomąja įstaiga, ir Sutarties 171 straipsniu pagrįstos struktūros privalumai ir trūkumai. Remiantis šia peržiūra šios struktūros ir mechanizmai turėtų būti atitinkamai keičiami. Komisija užtikrins, kad kuo greičiau būtų imtasi visų būtinų parengiamųjų darbų ir jie būtų pristatyti Europos Parlamentui ir Tarybai siekiant pereiti prie reikiamos pakeistos struktūros. Pirminės išvados apie EMTT veikimą bus pateikiamos prieš tarpinį įvertinimą pateikiamoje 7 straipsnio 2 dalyje nurodytoje pažangos ataskaitoje.

III.   Žmonės

Tikslas

Kiekybinis ir kokybinis Europos mokslinių tyrimų ir technologijų žmogiškojo potencialo stiprinimas, raginant žmones pasirinkti mokslo darbuotojo profesiją, skatinant Europos mokslo darbuotojus pasilikti Europoje ir pritraukiant į Europą mokslo darbuotojų iš viso pasaulio, padarant Europą patrauklesnę geriausiems mokslo darbuotojams. Remiantis Marie Curie veiksmų pagal ankstesnes Bendrąsias programas patirtimi, šių tikslų bus siekiama nustatant suderintą Marie Curie veiksmų rinkinį, visų pirma atsižvelgiant į Europos pridėtinę vertę jų poveikio Europos mokslinių tyrimų erdvei požiūriu. Šie veiksmai bus skirti visų karjeros pakopų mokslo darbuotojams, nuo pradinio apmokymo mokslinių tyrimų srityje, konkrečiai skirto jauniems žmonėms, iki mokymosi visą gyvenimą ir karjeros vystymo viešajame ir privačiajame sektoriuje. Taip pat bus stengiamasi padidinti mokslinių darbuotojų moterų aktyvumą skatinant lygias galimybes visuose Marie Curie veiksmuose, rengiant veiksmus, skirtus užtikrinti mokslo darbuotojams tinkamą darbo ir asmeninio gyvenimo suderinimą ir sudaranti palankias sąlygas tęsti mokslo darbuotojo karjerą po pertraukos.

Loginis pagrindas

Daug ir gerai parengtų kvalifikuotų mokslo darbuotojų — būtina sąlyga siekiant mokslo pažangos ir remiant inovacijas bei svarbus veiksnys pritraukiant ir išlaikant valstybines ir privačių subjektų investicijas į mokslinius tyrimus. Augant pasaulinei konkurencijai, nepaprastai svarbu plėtoti atvirą Europos mokslo darbuotojų darbo rinką, kurioje nėra jokios formos diskriminacijos, ir įvairinti jų gebėjimus bei karjeros galimybes, kad būtų palaikomas naudingas mokslo darbuotojų ir jų žinių judėjimas Europoje ir pasaulyje. Bus įdiegtos specialios priemonės, skirtos skatinti mokslo darbuotojus pradiniame karjeros etape ir remti pradinį karjeros etapą, bei priemonės, skirtos sumažinti „protų nutekėjimą“, pavyzdžiui, reintegracijos parama.

Tarpvalstybinis ir tarpsektorinis mobilumas, įskaitant pramonės dalyvavimo skatinimą ir mokslo darbuotojų karjeros kelių bei akademinių postų atvėrimą Europos mastu, yra esminė Europos mokslinių tyrimų erdvės sudedamoji dalis ir būtinas didinant Europos mokslinių tyrimų pajėgumus bei galimybes. Tarptautinė mokslo darbuotojų konkurencija išliks pagrindinis elementas siekiant užtikrinti aukščiausią pagal šią veiklos kryptį atliekamų mokslinių tyrimų kokybę. Mokslo darbuotojų mobilumo didinimas ir institucijų, galinčių tarptautiniu mastu pritraukti mokslo darbuotojus, išteklių stiprinimas skatins kompetencijos centrų kūrimąsi Europos Sąjungoje. Siekiant užtikrinti mokymą ir mobilumą naujose mokslinių tyrimų ir technologijų srityse, bus užtikrinamas tinkamas koordinavimas su kitomis Septintosios bendrosios programos dalimis bei siekiama sinergijos su kitomis Bendrijos politikos kryptimis, pvz., švietimu, sanglauda ir užimtumu. Programos „Pajėgumai“ dalyje „Mokslas visuomenėje“ numatyti veiksmai, skirti susieti mokslinį švietimą su karjera bei mokslinių tyrimų ir koordinavimo veiksmai, susiję su naujais mokslinio švietimo metodais.

Veikla

| — | Pradinis mokslo darbuotojų mokymas siekiant pagerinti jų karjeros viešajame ir privačiajame sektoriuje perspektyvas, be kita ko plečiant jų mokslinius bei bendruosius gebėjimus, įskaitant su technologijų perdavimu ir verslininkyste susijusius gebėjimus, ir paskatinant daugiau jaunų žmonių siekti mokslinės karjeros. Tai bus įgyvendinama pasitelkus Marie Curie tinklus, kurių pagrindinis tikslas yra įveikti susiskaldymą ir Europos lygiu sustiprinti mokslo darbuotojų pradinį mokymą ir karjeros plėtros galimybes. Numatyta teikti paramą geriausiems pradinio karjeros etapo mokslo darbuotojams, kad jie prisijungtų prie ilgą laiką veikiančių mokslinių tyrimų grupių. Tarpvalstybinių tinklų nariai turi panaudoti viena kitą papildančią kompetenciją pasitelkdami integruotas mokymo programas. Parama apims mokslo darbuotojų įdarbinimą ankstyvuose karjeros etapuose, mokymo renginių, kuriuose gali dalyvauti ir tinklui nepriklausantys mokslo darbuotojai, organizavimą bei aukštas pareigas mokslo įstaigose ir (arba) pramonės įmonėse, kad būtų perduotos žinios ir užtikrinama priežiūra. |
| --- | --- |

—

Pradinis mokslo darbuotojų mokymas siekiant pagerinti jų karjeros viešajame ir privačiajame sektoriuje perspektyvas, be kita ko plečiant jų mokslinius bei bendruosius gebėjimus, įskaitant su technologijų perdavimu ir verslininkyste susijusius gebėjimus, ir paskatinant daugiau jaunų žmonių siekti mokslinės karjeros. Tai bus įgyvendinama pasitelkus Marie Curie tinklus, kurių pagrindinis tikslas yra įveikti susiskaldymą ir Europos lygiu sustiprinti mokslo darbuotojų pradinį mokymą ir karjeros plėtros galimybes. Numatyta teikti paramą geriausiems pradinio karjeros etapo mokslo darbuotojams, kad jie prisijungtų prie ilgą laiką veikiančių mokslinių tyrimų grupių. Tarpvalstybinių tinklų nariai turi panaudoti viena kitą papildančią kompetenciją pasitelkdami integruotas mokymo programas. Parama apims mokslo darbuotojų įdarbinimą ankstyvuose karjeros etapuose, mokymo renginių, kuriuose gali dalyvauti ir tinklui nepriklausantys mokslo darbuotojai, organizavimą bei aukštas pareigas mokslo įstaigose ir (arba) pramonės įmonėse, kad būtų perduotos žinios ir užtikrinama priežiūra.

| — | Mokymasis visą gyvenimą ir karjeros plėtra, siekiant palengvinti patyrusių mokslo darbuotojų karjeros plėtrą. Siekiant papildyti įgūdžius ir kompetenciją ar įgyti naujų arba padidinti tarpdisciplininį ar daugiadisplininį ir (arba) tarpsektorinį mobilumą, numatoma remti mokslo darbuotojus, turinčius konkretų papildomos kompetencijos ir gebėjimų poreikį, kad jie galėtų po pertraukos atnaujinti mokslinių tyrimų veiklą ir kad mokslo darbuotojai, pasinaudoję tarpvalstybinio (tarptautinio) mobilumo suteiktomis galimybėmis įgyti patirties, būtų ilgesniam laikui (vėl) įdarbinami mokslinių tyrimų darbo vietose Europoje, įskaitant jų kilmės šalis. Ši veikla bus įgyvendinama pasitelkiant individualias stipendijas, skiriamas tiesiogiai Bendrijos lygiu, ir bendrai finansuojant regionines, nacionalines ar tarptautines programas, kai tai atitinka Europos pridėtinės vertės, skaidrumo ir atvirumo kriterijus. |
| --- | --- |

—

Mokymasis visą gyvenimą ir karjeros plėtra, siekiant palengvinti patyrusių mokslo darbuotojų karjeros plėtrą. Siekiant papildyti įgūdžius ir kompetenciją ar įgyti naujų arba padidinti tarpdisciplininį ar daugiadisplininį ir (arba) tarpsektorinį mobilumą, numatoma remti mokslo darbuotojus, turinčius konkretų papildomos kompetencijos ir gebėjimų poreikį, kad jie galėtų po pertraukos atnaujinti mokslinių tyrimų veiklą ir kad mokslo darbuotojai, pasinaudoję tarpvalstybinio (tarptautinio) mobilumo suteiktomis galimybėmis įgyti patirties, būtų ilgesniam laikui (vėl) įdarbinami mokslinių tyrimų darbo vietose Europoje, įskaitant jų kilmės šalis. Ši veikla bus įgyvendinama pasitelkiant individualias stipendijas, skiriamas tiesiogiai Bendrijos lygiu, ir bendrai finansuojant regionines, nacionalines ar tarptautines programas, kai tai atitinka Europos pridėtinės vertės, skaidrumo ir atvirumo kriterijus.

Iš pradžių bendro finansavimo režimas bus įgyvendinamas ribotu mastu siekiant sukaupti būtinos patirties.

| — | Pramonės ir mokslo įstaigų sąsajos ir partnerystė: remiant ilgalaikes mokslo ir pramonės organizacijų, ypač MVĮ, bendradarbiavimo programas ir įtraukiant tradicines gamybos įmones, bus siekiama skatinti tarpsektorinį mobilumą ir sustiprinti keitimąsi žiniomis steigiant bendras mokslinių tyrimų partnerystes ir jose įdarbinant patyrusius mokslo darbuotojus, komandiruojant darbuotojus iš vieno sektoriaus į kitą ir organizuojant renginius. |
| --- | --- |

—

Pramonės ir mokslo įstaigų sąsajos ir partnerystė: remiant ilgalaikes mokslo ir pramonės organizacijų, ypač MVĮ, bendradarbiavimo programas ir įtraukiant tradicines gamybos įmones, bus siekiama skatinti tarpsektorinį mobilumą ir sustiprinti keitimąsi žiniomis steigiant bendras mokslinių tyrimų partnerystes ir jose įdarbinant patyrusius mokslo darbuotojus, komandiruojant darbuotojus iš vieno sektoriaus į kitą ir organizuojant renginius.

| — | Tarptautinis matmuo: padidinti Europos mokslinių tyrimų kokybę pritraukiant į Europą talentingų mokslo darbuotojų iš svetur ir puoselėjant abipusiai naudingą mokslinį bendradarbiavimą su ne Europos mokslo darbuotojais. Šis uždavinys bus vykdomas skiriant stipendijas mokytis svetur (numačius privalomą grįžimo etapą); skiriant tarptautines stipendijas atvykstantiesiems; kuriant partnerystes, palengvinančias mokslo darbuotojų mainus. Taip pat bus remiamos bendros Europos organizacijų ir ES kaimyninių šalių bei šalių, su kuriomis Bendrija yra pasirašiusi mokslo ir technologijų srities susitarimą, organizacijų iniciatyvos. Veikla apims priemones, skirtas kovoti su „protų nutekėjimu“ iš besivystančių ir besivystančios ekonomikos šalių bei priemones užsienyje dirbančių Europos mokslo darbuotojų tinklams sukurti. Šie veiksmai bus atliekami derinant juos su tarptautine veikla pagal programas „Bendradarbiavimas“ ir „Pajėgumai“. |
| --- | --- |

—

Tarptautinis matmuo: padidinti Europos mokslinių tyrimų kokybę pritraukiant į Europą talentingų mokslo darbuotojų iš svetur ir puoselėjant abipusiai naudingą mokslinį bendradarbiavimą su ne Europos mokslo darbuotojais. Šis uždavinys bus vykdomas skiriant stipendijas mokytis svetur (numačius privalomą grįžimo etapą); skiriant tarptautines stipendijas atvykstantiesiems; kuriant partnerystes, palengvinančias mokslo darbuotojų mainus. Taip pat bus remiamos bendros Europos organizacijų ir ES kaimyninių šalių bei šalių, su kuriomis Bendrija yra pasirašiusi mokslo ir technologijų srities susitarimą, organizacijų iniciatyvos. Veikla apims priemones, skirtas kovoti su „protų nutekėjimu“ iš besivystančių ir besivystančios ekonomikos šalių bei priemones užsienyje dirbančių Europos mokslo darbuotojų tinklams sukurti. Šie veiksmai bus atliekami derinant juos su tarptautine veikla pagal programas „Bendradarbiavimas“ ir „Pajėgumai“.

| — | Konkretūs veiksmai, skirti tikrai Europos mokslo darbuotojų darbo rinkai sukurti, pašalinant kliūtis mobilumui ir pagerinant mokslo darbuotojų karjeros perspektyvas Europoje. Taip pat bus remiamos skatinamosios priemonės viešosioms institucijoms, kurios skatina savo mokslo darbuotojų mobilumą, darbo kokybę ir autoritetą. Be to, bus įsteigti apdovanojimai už visuomenės informuotumo apie veiklą pagal Marie Curie programą ir šios veiklos tikslus didinimą. |
| --- | --- |

—

Konkretūs veiksmai, skirti tikrai Europos mokslo darbuotojų darbo rinkai sukurti, pašalinant kliūtis mobilumui ir pagerinant mokslo darbuotojų karjeros perspektyvas Europoje. Taip pat bus remiamos skatinamosios priemonės viešosioms institucijoms, kurios skatina savo mokslo darbuotojų mobilumą, darbo kokybę ir autoritetą. Be to, bus įsteigti apdovanojimai už visuomenės informuotumo apie veiklą pagal Marie Curie programą ir šios veiklos tikslus didinimą.

IV.   Pajėgumai

Pagal šią Septintosios bendrosios programos dalį bus didinami visos Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų diegimo pajėgumai ir užtikrinamas optimalus jų naudojimas. Šis tikslas bus pasiektas:

| — | Optimizuojant mokslinių tyrimų infrastruktūros panaudojimą ir plėtrą. |
| --- | --- |

—

Optimizuojant mokslinių tyrimų infrastruktūros panaudojimą ir plėtrą.

| — | Stiprinant inovacinius MVĮ pajėgumus bei jų sugebėjimą gauti naudą iš mokslinių tyrimų. |
| --- | --- |

—

Stiprinant inovacinius MVĮ pajėgumus bei jų sugebėjimą gauti naudą iš mokslinių tyrimų.

| — | Remiant moksliniais tyrimais užsiimančių regioninių grupių plėtrą. |
| --- | --- |

—

Remiant moksliniais tyrimais užsiimančių regioninių grupių plėtrą.

| — | Realizuojant mokslinių tyrimų potencialą ES regionuose, kurie priskiriami konvergencijos tikslui, ir atokiausiuose regionuose. |
| --- | --- |

—

Realizuojant mokslinių tyrimų potencialą ES regionuose, kurie priskiriami konvergencijos tikslui, ir atokiausiuose regionuose.

| — | Suartinant mokslą ir visuomenę, kad mokslas ir technologijos būtų darniai integruoti į Europos visuomenę. |
| --- | --- |

—

Suartinant mokslą ir visuomenę, kad mokslas ir technologijos būtų darniai integruoti į Europos visuomenę.

| — | Remiant nuoseklų mokslinių tyrimų politikos plėtojimą. |
| --- | --- |

—

Remiant nuoseklų mokslinių tyrimų politikos plėtojimą.

| — | Imantis horizontalių veiksmų ir priemonių tarptautiniam bendradarbiavimui remti. |
| --- | --- |

—

Imantis horizontalių veiksmų ir priemonių tarptautiniam bendradarbiavimui remti.

MOKSLINIŲ TYRIMŲ INFRASTRUKTŪRA

Tikslas

Geriausios esamos Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros panaudojimo ir plėtros optimizavimas ir pagalba visose mokslo ir technologijos srityse kuriant naują visai Europai svarbią infrastruktūrą, kurios reikia, kad Europos mokslo bendruomenė išliktų mokslinių tyrimų pažangos lydere ir galėtų padėti pramonei sustiprinti savo žinių bazę ir technologinę pažangiąją patirtį.

Loginis pagrindas

Mokslinių tyrimų infrastruktūrai tenka vis svarbesnis vaidmuo plečiant ir pritaikant žinias bei technologijas. Tokios infrastruktūros svarba tam tikrose srityse — energetikos, kosmoso ir dalelių fizikos — jau įrodyta, o kitose srityse ji vis didėja. Pavyzdžiui, daugiausia dėmesio moksliniuose tyrimuose skiriama spinduliuotės šaltiniams, genomikos ir socialinių mokslų duomenų bankams, aplinkos ir kosminės erdvės mokslų stebėjimo stotims ir observatorijoms, vaizdavimo sistemoms ar švarioms patalpoms naujų medžiagų ar nanoelektronikos tyrimams ir plėtrai. Šie tyrimai yra brangūs, jiems reikia sukaupti daug įvairios patirties, o jų rezultatais Europos mastu turėtų pasinaudoti plati mokslo bendruomenė ir vartotojų pramonė.

Sukūrus europinį modelį, skirtą mokslinių tyrimų infrastruktūrai, įskaitant skaičiavimo ir ryšių elektronines infrastruktūras bei virtualias infrastruktūras, ir vykdant šios srities veiklą Sąjungos lygiu gali būti žymiai išplėstas Europos mokslinių tyrimų potencialas ir pagerintas jo panaudojimas, tai taip pat gali prisidėti prie Europos mokslinių tyrimų erdvės kūrimo.

Nors valstybių narių vaidmuo plėtojant ir finansuojant infrastruktūrą liks svarbiausias, Bendrija gali ir turėtų atlikti katalizatoriaus ir sverto vaidmenį padėdama užtikrinti platesnę ir veiksmingesnę prieigą prie įvairiose valstybėse narėse esančių infrastruktūrų ir jų panaudojimą, koordinuotai skatindama šios infrastruktūros plėtojimą bei sujungimą į tinklus ir naujų, visai Europai svarbios mokslinių tyrimų infrastruktūrų atsiradimą vidutinės trukmės ir ilgalaikiu laikotarpiu. Todėl Europos strateginis mokslinių tyrimų infrastruktūros forumas (ESFRI) vadina vieną iš svarbiausių vaidmenų nustatant Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros poreikius ir sudarant jos planą.

Veikla

Pagal šią antraštinę dalį veikla bus vykdoma visoje mokslo ir technologijų srityje. Ji bus atliekama glaudžiai bendradarbiaujant su teminių sričių veiklą vykdančiais subjektais siekiant užtikrinti, kad visa veikla, kurios Europos lygiu imamasi Bendrijos sistemoje, atitiktų mokslinių tyrimų infrastruktūros poreikius atitinkamoje jos srityje, įskaitant tarptautinį bendradarbiavimą.

Ši veikla bus tokia:

| — | Parama esamai mokslinių tyrimų infrastruktūrai






  — | veiklos integravimas siekiant geriau Europos mastu susisteminti mokslinių tyrimų infrastruktūros veiklą atitinkamoje srityje ir skatinti darnų jos naudojimą ir plėtojimą, visų pirma tarpvalstybinė prieiga siekiant užtikrinti, kad Europos mokslo darbuotojai, įskaitant pramonės ir MVĮ mokslo darbuotojus, savo tyrimams galėtų naudotis aukštos kokybės mokslinių tyrimų infrastruktūra, neatsižvelgiant į šios infrastruktūros vietą; |
| --- | --- | --- |

—

Parama esamai mokslinių tyrimų infrastruktūrai

—

veiklos integravimas siekiant geriau Europos mastu susisteminti mokslinių tyrimų infrastruktūros veiklą atitinkamoje srityje ir skatinti darnų jos naudojimą ir plėtojimą, visų pirma tarpvalstybinė prieiga siekiant užtikrinti, kad Europos mokslo darbuotojai, įskaitant pramonės ir MVĮ mokslo darbuotojus, savo tyrimams galėtų naudotis aukštos kokybės mokslinių tyrimų infrastruktūra, neatsižvelgiant į šios infrastruktūros vietą;

| — | elektroninės infrastruktūros tyrimams stiprinimas skatinant aukšto pralaidumo ir didelio rezultatyvumo ryšių ir energetinių tinklų tolesnę plėtrą, raidą ir visuotines galimybes susijungti bei Europos skaičiavimo įrangos pajėgumų stiprinimas, taip pat prireikus skatinant vartotojų bendrijas naudotis tokia infrastruktūra, didinant jos visuotinę svarbą ir pasitikėjimą ja, pasinaudojant GEANT ir Grid infrastruktūrų pasiekimais bei remiantis atvirais tarpusavio sąveikos standartais. |
| --- | --- |

—

elektroninės infrastruktūros tyrimams stiprinimas skatinant aukšto pralaidumo ir didelio rezultatyvumo ryšių ir energetinių tinklų tolesnę plėtrą, raidą ir visuotines galimybes susijungti bei Europos skaičiavimo įrangos pajėgumų stiprinimas, taip pat prireikus skatinant vartotojų bendrijas naudotis tokia infrastruktūra, didinant jos visuotinę svarbą ir pasitikėjimą ja, pasinaudojant GEANT ir Grid infrastruktūrų pasiekimais bei remiantis atvirais tarpusavio sąveikos standartais.

| — | Parama naujai mokslinių tyrimų infrastruktūrai






  — | naujos infrastruktūros kūrimas ir esminis esamos infrastruktūros atnaujinimas, daugiausia dėmesio skiriantį parengiamiesiems etapams, skatinant moksliniams tyrimams skirtų naujų įrenginių atsiradimą taikant „kintamosios geometrijos“ principą, pirmiausia paremtą ESFRI (15) atliekamu darbu. |
| --- | --- | --- |

—

Parama naujai mokslinių tyrimų infrastruktūrai

—

naujos infrastruktūros kūrimas ir esminis esamos infrastruktūros atnaujinimas, daugiausia dėmesio skiriantį parengiamiesiems etapams, skatinant moksliniams tyrimams skirtų naujų įrenginių atsiradimą taikant „kintamosios geometrijos“ principą, pirmiausia paremtą ESFRI (15) atliekamu darbu.

| — | projektų tyrimai, pasitelkus konkursų rengimo metodą „iš apačios į viršų“, siekiant paskatinti naujos mokslinių tyrimų infrastruktūros kūrimą finansuojant apdovanojimus už atradimus ir naujos infrastruktūros kūrimo galimybių studijas. |
| --- | --- |

—

projektų tyrimai, pasitelkus konkursų rengimo metodą „iš apačios į viršų“, siekiant paskatinti naujos mokslinių tyrimų infrastruktūros kūrimą finansuojant apdovanojimus už atradimus ir naujos infrastruktūros kūrimo galimybių studijas.

Šiuo požiūriu finansuoti teikiami infrastruktūros projektai bus atrenkami pagal kelis kriterijus, visų pirma pagal:

| — | nesugebėjimą pasiekti tikslą naudojant esamus mechanizmus; |
| --- | --- |

—

nesugebėjimą pasiekti tikslą naudojant esamus mechanizmus;

| — | Bendrijos finansinės paramos pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

—

Bendrijos finansinės paramos pridėtinę vertę;

| — | pajėgumą pasiūlyti paslaugas, tenkinančias visos Europos mokslo (mokslo ir pramonės organizacijų) bendruomenės naudotojų poreikius, įskaitant pridėtinę vertę Europos mokslinių tyrimų erdvei; |
| --- | --- |

—

pajėgumą pasiūlyti paslaugas, tenkinančias visos Europos mokslo (mokslo ir pramonės organizacijų) bendruomenės naudotojų poreikius, įskaitant pridėtinę vertę Europos mokslinių tyrimų erdvei;

| — | mokslinę kompetenciją; |
| --- | --- |

—

mokslinę kompetenciją;

| — | svarbą tarptautiniu lygiu; |
| --- | --- |

—

svarbą tarptautiniu lygiu;

| — | įnašą į technologinės plėtros pajėgumą; |
| --- | --- |

—

įnašą į technologinės plėtros pajėgumą;

| — | įnašą kuriant „moksliniais tyrimais paremtas kompetencijos grupes“; |
| --- | --- |

—

įnašą kuriant „moksliniais tyrimais paremtas kompetencijos grupes“;

| — | technologinį ir organizacinį įgyvendinamumą; |
| --- | --- |

—

technologinį ir organizacinį įgyvendinamumą;

| — | europinės partnerystės galimybes ir valstybių narių bei kitų pagrindinių suinteresuotų subjektų tvirtus finansinius ir kitus įsipareigojimus bei galimą EIB paskolų ir struktūrinių fondų panaudojimą; |
| --- | --- |

—

europinės partnerystės galimybes ir valstybių narių bei kitų pagrindinių suinteresuotų subjektų tvirtus finansinius ir kitus įsipareigojimus bei galimą EIB paskolų ir struktūrinių fondų panaudojimą;

| — | statybos ir eksploatacijos išlaidų įvertinimas. |
| --- | --- |

—

statybos ir eksploatacijos išlaidų įvertinimas.

Naujos infrastruktūros kūrimo srityje prireikus reikėtų atsižvelgti į konvergencijos tikslui priskiriamų regionų bei atokiausių regionų mokslinės kompetencijos potencialą. Bus užtikrintas veiksmingas Bendrijos finansinių priemonių, visų pirma Septintosios bendrosios programos ir struktūrinių fondų, koordinavimas.

MVĮ SKIRTI MOKSLINIAI TYRIMAI

Tikslai

Europos MVĮ inovacinių pajėgumų ir jų indėlio į naujomis technologijomis paremtų produktų ir rinkų plėtrą stiprinimas, padedant joms mokslinius tyrimus pavesti atlikti trečiosioms šalims, padidinti jų mokslinių tyrimų pastangas, išplėsti jų tinklus, geriau panaudoti mokslinių tyrimų rezultatus ir įgyti technologinės pažangiosios patirties, atotrūkio tarp mokslinių tyrimų ir inovacijų panaikinimas.

Loginis pagrindas

MVĮ yra Europos pramonės pagrindas. Jos turėtų būti esminė inovacijų diegimo sistemos ir žinių pavertimo naujais produktais, procesais ir paslaugomis grandinės sudedamoji dalis. Susidurdamos su vis didėjančia konkurencija vidaus ir pasaulio rinkose, Europos MVĮ turi plėsti savo žinias ir intensyvinti mokslinius tyrimus, geriau išnaudoti mokslinio tyrimo rezultatus, plėsti savo verslo veiklą į didesnes rinkas ir internacionalizuoti savo žinių tinklus. Dauguma valstybių narių veiksmų, susijusių su MVĮ, neskatina ir neremia tarptautinio bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje ir technologijų perdavimo. Būtina imtis veiksmų ES lygiu papildant ir sustiprinant nacionaliniu ir regioniniu lygiu vykdomos veiklos poveikį. Be toliau išvardytos veiklos, pagal Septintąją bendrąją programą bus skatinamas ir lengvinamas MVĮ dalyvavimas bei atsižvelgiama į jų poreikius.

Veikla

Rengiami specialūs paramos MVĮ veiksmai, skirti remti MVĮ ar MVĮ susivienijimus, kurie turi pavesti atlikti reikalingus mokslinius tyrimus trečiosioms šalims — tai yra mažo ir vidutinio sudėtingumo technologijas taikančios MVĮ, turinčios mažai pajėgumų tyrimams atlikti arba iš viso jų neturinčios. Kaip mokslinių tyrimų paslaugų teikėjai gali dalyvauti daug mokslinių tyrimų atliekančios MVĮ, arba pavesti trečiosioms šalims atlikti mokslinius tyrimus, kad papildytų savo pagrindinius mokslinių tyrimų pajėgumus. Veikla bus vykdoma visoje mokslo ir technologijų srityje taikant principą „iš apačios į viršų“. Veiksmai apims paramą demonstracinei ir kitai veiklai siekiant palengvinti naudojimąsi mokslinių tyrimų rezultatais, užtikrinant papildomumą su Bendrąja konkurencingumo ir inovacijų programa. Finansiniai ištekliai bus paskirstomi pasitelkus dvi schemas:

| — | MVĮ skirti moksliniai tyrimai: remti mažas novatoriškų MVĮ grupes siekiant išspręsti įprastines ar papildomas technologines problemas. |
| --- | --- |

—

MVĮ skirti moksliniai tyrimai: remti mažas novatoriškų MVĮ grupes siekiant išspręsti įprastines ar papildomas technologines problemas.

| — | MVĮ susivienijimams skirti moksliniai tyrimai: remti MVĮ susivienijimus ir MVĮ grupes, padedant rasti dideliam konkrečių pramonės sektorių ar vertės grandinės segmentų MVĮ skaičiui bendrų problemų techninius sprendimus. |
| --- | --- |

—

MVĮ susivienijimams skirti moksliniai tyrimai: remti MVĮ susivienijimus ir MVĮ grupes, padedant rasti dideliam konkrečių pramonės sektorių ar vertės grandinės segmentų MVĮ skaičiui bendrų problemų techninius sprendimus.

Pirmenybė bus aiškiai teikiama mokslinių tyrimų projektų rėmimui. Be to, parama bus teikiama nacionalinėms schemoms, pagal kurias MVĮ ar jų asociacijoms teikiami finansiniai ištekliai pasiūlymams dėl veiklos pagal programą „MVĮ skirti moksliniai tyrimai“ perengti. Įgyvendinant Bendrijos bendrąją MTTP programą, bus užtikrinamas jos papildomumas ir sinergija su veiksmais pagal Bendrąją konkurencingumo ir inovacijų programą.

Pagal Bendrąją konkurencingumo ir inovacijų programą bus skatinamas ir supaprastinamas MVĮ dalyvavimas Septintojoje bendrojoje programoje teikiant horizontalias paslaugas, skirtas verslui ir inovacijoms remti. Bus užtikrintas papildomumas ir sinergija su kitomis Bendrijos programomis.

ŽINIŲ REGIONAI

Tikslai

Europos regionų mokslinių tyrimų potencialo stiprinimas, visų pirma visoje Europoje skatinant ir remiant „moksliniais tyrimais užsiimančių grupių“, jungiančių universitetus, mokslinių tyrimų centrus, įmones ir regionų valdžios institucijas, kūrimą.

Loginis pagrindas

Vis plačiau pripažįstama, kad regionai atlieka svarbų vaidmenį ES mokslinių tyrimų ir plėtros srityje. Mokslinių tyrimų politika ir veikla regioniniu lygiu dažnai remiasi valstybinius ir privačius subjektus jungiančių „grupių“ kūrimu. Bandomoji programa „Žinių regionai“ atskleidė šios raidos dinamiką ir būtinybę remti bei skatinti tokių struktūrų kūrimą.

Šioje srityje vykdoma veikla leis Europos regionams sustiprinti savo investicijų į MTTP pajėgumus ir užsiimti mokslinių tyrimų veikla iki maksimumo padidinant galimybes sėkmingai įtraukti savo ūkio subjektus į Europos mokslinių tyrimų projektus ir sudaryti palankesnes sąlygas grupių atsiradimui, taip skatinant Europos regioninę plėtrą. Veiksmai sudarys palankesnes sąlygas prie Europos mokslinių tyrimų erdvės kūrimo prisidedančių regioninių grupių kūrimui.

Veikla

Naujoji iniciatyva „Žinių regionai“ įtrauks ir sutelks moksliniais tyrimais užsiimančias regionų suinteresuotas šalis, pavyzdžiui, universitetus, mokslinių tyrimų centrus, pramonės įmones, valdžios institucijas (regionų tarybas ar regionų plėtros agentūras). Projektai apims bendrą regionų grupių mokslinių tyrimų darbotvarkių analizę (koordinuojant su kita veikla, susijusia su platesniu regionų inovacijos grupių klausimu) ir priemonių, skirtų joms įvykdyti atliekant konkrečią mokslinių tyrimų veiklą, parengimą, įskaitant labiau mokslinių tyrimų plėtros požiūriu pažengusių regionų „vadovavimą“ minėtu požiūriu mažiau pažengusiems regionams ir paramą naujai „Žinių regionų“ iniciatyvai.

Tai apims priemones, skirtas gerinti mokslinių tyrimų tinklų kūrimą ir galimybes gauti lėšų mokslinių tyrimų veiklai, taip pat geresnę mokslinius tyrimus atliekančių organizacijų ir institucijų integraciją ir susiejimą regiono ekonomikoje. Ši veikla bus vykdoma ją glaudžiai derinant su Bendrijos regionine politika (struktūriniais fondais), Bendrąja konkurencingumo ir inovacijų programa bei Švietimo ir mokymo programomis.

Vykdant konkrečią veiklą pagal iniciatyvą „Žinių regionai“, bus siekiama sinergijos su Bendrijos regionine politika, taip pat su atitinkamomis nacionalinėmis ir regioninėmis programomis, ypač sinergijos su konvergencijos tikslui priskiriamais ir atokiausiais regionais.

MOKSLINIŲ TYRIMŲ POTENCIALAS

Tikslas

Skatinimas panaudoti visą išplėstos Sąjungos mokslinių tyrimų potencialą realizuojant ir plėtojant esamą ar naują kompetenciją ES regionuose, priskiriamuose konvergencijos tikslui ir atokiausiuose regionuose (16), ir padedant didinti jų mokslo darbuotojų pajėgumą sėkmingai dalyvauti mokslinių tyrimų veikloje Bendrijos lygiu.

Loginis pagrindas

Europa nevisiškai išnaudoja savo mokslinių tyrimų potencialą, ypač mažiau pažengusiuose regionuose, nutolusiuose nuo Europos mokslinių tyrimų ir pramonės vystymosi branduolio. Siekiant šių regionų tiek viešojo, tiek privačiojo sektoriaus mokslo darbuotojams ir institucijoms padėti prisidėti prie bendrų Europos mokslinių tyrimų pastangų, pasinaudojant kitų Europos regionų žiniomis ir patirtimi, šia veikla norima sukurti sąlygas, kuriomis jie galės panaudoti savo potencialą ir kurios padės iki galo įgyvendinti Europos mokslinių tyrimų erdvę išplėstoje Sąjungoje. Veiksmai bus grindžiami buvusiomis ir esamomis priemonėmis, pavyzdžiui, Europos kompetencijos centrais, įkurtais pagal Penktąją bendrąją programą tuometinėse stojančiosiose šalyse bei šalyse kandidatėse ir Marie Curie stipendijomis priimančioms organizacijoms, skirtoms žinių perdavimui.

Veikla

Šios srities veikla apims paramą:

| — | tarpvalstybinėms abipusėms mokslinių tyrimų darbuotojų komandiruotėms į konvergencijos tikslui priskiriamuose regionuose pasirinktas organizacijas ir į vieną ar kelias organizacijas partneres; paramą pasirinktiems esamos ar naujos kompetencijos centrams siekiant įdarbinti iš kitų šalių atvykstančius patyrusius mokslo darbuotojus; |
| --- | --- |

—

tarpvalstybinėms abipusėms mokslinių tyrimų darbuotojų komandiruotėms į konvergencijos tikslui priskiriamuose regionuose pasirinktas organizacijas ir į vieną ar kelias organizacijas partneres; paramą pasirinktiems esamos ar naujos kompetencijos centrams siekiant įdarbinti iš kitų šalių atvykstančius patyrusius mokslo darbuotojus;

| — | mokslinių tyrimų įrangos įsigijimui bei kūrimui ir materialinės bazės, sudarančios sąlygas visapusiškai panaudoti esamą intelektualųjį potencialą pasirinktuose esamos ar naujos kompetencijos centruose konvergencijos tikslui priskiriamuose regionuose, kūrimui; |
| --- | --- |

—

mokslinių tyrimų įrangos įsigijimui bei kūrimui ir materialinės bazės, sudarančios sąlygas visapusiškai panaudoti esamą intelektualųjį potencialą pasirinktuose esamos ar naujos kompetencijos centruose konvergencijos tikslui priskiriamuose regionuose, kūrimui;

| — | seminarų ir konferencijų organizavimui siekiant palengvinti žinių perdavimą; skatinamajai veiklai ir iniciatyvoms, kuriomis siekiama platinti ir perduoti mokslinių tyrimų rezultatus kitose šalyse ir tarptautinėse rinkose; |
| --- | --- |

—

seminarų ir konferencijų organizavimui siekiant palengvinti žinių perdavimą; skatinamajai veiklai ir iniciatyvoms, kuriomis siekiama platinti ir perduoti mokslinių tyrimų rezultatus kitose šalyse ir tarptautinėse rinkose;

| — | „įvertinimo struktūroms“, sudarančioms sąlygas bet kuriam konvergencijos tikslui priskiriamų regionų mokslinių tyrimų centrui gauti bendros mokslinių tyrimų kokybės ir infrastruktūros tarptautinį nepriklausomą ekspertų įvertinimą. |
| --- | --- |

—

„įvertinimo struktūroms“, sudarančioms sąlygas bet kuriam konvergencijos tikslui priskiriamų regionų mokslinių tyrimų centrui gauti bendros mokslinių tyrimų kokybės ir infrastruktūros tarptautinį nepriklausomą ekspertų įvertinimą.

Bus siekiama didelės sinergijos su Bendrijos regionine politika. Vykdant pagal šį skirsnį remiamą veiklą bus nustatyti naujų ir esamų kompetencijos centrų konvergencijos tikslui priskiriamuose regionuose mokslinių tyrimų pajėgumų stiprinimo poreikiai ir galimybės, kurie gali būti realizuoti panaudojant struktūrinius ir sanglaudos fondus.

Taip pat bus siekiama sinergijos su Bendrąja konkurencingumo ir inovacijų programa siekiant paskatinti regioninę prekybą MTTP bendradarbiaujant su pramonės įmonėmis.

MOKSLAS VISUOMENĖJE

Tikslas

Siekiant sukurti atvirą, veiksmingą ir demokratinę Europos žinių visuomenę, reikia skatinti darnią mokslo ir technologinių pastangų integraciją ir su tuo susijusią mokslinių tyrimų politiką socialiniame Europos tinkle, Europos mastu skatinant mąstyti ir diskutuoti mokslo ir technologijų bei jų sąsajų su visais visuomenės ir kultūros aspektais klausimais.

Loginis pagrindas

Mokslas ir technologijos turi vis didesnės įtakos mūsų kasdieniam gyvenimui. Tačiau mokslas ir technologijos — socialinių ir kultūrinių veiksnių veikiami socialinės veiklos produktai — lieka nutolę nuo didelės visuomenės dalies bei politinius sprendimus priimančių asmenų kasdienių rūpesčių ir tebėra nesusipratimų objektas. Ginčijamus klausimus, susijusius su naujomis technologijomis, visuomenė turėtų nagrinėti remdamasi gerai pagrįstais debatais, leidžiančiais tinkamai pasirinkti ir nuspręsti.

Veikla

Šioje srityje pradėta esminė ir integruota iniciatyva apims paramą:

| — | Europos mokslo sistemos stiprinimui ir gerinimui bei šių klausimų sprendimui: naudojimosi mokslinėmis konsultacijomis ir patirtimi tobulinimas ir jų poveikio stebėsena politikos formavimo (įskaitant rizikos valdymą) tikslais; mokslo leidinių ateitis; priemonės, kuriomis siekiama, kad mokslo leidiniai būtų prieinamesni visuomenės nariams, pageidaujantiems su jais susipažinti; apsaugos priemonės mokslo sritims, kurios gali būti netinkamai panaudotos; kovos su apgaule, pasitikėjimo ir „savireguliavimo“ klausimai. |
| --- | --- |

—

Europos mokslo sistemos stiprinimui ir gerinimui bei šių klausimų sprendimui: naudojimosi mokslinėmis konsultacijomis ir patirtimi tobulinimas ir jų poveikio stebėsena politikos formavimo (įskaitant rizikos valdymą) tikslais; mokslo leidinių ateitis; priemonės, kuriomis siekiama, kad mokslo leidiniai būtų prieinamesni visuomenės nariams, pageidaujantiems su jais susipažinti; apsaugos priemonės mokslo sritims, kurios gali būti netinkamai panaudotos; kovos su apgaule, pasitikėjimo ir „savireguliavimo“ klausimai.

| — | Platesniam mokslo darbuotojų ir plačiosios visuomenės, įskaitant organizuotą pilietinę visuomenę, įtraukimui sprendžiant su mokslu susijusius klausimus, siekiant numatyti ir išsiaiškinti politinius ir visuomeninius klausimus, įskaitant etinius klausimus. |
| --- | --- |

—

Platesniam mokslo darbuotojų ir plačiosios visuomenės, įskaitant organizuotą pilietinę visuomenę, įtraukimui sprendžiant su mokslu susijusius klausimus, siekiant numatyti ir išsiaiškinti politinius ir visuomeninius klausimus, įskaitant etinius klausimus.

| — | Apmąstymams ir diskusijoms mokslo ir technologijų bei jų vietos visuomenėje tema, remiantis tokiomis mokslo šakomis kaip istorija, sociologija ir mokslo bei technologijų filosofija. |
| --- | --- |

—

Apmąstymams ir diskusijoms mokslo ir technologijų bei jų vietos visuomenėje tema, remiantis tokiomis mokslo šakomis kaip istorija, sociologija ir mokslo bei technologijų filosofija.

| — | Lyčių tyrimams, įskaitant lyčių klausimo integravimą į visas mokslinių tyrimų sritis ir moterų vaidmens moksliniuose tyrimuose ir moksliniuose sprendimų priėmimo organuose skatinimą. |
| --- | --- |

—

Lyčių tyrimams, įskaitant lyčių klausimo integravimą į visas mokslinių tyrimų sritis ir moterų vaidmens moksliniuose tyrimuose ir moksliniuose sprendimų priėmimo organuose skatinimą.

| — | Atviros aplinkos, sužadinančios jaunų žmonių susidomėjimą mokslu, sukūrimui, stiprinant mokslinį švietimą visais lygiais, įskaitant ir mokyklas, bei skatinant visų kvalifikacijų jaunus žmones domėtis moksline veikla ir visokeriopai joje dalyvauti. |
| --- | --- |

—

Atviros aplinkos, sužadinančios jaunų žmonių susidomėjimą mokslu, sukūrimui, stiprinant mokslinį švietimą visais lygiais, įskaitant ir mokyklas, bei skatinant visų kvalifikacijų jaunus žmones domėtis moksline veikla ir visokeriopai joje dalyvauti.

| — | Universitetuose ir kitose aukštojo mokslo įstaigose vykdomų mokslinių tyrimų vaidmens ir tokių universitetų bei įstaigų dalyvavimo sprendžiant globalizacijos keliamus uždavinius stiprinimui. |
| --- | --- |

—

Universitetuose ir kitose aukštojo mokslo įstaigose vykdomų mokslinių tyrimų vaidmens ir tokių universitetų bei įstaigų dalyvavimo sprendžiant globalizacijos keliamus uždavinius stiprinimui.

| — | Gyvesniam mokslo pasaulio ir platesnės politiką formuojančių asmenų auditorijos, žiniasklaidos ir plačiosios visuomenės tarpusavio bendravimui ir tarpusavio supratimui, padedant mokslininkams geriau informuoti apie savo darbą bei jį pristatyti ir remiant mokslo informacijos struktūras, leidinius ir žiniasklaidą. |
| --- | --- |

—

Gyvesniam mokslo pasaulio ir platesnės politiką formuojančių asmenų auditorijos, žiniasklaidos ir plačiosios visuomenės tarpusavio bendravimui ir tarpusavio supratimui, padedant mokslininkams geriau informuoti apie savo darbą bei jį pristatyti ir remiant mokslo informacijos struktūras, leidinius ir žiniasklaidą.

Ši veikla visų pirma bus atliekama vykdant mokslinių tyrimų projektus, studijas, kuriant tinklus ir vykdant mainus, rengiant viešus renginius ir imantis iniciatyvų, steigiant prizus, atliekant tyrimus ir renkant duomenis. Daugeliu atveju tam reikės steigti tarptautines bendras įmones su trečiųjų šalių organizacijomis.

PARAMA NUOSEKLIAM MOKSLINIŲ TYRIMŲ POLITIKOS PLĖTOJIMUI

Tikslai

Nacionalinės ir Bendrijos mokslinių tyrimų politikos veiksmingumo ir nuoseklumo didinimas ir jų derinimas su kitomis politikos kryptimis, viešųjų mokslinių tyrimų poveikio didinimas bei jų sąsajų su pramone plėtojimas ir valstybės paramos bei jos poveikio privačių dalyvių investicijoms poveikio stiprinimas.

Loginis pagrindas

Investicijų į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą padidinimas iki 3 % tikslo ir jų veiksmingumo gerinimas yra vienas iš svarbiausių Lisabonos strategijos augimui ir užimtumui skatinti prioritetų. Todėl veiksmingos politikos plėtojimas siekiant padidinti viešąsias ir privačias investicijas į mokslinius tyrimus yra svarbi valstybės institucijų užduotis siekiant paspartinti perėjimą prie konkurencingos žiniomis paremtos ekonomikos. Tam reikia, kad būtų galima pritaikyti mokslinių tyrimų politiką, sutelkti daugiau įvairesnių priemonių, koordinuoti pastangas peržengiant nacionalines sienas, taip pat sutelkti kitas politikos kryptis, kad būtų sukurtos geresnės bendros sąlygos moksliniams tyrimams.

Veikla

Pagal šią dalį vykdoma veikla papildys koordinavimo veiklą pagal programą „Bendradarbiavimas“ ir ja bus siekiama pagerinti regioninių, nacionalinių ir Bendrijos politikos krypčių bei iniciatyvų (pvz. finansavimo programų, teisės aktų, rekomendacijų ir gairių) nuoseklumą bei poveikį. Ši veikla bus tokia:

| — | su moksliniais tyrimais susijusios viešosios politikos krypčių bei pramonės strategijų, įskaitant jų poveikį, stebėsena ir analizė bei rodiklių, kurie galėtų padėti teikti informaciją ir įrodymus, susijusius su politikos nustatymu, įgyvendinimu, įvertinimu ir tarpvalstybiniu koordinavimu, kūrimas. |
| --- | --- |

—

su moksliniais tyrimais susijusios viešosios politikos krypčių bei pramonės strategijų, įskaitant jų poveikį, stebėsena ir analizė bei rodiklių, kurie galėtų padėti teikti informaciją ir įrodymus, susijusius su politikos nustatymu, įgyvendinimu, įvertinimu ir tarpvalstybiniu koordinavimu, kūrimas.

| — | Mokslinių tyrimų politikos krypčių koordinavimo stiprinimas savanoriškumo pagrindu, siekiant paremti atvirojo koordinavimo metodo įgyvendinimą ir nacionaliniu ar regioniniu lygiu pagal principą „iš apačios į viršų“ vykdomas tarpvalstybinio bendradarbiavimo iniciatyvas bendro intereso klausimais. |
| --- | --- |

—

Mokslinių tyrimų politikos krypčių koordinavimo stiprinimas savanoriškumo pagrindu, siekiant paremti atvirojo koordinavimo metodo įgyvendinimą ir nacionaliniu ar regioniniu lygiu pagal principą „iš apačios į viršų“ vykdomas tarpvalstybinio bendradarbiavimo iniciatyvas bendro intereso klausimais.

TARPTAUTINIO BENDRADARBIAVIMO VEIKLA

Tam, kad taptų konkurencinga ir pirmautų pasauliniu mastu, Europos Sąjungai reikia tvirtos ir nuoseklios tarptautinės mokslo ir technologijų politikos. Pagal skirtingas Septintosios bendrosios programos programas vykdoma tarptautinė veikla bus įgyvendinama atsižvelgiant į bendrą tarptautinio bendradarbiavimo strategiją.

Ši tarptautinė politika turi tris vienas nuo kito priklausančius tikslus:

| — | remti Europos konkurencingumą nustatant strateginę partnerystę su trečiosiomis šalimis pasirinktose mokslo srityse ir įtraukiant geriausius trečiųjų šalių mokslininkus į darbą Europoje ir su ja; |
| --- | --- |

—

remti Europos konkurencingumą nustatant strateginę partnerystę su trečiosiomis šalimis pasirinktose mokslo srityse ir įtraukiant geriausius trečiųjų šalių mokslininkus į darbą Europoje ir su ja;

| — | Sudaryti palankesnes sąlygas ryšiams su trečiųjų šalių partneriais siekiant užtikrinti geresnę prieigą prie kitur pasaulyje vykdomų mokslinių tyrimų; |
| --- | --- |

—

Sudaryti palankesnes sąlygas ryšiams su trečiųjų šalių partneriais siekiant užtikrinti geresnę prieigą prie kitur pasaulyje vykdomų mokslinių tyrimų;

| — | abipusio suinteresuotumo ir abipusės naudos pagrindu spręsti konkrečias trečiosioms šalims iškilusias ar visiems bendras problemas. |
| --- | --- |

—

abipusio suinteresuotumo ir abipusės naudos pagrindu spręsti konkrečias trečiosioms šalims iškilusias ar visiems bendras problemas.

Bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis pagal Septintąją bendrąją programą visų pirma bus orientuotas į šias šalių grupes:

| — | Šalis kandidates; |
| --- | --- |

—

Šalis kandidates;

| — | ES kaimynines šalis, Viduržemio jūros regiono šalis partneres, Vakarų Balkanų šalis (17) ir Rytų Europos bei Centrinės Azijos šalis (18); |
| --- | --- |

—

ES kaimynines šalis, Viduržemio jūros regiono šalis partneres, Vakarų Balkanų šalis (17) ir Rytų Europos bei Centrinės Azijos šalis (18);

| — | besivystančias šalis, sutelkiant dėmesį į kiekvienos atitinkamos šalies ar regiono konkrečius poreikius (19); |
| --- | --- |

—

besivystančias šalis, sutelkiant dėmesį į kiekvienos atitinkamos šalies ar regiono konkrečius poreikius (19);

| — | besiformuojančios ekonomikos šalis. |
| --- | --- |

—

besiformuojančios ekonomikos šalis.

Pagal temas suskirstyta tarptautinio bendradarbiavimo veikla bus vykdoma pagal programą „Bendradarbiavimas“. Tarptautinė veikla žmogiškojo potencialo srityje bus vykdoma pagal programą „Žmonės“.

Pagal programą „Pajėgumai“ bus įgyvendinama horizontali paramos veikla ir priemonės, daugiausia dėmesio skiriant ne atskirai teminei ar tarpdisciplininei sričiai, kuriai taikoma „Bendradarbiavimo“ programa, o kitoms sritims, ir šią veiklą bei priemones galima tam tikrais atvejais papildyti abipusio intereso konkrečiais bendradarbiavimo veiksmais. Bus dedamos pastangos siekiant labiau suderinti nacionalinę veiklą remiant nacionalinių programų dėl tarptautinio mokslinio bendradarbiavimo koordinavimą. Atsižvelgiant į patirtį, įgytą vykdant INTAS ir remiantis bendradarbiaujant su Rytų Europos ir Centrinės Azijos šalimis jos atliktu darbu, įgyvendinant šią programą ir programas „Bendradarbiavimas“ ir „Žmonės“ bus vykdoma tęstinumą užtikrinanti veikla.

Bus užtikrintas bendras tarptautinių bendradarbiavimo veiksmų pagal įvairias Septintosios bendrosios programos programas bei kitas Bendrijos priemones koordinavimas.

NEBRANDUOLINĖ JUNGTINIO TYRIMŲ CENTRO (JTC) VEIKLA

Tikslas

Teikti į užsakovo interesus orientuotą mokslinę ir techninę paramą Bendrijos politikos formavimo procesui, užtikrinant paramą esamos politikos įgyvendinimui ir stebėsenai bei reaguojant į naujus politikos poreikius.

Loginis pagrindas

JTC nepriklausomybė nuo specialių privačių ar nacionalinių interesų kartu su jo technine patirtimi sudaro sąlygas palengvinti suinteresuotų subjektų (pramonės asociacijų, aplinkosaugos veiklos grupių, valstybių narių kompetentingų institucijų, kitų mokslinių tyrimų centrų ir pan.) ir politinius sprendimus priimančių asmenų bendravimą ir sutarimo paieškas, ypač Bendrijos lygiu. Teikdamas mokslinę ir technologinę paramą JTC padeda padaryti Bendrijos politikos procesą veiksmingesnį, skaidresnį ir paremtą rimtais moksliniais argumentais. Prireikus ir tinkamais atvejais JTS atliekami moksliniai tyrimai turėtų būti koordinuojami su moksliniais tyrimais, vykdomais pagal specialiosios programos „Bendradarbiavimas“ temas, siekiant išvengti sutapimų ir dubliavimosi.

JTC paramos Bendrijos politikai naudingumas ir pasitikėjimas ja yra glaudžiai susijęs su centro mokslinės patirties kokybe ir jo integracija į tarptautinę mokslo bendruomenę. Todėl JTC toliau investuos į mokslinius tyrimus ir ryšius su kitais atitinkamų sričių kompetencijos centrais. Jis dalyvaus netiesioginėje veikloje visose srityse, o labiausiai — bendrose mokslo informacijos sistemose, tinklų kūrime, mokymo ir mobilumo programose, mokslinių tyrimų infrastruktūroje ir technologijų platformose bei koordinavimo priemonėse, kur jis turi atitinkamos patirties pridėtinei vertei užtikrinti.

JTC toliau aktyviai skatins naujų valstybių narių ir šalių kandidačių įsitraukimą į jo veiklą iki dabartinio kitų ES-15 valstybių narių lygio.

Veikla

JTC prioritetinės sritys bus tos, kurios yra strategiškai svarbios Sąjungai ir kuriose jo indėlis užtikrina didžiausią pridėtinę vertę. Mokslinė ir techninė parama Bendrijos politikai ir toliau bus teikiama pagrindinėse srityse — tvaraus vystymosi, klimato kaitos, maisto, energetikos, transporto, cheminių medžiagų, bandymų su gyvūnais alternatyvų, mokslinių tyrimų politikos, informacinių technologijų, pamatinių metodų ir medžiagų, biotechnologijų, rizikos, pavojų ir socialinio bei ekonominio poveikio. Augimas bus užtikrinamas svarbiausiose Bendrijai rūpimose srityse:

| — | Klestėjimas žinių visuomenėje






  — | Atlikti ir plėtoti pažangius ekonometrinio modeliavimo ir analizės metodus, kaip apibrėžta politikoje, ir stebėti juos, pavyzdžiui, vykdant Lisabonos strategiją, vidaus rinkos ir Bendrijos mokslinių tyrimų bei švietimo politiką. |
| --- | --- | --- |

—

Klestėjimas žinių visuomenėje

—

Atlikti ir plėtoti pažangius ekonometrinio modeliavimo ir analizės metodus, kaip apibrėžta politikoje, ir stebėti juos, pavyzdžiui, vykdant Lisabonos strategiją, vidaus rinkos ir Bendrijos mokslinių tyrimų bei švietimo politiką.

| — | Sukurti modelius, kurie padėtų atsakingai palaikyti tvarumo tikslų ir konkurencingumo pusiausvyrą. |
| --- | --- |

—

Sukurti modelius, kurie padėtų atsakingai palaikyti tvarumo tikslų ir konkurencingumo pusiausvyrą.

| — | Teikti mokslinę ir (arba) techninę paramą kuriant rizikos vertinimo ir valdymo procedūras, kurios būtų Europos sprendimų priėmimo procese naudojamos priemonės. |
| --- | --- |

—

Teikti mokslinę ir (arba) techninę paramą kuriant rizikos vertinimo ir valdymo procedūras, kurios būtų Europos sprendimų priėmimo procese naudojamos priemonės.

| — | Solidarumas ir atsakingas išteklių valdymas






  — | Tapti pripažintu mokslo ir technologijų informacijos apie tvarų žemės ūkį centru, daugiausia dėmesio skiriant maisto kokybei, atsekamumui ir saugai (įskaitant genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus), erdvės valdymui ir kryžminei atitikčiai, bei remti bendros žemės ūkio politikos įgyvendinimą. |
| --- | --- | --- |

—

Solidarumas ir atsakingas išteklių valdymas

—

Tapti pripažintu mokslo ir technologijų informacijos apie tvarų žemės ūkį centru, daugiausia dėmesio skiriant maisto kokybei, atsekamumui ir saugai (įskaitant genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus), erdvės valdymui ir kryžminei atitikčiai, bei remti bendros žemės ūkio politikos įgyvendinimą.

| — | Teikti mokslinę ir techninę paramą bendrai žuvininkystės politikai. |
| --- | --- |

—

Teikti mokslinę ir techninę paramą bendrai žuvininkystės politikai.

| — | Pagerinti suderintų Europos geografinės informacijos duomenų teikimą ir erdvinės informacijos sistemas (parama INSPIRE) bei toliau kurti naujus visuotinio aplinkos ir išteklių stebėjimo metodus (parama GMES). |
| --- | --- |

—

Pagerinti suderintų Europos geografinės informacijos duomenų teikimą ir erdvinės informacijos sistemas (parama INSPIRE) bei toliau kurti naujus visuotinio aplinkos ir išteklių stebėjimo metodus (parama GMES).

| — | Perteikti patirtį ir vaidinti vaidmenį GMES mokslinių tyrimų veikloje bei kuriant naujas šios srities taikomąsias programas. |
| --- | --- |

—

Perteikti patirtį ir vaidinti vaidmenį GMES mokslinių tyrimų veikloje bei kuriant naujas šios srities taikomąsias programas.

| — | Remti ES veiksmų plano dėl aplinkos ir sveikatos įgyvendinimą, taip pat teikiant paramą vykdomai veiklai, kuria siekiama sukurti Bendrijos informuotumo apie aplinką ir sveikatą integruotą sistemą. |
| --- | --- |

—

Remti ES veiksmų plano dėl aplinkos ir sveikatos įgyvendinimą, taip pat teikiant paramą vykdomai veiklai, kuria siekiama sukurti Bendrijos informuotumo apie aplinką ir sveikatą integruotą sistemą.

| — | Skatinti ir stiprinti alternatyvių strategijų kūrimą ir patvirtinimą, visų pirma metodus, pagal kuriuos nenaudojami gyvūnai, visose atitinkamose mokslinių tyrimų srityse (saugos vertinimo, vakcinų testavimo, sveikatos ir biomedicinos mokslinių tyrimų ir pan.). |
| --- | --- |

—

Skatinti ir stiprinti alternatyvių strategijų kūrimą ir patvirtinimą, visų pirma metodus, pagal kuriuos nenaudojami gyvūnai, visose atitinkamose mokslinių tyrimų srityse (saugos vertinimo, vakcinų testavimo, sveikatos ir biomedicinos mokslinių tyrimų ir pan.).

| — | Laisvė, saugumas ir teisingumas






  — | Plėtoti veiklą, padedančią įtvirtinti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, ypač srityse, susijusiose apsauga nuo terorizmo, organizuotu nusikalstamumu ir sukčiavimu, sienų apsauga ir pagrindinių pavojų prevencija, bendradarbiaujant su atitinkamais organais. |
| --- | --- | --- |

—

Laisvė, saugumas ir teisingumas

—

Plėtoti veiklą, padedančią įtvirtinti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, ypač srityse, susijusiose apsauga nuo terorizmo, organizuotu nusikalstamumu ir sukčiavimu, sienų apsauga ir pagrindinių pavojų prevencija, bendradarbiaujant su atitinkamais organais.

| — | Remti Bendrijos atsakomuosius veiksmus stichinių ir technologinių nelaimių atveju. |
| --- | --- |

—

Remti Bendrijos atsakomuosius veiksmus stichinių ir technologinių nelaimių atveju.

| — | Europa — pasaulinė partnerė






  — | Stiprinti paramą Bendrijos išorės politikai konkrečiose srityse, susijusiose, pavyzdžiui, su išoriniais vidaus saugumo aspektais, vystomuoju bendradarbiavimu ir humanitarine pagalba. |
| --- | --- | --- |

—

Europa — pasaulinė partnerė

—

Stiprinti paramą Bendrijos išorės politikai konkrečiose srityse, susijusiose, pavyzdžiui, su išoriniais vidaus saugumo aspektais, vystomuoju bendradarbiavimu ir humanitarine pagalba.

---

(1)  Septintojoje bendrojoje programoje sąvokos „MVĮ“ apibrėžimas apima ir mikroįmones.

(2)  Pirmiausia — su veikla, vykdoma pagal tarpvyriausybinę struktūrą EUREKA. Be to, EUREKA grupių sukaupta patirtis turėtų būti svarbi atitinkamų sričių bendroms technologijų iniciatyvoms.

(3)  Įskaitant finansinę paramą COST veiklai administruoti ir koordinuoti.

(4)  Terminas „bioekonomika“ apima visus pramonės ir ekonomikos sektorius, gaminančius, tvarkančius ar kitaip eksploatuojančius biologinius išteklius ir susijusias paslaugas, tiekimo arba vartotojiškas pramonės šakas — žemės ūkį, maisto pramonę, žuvininkystę, miškininkystę ir pan.

(5)  „Gyvosios gamtos mokslai ir biotechnologija — Strategija Europai“, COM (2002) 27.

(6)  Papildomi moksliniai tyrimai, susiję su tvariu gamtos išteklių valdymu ir išsaugojimu, aptariami temoje „Aplinka (įskaitant klimato kaitą)“.

(7)  COM (2000) 0769.

(8)  COM (2005) 0265.

(9)  COM (2006) 0105.

(10)  Apie papildomus mokslinius tyrimus, susijusius su biologinių išteklių gamyba ir naudojimu, kalbama aptariant temą „Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos“.

(11)  Į atitinkamų Europos technologijų platformų mokslinių tyrimų darbotvarkes bus atsižvelgiama įvairioje veikloje.

(12)  COM (2001)0370.

(13)  Europos aeronautikos pramonė į mokslinius tyrimus investuoja 14 % savo apyvartinių lėšų, Europos automobilių pramonė — beveik 5 % savo apyvartinių lėšų; ES laivų statybos pramonės konkurencinį pranašumą užtikrina vien tik MTTP.

(14)  ACARE: Aeronautikos mokslinių tyrimų Europoje patariamoji taryba. Įkurta 2001 m., ji yra pirmasis veikiantis technologijų platformos pavyzdys. ERRAC: Europos geležinkelio mokslinių tyrimų patariamoji taryba; ERTRAC: Europos kelių transporto mokslinių tyrimų patariamoji taryba; technologijų platforma WATERBORNE (vandens transportas).

(15)  ESFRI buvo įsteigtas 2002 m. balandžio mėn. ESFRI sudaro atstovai iš 25 ES valstybių narių, paskirti už mokslinius tyrimus atsakingų ministrų, ir Europos Komisijos atstovas. Bendrosios mokslinių tyrimų programos asocijuotosios šalys buvo pakviestos prisijungti 2004 m.

(16)  Konvergencijos tikslui priskiriami regionai yra nustatyti 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo (OL L 210, 2006 7 31, p. 25.), 5 straipsnyje. Tai apima konvergencijos tikslui prisiskiriamus regionus, atitinkančius finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus, ir atokiausius regionus.

(17)  Išskyrus asocijuotas šalis kandidates.

(18)  Anksčiau vadintas naujomis nepriklausomomis valstybėmis: Armėniją, Azerbaidžaną, Baltarusiją, Gruziją, Kazachstaną, Kirgiziją, Moldovą, Rusiją, Tadžikistaną, Turkmėnistaną, Ukrainą ir Uzbekistaną.

(19)  Atkreipiant dėmesį į tai, kad Lotynų Amerikoje yra ir besivystančių šalių, ir besiformuojančios ekonomikos šalių.

---

II PRIEDAS

ORIENTACINIS PASKIRSTYMAS PROGRAMOMS

Orientacinis paskirstymas programoms yra toks (milijonais eurų):

| Bendradarbiavimas (1), (2) | 32 365 |
| --- | --- |
| Sveikatos priežiūra | 6 050 |
| Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos | 1 935 |
| Informacinės ir ryšių technologijos | 9 110 |
| Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos | 3 500 |
| Energetika | 2 300 |
| Aplinka (įskaitant klimato kaitą) | 1 900 |
| Transportas (įskaitant aeronautiką) | 4 180 |
| Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai | 610 |
| Erdvė | 1 430 |
| Saugumas | 1 350 |
| Idėjos | 7 460 |
| Žmonės | 4 728 |
| Pajėgumai | 4 217 |
| Mokslinių tyrimų infrastruktūra | 1 850 |
| MVĮ skirti moksliniai tyrimai | 1 336 |
| Žinių regionai | 126 |
| Mokslinių tyrimų potencialas | 370 |
| Mokslas visuomenėje | 280 |
| Nuoseklus mokslinių tyrimų politikos plėtojimas | 70 |
| Tarptautinio bendradarbiavimo veikla | 185 |
| Nebranduolinė Jungtinio tyrimų centro veikla | 1 751 |
| IŠ VISO | 50 521 |

Bendradarbiavimas (1), (2)

32 365

Sveikatos priežiūra

6 050

Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos

1 935

Informacinės ir ryšių technologijos

9 110

Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos

3 500

Energetika

2 300

Aplinka (įskaitant klimato kaitą)

1 900

Transportas (įskaitant aeronautiką)

4 180

Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai

610

Erdvė

1 430

Saugumas

1 350

Idėjos

7 460

Žmonės

4 728

Pajėgumai

4 217

Mokslinių tyrimų infrastruktūra

1 850

MVĮ skirti moksliniai tyrimai

1 336

Žinių regionai

126

Mokslinių tyrimų potencialas

370

Mokslas visuomenėje

280

Nuoseklus mokslinių tyrimų politikos plėtojimas

70

Tarptautinio bendradarbiavimo veikla

185

Nebranduolinė Jungtinio tyrimų centro veikla

1 751

IŠ VISO

50 521

Specialios nuostatos dėl rizikos pasidalijimo finansinės priemonės (RSFF)

Programų „Bendradarbiavimas“ ir „Pajėgumai“ orientaciniai biudžetai apima įnašus Europos investicijų bankui (EIB) už III priede nurodytos RSFF įsteigimą. Prisidedančiąsias specialiąsias programas patvirtinančiuose Tarybos sprendimuose inter alia bus nustatyta įgyvendinimo tvarka, kuria vadovaudamasi Komisija nuspręs dėl Bendrijos įnašo į rizikos pasidalijimo finansinę priemonę ir jos sukuriamų pajamų, kurių nenaudoja EIB, perskirstymo kitiems bendrosios programos veiksmams.

RSFF pagal Septintąją bendrąją programą bus skirta ne didesnė kaip 1 mlrd. EUR suma, kuri turi būti papildoma lygiaverte suma iš EIB. Ši suma bus skiriama iš programos „Bendradarbiavimas“ (iki 800 mln. EUR proporcingai pagal visus teminius prioritetus, išskyrus socialinius bei ekonomikos mokslus ir humanitarinius mokslus) ir programos „Pajėgumai“ (iki 200 mln. EUR iš mokslinių tyrimų infrastruktūrai skiriamų lėšų).

Ši suma EIB palaipsniui suteikiama atsižvelgiant į paklausos lygį.

Siekiant užtikrinti greitą pirmųjų veiksmų, apsirūpinus pakankamais ištekliais, pradžią, 500 mln. EUR suma bus palaipsniui skiriama biudžete per laikotarpį iki Septintosios bendrosios programos tarpinio įvertinimo, nurodyto šio sprendimo 7 straipsnio 2 dalyje. Į tarpinio įvertinimo rezultatus bus atsižvelgta skiriant sumą likusiai laikotarpio daliai.

---

(1)  Įskaitant bendras technologijų iniciatyvas (finansinis planas ir kt.) ir dalį koordinavimo bei tarptautinio bendradarbiavimo veiklos, finansuotinos pagal temas.

(2)  Bus siekiama, kad bent 15 % lėšų, skiriamų pagal programos dalį „Bendradarbiavimas“, būtų skiriama MVĮ.

---

III PRIEDAS

FINANSAVIMO SCHEMOS

Netiesioginė veikla

Septintosios bendrosios programos remiama veikla bus finansuojama pagal įvairias finansavimo schemas. Šios schemos bus naudojamos atskirai arba jas derinant pagal Bendrąją programą įgyvendinamai veiklai finansuoti.

Sprendimuose dėl specialiųjų programų, darbo programose ir skelbiant konkursus atitinkamai bus nurodyta:

| — | Įvairiai veiklai finansuoti naudojamos(-ų) schemos(-ų) rūšis(-ys); |
| --- | --- |

—

Įvairiai veiklai finansuoti naudojamos(-ų) schemos(-ų) rūšis(-ys);

| — | Dalyvių kategorijos (pvz., mokslinių tyrimų organizacijos, universitetai, įmonės, MVĮ, valdžios institucijos), galinčios jais pasinaudoti; |
| --- | --- |

—

Dalyvių kategorijos (pvz., mokslinių tyrimų organizacijos, universitetai, įmonės, MVĮ, valdžios institucijos), galinčios jais pasinaudoti;

| — | Veiklos rūšys (pavyzdžiui, moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, demonstracinė veikla, valdymas, mokymas, platinimas ir kita susijusi veikla), kurios gali būti finansuojamos pagal kiekvieną iš šių schemų. |
| --- | --- |

—

Veiklos rūšys (pavyzdžiui, moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, demonstracinė veikla, valdymas, mokymas, platinimas ir kita susijusi veikla), kurios gali būti finansuojamos pagal kiekvieną iš šių schemų.

Kai gali būti naudojamos skirtingos finansavimo schemos, darbo programose gali būti patikslinamos naudotinos finansavimo schemos temai, pagal kurią turi būti teikiamos paraiškos.

Finansavimo schemos yra šios:

| a) | Remti veiklą, kuri pirmiausia vykdoma konkurso tvarka:






  1. | Bendrai vykdomi projektai
  Parama įvairių šalių dalyvių konsorciumų vykdomiems mokslinių tyrimų projektams, kurių tikslas — plėsti naujas žinias, naujas technologijas, produktus, demonstracinę veiklą ar moksliniams tyrimams skirtus bendrus išteklius. Atskirose srityse pagal skirtingas temas vykdomų projektų dydis, apimtis ir vidaus organizavimas gali skirtis. Projektai gali apimti mažos ar vidutinės apimties tikslinius mokslinius tyrimus arba didelės apimties integruotus projektus, kad būtų pasiektas numatytas tikslas. Projektai taip pat gali būti skirti specialioms grupėms, pavyzdžiui, MVĮ. |
| --- | --- | --- |

a)

Remti veiklą, kuri pirmiausia vykdoma konkurso tvarka:

1.

Bendrai vykdomi projektai

Parama įvairių šalių dalyvių konsorciumų vykdomiems mokslinių tyrimų projektams, kurių tikslas — plėsti naujas žinias, naujas technologijas, produktus, demonstracinę veiklą ar moksliniams tyrimams skirtus bendrus išteklius. Atskirose srityse pagal skirtingas temas vykdomų projektų dydis, apimtis ir vidaus organizavimas gali skirtis. Projektai gali apimti mažos ar vidutinės apimties tikslinius mokslinius tyrimus arba didelės apimties integruotus projektus, kad būtų pasiektas numatytas tikslas. Projektai taip pat gali būti skirti specialioms grupėms, pavyzdžiui, MVĮ.

| 2. | Kompetencijos tinklai
  Parama jungtinei veiklos programai, kurią įgyvendina keletas mokslinių tyrimų organizacijų, integruodamos savo veiklą atitinkamoje srityje, ir kurią mokslinių tyrimų grupės vykdo ilgalaikio bendradarbiavimo pagrindu. Šiai jungtinės veiklos programai įgyvendinti reikės ištekliais ir veikla prisidedančių organizacijų oficialaus įsipareigojimo. |
| --- | --- |

2.

Kompetencijos tinklai

Parama jungtinei veiklos programai, kurią įgyvendina keletas mokslinių tyrimų organizacijų, integruodamos savo veiklą atitinkamoje srityje, ir kurią mokslinių tyrimų grupės vykdo ilgalaikio bendradarbiavimo pagrindu. Šiai jungtinės veiklos programai įgyvendinti reikės ištekliais ir veikla prisidedančių organizacijų oficialaus įsipareigojimo.

| 3. | Koordinavimo ir paramos veikla
  Parama veiklai, kurios tikslas — koordinuoti ar remti mokslinių tyrimų veiklą ir politiką (tinklų kūrimas, mainai, galimybės naudotis kitų šalių mokslinių tyrimų infrastruktūromis, studijos, konferencijos ir kt.). Ši veikla taip pat gali būti įgyvendinama kitomis priemonėmis, ne tik organizuojant konkursus. |
| --- | --- |

3.

Koordinavimo ir paramos veikla

Parama veiklai, kurios tikslas — koordinuoti ar remti mokslinių tyrimų veiklą ir politiką (tinklų kūrimas, mainai, galimybės naudotis kitų šalių mokslinių tyrimų infrastruktūromis, studijos, konferencijos ir kt.). Ši veikla taip pat gali būti įgyvendinama kitomis priemonėmis, ne tik organizuojant konkursus.

| 4. | Parama moksliniams tyrimams ties pažinimo riba
  Parama individualių nacionalinių ar tarpvalstybinių mokslinių tyrimų grupių vykdomiems projektams. Ši schema bus naudojama pačių mokslininkų iniciatyva atliekamiems mokslinių tyrimų ties pažinimo riba projektams, finansuojamiems Europos mokslinių tyrimų tarybos, remti. |
| --- | --- |

4.

Parama moksliniams tyrimams ties pažinimo riba

Parama individualių nacionalinių ar tarpvalstybinių mokslinių tyrimų grupių vykdomiems projektams. Ši schema bus naudojama pačių mokslininkų iniciatyva atliekamiems mokslinių tyrimų ties pažinimo riba projektams, finansuojamiems Europos mokslinių tyrimų tarybos, remti.

| 5. | Parama mokslo darbuotojų mokymui ir karjeros plėtrai
  Parama mokslo darbuotojų mokymui ir karjeros plėtrai iš esmės teikiama Marie Curie veiksmams įgyvendinti. |
| --- | --- |

5.

Parama mokslo darbuotojų mokymui ir karjeros plėtrai

Parama mokslo darbuotojų mokymui ir karjeros plėtrai iš esmės teikiama Marie Curie veiksmams įgyvendinti.

| 6. | Konkrečioms grupėms (visų pirma MVĮ) skirti moksliniai tyrimai
  Parama mokslinių tyrimų projektams, kuriuose pagrindinius mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą atlieka universitetai, mokslinių tyrimų centrai ar kiti juridiniai subjektai konkrečių grupių, visų pirma MVĮ ar MVĮ susivienijimų, naudai. Bus dedamos pastangos papildomam finansavimui ir EIB ir kitų finansų organizacijų sutelkti. |
| --- | --- |

6.

Konkrečioms grupėms (visų pirma MVĮ) skirti moksliniai tyrimai

Parama mokslinių tyrimų projektams, kuriuose pagrindinius mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą atlieka universitetai, mokslinių tyrimų centrai ar kiti juridiniai subjektai konkrečių grupių, visų pirma MVĮ ar MVĮ susivienijimų, naudai. Bus dedamos pastangos papildomam finansavimui ir EIB ir kitų finansų organizacijų sutelkti.

| b) | Pagal Tarybos ir Europos Parlamento sprendimus (ar Tarybos sprendimus konsultuojantis su Europos Parlamentu), priimtus remiantis Komisijos pasiūlymu, įgyvendinamai veiklai Bendrija skirs finansinę paramą įvairioms iniciatyvoms, finansuojamoms iš įvairių šaltinių.






  — | Bendrijos finansinis įnašas aiškiai apibrėžtų nacionalinių mokslinių tyrimų programų bendram įgyvendinimui remti pagal Sutarties 169 straipsnį. Šiam bendram įgyvendinimui reikės sukurti arba naudoti esamą tam tikslui skirtą įgyvendinimo struktūrą. Bendrijos finansinė parama bus teikiama sudarius nacionalinių kompetetingų institucijų oficialiais įsipareigojimais pagrįstą finansavimo planą. |
| --- | --- | --- |

b)

Pagal Tarybos ir Europos Parlamento sprendimus (ar Tarybos sprendimus konsultuojantis su Europos Parlamentu), priimtus remiantis Komisijos pasiūlymu, įgyvendinamai veiklai Bendrija skirs finansinę paramą įvairioms iniciatyvoms, finansuojamoms iš įvairių šaltinių.

—

Bendrijos finansinis įnašas aiškiai apibrėžtų nacionalinių mokslinių tyrimų programų bendram įgyvendinimui remti pagal Sutarties 169 straipsnį. Šiam bendram įgyvendinimui reikės sukurti arba naudoti esamą tam tikslui skirtą įgyvendinimo struktūrą. Bendrijos finansinė parama bus teikiama sudarius nacionalinių kompetetingų institucijų oficialiais įsipareigojimais pagrįstą finansavimo planą.

| — | Bendrijos finansinis įnašas bendrų technologijų iniciatyvų įgyvendinimui, skirtas tikslams, kurie negali būti pasiekti pagal a punkte nurodytas finansavimo schemas. Bendros technologijų iniciatyvos bus finansuojamos įvairaus pobūdžio ir įvairių šaltinių — privačiojo ir viešojo sektorių, Europos ir nacionalinėmis — lėšomis. Šis finansavimas gali būti įvairios formos ir gali būti skiriamas taikant įvairias priemones: parama iš Bendrosios programos, paskolos iš Europos investicijų banko (EIB), parama rizikos kapitalui. Bendros technologijų iniciatyvos gali būti nustatytos ir įgyvendinamos pagal Sutarties 171 straipsnį (gali apimti ir bendrųjų įmonių sukūrimą) arba remiantis sprendimais dėl specialiųjų programų įsteigimo. Bendrijos parama bus teikiama tik sudarius atitinkamų šalių oficialiais įsipareigojimais pagrįstą bendrą finansavimo planą. |
| --- | --- |

—

Bendrijos finansinis įnašas bendrų technologijų iniciatyvų įgyvendinimui, skirtas tikslams, kurie negali būti pasiekti pagal a punkte nurodytas finansavimo schemas. Bendros technologijų iniciatyvos bus finansuojamos įvairaus pobūdžio ir įvairių šaltinių — privačiojo ir viešojo sektorių, Europos ir nacionalinėmis — lėšomis. Šis finansavimas gali būti įvairios formos ir gali būti skiriamas taikant įvairias priemones: parama iš Bendrosios programos, paskolos iš Europos investicijų banko (EIB), parama rizikos kapitalui. Bendros technologijų iniciatyvos gali būti nustatytos ir įgyvendinamos pagal Sutarties 171 straipsnį (gali apimti ir bendrųjų įmonių sukūrimą) arba remiantis sprendimais dėl specialiųjų programų įsteigimo. Bendrijos parama bus teikiama tik sudarius atitinkamų šalių oficialiais įsipareigojimais pagrįstą bendrą finansavimo planą.

| — | Bendrijos finansinis įnašas, skirtas Europos interesus atitinkančioms naujoms infrastruktūroms kurti. Šis įnašas gali būti nustatytas pagal Sutarties 171 straipsnį arba remiantis sprendimais dėl specialiųjų programų. Naujos infrastruktūros kūrimas bus finansuojamas įvairaus pobūdžio ir šaltinių lėšomis: nacionalinėmis, Bendrosios programos, struktūrinių fondų, Europos investicijų banko (EIB) paskolomis ir kitomis lėšomis. Bendrijos parama bus teikiama tik sudarius atitinkamų šalių įsipareigojimais pagrįstą bendrą finansavimo planą. |
| --- | --- |

—

Bendrijos finansinis įnašas, skirtas Europos interesus atitinkančioms naujoms infrastruktūroms kurti. Šis įnašas gali būti nustatytas pagal Sutarties 171 straipsnį arba remiantis sprendimais dėl specialiųjų programų. Naujos infrastruktūros kūrimas bus finansuojamas įvairaus pobūdžio ir šaltinių lėšomis: nacionalinėmis, Bendrosios programos, struktūrinių fondų, Europos investicijų banko (EIB) paskolomis ir kitomis lėšomis. Bendrijos parama bus teikiama tik sudarius atitinkamų šalių įsipareigojimais pagrįstą bendrą finansavimo planą.

Bendrija įgyvendins a punkte nurodytas finansavimo schemas laikydamasi reglamento, kuris turi būti priimtas pagal Sutarties 167 straipsnį, nuostatų, atitinkamų valstybės pagalbos priemonių, visų pirma Bendrijos sistemos, taikomos valstybės pagalbai moksliniams tyrimams bei plėtrai ir šioje srityje taikomų tarptautinių taisyklių. Remiantis šia tarptautine sistema reikės veikti taip, kad kiekvienu konkrečiu atveju būtų galima koreguoti finansinio dalyvavimo šioje programoje mastą ir formą, ypač jei galima gauti finansavimą iš kitų viešojo sektoriaus lėšų, įskaitant kitus Bendrijos finansavimo šaltinius, pvz., EIB.

Be tiesioginės finansinės paramos MTTP veikloje dalyvaujantiems subjektams numatymo, Bendrija padės gauti paskolas pagal „rizikos pasidalijimo finansinę priemonę“, įnešdama įnašą EIB. Bendrijos dotaciją turi naudoti EIB, kuris bus riziką pasidalijantis partneris, siekdamas prisidėti prie paskolų suteikimo, kapitalo paskirstymo paskolai ir finansavimui iš nuosavų išteklių garantuoti. Bendrija kitų biudžetinių įsipareigojimų neturės. Laikantis tvarkos, kuri bus nustatyta reglamente, priimtame pagal Sutarties 167 straipsnį, ir Tarybos sprendimuose dėl specialiųjų programų priėmimo, šis mechanizmas sudarys sąlygas EIB padidinti Europos MTTP veiklos (pavyzdžiui, bendrų technologijų iniciatyvų, didelių projektų, įskaitant Eureka projektus, naujų mokslinių tyrimų infrastruktūrų ir MVĮ vykdomų projektų) finansavimo sumas siekiant išspręsti rinkos trūkumų keliamas problemas.

Mažiau išsivysčiusiuose regionuose (konvergencijos tikslui priskiriami regionai ir atokiausi regionai (1)) įsisteigusiems netiesioginės veiklos dalyviams, prireikus ir jei tai įmanoma, bus skiriamas papildomas finansavimas iš struktūrinių fondų. Kai dalyvauja šalių kandidačių subjektai, panašiomis sąlygomis gali būti teikiama papildoma parama iš pasirengimo narystei finansinių priemonių. Bus nustatyta veiklos, vykdomos pagal Septintosios bendrosios programos dalies „Pajėgumai“„mokslinių tyrimų infrastruktūra“ dalį, išsami finansavimo tvarka siekiant užtikrinti veiksmingą Bendrijos mokslinių tyrimų finansavimo ir kitų Bendrijos bei nacionalinių priemonių, visų pirma struktūrinių fondų, papildomumą.

Tiesioginė veikla

Bendrija vykdys Jungtinio tyrimų centro įgyvendinamą veiklą, kuri vadinama tiesiogine veikla.

---

(1)  Konvergencijos tikslui priskiriami regionai, nustatyti reglamento (EB) Nr. 1083/2006 5 straipsnyje. Tai apima konvergencijos tikslui prisiskiriamus regionus, atitinkančius finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus, ir atokiausius regionus.

---

TARYBOS MOTYVŲ PAREIŠKIMAS

I.   ĮVADAS

| 1. | 2005 m. balandžio 15 d. Komisija pateikė Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programos (2007–2013 m.) ir pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintosios bendrosios branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos programos (2007–2011 m.) (1). |
| --- | --- |

1.

2005 m. balandžio 15 d. Komisija pateikė Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programos (2007–2013 m.) ir pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintosios bendrosios branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos programos (2007–2011 m.) (1).

| 2. | Šis pasiūlymas grindžiamas EB sutarties 166 straipsnio 1 dalimi. |
| --- | --- |

2.

Šis pasiūlymas grindžiamas EB sutarties 166 straipsnio 1 dalimi.

| 3. | 2005 m. gruodžio 15 d. Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas pateikė savo nuomonę (2). 2005 m. lapkričio 17 d. Regionų komitetas pateikė savo nuomonę (3). |
| --- | --- |

3.

2005 m. gruodžio 15 d. Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas pateikė savo nuomonę (2). 2005 m. lapkričio 17 d. Regionų komitetas pateikė savo nuomonę (3).

| 4. | 2006 m. birželio 15 d. Europos Parlamentas pateikė savo nuomonę dėl pasiūlymo (4). |
| --- | --- |

4.

2006 m. birželio 15 d. Europos Parlamentas pateikė savo nuomonę dėl pasiūlymo (4).

| 5. | 2006 m. rugsėjo 25 d., remdamasi Sutarties 251 straipsniu, Taryba priėmė bendrąją poziciją dėl Europos bendrijos septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programos (2007–2013 m.) (5). |
| --- | --- |

5.

2006 m. rugsėjo 25 d., remdamasi Sutarties 251 straipsniu, Taryba priėmė bendrąją poziciją dėl Europos bendrijos septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programos (2007–2013 m.) (5).

II.   BENDRO POBŪDŽIO INFORMACIJA IR PASIŪLYMO TIKSLAS

| a) | Vadovaujantis EB sutarties XVIII antraštine dalimi (163–173 straipsniais), Bendrija vykdys mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklą. Visų pirma:






  — | remiantis EB sutarties 163 straipsnio 1 dalimi, Bendrijos tikslas — stiprinti Bendrijos pramonės mokslinį bei technologinį pagrindą ir skatinti pramonę tapti konkurencingesnę tarptautiniu mastu, kartu remiant visus mokslinius tyrimus, kurie, manoma, yra reikalingi pagal kitus šios Sutarties skyrius; |
| --- | --- | --- |

a)

Vadovaujantis EB sutarties XVIII antraštine dalimi (163–173 straipsniais), Bendrija vykdys mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklą. Visų pirma:

—

remiantis EB sutarties 163 straipsnio 1 dalimi, Bendrijos tikslas — stiprinti Bendrijos pramonės mokslinį bei technologinį pagrindą ir skatinti pramonę tapti konkurencingesnę tarptautiniu mastu, kartu remiant visus mokslinius tyrimus, kurie, manoma, yra reikalingi pagal kitus šios Sutarties skyrius;

| — | remiantis EB sutarties 165 straipsnio 1 dalimi, Bendrija ir valstybės narės savo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklą koordinuoja taip, kad nacionalinė politika ir Bendrijos politika būtų savitarpiškai suderintos; |
| --- | --- |

—

remiantis EB sutarties 165 straipsnio 1 dalimi, Bendrija ir valstybės narės savo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklą koordinuoja taip, kad nacionalinė politika ir Bendrijos politika būtų savitarpiškai suderintos;

| — | remiantis EB sutarties 166 straipsnio 1 dalimi, visa Bendrijos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veikla nustatoma daugiametėje bendrojoje programoje (dabartinės Šeštosios bendrosios programos galiojimas baigiasi 2006 m. pabaigoje). |
| --- | --- |

—

remiantis EB sutarties 166 straipsnio 1 dalimi, visa Bendrijos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veikla nustatoma daugiametėje bendrojoje programoje (dabartinės Šeštosios bendrosios programos galiojimas baigiasi 2006 m. pabaigoje).

| b) | 2000 m. kovo mėn. Lisabonoje, 2000 m. birželio mėn. Santa Maria de Feira ir 2001m. kovo mėn. Stokholme Europos Vadovų Tarybos susitikimuose buvo priimtos išvados, kuriose nustatytas tikslas skubiai sukurti Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvę (EME) siekiant, kad iki 2010 m. ES taptų konkurencingiausia ir dinamiškiausia žinių ekonomika pasaulyje, turinčia daugiau ir geresnių darbo vietų bei pasižyminčia didesne socialine sanglauda. 2005 m. atnaujinus Lisabonos strategiją, aukšto lygio nepriklausomų ekspertų grupės, kuriai pirmininkavo Esko Aho ir kuriai įgaliojimus suteikė Hampton rūmuose susitikę Europos valstybių ir vyriausybių vadovai, ataskaitoje buvo patvirtintas strategijos pagrįstumas mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų srityje.
  Šiuo pagrindu Komisija pasiūlė, kad siekiant Sutartyje nustatytų tikslų ir sustiprindama Lisabonos procesą padėdama sukurti EME bei sudarydama sąlygas atviram koordinavimui, kad vykdant mokslinių ir technologinių tyrimų veiklą būtų tinkamai bendradarbiaujama nacionaliniu ir europiniu lygiu, Septintoji bendroji programa turėtų pasižymėti šiomis naujomis savybėmis:






  — | dėmesio sutelkimas į atrinktus teminius prioritetus, pagal kuriuos Bendrijos veiksmai gali sukurti didžiausią įmanomą pridėtinę vertę, ir kai tam tikrais deramai pagrįstais atvejais pagal bendras technologijų iniciatyvas galėtų būti remiama ilgalaikė strateginė mokslinių tyrimų darbotvarkė; |
| --- | --- | --- |

b)

2000 m. kovo mėn. Lisabonoje, 2000 m. birželio mėn. Santa Maria de Feira ir 2001m. kovo mėn. Stokholme Europos Vadovų Tarybos susitikimuose buvo priimtos išvados, kuriose nustatytas tikslas skubiai sukurti Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvę (EME) siekiant, kad iki 2010 m. ES taptų konkurencingiausia ir dinamiškiausia žinių ekonomika pasaulyje, turinčia daugiau ir geresnių darbo vietų bei pasižyminčia didesne socialine sanglauda. 2005 m. atnaujinus Lisabonos strategiją, aukšto lygio nepriklausomų ekspertų grupės, kuriai pirmininkavo Esko Aho ir kuriai įgaliojimus suteikė Hampton rūmuose susitikę Europos valstybių ir vyriausybių vadovai, ataskaitoje buvo patvirtintas strategijos pagrįstumas mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų srityje.

Šiuo pagrindu Komisija pasiūlė, kad siekiant Sutartyje nustatytų tikslų ir sustiprindama Lisabonos procesą padėdama sukurti EME bei sudarydama sąlygas atviram koordinavimui, kad vykdant mokslinių ir technologinių tyrimų veiklą būtų tinkamai bendradarbiaujama nacionaliniu ir europiniu lygiu, Septintoji bendroji programa turėtų pasižymėti šiomis naujomis savybėmis:

—

dėmesio sutelkimas į atrinktus teminius prioritetus, pagal kuriuos Bendrijos veiksmai gali sukurti didžiausią įmanomą pridėtinę vertę, ir kai tam tikrais deramai pagrįstais atvejais pagal bendras technologijų iniciatyvas galėtų būti remiama ilgalaikė strateginė mokslinių tyrimų darbotvarkė;

| — | parama nežinomų sričių moksliniams tyrimams, mokslininkų iniciatyva vykdomiems pagrindiniams moksliniams tyrimams, kuriuos atlieka geriausių Europoje mokslinių tyrimų grupės, sukuriant nepriklausomą Europos mokslinių tyrimų tarybą; |
| --- | --- |

—

parama nežinomų sričių moksliniams tyrimams, mokslininkų iniciatyva vykdomiems pagrindiniams moksliniams tyrimams, kuriuos atlieka geriausių Europoje mokslinių tyrimų grupės, sukuriant nepriklausomą Europos mokslinių tyrimų tarybą;

| — | geresnis švietimas ir mokymas mokslinių tyrimų srityje, palankesnės galimybės dalyvauti moksliniuose tyrimuose ir didesnis mokslo darbuotojų indėlio siekiant visuomenės tikslų pripažinimas stiprinant žmogiškųjų išteklių politiką pagal bendrąją programą, remiantis naudinga patirtimi, įgyta įgyvendinant Marie Curie veiksmus pagal ankstesnes bendrąsias programas; |
| --- | --- |

—

geresnis švietimas ir mokymas mokslinių tyrimų srityje, palankesnės galimybės dalyvauti moksliniuose tyrimuose ir didesnis mokslo darbuotojų indėlio siekiant visuomenės tikslų pripažinimas stiprinant žmogiškųjų išteklių politiką pagal bendrąją programą, remiantis naudinga patirtimi, įgyta įgyvendinant Marie Curie veiksmus pagal ankstesnes bendrąsias programas;

| — | Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros panaudojimo ir plėtros optimizavimas; inovacinių MVĮ pajėgumų bei jų sugebėjimo gauti naudą iš mokslinių tyrimų stiprinimas; moksliniais tyrimais užsiimančių grupių plėtros rėmimas; mokslinių tyrimų potencialo realizavimas konvergencijos tikslui priskiriamuose ir atokiausiuose ES regionuose; mokslo ir visuomenės suartinimas bei parama mokslinių tyrimų politikos nuosekliam plėtojimui Bendrijos ir nacionaliniu lygiu; |
| --- | --- |

—

Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros panaudojimo ir plėtros optimizavimas; inovacinių MVĮ pajėgumų bei jų sugebėjimo gauti naudą iš mokslinių tyrimų stiprinimas; moksliniais tyrimais užsiimančių grupių plėtros rėmimas; mokslinių tyrimų potencialo realizavimas konvergencijos tikslui priskiriamuose ir atokiausiuose ES regionuose; mokslo ir visuomenės suartinimas bei parama mokslinių tyrimų politikos nuosekliam plėtojimui Bendrijos ir nacionaliniu lygiu;

| — | Jungtinio mokslinių tyrimų centro pagrindinio vaidmens stiprinimas teikiant į vartotojo poreikius orientuotą mokslinę ir technologinę paramą kuriant, plėtojant, įgyvendinant ir stebint Bendrijos politiką bei veikiant kaip ES nepriklausomam informacijos apie mokslą ir technologijas centrui konkrečios jo kompetencijos srityse; |
| --- | --- |

—

Jungtinio mokslinių tyrimų centro pagrindinio vaidmens stiprinimas teikiant į vartotojo poreikius orientuotą mokslinę ir technologinę paramą kuriant, plėtojant, įgyvendinant ir stebint Bendrijos politiką bei veikiant kaip ES nepriklausomam informacijos apie mokslą ir technologijas centrui konkrečios jo kompetencijos srityse;

| — | įgyvendinimo priemonių supaprastinimas ir racionalizavimas remiantis patobulintomis valdymo procedūromis. |
| --- | --- |

—

įgyvendinimo priemonių supaprastinimas ir racionalizavimas remiantis patobulintomis valdymo procedūromis.

III.   BENDROSIOS POZICIJOS ANALIZĖ

A.   Bendros pastabos

Tarybos bendrojoje pozicijoje pakankamai atspindėtas Komisijos pasiūlymas ir Europos Parlamento nuomonė struktūros, mokslinio ir technologinio turinio, bendrosios programos įgyvendinimo priemonių bei finansavimo sumos ir jos orientacinio paskirstymo klausimais.

Nagrinėdama Komisijos pasiūlymą, Taryba siekė atsižvelgti į kuo daugiau Europos Parlamento pakeitimų, kad būtų pakankamai atspindėtas dviejų teisėkūros institucijų sutarimas, tuo pačiu metu išlaikant Komisijos pasiūlymo esmę. Šiuo tikslu Taryba laikėsi tam tikrų pagrindinių principų:

| 1) | pripažinimas, kad bendroji programa yra svarbiausių Bendrijos tikslų įgyvendinimo priemonė, atsižvelgiant į tai, kad Europos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros pastangų didžiąją dalį nacionaliniu lygiu finansuoja valstybės narės; |
| --- | --- |

1)

pripažinimas, kad bendroji programa yra svarbiausių Bendrijos tikslų įgyvendinimo priemonė, atsižvelgiant į tai, kad Europos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros pastangų didžiąją dalį nacionaliniu lygiu finansuoja valstybės narės;

| 2) | poreikis sutelkti Bendrijos mokslinių tyrimų pastangas, kuriomis būtų sukurta pakankama vertinga kompetencija bei Europos pridėtinė vertė, užtikrinant, kad atitinkamose atrinktų Bendrijos mokslinių tyrimų teminėse srityse būtų atliekama pakankamai nuodugnių mokslinių tyrimų; |
| --- | --- |

2)

poreikis sutelkti Bendrijos mokslinių tyrimų pastangas, kuriomis būtų sukurta pakankama vertinga kompetencija bei Europos pridėtinė vertė, užtikrinant, kad atitinkamose atrinktų Bendrijos mokslinių tyrimų teminėse srityse būtų atliekama pakankamai nuodugnių mokslinių tyrimų;

| 3) | poreikis sustiprinti pastangas, sutelktas pagrindinėse mokslinių tyrimų srityse, lanksčiai remiant Bendrijos politiką ir sudarant sąlygas reaguoti į naujus mokslo ir technologinius poreikius sparčiai besivystančioje mokslinių tyrimų srityje, nustatant tinkamus tokio lankstumo kriterijus, kad būtų užtikrintas teisinis aiškumas; |
| --- | --- |

3)

poreikis sustiprinti pastangas, sutelktas pagrindinėse mokslinių tyrimų srityse, lanksčiai remiant Bendrijos politiką ir sudarant sąlygas reaguoti į naujus mokslo ir technologinius poreikius sparčiai besivystančioje mokslinių tyrimų srityje, nustatant tinkamus tokio lankstumo kriterijus, kad būtų užtikrintas teisinis aiškumas;

| 4) | poreikis įgyvendinti bendrąją programą naudojant priemones, kuriomis galima sukurti pakankamą vertingą kompetenciją bei Europos pridėtinę vertę mokslinių tyrimų veikloje, garantuojant sklandų perėjimą nuo Šeštosios bendrosios programos ir užtikrinant galimybę visoms suinteresuotoms šalims ir (arba) subjektams dalyvauti Bendrijos moksliniuose tyrimuose, jei tenkinamas mokslinės kompetencijos kriterijus; |
| --- | --- |

4)

poreikis įgyvendinti bendrąją programą naudojant priemones, kuriomis galima sukurti pakankamą vertingą kompetenciją bei Europos pridėtinę vertę mokslinių tyrimų veikloje, garantuojant sklandų perėjimą nuo Šeštosios bendrosios programos ir užtikrinant galimybę visoms suinteresuotoms šalims ir (arba) subjektams dalyvauti Bendrijos moksliniuose tyrimuose, jei tenkinamas mokslinės kompetencijos kriterijus;

| 5) | poreikis didesnę reikšmę teikti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystei visais lygiais, įskaitant labai sustiprintą paramą MVĮ moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai bei ilgalaikėms strateginėms mokslinių tyrimų darbotvarkėms visos pramonės sektoriuose, pvz., apibrėžtoms pagal Europos technologijų platformas ir, keletu rūpestingai parinktų atvejų, kuriant bendras technologijų iniciatyvas; |
| --- | --- |

5)

poreikis didesnę reikšmę teikti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystei visais lygiais, įskaitant labai sustiprintą paramą MVĮ moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai bei ilgalaikėms strateginėms mokslinių tyrimų darbotvarkėms visos pramonės sektoriuose, pvz., apibrėžtoms pagal Europos technologijų platformas ir, keletu rūpestingai parinktų atvejų, kuriant bendras technologijų iniciatyvas;

| 6) | aiškumo poreikis, visų pirma pasiekiant būtiną mokslinio bei technologinio turinio ir finansavimo išsamumą, atsižvelgiant į tai, kad bendroji programa privalo būti įgyvendinta vykdant specialias programas, kuriose dėl jų pobūdžio bus nustatytos išsamesnės įgyvendinimo sąlygos. |
| --- | --- |

6)

aiškumo poreikis, visų pirma pasiekiant būtiną mokslinio bei technologinio turinio ir finansavimo išsamumą, atsižvelgiant į tai, kad bendroji programa privalo būti įgyvendinta vykdant specialias programas, kuriose dėl jų pobūdžio bus nustatytos išsamesnės įgyvendinimo sąlygos.

B.   Konkrečios pastabos

1.   Pagrindiniai Komisijos pasiūlymo pakeitimai

a)   Etikos klausimai

Etikos klausimais Taryba pritarė Europos Parlamento pirmuoju svarstymu priimtoje nuomonėje pasiūlytai krypčiai: sprendimo dėl Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų programos 6 straipsnyje dabar aiškiai išdėstytos su Septintąja Bendrąja programa susijusios etikos taisyklės ir visų pirma taisyklės dėl embrionų kamieninių ląstelių mokslinių tyrimų. Be to, Komisija aiškiai pareiškė, kad ji toliau laikysis Šeštosios bendrosios programos metu priimtos praktikos ir pagal bendrąją mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programą Bendrijos parama nebus teikiama veiklai, kurios metu naikinami žmogaus embrionai, įskaitant atvejus, kai siekiama įsigyti kamieninių ląstelių.

b)   Mokslinis ir technologinis turinys

i.   Bendradarbiavimas

Išlaikydama Komisijos pasiūlymo teminių prioritetų mokslinio ir technologinio turinio esmę, Taryba, atsižvelgdama į Europos Parlamento pakeitimus, aiškiau išdėstė ir praplėtė tam tikrų prioritetų taikymo sritį:

| — | nustatė ne devynis, o dešimt prioritetų, nuo kosminės erdvės mokslinių tyrimų atskirdama su saugumu susijusius mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

—

nustatė ne devynis, o dešimt prioritetų, nuo kosminės erdvės mokslinių tyrimų atskirdama su saugumu susijusius mokslinius tyrimus;

| — | ypatingas dėmesys bus skiriamas veiksmingo teminių sričių koordinavimo užtikrinimui ir teminėms sritims priklausančioms prioritetinėms mokslo sritims, pavyzdžiui, moksliniams tyrimams miškininkystės srityje, kultūros paveldui, jūrų mokslams ir technologijoms; |
| --- | --- |

—

ypatingas dėmesys bus skiriamas veiksmingo teminių sričių koordinavimo užtikrinimui ir teminėms sritims priklausančioms prioritetinėms mokslo sritims, pavyzdžiui, moksliniams tyrimams miškininkystės srityje, kultūros paveldui, jūrų mokslams ir technologijoms;

| — | siekiant remti mokslinius tyrimus, kurių tikslas — nustatyti ar toliau tirti naujas mokslo ir technologijų galimybes tam tikroje srityje, taip pat derinant jas su kitomis atitinkamomis sritimis ir dalykais, būsimų bei naujų technologijų ir nenumatytų politikos poreikių klausimai bus sprendžiami atvirai ir lanksčiai, teikiant konkrečią paramą neplanuotiems mokslinių tyrimų pasiūlymams, įskaitant bendrus kvietimus teikti pasiūlymus, kad būtų brandinamos naujoviškos idėjos ir radikaliai naujos panaudojimo galimybės bei nagrinėjamos naujos galimybės mokslinių tyrimų planuose, visų pirma tos, kurios gali atverti kelią svarbiems atradimams; |
| --- | --- |

—

siekiant remti mokslinius tyrimus, kurių tikslas — nustatyti ar toliau tirti naujas mokslo ir technologijų galimybes tam tikroje srityje, taip pat derinant jas su kitomis atitinkamomis sritimis ir dalykais, būsimų bei naujų technologijų ir nenumatytų politikos poreikių klausimai bus sprendžiami atvirai ir lanksčiai, teikiant konkrečią paramą neplanuotiems mokslinių tyrimų pasiūlymams, įskaitant bendrus kvietimus teikti pasiūlymus, kad būtų brandinamos naujoviškos idėjos ir radikaliai naujos panaudojimo galimybės bei nagrinėjamos naujos galimybės mokslinių tyrimų planuose, visų pirma tos, kurios gali atverti kelią svarbiems atradimams;

| — | pirmenybė bus teikiama žinių platinimui ir perdavimui, kad pramonės atstovai, politikos kūrėjai ir visuomenė galėtų geriau pasinaudoti rezultatais, atitinkamus apribojus taikant saugumo temai dėl šiai veiklai būdingų konfidencialumo aspektų; |
| --- | --- |

—

pirmenybė bus teikiama žinių platinimui ir perdavimui, kad pramonės atstovai, politikos kūrėjai ir visuomenė galėtų geriau pasinaudoti rezultatais, atitinkamus apribojus taikant saugumo temai dėl šiai veiklai būdingų konfidencialumo aspektų;

| — | ypatingas dėmesys bus skiriamas tinkamam MVĮ dalyvavimui užtikrinti. Šiuo tikslu ir iš esmės atsižvelgiant į Europos Parlamento nuomonę, bus siekiama ne mažiau kaip 15 % programos dalyje „Bendradarbiavimas“ numatytų lėšų skirti MVĮ. Be to, Taryba pripažino Europos technologijų platformų vaidmenį, tačiau nepasiūlė joms tiesioginio finansavimo manydama, jog šiam tikslui pasiekti tikslingiau laikytis projektais grindžiamo požiūrio; |
| --- | --- |

—

ypatingas dėmesys bus skiriamas tinkamam MVĮ dalyvavimui užtikrinti. Šiuo tikslu ir iš esmės atsižvelgiant į Europos Parlamento nuomonę, bus siekiama ne mažiau kaip 15 % programos dalyje „Bendradarbiavimas“ numatytų lėšų skirti MVĮ. Be to, Taryba pripažino Europos technologijų platformų vaidmenį, tačiau nepasiūlė joms tiesioginio finansavimo manydama, jog šiam tikslui pasiekti tikslingiau laikytis projektais grindžiamo požiūrio;

| — | Taryba pritarė Europos Parlamento pakeitimui, kuriuo nustatomi papildomi bendrų technologijų iniciatyvų (BTI) sukūrimo kriterijai. Todėl būtina aiškiai apibrėžti BTI pobūdį, visų pirma klausimais, susijusiais su finansiniais įsipareigojimais, dalyvių įsipareigojimų trukme, prisijungimo prie sutarčių ir pasitraukimo taisyklėmis bei intelektinės nuosavybės teisėmis. Be to, bus dedama daug pastangų siekiant užtikrinti skaidrų jų veikimą ir tai, kad skirdama Bendrijos finansavimą BTI laikytųsi kompetencijos ir konkurencijos principų; |
| --- | --- |

—

Taryba pritarė Europos Parlamento pakeitimui, kuriuo nustatomi papildomi bendrų technologijų iniciatyvų (BTI) sukūrimo kriterijai. Todėl būtina aiškiai apibrėžti BTI pobūdį, visų pirma klausimais, susijusiais su finansiniais įsipareigojimais, dalyvių įsipareigojimų trukme, prisijungimo prie sutarčių ir pasitraukimo taisyklėmis bei intelektinės nuosavybės teisėmis. Be to, bus dedama daug pastangų siekiant užtikrinti skaidrų jų veikimą ir tai, kad skirdama Bendrijos finansavimą BTI laikytųsi kompetencijos ir konkurencijos principų;

| — | apsvarsčius pirmąjį prioritetą (Sveikata), atsižvelgiant į Europos Parlamento pareikštą susirūpinimą, buvo pritarta platesnei mokslinių tyrimų sričiai, visų pirma tam, kad ji apimtų postgenominius mokslinius tyrimus; naujas regeneracinės medicinos prevencines priemones; naujus rezultatų pateikimo metodus; sudėtingų sistemų modeliavimą; su senėjimu susijusius susirgimus, įskaitant demenciją; hepatitą C ir galimas naujas epidemijas, pvz., SŪRS; reumatoidines bei raumenų ir skeleto ligas; paliatyvios medicinos aspektus; pacientų saugumą ir geresnį vaistų panaudojimą, įskaitant farmakologinio budrumo aspektus bei moksliškai išbandytus papildomus bei alternatyvius vaistus; sveikatos priežiūros sistemų mokslinius tyrimus, įskaitant slaugos namuose strategijas bei įvairių intervencijų išlaidų, veiksmingumo ir naudingumo įvertinimą; gyvenimo būdo ir aplinkos veiksnių mokslinius tyrimus bei jų sąveiką su gydymu; |
| --- | --- |

—

apsvarsčius pirmąjį prioritetą (Sveikata), atsižvelgiant į Europos Parlamento pareikštą susirūpinimą, buvo pritarta platesnei mokslinių tyrimų sričiai, visų pirma tam, kad ji apimtų postgenominius mokslinius tyrimus; naujas regeneracinės medicinos prevencines priemones; naujus rezultatų pateikimo metodus; sudėtingų sistemų modeliavimą; su senėjimu susijusius susirgimus, įskaitant demenciją; hepatitą C ir galimas naujas epidemijas, pvz., SŪRS; reumatoidines bei raumenų ir skeleto ligas; paliatyvios medicinos aspektus; pacientų saugumą ir geresnį vaistų panaudojimą, įskaitant farmakologinio budrumo aspektus bei moksliškai išbandytus papildomus bei alternatyvius vaistus; sveikatos priežiūros sistemų mokslinius tyrimus, įskaitant slaugos namuose strategijas bei įvairių intervencijų išlaidų, veiksmingumo ir naudingumo įvertinimą; gyvenimo būdo ir aplinkos veiksnių mokslinius tyrimus bei jų sąveiką su gydymu;

| — | apsvarsčius antrąjį prioritetą (maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos), buvo išplėstas tikslas, kad jis apimtų aplinkosaugos problemas, akvakultūrą, pakrančių vietovių aspektus ir vartotojų konkrečių mitybos poreikių tenkinimą. Praplėsta veiklos sritis apima bioinformatiką, biologinės įvairovės tvarų naudojimą, iš žemės gaunamus biologinius išteklius, įskaitant dirvožemio derlingumą, augalų sveikatą, epidemiologinius tyrimus, su gyvūnų pašarais susijusias ligas ir kitas maisto gamybos tvarumui ir saugumui kylančias grėsmes, įskaitant klimato kaitą; atsižvelgiant į Parlamento nuomonę, buvo pabrėžtas žuvininkystės vaidmuo; |
| --- | --- |

—

apsvarsčius antrąjį prioritetą (maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos), buvo išplėstas tikslas, kad jis apimtų aplinkosaugos problemas, akvakultūrą, pakrančių vietovių aspektus ir vartotojų konkrečių mitybos poreikių tenkinimą. Praplėsta veiklos sritis apima bioinformatiką, biologinės įvairovės tvarų naudojimą, iš žemės gaunamus biologinius išteklius, įskaitant dirvožemio derlingumą, augalų sveikatą, epidemiologinius tyrimus, su gyvūnų pašarais susijusias ligas ir kitas maisto gamybos tvarumui ir saugumui kylančias grėsmes, įskaitant klimato kaitą; atsižvelgiant į Parlamento nuomonę, buvo pabrėžtas žuvininkystės vaidmuo;

| — | apsvarsčius trečiąjį prioritetą (informacinės ir ryšių technologijos), remiantis Europos Parlamento pasiūlytais pakeitimais, jis buvo sustiprintas, kad apimtų produktų, paslaugų ir procesų inovacijas bei kūrybingumą; skaitmeninio atotrūkio ir socialinės atskirties sumažinimą; specialių poreikių turinčių žmonių, įskaitant senėjančius gyventojus, poreikius; valdymo ir vystymosi procesų prieinamumo ir skaidrumo skatinimą; mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros valdymą ir ryšių palaikymą šioje srityje; novatoriškus didelės vertės IRT produktus ir paslaugas; IRT mokslinių tyrimų veiklą, grindžiamą „atviro šaltinio“ vystymo modeliu; įvairias eksploatavimo kryptis ir verslo modelius, kurie būtų IRT mokslinių tyrimų rezultatas; fotoniką; Laisvą, libre, atviro šaltinio programinę įrangą (FLOSS); tvarumo klausimus elektronikos srityje; kvantinių efektų panaudojimą; saugojimą; matematiką; bendradarbiavimą gamtos srityje; nuostatų dėl sveikatos priežiūros tobulinimą; informacijos apie sveikatą terpę žinioms valdyti; ekologinius mobilumo aspektus; interaktyvaus skaitmeninio turinio prieinamumą; |
| --- | --- |

—

apsvarsčius trečiąjį prioritetą (informacinės ir ryšių technologijos), remiantis Europos Parlamento pasiūlytais pakeitimais, jis buvo sustiprintas, kad apimtų produktų, paslaugų ir procesų inovacijas bei kūrybingumą; skaitmeninio atotrūkio ir socialinės atskirties sumažinimą; specialių poreikių turinčių žmonių, įskaitant senėjančius gyventojus, poreikius; valdymo ir vystymosi procesų prieinamumo ir skaidrumo skatinimą; mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros valdymą ir ryšių palaikymą šioje srityje; novatoriškus didelės vertės IRT produktus ir paslaugas; IRT mokslinių tyrimų veiklą, grindžiamą „atviro šaltinio“ vystymo modeliu; įvairias eksploatavimo kryptis ir verslo modelius, kurie būtų IRT mokslinių tyrimų rezultatas; fotoniką; Laisvą, libre, atviro šaltinio programinę įrangą (FLOSS); tvarumo klausimus elektronikos srityje; kvantinių efektų panaudojimą; saugojimą; matematiką; bendradarbiavimą gamtos srityje; nuostatų dėl sveikatos priežiūros tobulinimą; informacijos apie sveikatą terpę žinioms valdyti; ekologinius mobilumo aspektus; interaktyvaus skaitmeninio turinio prieinamumą;

| — | mokslinių išteklių ir priemonių prieinamumą ir naudojimą ilgą laiką daugiakultūrėje aplinkoje; galimybių mažų ir vidutinių organizacijų bei bendruomenių savarankiškumui suteikimą; tradicines pramonės šakas ir optimizavimą. Be to, priešingai nei numatyta pirminiame Komisijos pasiūlyme, būsimų ir naujų technologijų moksliniai tyrimai tapo ne tik vienos šio prioriteto veiklos, bet visos šio prioriteto veiklos neatskiriama dalimi; |
| --- | --- |

—

mokslinių išteklių ir priemonių prieinamumą ir naudojimą ilgą laiką daugiakultūrėje aplinkoje; galimybių mažų ir vidutinių organizacijų bei bendruomenių savarankiškumui suteikimą; tradicines pramonės šakas ir optimizavimą. Be to, priešingai nei numatyta pirminiame Komisijos pasiūlyme, būsimų ir naujų technologijų moksliniai tyrimai tapo ne tik vienos šio prioriteto veiklos, bet visos šio prioriteto veiklos neatskiriama dalimi;

| — | apsvarsčius ketvirtą prioritetą (nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos), jo loginis pagrindas buvo išplėstas, kad apimtų energijos gamybą, energetiką, keramiką ir nanomediciną. Veikla buvo išplėsta, kad apimtų pagrindinių medžiagų ir sudėtinių dalių gamybą; nanometrines precizines sudedamąsias dalis; stebėseną ir sensorinę kontrolę; nanokomponentus; geotechnologijas ir optines technologijas; avalynę ir plieną; |
| --- | --- |

—

apsvarsčius ketvirtą prioritetą (nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos), jo loginis pagrindas buvo išplėstas, kad apimtų energijos gamybą, energetiką, keramiką ir nanomediciną. Veikla buvo išplėsta, kad apimtų pagrindinių medžiagų ir sudėtinių dalių gamybą; nanometrines precizines sudedamąsias dalis; stebėseną ir sensorinę kontrolę; nanokomponentus; geotechnologijas ir optines technologijas; avalynę ir plieną;

| — | apsvarsčius penktąjį prioritetą (energetika), jo loginis pagrindas ir veikla buvo patikslinta, kad apimtų tinkamų ir savalaikių sprendimų dėl energetikos sistemų nustatymą atsižvelgiant į tradicinių naftos bei gamtinių dujų išteklių baigtinį pobūdį; piliečiams ir pramonei prieinamas energijos kainas; nuorodą į 2005 m. ir 2006 m. Žaliąsias knygas (6), Europos kaip pasaulinio lyderio vaidmenį daugelio energijos gamybos ir energijos efektyvumo technologijų srityje; elektros energijos gamybą iš atliekų; kuro gamybą iš biomasės ir atliekų; saugojimą; anglies dioksido išmetimą kompensuojančio kuro paskirstymą ir naudojimą, visų pirma biokuro elektros energijos gamybai paskirstymą ir naudojimą; veiksmingas ir ekonomiškas elektros energijos ir (arba) šilumines elektrines, kuriose beveik nebūtų išmetama teršalų ir kurios visų pirma turėtų požemines saugyklas; kitų kietojo kuro konversijos technologijų, kurias taikant taip pat sukuriami antrinės energijos nešėjai bei gaminamas skystasis ir dujinis kuras, kūrimą ir demonstravimą; energijos saugojimo galimybių plėtojimą; tolesnį pastatuose ir transporto srityje vartojamos galutinės ir pirminės energijos taupymą; naujų ir atsinaujinančiosios energijos technologijų naudojimą bei energijos paklausos valdymo priemones bei mechanizmus; mokslinę paramą politikos vystymui. Be to, aptariant poligeneravimo klausimą, buvo nutarta šiame etape dėl ribotų išteklių priskirti jį Energijos efektyvumo ir taupymo veiklai, o ne įrašyti jį kaip atskirą veiklos rūšį, kaip siūlė Europos Parlamentas. |
| --- | --- |

—

apsvarsčius penktąjį prioritetą (energetika), jo loginis pagrindas ir veikla buvo patikslinta, kad apimtų tinkamų ir savalaikių sprendimų dėl energetikos sistemų nustatymą atsižvelgiant į tradicinių naftos bei gamtinių dujų išteklių baigtinį pobūdį; piliečiams ir pramonei prieinamas energijos kainas; nuorodą į 2005 m. ir 2006 m. Žaliąsias knygas (6), Europos kaip pasaulinio lyderio vaidmenį daugelio energijos gamybos ir energijos efektyvumo technologijų srityje; elektros energijos gamybą iš atliekų; kuro gamybą iš biomasės ir atliekų; saugojimą; anglies dioksido išmetimą kompensuojančio kuro paskirstymą ir naudojimą, visų pirma biokuro elektros energijos gamybai paskirstymą ir naudojimą; veiksmingas ir ekonomiškas elektros energijos ir (arba) šilumines elektrines, kuriose beveik nebūtų išmetama teršalų ir kurios visų pirma turėtų požemines saugyklas; kitų kietojo kuro konversijos technologijų, kurias taikant taip pat sukuriami antrinės energijos nešėjai bei gaminamas skystasis ir dujinis kuras, kūrimą ir demonstravimą; energijos saugojimo galimybių plėtojimą; tolesnį pastatuose ir transporto srityje vartojamos galutinės ir pirminės energijos taupymą; naujų ir atsinaujinančiosios energijos technologijų naudojimą bei energijos paklausos valdymo priemones bei mechanizmus; mokslinę paramą politikos vystymui. Be to, aptariant poligeneravimo klausimą, buvo nutarta šiame etape dėl ribotų išteklių priskirti jį Energijos efektyvumo ir taupymo veiklai, o ne įrašyti jį kaip atskirą veiklos rūšį, kaip siūlė Europos Parlamentas.

| — | apsvarsčiusi šeštąjį prioritetą (aplinka, įskaitant klimato kaitą), laikydamasi Europos Parlamento pozicijos, Taryba išplėtė jo tikslą, kad jis apimtų klimatą ir aplinkai keliamų pavojų pritaikymą, bei loginį pagrindą, į jį įtraukdama statybą ir žuvininkystę, nuorodas į JT bendrąją klimato kaitos konvenciją ir JT konvenciją dėl kovos su dykumėjimu bei Stokholmo konvenciją dėl patvariųjų organinių teršalų; taip pat aplinkosaugos technologijų poveikį tvariam vartojimui ir gamybai; gamtos paveldą ir didesnį konkurencingumą kartu užtikrinant tvaresnę ateitį būsimosioms kartoms. Buvo patikslinta veiklos sritis, jog būtų aišku, kad ji apima poliarinius regionus; pasaulinę ir regioninę sąveiką; atmosferą, kylančio jūros lygio poveikį pakrančių teritorijoms ir ypač jautrioms teritorijoms; prognozavimo tobulinimą; sausras, miškų gaisrus, nuošliaužas, griūtis ir kitus su klimato nelaimėmis susijusius ekstremalius įvykius; su geologiniais pavojais ir klimatu susijusių nelaimių poveikį, valdymo strategijų tobulinimą, taip pat šių strategijų tobulinimą laikantis įvairius pavojus apimančio požiūrio; invazinių svetimų rūšių kontrolę; lagūnas; kraštovaizdžio išsaugojimą; tvarius produktus; kultūros paveldo, įskaitant žmonių gyvenamąsias erdves, apsaugą, išsaugojimą ir stiprinimą, alternatyvias bandymų strategijas, visų pirma taikant pramoninių cheminių medžiagų bandymo metodus nenaudojant gyvūnų; trečiųjų šalių įvertinimo priemones; gamtinių išteklių įvertinimą, naudojimą ir valdymą bei įvairų stebėjimo mastą; |
| --- | --- |

—

apsvarsčiusi šeštąjį prioritetą (aplinka, įskaitant klimato kaitą), laikydamasi Europos Parlamento pozicijos, Taryba išplėtė jo tikslą, kad jis apimtų klimatą ir aplinkai keliamų pavojų pritaikymą, bei loginį pagrindą, į jį įtraukdama statybą ir žuvininkystę, nuorodas į JT bendrąją klimato kaitos konvenciją ir JT konvenciją dėl kovos su dykumėjimu bei Stokholmo konvenciją dėl patvariųjų organinių teršalų; taip pat aplinkosaugos technologijų poveikį tvariam vartojimui ir gamybai; gamtos paveldą ir didesnį konkurencingumą kartu užtikrinant tvaresnę ateitį būsimosioms kartoms. Buvo patikslinta veiklos sritis, jog būtų aišku, kad ji apima poliarinius regionus; pasaulinę ir regioninę sąveiką; atmosferą, kylančio jūros lygio poveikį pakrančių teritorijoms ir ypač jautrioms teritorijoms; prognozavimo tobulinimą; sausras, miškų gaisrus, nuošliaužas, griūtis ir kitus su klimato nelaimėmis susijusius ekstremalius įvykius; su geologiniais pavojais ir klimatu susijusių nelaimių poveikį, valdymo strategijų tobulinimą, taip pat šių strategijų tobulinimą laikantis įvairius pavojus apimančio požiūrio; invazinių svetimų rūšių kontrolę; lagūnas; kraštovaizdžio išsaugojimą; tvarius produktus; kultūros paveldo, įskaitant žmonių gyvenamąsias erdves, apsaugą, išsaugojimą ir stiprinimą, alternatyvias bandymų strategijas, visų pirma taikant pramoninių cheminių medžiagų bandymo metodus nenaudojant gyvūnų; trečiųjų šalių įvertinimo priemones; gamtinių išteklių įvertinimą, naudojimą ir valdymą bei įvairų stebėjimo mastą;

| — | apsvarsčius septintąjį prioritetą (transportas, įskaitant aeronautiką), jis buvo patobulintas, kad apimtų naudą visiems piliečiams; transporto svarbą aplinkai; vandens transporto sąveiką ir intermodalumą; įvairų mažesnio dydžio transporto priemonių naudojimą; novatorišką priežiūrą; remontą ir kapitalinį remontą; prieinamus technologijų derinius; tvarų sausumos transportą; vandenilio ir kuro elementų naudojimą transporto srityje atsižvelgiant į ekonominio efektyvumo ir energijos efektyvumo aspektus; logistiką; mažiau taršias transporto priemones; infrastruktūros priežiūrą ir EGNOS; |
| --- | --- |

—

apsvarsčius septintąjį prioritetą (transportas, įskaitant aeronautiką), jis buvo patobulintas, kad apimtų naudą visiems piliečiams; transporto svarbą aplinkai; vandens transporto sąveiką ir intermodalumą; įvairų mažesnio dydžio transporto priemonių naudojimą; novatorišką priežiūrą; remontą ir kapitalinį remontą; prieinamus technologijų derinius; tvarų sausumos transportą; vandenilio ir kuro elementų naudojimą transporto srityje atsižvelgiant į ekonominio efektyvumo ir energijos efektyvumo aspektus; logistiką; mažiau taršias transporto priemones; infrastruktūros priežiūrą ir EGNOS;

| — | aštuntasis prioritetas (socialiniai bei ekonomikos mokslai ir humanitariniai mokslai) buvo išplėstas, kad apimtų demografinius pokyčius; kultūros, mokslo ir technologijų bei lyčių lygybės sritis reguliuojančių priemonių nustatymą; nematerialias prekes; regioninę sanglaudą; Europos politikos ir teisės aktų socialinį bei ekonominį poveikį; profesinės veiklos ir šeimyninio gyvenimo suderinimą; negalios klausimus; nelygybės atvejus; etinį ir religinį pliuralizmą; besivystančius regionus; taikos puoselėjimą; išplėstos ES tolesnį vystymąsi; pilietinės visuomenės vaidmenį ir žinių skleidimą; |
| --- | --- |

—

aštuntasis prioritetas (socialiniai bei ekonomikos mokslai ir humanitariniai mokslai) buvo išplėstas, kad apimtų demografinius pokyčius; kultūros, mokslo ir technologijų bei lyčių lygybės sritis reguliuojančių priemonių nustatymą; nematerialias prekes; regioninę sanglaudą; Europos politikos ir teisės aktų socialinį bei ekonominį poveikį; profesinės veiklos ir šeimyninio gyvenimo suderinimą; negalios klausimus; nelygybės atvejus; etinį ir religinį pliuralizmą; besivystančius regionus; taikos puoselėjimą; išplėstos ES tolesnį vystymąsi; pilietinės visuomenės vaidmenį ir žinių skleidimą;

| — | apsvarsčius devintąjį prioritetą (kosminė erdvė), jo loginis pagrindas buvo išplėstas, kad apimtų miškininkystę; sveikatos apsaugą; technologijų naudojimo kitose srityse poveikį ir aukšto technologinio lygio visuomenei būtinas kosminės erdvės priemones; veiksmingą kosminės erdvės priemonių panaudojimą suderinant su in situ priemonėmis, įskaitant orlaiviuose įrengtas priemones ir ekonomiškai efektyvias misijas. veikla buvo išplėsta, kad apimtų in situ stebėseną; paramą Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėjimo sistemos (GMES) duomenų (gautų iš palydovų ir in situ komponentų, įskaitant antžeminius, laivuose ir orlaiviuose įrengtus komponentus) integravimui ir suderinimui; su kosmine erdve susijusių sistemų, skirtų rizikos prevencijai ir valdymui bei visiems nepaprastosios padėties atvejams kūrimą stiprinant šių sistemų suderinamumą su nekosminėmis sistemomis; didžiausią mokslinės pridėtinės vertės užtikrinimą pasinaudojant EKA ar nacionalinių kosmoso agentūrų iniciatyvų kosminės erdvės tyrimo srityje sinergija ir geresnių galimybių gauti šiuos mokslinius duomenis sudarymą; pastangų derinimą siekiant sukurti kosminėje erdvėje esančius teleskopus ir detektorius bei analizuoti kosminės erdvės mokslinius duomenis ir biomediciną; |
| --- | --- |

—

apsvarsčius devintąjį prioritetą (kosminė erdvė), jo loginis pagrindas buvo išplėstas, kad apimtų miškininkystę; sveikatos apsaugą; technologijų naudojimo kitose srityse poveikį ir aukšto technologinio lygio visuomenei būtinas kosminės erdvės priemones; veiksmingą kosminės erdvės priemonių panaudojimą suderinant su in situ priemonėmis, įskaitant orlaiviuose įrengtas priemones ir ekonomiškai efektyvias misijas. veikla buvo išplėsta, kad apimtų in situ stebėseną; paramą Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėjimo sistemos (GMES) duomenų (gautų iš palydovų ir in situ komponentų, įskaitant antžeminius, laivuose ir orlaiviuose įrengtus komponentus) integravimui ir suderinimui; su kosmine erdve susijusių sistemų, skirtų rizikos prevencijai ir valdymui bei visiems nepaprastosios padėties atvejams kūrimą stiprinant šių sistemų suderinamumą su nekosminėmis sistemomis; didžiausią mokslinės pridėtinės vertės užtikrinimą pasinaudojant EKA ar nacionalinių kosmoso agentūrų iniciatyvų kosminės erdvės tyrimo srityje sinergija ir geresnių galimybių gauti šiuos mokslinius duomenis sudarymą; pastangų derinimą siekiant sukurti kosminėje erdvėje esančius teleskopus ir detektorius bei analizuoti kosminės erdvės mokslinius duomenis ir biomediciną;

| — | apsvarsčius dešimtąjį prioritetą (saugumas), buvo išplėstas jo tikslas, kad apimtų stichines nelaimes ir privatumą. Išplėtus loginį pagrindą, į jį įtraukta parama Bendrijos politikai sveikatos apsaugos srityje ir akcentuoti su saugumu susiję moksliniai tyrimai, skirti Europos pajėgumams, susijusiems su grėsmių ir incidentų stebėjimu, informacijos ir žinių apie juos platinimu bei sistemomis, skirtomis geriau įvertinti ir kontroliuoti padėtį pasitelkiant veiksmingiau naudojamas IRT sistemas skirtingų operacijų srityse. Veikla buvo išplėsta, kad apimtų greito identifikavimo metodus; saugumo atkūrimą krizių atvejais; įvairių nepaprastosios padėties valdymo operacijų apžvalgos ir rėmimo numatymą; saugumo sistemų sujungiamumą; žvalgybą, informacijos rinkimą ir civilinę saugą; į misiją orientuotus mokslinius tyrimus, susijusius su kultūriniais, socialiniais, politiniais ir ekonominiais saugumo aspektais, žmogiškųjų vertybių vaidmenį ir politikos formavimą, psichologiją ir terorizmo socialinę aplinką. |
| --- | --- |

—

apsvarsčius dešimtąjį prioritetą (saugumas), buvo išplėstas jo tikslas, kad apimtų stichines nelaimes ir privatumą. Išplėtus loginį pagrindą, į jį įtraukta parama Bendrijos politikai sveikatos apsaugos srityje ir akcentuoti su saugumu susiję moksliniai tyrimai, skirti Europos pajėgumams, susijusiems su grėsmių ir incidentų stebėjimu, informacijos ir žinių apie juos platinimu bei sistemomis, skirtomis geriau įvertinti ir kontroliuoti padėtį pasitelkiant veiksmingiau naudojamas IRT sistemas skirtingų operacijų srityse. Veikla buvo išplėsta, kad apimtų greito identifikavimo metodus; saugumo atkūrimą krizių atvejais; įvairių nepaprastosios padėties valdymo operacijų apžvalgos ir rėmimo numatymą; saugumo sistemų sujungiamumą; žvalgybą, informacijos rinkimą ir civilinę saugą; į misiją orientuotus mokslinius tyrimus, susijusius su kultūriniais, socialiniais, politiniais ir ekonominiais saugumo aspektais, žmogiškųjų vertybių vaidmenį ir politikos formavimą, psichologiją ir terorizmo socialinę aplinką.

ii.   Idėjos

Taryba laikėsi Europos Parlamento pozicijos, kad sudarytų sąlygas greitai sukurti Europos mokslinių tyrimų tarybą (EMTT), sudarytą iš nepriklausomos mokslo tarybos ir turinčią tam tikslui skirtą įgyvendinimo struktūrą. Remdamasi EP pakeitimais, Taryba taip pat dar labiau išplėtė tekstą, kad užtikrintų, jog EMTT valdymas bus pavestas tam tikslui pasamdytam personalui; mokslo taryba atspindės mokslinių tyrimų sričių įvairovę ir jos nariai bus skiriami ketverių metų kadencijai, kurią bus galima pratęsti vieną kartą taikant rotacijos sistemą; mokslo taryba taip pat parengs bendrą mokslo strategiją, turės visus įgaliojimus, susijusius su sprendimais dėl finansuotinų mokslinių tyrimų rūšies ir parengs elgesio kodeksą, inter alia apimantį interesų konflikto išvengimo klausimus; EMMT administracinės ir personalo išlaidos atitiks taupaus ir ekonomiškai efektyvaus valdymo principus; Komisija užtikrins, kad EMTT laikytųsi mokslinės kompetencijos, autonomiškumo, veiksmingumo bei skaidrumo principų, ir parengs metinį pranešimą apie EMTT veiklą ir tikslų įgyvendinimą bei pateiks jį Europos Parlamentui ir Tarybai; EMTT galės vykdyti autonomiškus strateginius tyrimus, skirtus savo veiklai rengti ir remti.

Tačiau Taryba nusprendė laikytis lankstesnio požiūrio dėl EMMT struktūros nei Europos Parlamentas. Todėl sprendimas dėl galimo EMMT struktūros pakeitimo turėtų būti priimtas tik atlikus tarpinį bendrosios programos įvertinimą, kurį numatoma atlikti ne vėliau kaip 2010 m., ir remiantis šio įvertinimo rezultatais bus atlikta nepriklausoma EMMT struktūrų peržiūra, kurios metu remiantis mokslinės kompetencijos, autonomiškumo, veiksmingumo ir skaidrumo kriterijais bus nuodugniai išnagrinėti struktūrų, pvz., vykdomosios agentūros arba Sutarties 171 straipsniu grindžiamos struktūros, privalumai ir trūkumai.

iii.   Žmonės

Taryba pritarė didžiajai daugumai Europos Parlamento pakeitimų. Dabar šioje programoje yra nuoroda į rėmimąsi patirtimi, įgyta įgyvendinant Marie Curie veiksmus pagal ankstesnes bendrąsias programas, ir jų poveikį Europos mokslinių tyrimų erdvei; konkrečiai jauniems žmonėms skirtą mokymą; aktyvesnį mokslo darbuotojų moterų dalyvavimą; atvirą Europos mokslo darbuotojų rinką, kurioje nėra jokios formos diskriminacijos; specialias priemones, skirtas skatinti pradedančiuosius mokslo darbuotojus ir remti juos ankstyvame karjeros etape, bei „protų nutekėjimo“ mažinimo priemones; kompetencijos centrų skatinimą visoje Europos Sąjungoje; sinergiją su kitomis Bendrijos politikos kryptimis bei mokslinių ir bendrųjų įgūdžių, įskaitant susijusius su technologijų perdavimu ir verslumu, stiprinimą.

iv.   Pajėgumai

Iš esmės pritardama Komisijos pasiūlymui, nuoseklų politikos plėtojimą Taryba nusprendė įtraukti kaip atskirą pagal šią Bendrosios programos dalį vykdomos veiklos rūšį, o ne kaip programoje „Pajėgumai“ nurodytą kitos rūšies horizontalią veiklą.

Atsižvelgdama į Europos Parlamento pakeitimus, Taryba dar patikslino tam tikras veiklos sritis:

| — | pagal „mokslinių tyrimų infrastruktūros“ tikslą šiuo metu numatomas Europos mokslinių tyrimų erdvės sukūrimas. Buvo patikslinta su esama infrastruktūra susijusios veiklos sritis, į ją įtraukiant galimybes naudotis aukštos kokybės mokslinių tyrimų infrastruktūra, įskaitant pramonės ir MVĮ mokslo darbuotojus; visuotinių galimybių susijungti raidą ir vystymąsi; atvirus tarpusavio sąveikos standartus. Naujos infrastruktūros srityje Bendrijos veikla turėtų daugiausia apimti parengiamuosius etapus, nes plėtojant ir finansuojant infrastruktūrą pagrindinį vaidmenį ir toliau atliks valstybės narės. Taryba išplėtė finansavimo kriterijų sąrašą, į jį įtraukdama įnašus į technologinės plėtros pajėgumus ir „moksliniais tyrimais paremtų kompetencijos grupių“ kūrimą bei galimybę naudoti EIB paskolas ir struktūrinius fondus; |
| --- | --- |

—

pagal „mokslinių tyrimų infrastruktūros“ tikslą šiuo metu numatomas Europos mokslinių tyrimų erdvės sukūrimas. Buvo patikslinta su esama infrastruktūra susijusios veiklos sritis, į ją įtraukiant galimybes naudotis aukštos kokybės mokslinių tyrimų infrastruktūra, įskaitant pramonės ir MVĮ mokslo darbuotojus; visuotinių galimybių susijungti raidą ir vystymąsi; atvirus tarpusavio sąveikos standartus. Naujos infrastruktūros srityje Bendrijos veikla turėtų daugiausia apimti parengiamuosius etapus, nes plėtojant ir finansuojant infrastruktūrą pagrindinį vaidmenį ir toliau atliks valstybės narės. Taryba išplėtė finansavimo kriterijų sąrašą, į jį įtraukdama įnašus į technologinės plėtros pajėgumus ir „moksliniais tyrimais paremtų kompetencijos grupių“ kūrimą bei galimybę naudoti EIB paskolas ir struktūrinius fondus;

| — | svarstydama dalį „MVĮ skirti moksliniai tyrimai“, Taryba laikėsi Europos Parlamento pozicijos įtraukti atotrūkio tarp mokslinių tyrimų ir inovacijų panaikinimą; geresnį mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimą; mokslinių tyrimų atlikėjus; Konkurencingumo ir inovacijų programos bei kitų Bendrijos programų papildomumą; atsižvelgiant į Europos Parlamento pakeitimą, buvo įtrauktas apdovanojimų už nacionalinius atradimus rėmimas, tačiau jo taikymo sritis buvo apribota ir apima tik pasiūlymų dėl veiksmų pagal dalį „MVĮ skirti moksliniai tyrimai“ rengimą, kadangi Taryba nusprendė, jog daugiausia dėmesio turėtų būti neabejotinai skirta mokslinių tyrimų projektų rėmimui; |
| --- | --- |

—

svarstydama dalį „MVĮ skirti moksliniai tyrimai“, Taryba laikėsi Europos Parlamento pozicijos įtraukti atotrūkio tarp mokslinių tyrimų ir inovacijų panaikinimą; geresnį mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimą; mokslinių tyrimų atlikėjus; Konkurencingumo ir inovacijų programos bei kitų Bendrijos programų papildomumą; atsižvelgiant į Europos Parlamento pakeitimą, buvo įtrauktas apdovanojimų už nacionalinius atradimus rėmimas, tačiau jo taikymo sritis buvo apribota ir apima tik pasiūlymų dėl veiksmų pagal dalį „MVĮ skirti moksliniai tyrimai“ rengimą, kadangi Taryba nusprendė, jog daugiausia dėmesio turėtų būti neabejotinai skirta mokslinių tyrimų projektų rėmimui;

| — | Taryba išplėtė dalies „Žinių regionai“ taikymo sritį, į ją įtraukdama palankesnių sąlygų sudarymą prie Europos mokslinių tyrimų erdvės kūrimo prisidedančių regioninių grupių formavimuisi ir kūrimui; skatinimą kurti žinių regionus; santykius su struktūriniais fondais bei sinergiją su Bendrijos ir atitinkamomis nacionalinėmis bei regioninėmis programomis; |
| --- | --- |

—

Taryba išplėtė dalies „Žinių regionai“ taikymo sritį, į ją įtraukdama palankesnių sąlygų sudarymą prie Europos mokslinių tyrimų erdvės kūrimo prisidedančių regioninių grupių formavimuisi ir kūrimui; skatinimą kurti žinių regionus; santykius su struktūriniais fondais bei sinergiją su Bendrijos ir atitinkamomis nacionalinėmis bei regioninėmis programomis;

| — | patikslinta dalies „Mokslinių tyrimų potencialas“ veikla, į ją įtraukiant sinergiją su Konkurencingumo ir inovacijų programa siekiant paskatinti MTTP komercinį pobūdį regionuose bendradarbiaujant su pramonės įmonėmis; |
| --- | --- |

—

patikslinta dalies „Mokslinių tyrimų potencialas“ veikla, į ją įtraukiant sinergiją su Konkurencingumo ir inovacijų programa siekiant paskatinti MTTP komercinį pobūdį regionuose bendradarbiaujant su pramonės įmonėmis;

| — | Taryba išplėtė dalies „Mokslas visuomenėje“ veiklą, į ją įtraukdama priemones, kuriomis siekiama, kad mokslo leidiniai būtų prieinamesni visuomenės nariams, pageidaujantiems su jais susipažinti; moterų vaidmens moksliniuose tyrimuose ir moksliniuose sprendimų priėmimo organuose skatinimą; atviros aplinkos, žadinančios jaunų žmonių susidomėjimą mokslu, sukūrimą; jaunų žmonių skatinimą visapusiškai dalyvauti mokslinėje veikloje; mokslo pasaulio ir plačiosios visuomenės tarpusavio bendravimo ir tarpusavio supratimo skatinimą; geresnį mokslinio darbo pristatymą; paramą mokslo leidiniams; |
| --- | --- |

—

Taryba išplėtė dalies „Mokslas visuomenėje“ veiklą, į ją įtraukdama priemones, kuriomis siekiama, kad mokslo leidiniai būtų prieinamesni visuomenės nariams, pageidaujantiems su jais susipažinti; moterų vaidmens moksliniuose tyrimuose ir moksliniuose sprendimų priėmimo organuose skatinimą; atviros aplinkos, žadinančios jaunų žmonių susidomėjimą mokslu, sukūrimą; jaunų žmonių skatinimą visapusiškai dalyvauti mokslinėje veikloje; mokslo pasaulio ir plačiosios visuomenės tarpusavio bendravimo ir tarpusavio supratimo skatinimą; geresnį mokslinio darbo pristatymą; paramą mokslo leidiniams;

| — | dalyje „Tarptautinio bendradarbiavimo veikla“ Taryba numatė, kad šiuo metu INTAS vykdoma veikla, kuri bus užbaigta iki 2006 m. pabaigoje, bus įtraukta į šią programą ir į specialiąsias programas „Bendradarbiavimas“ ir „Žmonės“. Taryba taip pat išplėtė šios dalies tikslą, į jį įtraukdama palankesnių sąlygų ryšiams su partneriais trečiosiose šalyse sudarymą siekiant užtikrinti geresnes galimybes dalyvauti kitose pasaulio vietose vykdomuose moksliniuose tyrimuose; veikla taip pat apims konkrečius abipusio intereso bendradarbiavimo veiksmus. |
| --- | --- |

—

dalyje „Tarptautinio bendradarbiavimo veikla“ Taryba numatė, kad šiuo metu INTAS vykdoma veikla, kuri bus užbaigta iki 2006 m. pabaigoje, bus įtraukta į šią programą ir į specialiąsias programas „Bendradarbiavimas“ ir „Žmonės“. Taryba taip pat išplėtė šios dalies tikslą, į jį įtraukdama palankesnių sąlygų ryšiams su partneriais trečiosiose šalyse sudarymą siekiant užtikrinti geresnes galimybes dalyvauti kitose pasaulio vietose vykdomuose moksliniuose tyrimuose; veikla taip pat apims konkrečius abipusio intereso bendradarbiavimo veiksmus.

v.   Nebranduolinė Jungtinio tyrimų centro veikla

Taryba patikslino loginį pagrindą, į jį įtraukdama pagal šią dalį vykdomų veiksmų derinimą su moksliniais tyrimais, vykdomais pagal specialiosios programos „Bendradarbiavimas“ temas, siekiant išvengti sutapimų ir dubliavimo. Buvo išplėstos veiklos sritys, į jas įtraukiant mokslinę ir techninę paramą kuriant rizikos vertinimo ir valdymo procedūras, kurios būtų naudojamos Europos sprendimų priėmimo procese; patirtį ir vaidmenį Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėjimo sistemos (GMES) mokslinių tyrimų veikloje bei kuriant naujas šios srities taikomąsias programas; alternatyvių strategijų kūrimą ir patvirtinimą, visų pirma metodus, pagal kuriuos nenaudojami gyvūnai, visose atitinkamose mokslinių tyrimų srityse.

c)   Bendra suma ir lėšų paskirstymas

Atsižvelgiant į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sudarytą Tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (7), iš pradžių pasiūlytas 72,726 milijonų eurų Septintosios bendrosios programos biudžetas turėjo būti sumažintas išlaikant atitinkamą dėmesį ir kritinį kiekį. Taryba, laikydamasi Europos Parlamento nuomonės, paliko Komisijos iš dalies pakeistą pasiūlymą dėl didžiausios bendros 50,521 milijonų eurų sumos. Tačiau Taryba pasiūlė šios sumos paskirstymo pakeitimus:

| — | svarstydama programą „Bendradarbiavimas“ Taryba atsižvelgė į Europos Parlamento pakeitimus, padarytus siekiant padidinti finansavimą teminėms sritims, kurios gali ypač prisidėti prie Europos konkurencingumo sustiprinimo, visų pirma pirmajam (sveikata), penktajam (energetika) ir aštuntajam (socialiniai bei ekonomikos mokslai ir humanitariniai mokslai) prioritetams, tačiau ne tokia pačia apimtimi. Saugumo ir kosminės erdvės temą suskirsčius į du atskirus prioritetus, Taryba nusprendė saugumo prioritetui skirti 80 milijonų eurų mažiau nei kosminės erdvės prioritetui, kadangi, jos nuomone, Bendrijos kompetencija šioje srityje ir toliau yra ribota; |
| --- | --- |

—

svarstydama programą „Bendradarbiavimas“ Taryba atsižvelgė į Europos Parlamento pakeitimus, padarytus siekiant padidinti finansavimą teminėms sritims, kurios gali ypač prisidėti prie Europos konkurencingumo sustiprinimo, visų pirma pirmajam (sveikata), penktajam (energetika) ir aštuntajam (socialiniai bei ekonomikos mokslai ir humanitariniai mokslai) prioritetams, tačiau ne tokia pačia apimtimi. Saugumo ir kosminės erdvės temą suskirsčius į du atskirus prioritetus, Taryba nusprendė saugumo prioritetui skirti 80 milijonų eurų mažiau nei kosminės erdvės prioritetui, kadangi, jos nuomone, Bendrijos kompetencija šioje srityje ir toliau yra ribota;

| — | Svarstydama dalį „Pajėgumai“, Taryba laikėsi Europos Parlamento pozicijos sumažinti siūlomą mokslinių tyrimų infrastruktūrai skirtą finansavimą ir atitinkamai labai padidinti MVĮ skirtiems moksliniams tyrimams numatytą finansavimą. Vis dėlto, Tarybos nuomone, dalyje „Pajėgumai“ numatyta veikla yra esminis bendrosios programos elementas, kadangi šia veikla prisidedama prie Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumų pagrindinių aspektų; todėl šiai veiklai numatytas finansavimas buvo sumažintas ne tiek daug, kiek numatė Europos Parlamentas; |
| --- | --- |

—

Svarstydama dalį „Pajėgumai“, Taryba laikėsi Europos Parlamento pozicijos sumažinti siūlomą mokslinių tyrimų infrastruktūrai skirtą finansavimą ir atitinkamai labai padidinti MVĮ skirtiems moksliniams tyrimams numatytą finansavimą. Vis dėlto, Tarybos nuomone, dalyje „Pajėgumai“ numatyta veikla yra esminis bendrosios programos elementas, kadangi šia veikla prisidedama prie Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumų pagrindinių aspektų; todėl šiai veiklai numatytas finansavimas buvo sumažintas ne tiek daug, kiek numatė Europos Parlamentas;

| — | svarstydama dalis „Idėjos“ ir „Žmonės“, Taryba paliko Komisijos pasiūlytą finansavimą ir neatsižvelgė į Europos Parlamento pakeitimus, kuriuose abiem Bendrosios programos dalims skirtas finansavimas buvo padidintas sumažinant daliai „Pajėgumai“ numatytą finansavimą. |
| --- | --- |

—

svarstydama dalis „Idėjos“ ir „Žmonės“, Taryba paliko Komisijos pasiūlytą finansavimą ir neatsižvelgė į Europos Parlamento pakeitimus, kuriuose abiem Bendrosios programos dalims skirtas finansavimas buvo padidintas sumažinant daliai „Pajėgumai“ numatytą finansavimą.

2.   Tarybos pozicija dėl Europos Parlamento pakeitimų

Į Tarybos bendrąją poziciją buvo visiškai, iš esmės ar iš dalies įtraukta dauguma Europos Parlamento pakeitimų (232 iš 326 pasiūlytų pakeitimų), kai kuriuos iš jų šiek tiek pakeitus arba įrašius kitoje vietoje ir dažnai laikantis Komisijos pakeistame pasiūlyme pateiktos formuluotės, kaip nurodyta pirmiau.

| a) | Į Tarybos bendrąją poziciją visiškai arba iš esmės įtraukti šie pakeitimai:






  — | 1, 3, 4, 11, 12, 14, 15, 18, 24, 26, 32, 35, 39, 43, 44, 47, 52, 58, 59, 66, 76, 88, 93, 95, 97, 121, 126, 130, 132, 137, 142, 146, 148, 149, 153, 162, 173, 174, 180, 181, 182, 183, 189, 190, 192, 193, 198, 201, 209, 214, 215, 216, 221, 224, 225, 226, 227, 230, 231, 232, 233, 234, 235, 236, 237, 243, 245, 246, 251, 256, 262, 264, 266, 273, 284, 288, 289, 294, 295, 296, 297, 302, 303, 304, 309, 324; |
| --- | --- | --- |

a)

Į Tarybos bendrąją poziciją visiškai arba iš esmės įtraukti šie pakeitimai:

—

1, 3, 4, 11, 12, 14, 15, 18, 24, 26, 32, 35, 39, 43, 44, 47, 52, 58, 59, 66, 76, 88, 93, 95, 97, 121, 126, 130, 132, 137, 142, 146, 148, 149, 153, 162, 173, 174, 180, 181, 182, 183, 189, 190, 192, 193, 198, 201, 209, 214, 215, 216, 221, 224, 225, 226, 227, 230, 231, 232, 233, 234, 235, 236, 237, 243, 245, 246, 251, 256, 262, 264, 266, 273, 284, 288, 289, 294, 295, 296, 297, 302, 303, 304, 309, 324;

| b) | Į Tarybos bendrąją poziciją iš principo arba iš dalies įtraukti šie pakeitimai:






  — | 2, 5, 6, 16, 17, 19, 20, 25, 27, 30, 31, 33, 34, 40, 42, 45, 46, 50, 53, 60, 63, 67, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 89, 90, 94, 96, 98, 99, 101, 104, 106, 107, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 119, 120, 122, 123, 124, 125, 127, 128, 129, 131, 136, 138, 140, 141, 154, 155, 156, 157, 158, 159, 160, 163, 165, 166, 167, 168, 169, 170, 171, 172, 175, 177, 178, 179, 184, 185, 186, 187, 188, 195, 196, 197, 199, 200, 202, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 210, 211, 213, 222, 223, 228, 238, 239, 240, 241, 242, 244, 248, 253, 255, 257, 268, 269, 272, 274, 275, 276, 278, 280, 286, 287, 291, 293, 298, 299, 300, 313, 315, 334, 350, 351, 359, 361, 362; |
| --- | --- | --- |

b)

Į Tarybos bendrąją poziciją iš principo arba iš dalies įtraukti šie pakeitimai:

—

2, 5, 6, 16, 17, 19, 20, 25, 27, 30, 31, 33, 34, 40, 42, 45, 46, 50, 53, 60, 63, 67, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 89, 90, 94, 96, 98, 99, 101, 104, 106, 107, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 119, 120, 122, 123, 124, 125, 127, 128, 129, 131, 136, 138, 140, 141, 154, 155, 156, 157, 158, 159, 160, 163, 165, 166, 167, 168, 169, 170, 171, 172, 175, 177, 178, 179, 184, 185, 186, 187, 188, 195, 196, 197, 199, 200, 202, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 210, 211, 213, 222, 223, 228, 238, 239, 240, 241, 242, 244, 248, 253, 255, 257, 268, 269, 272, 274, 275, 276, 278, 280, 286, 287, 291, 293, 298, 299, 300, 313, 315, 334, 350, 351, 359, 361, 362;

| c) | Taryba, pritardama Komisijai, neįtraukė šių pakeitimų:






  — | 7, 8, 9, 10, 13, 21, 22, 23, 28, 29, 36, 37, 38, 41, 48, 49, 51, 54, 55, 56, 57, 61, 62, 64, 65, 74, 83, 91, 92, 100, 102, 103, 105, 108, 116, 117, 118, 133, 134, 135, 139, 143, 144, 145, 147, 150, 151, 152, 161, 164, 176, 191, 194, 212, 217, 218, 219, 220, 229, 247, 249, 250, 252, 254, 258, 259, 260, 261, 263, 265, 267, 270, 271, 277, 279, 281, 282, 283, 285, 290, 292, 301, 305, 306, 307, 308, 310, 311, 312, 314, 320, 347, 349, 360. |
| --- | --- | --- |

c)

Taryba, pritardama Komisijai, neįtraukė šių pakeitimų:

—

7, 8, 9, 10, 13, 21, 22, 23, 28, 29, 36, 37, 38, 41, 48, 49, 51, 54, 55, 56, 57, 61, 62, 64, 65, 74, 83, 91, 92, 100, 102, 103, 105, 108, 116, 117, 118, 133, 134, 135, 139, 143, 144, 145, 147, 150, 151, 152, 161, 164, 176, 191, 194, 212, 217, 218, 219, 220, 229, 247, 249, 250, 252, 254, 258, 259, 260, 261, 263, 265, 267, 270, 271, 277, 279, 281, 282, 283, 285, 290, 292, 301, 305, 306, 307, 308, 310, 311, 312, 314, 320, 347, 349, 360.

IV.   IŠVADA

Rengdama bendrąją poziciją, Taryba visapusiškai atsižvelgė į Komisijos pasiūlymą ir Europos Parlamento pirmuoju svarstymu priimtą nuomonę. Siekiant atsižvelgti į pagrindinius Europos Parlamentui susirūpinimą keliančius klausimus, į bendrąją poziciją buvo visiškai ar iš dalies įtraukta daug pakeitimų. Tarybos nuomone, ši bendroji pozicija yra gerai suderintas tekstas, todėl ji tikisi konstruktyvių diskusijų su Europos Parlamentu siekiant skubiai priimti Septintąją bendrąją programą ir jos įgyvendinimo priemones (t.y. dalyvavimo taisykles, specialiąsias programas).

---

(1)  Dok. 8087/05 RECH 80 ATO 45 COMPET 68 CODEC 266 — COM(2005) 119 galutinis.

(2)  OL C 65, 2006 3 17, p. 9.

(3)  OL C 115, 2006 5 16, p. 20.

(4)  Dok. P6_TA-PROV (2006) 0265.

(5)  Be to, Taryba pasiekė politinį susitarimą dėl Tarybos sprendimo dėl Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintosios bendrosios branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos programos (2007–2011 m.) teksto. Galutinis šio sprendimo ir sprendimo dėl EB bendrosios programos priėmimas vyks vienu metu. Teksto projektas perduotas Europos Parlamentui susipažinti.

(6)  2005 m. Žalioji knyga dėl energijos efektyvumo (COM (2005) 265), 2006 m. Žalioji knyga dėl Europos Sąjungos tausios, konkurencingos ir saugios energetikos strategijos (COM (2006) 105).

(7)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

---

| 12.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 301/51 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 301/51

---

BENDROJI POZICIJA (EB) Nr. 28/2006

Tarybos priimta 2006 m. spalio 23 d.

siekiant priimti ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2006, nustatantį vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę

(2006/C 301 E/02)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos Bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 179 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (1),

Kadangi:

| (1) | Siekiant padidinti Bendrijos išorės paramos veiksmingumą siūlomas naujas paramos planavimo ir teikimo pagrindas. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1085/2006 (2) nustatoma pasirengimo narystei priemonė (IPA), kuria numatomas Bendrijos paramos teikimas šalims kandidatėms ir galimoms šalims kandidatėms. Reglamentu (EB) Nr. [...] (3) įvedamos bendros nuostatos, nustatančios Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (ENPI). Tarybos reglamentu (EB) Nr. [...] (4) nustatoma finansinė priemonė, skirta bendradarbiavimui su pramoninėmis ir kitomis dideles pajamas gaunančiomis šalimis ir teritorijomis. Reglamentu (EB) Nr. [...] (5) nustatoma stabilumo priemonė. Reglamentu (EB) Nr. [...] (6) nustatoma branduolinio saugumo bendradarbiavimo priemonė. Reglamentu (EB) Nr. [...] (7) nustatoma demokratijos ir žmogaus teisių skatinimo visame pasaulyje finansinė priemonė. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1257/96 (8) yra susijęs su humanitarine pagalba. Šiuo reglamentu nustatoma vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonė, pagal kurią tiesiogiai remiama Bendrijos vystomojo bendradarbiavimo politika. |
| --- | --- |

(1)

Siekiant padidinti Bendrijos išorės paramos veiksmingumą siūlomas naujas paramos planavimo ir teikimo pagrindas. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1085/2006 (2) nustatoma pasirengimo narystei priemonė (IPA), kuria numatomas Bendrijos paramos teikimas šalims kandidatėms ir galimoms šalims kandidatėms. Reglamentu (EB) Nr. [...] (3) įvedamos bendros nuostatos, nustatančios Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (ENPI). Tarybos reglamentu (EB) Nr. [...] (4) nustatoma finansinė priemonė, skirta bendradarbiavimui su pramoninėmis ir kitomis dideles pajamas gaunančiomis šalimis ir teritorijomis. Reglamentu (EB) Nr. [...] (5) nustatoma stabilumo priemonė. Reglamentu (EB) Nr. [...] (6) nustatoma branduolinio saugumo bendradarbiavimo priemonė. Reglamentu (EB) Nr. [...] (7) nustatoma demokratijos ir žmogaus teisių skatinimo visame pasaulyje finansinė priemonė. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1257/96 (8) yra susijęs su humanitarine pagalba. Šiuo reglamentu nustatoma vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonė, pagal kurią tiesiogiai remiama Bendrijos vystomojo bendradarbiavimo politika.

| (2) | Bendrija vykdo vystomojo bendradarbiavimo politiką, kuria siekiama mažinti skurdą, pasiekti tvarų ekonominį ir socialinį vystymąsi bei sklandžią ir laipsnišką besivystančių šalių integraciją į pasaulinę ekonomiką. |
| --- | --- |

(2)

Bendrija vykdo vystomojo bendradarbiavimo politiką, kuria siekiama mažinti skurdą, pasiekti tvarų ekonominį ir socialinį vystymąsi bei sklandžią ir laipsnišką besivystančių šalių integraciją į pasaulinę ekonomiką.

| (3) | Bendrija vykdo bendradarbiavimo politiką, kuria skatinamas Bendrijos ir šalių bei regionų partnerių ekonominių subjektų bendradarbiavimas, partnerystė ir bendros įmonės, taip pat politinių, ekonominių ir socialinių partnerių dialogas atitinkamuose sektoriuose. |
| --- | --- |

(3)

Bendrija vykdo bendradarbiavimo politiką, kuria skatinamas Bendrijos ir šalių bei regionų partnerių ekonominių subjektų bendradarbiavimas, partnerystė ir bendros įmonės, taip pat politinių, ekonominių ir socialinių partnerių dialogas atitinkamuose sektoriuose.

| (4) | Vykdant Bendrijos vystomojo bendradarbiavimo politiką ir tarptautinius veiksmus vadovaujamasi Tūkstantmečio vystymosi tikslais (TVT), kuriuos 2000 m. rugsėjo 8 d. patvirtino Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja, pavyzdžiui, ypač didelio skurdo ir bado panaikinimas, ir pagrindiniais tvaraus vystymosi tikslais bei principais, kuriuos Bendrija ir jos valstybės narės patvirtino Jungtinėse Tautose (JT) ir kitose vystomojo bendradarbiavimo srityje veikiančiose kompetentingose tarptautinėse organizacijose. |
| --- | --- |

(4)

Vykdant Bendrijos vystomojo bendradarbiavimo politiką ir tarptautinius veiksmus vadovaujamasi Tūkstantmečio vystymosi tikslais (TVT), kuriuos 2000 m. rugsėjo 8 d. patvirtino Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja, pavyzdžiui, ypač didelio skurdo ir bado panaikinimas, ir pagrindiniais tvaraus vystymosi tikslais bei principais, kuriuos Bendrija ir jos valstybės narės patvirtino Jungtinėse Tautose (JT) ir kitose vystomojo bendradarbiavimo srityje veikiančiose kompetentingose tarptautinėse organizacijose.

| (5) | Siekiant užtikrinti politikos nuoseklumą vystymosi labui, svarbu, kad Bendrijos su vystymusi nesusijusi politika padėtų besivystančioms šalims pasiekti TVT, remiantis Europos bendrijos steigimo sutarties 178 straipsniu. |
| --- | --- |

(5)

Siekiant užtikrinti politikos nuoseklumą vystymosi labui, svarbu, kad Bendrijos su vystymusi nesusijusi politika padėtų besivystančioms šalims pasiekti TVT, remiantis Europos bendrijos steigimo sutarties 178 straipsniu.

| (6) | Politinė aplinka, užtikrinanti taiką ir stabilumą, pagarbą žmogaus teisėms, pagrindinėms laisvėms, demokratijos principams, teisinei valstybei, gerai valdymo praktikai ir lyčių lygybei, yra ilgalaikio vystymosi pagrindas. |
| --- | --- |

(6)

Politinė aplinka, užtikrinanti taiką ir stabilumą, pagarbą žmogaus teisėms, pagrindinėms laisvėms, demokratijos principams, teisinei valstybei, gerai valdymo praktikai ir lyčių lygybei, yra ilgalaikio vystymosi pagrindas.

| (7) | Būtina vystymosi sąlyga — patikima ir tvari ekonominė politika. |
| --- | --- |

(7)

Būtina vystymosi sąlyga — patikima ir tvari ekonominė politika.

| (8) | Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) narės Dohoje įvykusioje 4-ojoje ministrų konferencijoje įsipareigojo integruoti prekybos aspektus į vystymosi strategijas, teikti su prekyba susijusią techninę bei gebėjimų stiprinimo pagalbą ir imtis būtinų priemonių, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos technologijų perdavimui prekiaujant, taip pat prekybai skirtų technologijų perdavimui, stiprinti tiesioginių užsienio investicijų bei prekybos sąryšį ir prekybos bei aplinkos tarpusavio susiejimą, taip pat padėti besivystančioms šalims dalyvauti naujose derybose dėl prekybos ir įgyvendinti jų rezultatus. |
| --- | --- |

(8)

Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) narės Dohoje įvykusioje 4-ojoje ministrų konferencijoje įsipareigojo integruoti prekybos aspektus į vystymosi strategijas, teikti su prekyba susijusią techninę bei gebėjimų stiprinimo pagalbą ir imtis būtinų priemonių, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos technologijų perdavimui prekiaujant, taip pat prekybai skirtų technologijų perdavimui, stiprinti tiesioginių užsienio investicijų bei prekybos sąryšį ir prekybos bei aplinkos tarpusavio susiejimą, taip pat padėti besivystančioms šalims dalyvauti naujose derybose dėl prekybos ir įgyvendinti jų rezultatus.

| (9) | 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Komisijos bendras pareiškimas dėl Europos Sąjungos vystymosi politikos: „Europos konsensusas“ (9) ir visi vėlesni jo pakeitimai yra Bendrijos veiklos vystymosi srityje bendras pagrindas. Juo turėtų būti vadovaujamasi planuojant ir įgyvendinant pagalbos vystymuisi bei bendradarbiavimo strategijas. |
| --- | --- |

(9)

2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Komisijos bendras pareiškimas dėl Europos Sąjungos vystymosi politikos: „Europos konsensusas“ (9) ir visi vėlesni jo pakeitimai yra Bendrijos veiklos vystymosi srityje bendras pagrindas. Juo turėtų būti vadovaujamasi planuojant ir įgyvendinant pagalbos vystymuisi bei bendradarbiavimo strategijas.

| (10) | Vystomasis bendradarbiavimas turėtų būti įgyvendinamas pasitelkiant geografines ir temines programas. Pagal geografines programas turėtų būti remiamas Lotynų Amerikos, Azijos, Vidurinės Azijos, Artimųjų Rytų ir Pietų Afrikos šalių bei regionų vystymasis ir stiprinamas bendradarbiavimas su jais. |
| --- | --- |

(10)

Vystomasis bendradarbiavimas turėtų būti įgyvendinamas pasitelkiant geografines ir temines programas. Pagal geografines programas turėtų būti remiamas Lotynų Amerikos, Azijos, Vidurinės Azijos, Artimųjų Rytų ir Pietų Afrikos šalių bei regionų vystymasis ir stiprinamas bendradarbiavimas su jais.

| (11) | Bendrija ir jos valstybės narės, siekdamos svariai paremti šalių partnerių ilgalaikį vystymąsi ir tų šalių gyventojų gerovę, sudarė partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimus su kai kuriomis iš šių šalių bei regionų parnerių. Šie partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimai iš esmės grindžiami bendromis ir visuotinėmis vertybėmis — pagarba žmogaus teisėms, pagrindinėms laisvėms, demokratijos principams bei teisinei valstybei ir šių vertybių propagavimu. Šiame kontekste taip pat turėtų būti skiriamas dėmesys teisei į tinkamą darbą bei žmonių su negalia teisėms. Bendrijos ir šalių partnerių dvišalių santykių palaikymas ir stiprinimas bei daugiašalių institucijų sutvirtinimas yra svarbūs veiksniai siekiant svariai prisidėti prie pasaulio ekonomikos subalansavimo ir vystymosi, taip pat stiprinant Bendrijos ir šalių bei regionų partnerių vaidmenį ir vietą pasaulyje. |
| --- | --- |

(11)

Bendrija ir jos valstybės narės, siekdamos svariai paremti šalių partnerių ilgalaikį vystymąsi ir tų šalių gyventojų gerovę, sudarė partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimus su kai kuriomis iš šių šalių bei regionų parnerių. Šie partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimai iš esmės grindžiami bendromis ir visuotinėmis vertybėmis — pagarba žmogaus teisėms, pagrindinėms laisvėms, demokratijos principams bei teisinei valstybei ir šių vertybių propagavimu. Šiame kontekste taip pat turėtų būti skiriamas dėmesys teisei į tinkamą darbą bei žmonių su negalia teisėms. Bendrijos ir šalių partnerių dvišalių santykių palaikymas ir stiprinimas bei daugiašalių institucijų sutvirtinimas yra svarbūs veiksniai siekiant svariai prisidėti prie pasaulio ekonomikos subalansavimo ir vystymosi, taip pat stiprinant Bendrijos ir šalių bei regionų partnerių vaidmenį ir vietą pasaulyje.

| (12) | Nors pagal temines programas visų pirma turėtų būti remiamos besivystančios šalys, dvi pagalbą gaunančios šalys bei užjūrio šalys ir teritorijos (UŠT), neatitinkančios reikalavimų, kuriuos Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos Vystymosi pagalbos komitetas (EBPO/VPK) turi apibrėžti Oficialios vystymosi pagalbos (OVP) gavėjams, ir kurioms taikoma 2 straipsnio 4 dalies antros pastraipos pirma įtrauka, šiame reglamente išdėstytomis sąlygomis taip pat turėtų turėti galimybę gauti paramą pagal temines programas. Bendrija turėtų finansuoti temines programas šalyse, teritorijose ir regionuose, atitinkančiuose reikalavimus paramai gauti pagal šiame reglamente numatytą geografinę programą, reikalavimus paramai gauti pagal Reglamentą (EB) Nr. [...] arba reikalavimus geografiniam bendradarbiavimui pagal Europos plėtros fondą (EPF). 2001 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimu 2001/822/EB dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos bendrijos asociacijos („Užjūrio asociacijos sprendimas“) (10), kuris taikomas iki 2011 m. gruodžio 31 d., nustatomos UŠT atitikimo iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto finansuojamos vystomojo bendradarbiavimo teminės veiklos reikalavimams sąlygos, kurių šis reglamentas nekeičia. |
| --- | --- |

(12)

Nors pagal temines programas visų pirma turėtų būti remiamos besivystančios šalys, dvi pagalbą gaunančios šalys bei užjūrio šalys ir teritorijos (UŠT), neatitinkančios reikalavimų, kuriuos Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos Vystymosi pagalbos komitetas (EBPO/VPK) turi apibrėžti Oficialios vystymosi pagalbos (OVP) gavėjams, ir kurioms taikoma 2 straipsnio 4 dalies antros pastraipos pirma įtrauka, šiame reglamente išdėstytomis sąlygomis taip pat turėtų turėti galimybę gauti paramą pagal temines programas. Bendrija turėtų finansuoti temines programas šalyse, teritorijose ir regionuose, atitinkančiuose reikalavimus paramai gauti pagal šiame reglamente numatytą geografinę programą, reikalavimus paramai gauti pagal Reglamentą (EB) Nr. [...] arba reikalavimus geografiniam bendradarbiavimui pagal Europos plėtros fondą (EPF). 2001 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimu 2001/822/EB dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos bendrijos asociacijos („Užjūrio asociacijos sprendimas“) (10), kuris taikomas iki 2011 m. gruodžio 31 d., nustatomos UŠT atitikimo iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto finansuojamos vystomojo bendradarbiavimo teminės veiklos reikalavimams sąlygos, kurių šis reglamentas nekeičia.

| (13) | Teminėmis programomis turėtų būti užtikrinama pastebima pridėtinė vertė; jos turėtų papildyti geografinio pobūdžio programas, kurios sudaro Bendrijos bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis pagrindą. Pagal temines programas vykdomas vystomasis bendradarbiavimas turėtų papildyti šiame reglamente ir Reglamente (EB) Nr. [...] numatytas geografines programas ir bendradarbiavimą pagal EPF. Teminės programos apima konkrečią veiklos sritį, svarbią geografiškai neapibrėžtai šalių partnerių grupei, ar bendradarbiavimo veiklą, skirtą įvairiems regionams ar šalių partnerių grupėms, arba tarptautinę operaciją, kuri nėra skirta konkrečiai geografinei zonai. Jos taip pat svarbios išorėje plėtojant Bendrijos politiką ir užtikrinant sektorių nuoseklumą ir matomumą. |
| --- | --- |

(13)

Teminėmis programomis turėtų būti užtikrinama pastebima pridėtinė vertė; jos turėtų papildyti geografinio pobūdžio programas, kurios sudaro Bendrijos bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis pagrindą. Pagal temines programas vykdomas vystomasis bendradarbiavimas turėtų papildyti šiame reglamente ir Reglamente (EB) Nr. [...] numatytas geografines programas ir bendradarbiavimą pagal EPF. Teminės programos apima konkrečią veiklos sritį, svarbią geografiškai neapibrėžtai šalių partnerių grupei, ar bendradarbiavimo veiklą, skirtą įvairiems regionams ar šalių partnerių grupėms, arba tarptautinę operaciją, kuri nėra skirta konkrečiai geografinei zonai. Jos taip pat svarbios išorėje plėtojant Bendrijos politiką ir užtikrinant sektorių nuoseklumą ir matomumą.

| (14) | Pagal temines programas turėtų būti remiami veiksmai žmogiškojo ir socialinio vystymosi, aplinkos ir tvaraus gamtos išteklių, įskaitant energiją, valdymo nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų, maisto pakankamumo ir migracijos bei prieglobsčio srityse. Teminių programų turinys buvo parengtas remiantis atitinkamais Komisijos komunikatais Europos Parlamentui ir Tarybai. |
| --- | --- |

(14)

Pagal temines programas turėtų būti remiami veiksmai žmogiškojo ir socialinio vystymosi, aplinkos ir tvaraus gamtos išteklių, įskaitant energiją, valdymo nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų, maisto pakankamumo ir migracijos bei prieglobsčio srityse. Teminių programų turinys buvo parengtas remiantis atitinkamais Komisijos komunikatais Europos Parlamentui ir Tarybai.

| (15) | Temine programa aplinkos ir išteklių, įskaitant energiją, tausojančio valdymo srityje, inter alia, turėtų būti skatinami tarptautinis aplinkosaugos valdymas ir Bendrijos aplinkosaugos ir energetikos politika užsienyje. |
| --- | --- |

(15)

Temine programa aplinkos ir išteklių, įskaitant energiją, tausojančio valdymo srityje, inter alia, turėtų būti skatinami tarptautinis aplinkosaugos valdymas ir Bendrijos aplinkosaugos ir energetikos politika užsienyje.

| (16) | Temine programa migracijos ir prieglobsčio srityje turėtų būti prisidedama siekiant 2005 m. gruodžio 15-16 d. Briuselio Europos Vadovų Tarybos pirmininkaujančios valstybės narės išvadose nustatyto tikslo — palaikant santykius su trečiosiomis šalimis padidinti Bendrijos finansinę pagalbą migracijos ar su migracija susijusiose srityse. |
| --- | --- |

(16)

Temine programa migracijos ir prieglobsčio srityje turėtų būti prisidedama siekiant 2005 m. gruodžio 15-16 d. Briuselio Europos Vadovų Tarybos pirmininkaujančios valstybės narės išvadose nustatyto tikslo — palaikant santykius su trečiosiomis šalimis padidinti Bendrijos finansinę pagalbą migracijos ar su migracija susijusiose srityse.

| (17) | Pagal Bendrijos maisto pakankamumo politiką dabar remiamos nacionalinio, regioninio ir pasaulinio lygio plataus masto maisto pakankamumo strategijos, pagalbą maisto produktais tiekiant tik esant padėčiai, kai reikia humanitarinės pagalbos, ir maisto krizėms, vengiant trikdyti vietos gamybą ir rinkas; joje turi būti atsižvelgiama į struktūriškai pažeidžiamų ir labai nuo paramos maisto pakankamumui priklausomų šalių konkrečią padėtį, kad būtų išvengta staigaus Bendrijos paramos šioms šalims sumažinimo. |
| --- | --- |

(17)

Pagal Bendrijos maisto pakankamumo politiką dabar remiamos nacionalinio, regioninio ir pasaulinio lygio plataus masto maisto pakankamumo strategijos, pagalbą maisto produktais tiekiant tik esant padėčiai, kai reikia humanitarinės pagalbos, ir maisto krizėms, vengiant trikdyti vietos gamybą ir rinkas; joje turi būti atsižvelgiama į struktūriškai pažeidžiamų ir labai nuo paramos maisto pakankamumui priklausomų šalių konkrečią padėtį, kad būtų išvengta staigaus Bendrijos paramos šioms šalims sumažinimo.

| (18) | Pagal 2005 m. gegužės 24 d. Tarybos išvadas turėtų būti remiami veiksmai, kuriais siekiama gerinti reprodukcinę bei lytinę sveikatą besivystančiose šalyse ir užtikrinti pagarbą su ja susijusioms teisėms; turėtų būti teikiama finansinė pagalba ir tinkama kompetencija siekiant skatinti holistinį požiūrį į reprodukcinę bei lytinę sveikatą ir teises, kaip apibrėžta Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais (ICPD) veiksmų programoje, įskaitant saugią motinystę ir visuotinę galimybę naudotis visapusiška saugia ir patikima lytinės bei reprodukcinės sveikatos priežiūra ir paslaugomis, bei skatinti lytinės bei reprodukcinės sveikatos ir su tuo susijusių teisių pripažinimą. Įgyvendinant bendradarbiavimo priemones, kai tinkama, turi būti griežtai laikomasi ICPD priimtų sprendimų. |
| --- | --- |

(18)

Pagal 2005 m. gegužės 24 d. Tarybos išvadas turėtų būti remiami veiksmai, kuriais siekiama gerinti reprodukcinę bei lytinę sveikatą besivystančiose šalyse ir užtikrinti pagarbą su ja susijusioms teisėms; turėtų būti teikiama finansinė pagalba ir tinkama kompetencija siekiant skatinti holistinį požiūrį į reprodukcinę bei lytinę sveikatą ir teises, kaip apibrėžta Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais (ICPD) veiksmų programoje, įskaitant saugią motinystę ir visuotinę galimybę naudotis visapusiška saugia ir patikima lytinės bei reprodukcinės sveikatos priežiūra ir paslaugomis, bei skatinti lytinės bei reprodukcinės sveikatos ir su tuo susijusių teisių pripažinimą. Įgyvendinant bendradarbiavimo priemones, kai tinkama, turi būti griežtai laikomasi ICPD priimtų sprendimų.

| (19) | 2006 m. vasario 15 d. priėmus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 266/2006, nustatantį lydinčiąsias priemones Protokolo dėl cukraus šalims, paveiktoms ES cukraus tvarkos reformos (11), taip pat turėtų būti teikiama parama AKR protokolo dėl cukraus šalims, kurioms turėjo įtakos bendros cukraus rinkos organizavimo reforma, siekiant paremti jų prisitaikymo procesą. |
| --- | --- |

(19)

2006 m. vasario 15 d. priėmus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 266/2006, nustatantį lydinčiąsias priemones Protokolo dėl cukraus šalims, paveiktoms ES cukraus tvarkos reformos (11), taip pat turėtų būti teikiama parama AKR protokolo dėl cukraus šalims, kurioms turėjo įtakos bendros cukraus rinkos organizavimo reforma, siekiant paremti jų prisitaikymo procesą.

| (20) | Įgyvendinant Bendrijos vystymosi politiką, kad būtų užtikrintas pagalbos nuoseklumas bei tinkamumas, Bendrijos ir valstybių narių santykiuose, taip pat santykiuose su kitais donorais ir vystymosi dalyviais, ypač svarbus didesnis pagalbos veiksmingumas, didesnis papildomumas ir geresnis suderinimas, procedūrų derinimas ir koordinavimas, kartu sumažinant šalių partnerių patiriamas išlaidas, kaip patvirtinta Deklaracijoje dėl pagalbos veiksmingumo, kurią priėmė 2005 m. kovo 2 d. Paryžiuje vykęs Aukščiausio lygio forumas dėl pagalbos veiksmingumo. |
| --- | --- |

(20)

Įgyvendinant Bendrijos vystymosi politiką, kad būtų užtikrintas pagalbos nuoseklumas bei tinkamumas, Bendrijos ir valstybių narių santykiuose, taip pat santykiuose su kitais donorais ir vystymosi dalyviais, ypač svarbus didesnis pagalbos veiksmingumas, didesnis papildomumas ir geresnis suderinimas, procedūrų derinimas ir koordinavimas, kartu sumažinant šalių partnerių patiriamas išlaidas, kaip patvirtinta Deklaracijoje dėl pagalbos veiksmingumo, kurią priėmė 2005 m. kovo 2 d. Paryžiuje vykęs Aukščiausio lygio forumas dėl pagalbos veiksmingumo.

| (21) | Norint pasiekti šio reglamento tikslus, būtina taikyti skirtingus metodus, atsižvelgiant į vystymosi kontekstą ir poreikius, remiant šalis ar regionus partnerius, pagal konkrečias, jiems pritaikytas programas, parengtas atsižvelgiant į jų poreikius, strategijas, prioritetus ir išteklius. |
| --- | --- |

(21)

Norint pasiekti šio reglamento tikslus, būtina taikyti skirtingus metodus, atsižvelgiant į vystymosi kontekstą ir poreikius, remiant šalis ar regionus partnerius, pagal konkrečias, jiems pritaikytas programas, parengtas atsižvelgiant į jų poreikius, strategijas, prioritetus ir išteklius.

| (22) | Vystymosi politikos sėkmę lemia tai, ar šalys partnerės savarankiškai vykdo vystymosi strategijas; todėl turėtų būti skatinamas kuo platesnis visų visuomenės dalių, įskaitant neįgaliuosius ir kitas pažeidžiamas grupes, dalyvavimas. Siekiant užtikrinti veiksmingumą bei skaidrumą ir paskatinti šalių savarankiškumą, donorų bendradarbiavimo strategijos ir įgyvendinimo procedūros visais įmanomais atvejais turėtų būti kuo labiau suderinamos su šalių partnerių strategijomis ir procedūromis. |
| --- | --- |

(22)

Vystymosi politikos sėkmę lemia tai, ar šalys partnerės savarankiškai vykdo vystymosi strategijas; todėl turėtų būti skatinamas kuo platesnis visų visuomenės dalių, įskaitant neįgaliuosius ir kitas pažeidžiamas grupes, dalyvavimas. Siekiant užtikrinti veiksmingumą bei skaidrumą ir paskatinti šalių savarankiškumą, donorų bendradarbiavimo strategijos ir įgyvendinimo procedūros visais įmanomais atvejais turėtų būti kuo labiau suderinamos su šalių partnerių strategijomis ir procedūromis.

| (23) | Atsižvelgiant į poreikį užtikrinti veiksmingas humanitarinės pagalbos ir paramos ilgalaikiam vystymuisi sąsajas, priemonės, atitinkančios finansavimo pagal Reglamentą (EB) Nr. [...] reikalavimus, iš esmės neturėtų būti finansuojamos pagal šį reglamentą, išskyrus atvejus, kai reikia užtikrinti bendradarbiavimo tęstinumą nuo krizės iki stabilių vystymosi sąlygų. |
| --- | --- |

(23)

Atsižvelgiant į poreikį užtikrinti veiksmingas humanitarinės pagalbos ir paramos ilgalaikiam vystymuisi sąsajas, priemonės, atitinkančios finansavimo pagal Reglamentą (EB) Nr. [...] reikalavimus, iš esmės neturėtų būti finansuojamos pagal šį reglamentą, išskyrus atvejus, kai reikia užtikrinti bendradarbiavimo tęstinumą nuo krizės iki stabilių vystymosi sąlygų.

| (24) | Pagalbos atsiejimas laikantis EBPO/VPK nustatytos geriausios praktikos yra vienas iš pagrindinių veiksnių didinant pagalbos vertę ir stiprinant vietos gebėjimus. Dalyvavimo konkursuose ir subsidijų sutarčių taisyklės, taip pat taisyklės, susijusios su tiekiamų prekių kilme, turėtų būti nustatytos pagal naujausias pagalbos atsiejimo tendencijas. |
| --- | --- |

(24)

Pagalbos atsiejimas laikantis EBPO/VPK nustatytos geriausios praktikos yra vienas iš pagrindinių veiksnių didinant pagalbos vertę ir stiprinant vietos gebėjimus. Dalyvavimo konkursuose ir subsidijų sutarčių taisyklės, taip pat taisyklės, susijusios su tiekiamų prekių kilme, turėtų būti nustatytos pagal naujausias pagalbos atsiejimo tendencijas.

| (25) | Pagalba turėtų būti valdoma pagal išorės pagalbos taisykles, pateiktas 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (12), taikant tinkamas nuostatas, kuriomis siekiama apsaugoti Bendrijos finansinius interesus. Turėtų būti toliau stengiamasi gerinti vystomojo bendradarbiavimo įgyvendinimą, siekiant skiriamų finansinių išteklių ir įsisavinimo gebėjimų tinkamos pusiausvyros, o taip pat sumažinti neįvykdytus įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(25)

Pagalba turėtų būti valdoma pagal išorės pagalbos taisykles, pateiktas 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (12), taikant tinkamas nuostatas, kuriomis siekiama apsaugoti Bendrijos finansinius interesus. Turėtų būti toliau stengiamasi gerinti vystomojo bendradarbiavimo įgyvendinimą, siekiant skiriamų finansinių išteklių ir įsisavinimo gebėjimų tinkamos pusiausvyros, o taip pat sumažinti neįvykdytus įsipareigojimus.

| (26) | Šiuo reglamentu nustatomas finansinis paketas 2007–2013 m. laikotarpiui ir jis yra pagrindinis orientacinis dydis biudžeto valdymo institucijai, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstituciniame susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (13) 37 punkte. |
| --- | --- |

(26)

Šiuo reglamentu nustatomas finansinis paketas 2007–2013 m. laikotarpiui ir jis yra pagrindinis orientacinis dydis biudžeto valdymo institucijai, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstituciniame susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (13) 37 punkte.

| (27) | Šiam reglamentui įgyvendinti reikalingos priemonės turėtų būti priimtos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (14). Programų rengimo dokumentai ir kai kurios konkrečios įgyvendinimo priemonės turėtų būti patvirtintos taikant valdymo komiteto procedūrą. |
| --- | --- |

(27)

Šiam reglamentui įgyvendinti reikalingos priemonės turėtų būti priimtos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (14). Programų rengimo dokumentai ir kai kurios konkrečios įgyvendinimo priemonės turėtų būti patvirtintos taikant valdymo komiteto procedūrą.

| (28) | Kadangi šio reglamento tikslų, t.y. bendradarbiavimo su besivystančiomis šalimis, teritorijomis ir regionais, kurie nėra Bendrijos valstybės narės ir neatitinka reikalavimų Bendrijos pagalbai gauti pagal Reglamentą (EB) Nr. 1085/2006 arba Reglamentą (EB) Nr. [...], valstybės narės negali deramai pasiekti, ir, dėl šių veiksmų masto, tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

(28)

Kadangi šio reglamento tikslų, t.y. bendradarbiavimo su besivystančiomis šalimis, teritorijomis ir regionais, kurie nėra Bendrijos valstybės narės ir neatitinka reikalavimų Bendrijos pagalbai gauti pagal Reglamentą (EB) Nr. 1085/2006 arba Reglamentą (EB) Nr. [...], valstybės narės negali deramai pasiekti, ir, dėl šių veiksmų masto, tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.

| (29) | Dėl šio reglamento, siekiant pertvarkyti išorės veiksmų priemones, visų pirma vystomojo bendradarbiavimo srityje, būtina panaikinti dabartinį reglamentų rinkinį, |
| --- | --- |

(29)

Dėl šio reglamento, siekiant pertvarkyti išorės veiksmų priemones, visų pirma vystomojo bendradarbiavimo srityje, būtina panaikinti dabartinį reglamentų rinkinį,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Bendras tikslas ir taikymo sritis

1.   Bendrija finansuoja priemones, kuriomis siekiama remti bendradarbiavimą su besivystančiomis šalimis, teritorijomis ir regionais, įtrauktais į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos Vystymosi pagalbos komiteto (EBPO/VPK) pagalbos gavėjų sąrašą ir nurodytais I priede (toliau — šalys ir regionai partneriai). Komisija iš dalies keičia I priedą atsižvelgdama į reguliariai EBPO/VPK atliekamas jo pagalbos gavėjų sąrašo peržiūras ir informuoja apie tai Europos Parlamentą bei Tarybą.

2.   Bendrija finansuoja temines programas šalyse, teritorijose ir regionuose, atitinkančiuose reikalavimus paramai gauti pagal šio reglamento 5–10 straipsniuose nustatytą geografinę programą, reikalavimus paramai gauti pagal Reglamentą (EB) Nr. [...] arba reikalavimus geografiniam bendradarbiavimui pagal Europos plėtros fondą (EPF).

3.   Šiame reglamente regionas apibrėžiamas kaip geografinis vienetas, kuriame yra daugiau nei viena besivystanti šalis.

I ANTRAŠTINĖ DALIS

TIKSLAI IR BENDRIEJI PRINCIPAI

2 straipsnis

Tikslai

1.   Pirmasis ir svarbiausias bendradarbiavimo pagal šį reglamentą tikslas — panaikinti skurdą šalyse bei regionuose partneriuose siekiant tvaraus vystymosi, įskaitant Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) siekimą, taip pat propaguoti demokratiją, gerą valdymą, pagarbą žmogaus teisėms ir teisinei valstybei. Laikantis šio tikslo, bendradarbiaujant su šalimis ir regionais partneriais:

| — | sutvirtinama ir remiama demokratija, teisinė valstybė, žmogaus teisės bei pagrindinės laisvės, geras valdymas, lyčių lygybė ir susiję tarptautinės teisės dokumentai; |
| --- | --- |

—

sutvirtinama ir remiama demokratija, teisinė valstybė, žmogaus teisės bei pagrindinės laisvės, geras valdymas, lyčių lygybė ir susiję tarptautinės teisės dokumentai;

| — | skatinamas tvarus vystymasis — įskaitant politinius, ekonominius, socialinius ir aplinkosaugos aspektus — šalyse ir regionuose partneriuose, visų pirma tuose, kurių padėtis ypač nepalanki; |
| --- | --- |

—

skatinamas tvarus vystymasis — įskaitant politinius, ekonominius, socialinius ir aplinkosaugos aspektus — šalyse ir regionuose partneriuose, visų pirma tuose, kurių padėtis ypač nepalanki;

| — | skatinama sklandi ir laipsniška jų integracija į pasaulio ekonomiką; |
| --- | --- |

—

skatinama sklandi ir laipsniška jų integracija į pasaulio ekonomiką;

| — | padedama kurti tarptautines priemones aplinkos kokybės išsaugojimui ir gerinimui bei pasaulio gamtos išteklių tausojančiam valdymui, siekiant užtikrinti tvarų vystymąsi, įskaitant klausimų, susijusių su klimato kaita ir bioįvairovės nykimu, sprendimą; ir |
| --- | --- |

—

padedama kurti tarptautines priemones aplinkos kokybės išsaugojimui ir gerinimui bei pasaulio gamtos išteklių tausojančiam valdymui, siekiant užtikrinti tvarų vystymąsi, įskaitant klausimų, susijusių su klimato kaita ir bioįvairovės nykimu, sprendimą; ir

| — | stiprinami Bendrijos ir šalių bei regionų partnerių santykiai. |
| --- | --- |

—

stiprinami Bendrijos ir šalių bei regionų partnerių santykiai.

2.   Bendrijos bendradarbiavimas pagal šį reglamentą atitinka įsipareigojimus ir tikslus vystomojo bendradarbiavimo srityje, kuriuos Bendrija patvirtino dalyvaudama Jungtinių Tautų (JT) ir kitų vystomojo bendradarbiavimo srityje veikiančių kompetentingų tarptautinių organizacijų veikloje.

3.   Bendrijos vystymosi politika, nustatyta Sutarties XX antraštinėje dalyje, suteikia teisinį pagrindą bendradarbiavimui su šalimis ir regionais partneriais. 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Komisijos bendras pareiškimas dėl Europos Sąjungos vystymosi politikos: „Europos konsensusas“ ir visi vėlesni jo pakeitimai sudaro Bendrijos bendradarbiavimo su šalimis ir regionais partneriais pagal šį reglamentą įgyvendinimo bendrą pagrindą, nustato jo orientacijas ir svarbiausias kryptis.

4.   1 straipsnio 1 dalyje nurodytos priemonės kuriamos taip, kad atitiktų EBPO/VPK nustatytus oficialios vystymosi pagalbos (OVP) kriterijus.

1 straipsnio 2 dalyje nurodytos programos kuriamos taip, kad atitiktų EBPO/VPK nustatytus OVP kriterijus, išskyrus atvejus, kai:

| — | dėl paramos gavėjo ypatybių tai turi būti daroma kitaip, arba |
| --- | --- |

—

dėl paramos gavėjo ypatybių tai turi būti daroma kitaip, arba

| — | pagal programą įgyvendinama visuotinė iniciatyva, bendrijos politikos prioritetas arba Bendrijos tarptautinė pareiga ar įsipareigojimas, kaip nurodyta 11 straipsnio 2 dalyje, o priemonės dėl savo ypatybių neatitinka tokių kriterijų. |
| --- | --- |

—

pagal programą įgyvendinama visuotinė iniciatyva, bendrijos politikos prioritetas arba Bendrijos tarptautinė pareiga ar įsipareigojimas, kaip nurodyta 11 straipsnio 2 dalyje, o priemonės dėl savo ypatybių neatitinka tokių kriterijų.

Mažiausiai 90 % pagal temines programas numatytų išlaidų yra paskirstoma taip, kad būtų patenkinti EBPO/VPK nustatyti OVP kriterijai, nepažeidžiant 2 straipsnio 4 dalies antros pastraipos pirmos įtraukos.

5.   Bendrijos parama pagal šį reglamentą nenaudojama ginklams arba amunicijai pirkti ir karinio arba gynybinio pobūdžio operacijoms finansuoti.

6.   Priemonės, kurioms taikomas Reglamentas (EB) Nr. [...], ypač jo 4 straipsnis, ir kurios atitinka finansavimo pagal jį reikalavimus, iš esmės nefinansuojamos pagal šį reglamentą, išskyrus atvejus, kai būtina užtikrinti bendradarbiavimo tęstinumą nuo krizės iki stabilių vystymosi sąlygų.

Neribojant poreikio užtikrinti bendradarbiavimo tęstinumą nuo krizės iki stabilių vystymosi sąlygų, pagal šį reglamentą nefinansuojamos priemonės, kurioms taikomas 1996 m. birželio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1257/96 dėl humanitarinės pagalbos (15), arba kurios atitinka finansavimo pagal šį reglamentą reikalavimus.

3 straipsnis

Bendrieji principai

1.   Bendrija grindžiama demokratijos, teisinės valstybės, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms vertybėmis ir palaikydama dialogą bei vykdydama bendradarbiavimą ji siekia puoselėti ir sutvirtinti įsipareigojimą laikytis šių vertybių šalyse ir regionuose partneriuose.

2.   Įgyvendinant šį reglamentą taikomi skirtingi metodai, kuriais atsižvelgiama į vystymosi kontekstą ir poreikius, kad bendradarbiavimas su šalimis ar regionais partneriais būtų konkrečiai jiems pritaikytas, atsižvelgiant į jų poreikius, strategijas, prioritetus ir išteklius.

Siekiant TVT bendrai skirstant išteklius pirmenybė teikiama mažiausiai išsivysčiusioms ir nedideles pajamas gaunančioms šalims. Skiriamas tinkamas dėmesys vystymosi, kuris palankus vidutines pajamas gaunančių šalių skurstantiems gyventojams, rėmimui, visų pirma šiek tiek mažiau nei vidutines pajamas gaunančiose šalyse, daugelis iš kurių susiduria su problemomis, panašiomis į mažas pajamas gaunančių šalių problemas.

3.   Į visas programas integruojami šie kompleksiniai klausimai: žmogaus teisių, lyčių lygybės, demokratijos, gero valdymo, vaikų ir autochtonų teisių, aplinkosauginio tvarumo ir kovos su ŽIV/AIDS skatinimas. Be to, ypač daug dėmesio skiriama teisinės valstybės stiprinimui, geresnių galimybių kreiptis į teismus sudarymui ir pilietinės visuomenės rėmimui, taip pat dialogo, dalyvavimo jos gyvenime bei susitaikymo ir institucijų kūrimo skatinimui.

4.   Vykdydama politiką, kuri gali turėti įtakos šalims ir regionams partneriams, Bendrija atsižvelgia į Sutarties XX antraštinėje dalyje ir šio reglamento 2 straipsnyje nustatytus tikslus. Taikydama pagal šį reglamentą finansuojamas priemones Bendrija taip pat siekia užtikrinti nuoseklumą su kitomis jos išorės veiksmų sritimis. Tai užtikrinama formuojant politiką, atliekant strateginį planavimą bei programų rengimą ir įgyvendinant priemones.

5.   Bendrija ir valstybės narės gerina savo vystomojo bendradarbiavimo politikos koordinavimą ir papildomumą atsižvelgdamos į šalių ir regionų partnerių prioritetus šalies ir regiono lygiu. Bendrijos politika vystomojo bendradarbiavimo srityje papildo valstybių narių vykdomą politiką.

6.   Komisija ir valstybės narė siekia reguliariai ir dažnai keistis informacija, taip pat ir su kitais donorais, bei skatinti geresnį donorų veiklos koordinavimą ir papildomumą siekiant bendro daugiamečių programų rengimo, grindžiamo šalių partnerių skurdo mažinimo ar lygiavertėmis strategijomis bei šalių partnerių biudžeto sudarymo tvarka, bendrų įgyvendinimo mechanizmų, įskaitant bendras analizes, bendrų visų donorų veiksmų ir naudojimosi bendro finansavimo priemonėmis.

7.   Atitinkamose savo kompetencijos srityse Bendrija ir valstybės narės skatina daugiašalį požiūrį į pasaulines problemas ir bendradarbiavimą su daugiašalėmis ir regioninėmis organizacijomis bei organais, pavyzdžiui, tarptautinėmis finansų institucijomis, JT agentūromis, fondais ir programomis bei kitais dvišaliais donorais.

8.   Bendrija skatina veiksmingą bendradarbiavimą su šalimis ir regionais partneriais laikydamasi geriausios tarptautinės praktikos. Ji skatina:

| a) | vystymosi procesą, kuriam savarankiškai vadovauja šalis partnerė. Bendrija vis labiau suderina savo paramą su partnerių nacionalinėmis vystymosi strategijomis, reformų politiką ir procedūromis. Bendrija prisideda stiprinant partnerių vyriausybių ir donorų abipusės atskaitomybės procesą bei skatinant vietinę kompetenciją ir vietinį užimtumą; |
| --- | --- |

a)

vystymosi procesą, kuriam savarankiškai vadovauja šalis partnerė. Bendrija vis labiau suderina savo paramą su partnerių nacionalinėmis vystymosi strategijomis, reformų politiką ir procedūromis. Bendrija prisideda stiprinant partnerių vyriausybių ir donorų abipusės atskaitomybės procesą bei skatinant vietinę kompetenciją ir vietinį užimtumą;

| b) | įtrauktimi ir dalyvavimu pagrįstą požiūrį į vystymąsi ir platų visų visuomenės sluoksnių dalyvavimą vystymosi procese ir nacionaliniame dialoge, įskaitant politinį dialogą; |
| --- | --- |

b)

įtrauktimi ir dalyvavimu pagrįstą požiūrį į vystymąsi ir platų visų visuomenės sluoksnių dalyvavimą vystymosi procese ir nacionaliniame dialoge, įskaitant politinį dialogą;

| c) | veiksmingus bendradarbiavimo būdus ir priemones, nustatytus 25 straipsnyje, atitinkančias EBPO/VPK geriausią praktiką, pritaikytą kiekvienos šalies ar regiono partnerio konkrečioms aplinkybėms, daugiausia dėmesio skiriant programomis pagrįstiems metodams, numatomų pagalbos lėšų tiekimui, šalies sistemų plėtojimui bei naudojimui ir rezultatais pagrįstiems vystymosi metodams, kai tinkamai, įskaitant TVT užduotis ir rodiklius; |
| --- | --- |

c)

veiksmingus bendradarbiavimo būdus ir priemones, nustatytus 25 straipsnyje, atitinkančias EBPO/VPK geriausią praktiką, pritaikytą kiekvienos šalies ar regiono partnerio konkrečioms aplinkybėms, daugiausia dėmesio skiriant programomis pagrįstiems metodams, numatomų pagalbos lėšų tiekimui, šalies sistemų plėtojimui bei naudojimui ir rezultatais pagrįstiems vystymosi metodams, kai tinkamai, įskaitant TVT užduotis ir rodiklius;

| d) | didesnį politikos ir programų rengimo poveikį koordinuojant ir derinant donorų veiklą siekiant sumažinti sutapimus ir dubliavimąsi, pagerinti papildomumą ir remti donorų iniciatyvas. Šalyse ir regionuose partneriuose koordinuojama vadovaujantis sutartomis koordinavimo bei pagalbos veiksmingumo gairėmis ir geriausios praktikos principais; |
| --- | --- |

d)

didesnį politikos ir programų rengimo poveikį koordinuojant ir derinant donorų veiklą siekiant sumažinti sutapimus ir dubliavimąsi, pagerinti papildomumą ir remti donorų iniciatyvas. Šalyse ir regionuose partneriuose koordinuojama vadovaujantis sutartomis koordinavimo bei pagalbos veiksmingumo gairėmis ir geriausios praktikos principais;

| e) | TVT charakteristikas Šalies strateginiuose dokumentuose ir daugiamečių programų kūrime. |
| --- | --- |

e)

TVT charakteristikas Šalies strateginiuose dokumentuose ir daugiamečių programų kūrime.

9.   Komisija informuoja Europos Parlamentą ir reguliariai keičiasi su juo nuomonėmis.

10.   Komisija siekia reguliariai keistis informacija su pilietine visuomene.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

GEOGRAFINĖS IR TEMINĖS PROGRAMOS

4 straipsnis

Bendrijos pagalbos įgyvendinimas

Laikantis šio reglamento bendro tikslo ir taikymo srities, tikslų ir bendrųjų principų, Bendrijos parama įgyvendinama pasitelkiant geografines ir temines programas, nurodytas 15–16 straipsniuose, ir 17 straipsnyje nurodytą programą.

5 straipsnis

Geografinės programos

1.   Geografinė programa taikoma bendradarbiavimui atitinkamose veiklos srityse su šalimis ir regionais partneriais, apibrėžtais geografiniu pagrindu.

2.   Laikantis šio reglamento bendro tikslo ir taikymo srities, tikslų ir bendrųjų principų, Bendrijos parama I priede nurodytoms Lotynų Amerikos, Azijos, Vidurinės Azijos ir Artimųjų Rytų šalims, taip pat Pietų Afrikai, apima veiksmus šiose bendradarbiavimo srityse:

| a) | remti politikos krypčių, kuriomis siekiama pašalinti skurdą bei siekiama TVT, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

a)

remti politikos krypčių, kuriomis siekiama pašalinti skurdą bei siekiama TVT, įgyvendinimą;

Žmogiškasis vystymasis:

| b) | patenkinti esminius gyventojų poreikius, daugiausia dėmesio skiriant pradiniam ugdymui ir sveikatai, visų pirma:
  Sveikata:






  i) | didinti galimybes naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir jas teikti mažesnes pajamas gaunančioms gyventojų grupėms ir marginalizuotoms grupėms, įskaitant moteris ir vaikus, asmenis, priklausančius grupėms, kurios diskriminuojamos etniniu, religiniu ar bet kokiu kitu pagrindu, neįgalius asmenis, daugiausia dėmesio skiriant susijusiems TVT, t.y. vaikų mirtingumo mažinimui, motinystės bei vaikų sveikatos ir lytinės bei reprodukcinės sveikatos bei teisių gerinimui, kaip nurodyta Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais (ICPD) Kairo darbotvarkėje, sprendžiant su skurdu susijusių ligų, visų pirma ŽIV/AIDS, tuberkuliozės ir maliarijos, keliamas problemas; |
| --- | --- | --- |

b)

patenkinti esminius gyventojų poreikius, daugiausia dėmesio skiriant pradiniam ugdymui ir sveikatai, visų pirma:

Sveikata:

i)

didinti galimybes naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir jas teikti mažesnes pajamas gaunančioms gyventojų grupėms ir marginalizuotoms grupėms, įskaitant moteris ir vaikus, asmenis, priklausančius grupėms, kurios diskriminuojamos etniniu, religiniu ar bet kokiu kitu pagrindu, neįgalius asmenis, daugiausia dėmesio skiriant susijusiems TVT, t.y. vaikų mirtingumo mažinimui, motinystės bei vaikų sveikatos ir lytinės bei reprodukcinės sveikatos bei teisių gerinimui, kaip nurodyta Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais (ICPD) Kairo darbotvarkėje, sprendžiant su skurdu susijusių ligų, visų pirma ŽIV/AIDS, tuberkuliozės ir maliarijos, keliamas problemas;

| ii) | stiprinti sveikatos priežiūros sistemas siekiant išvengti žmogiškųjų išteklių krizės sveikatos priežiūros sektoriuje; |
| --- | --- |

ii)

stiprinti sveikatos priežiūros sistemas siekiant išvengti žmogiškųjų išteklių krizės sveikatos priežiūros sektoriuje;

| iii) | stiprinti gebėjimus, visų pirma tokiose srityse kaip visuomenės sveikata, moksliniai tyrimai ir taikomoji veikla; |
| --- | --- |

iii)

stiprinti gebėjimus, visų pirma tokiose srityse kaip visuomenės sveikata, moksliniai tyrimai ir taikomoji veikla;

Švietimas:

| iv) | pradiniame ugdyme teikti pirmenybę kokybiškam pradiniam ugdymui, po kurio pradedamas profesinis mokymas, ir sumažinti nelygybę galimybės įgyti išsilavinimą srityje; skatinti privalomą ir nemokamą ugdymą iki 15 m. amžiaus; |
| --- | --- |

iv)

pradiniame ugdyme teikti pirmenybę kokybiškam pradiniam ugdymui, po kurio pradedamas profesinis mokymas, ir sumažinti nelygybę galimybės įgyti išsilavinimą srityje; skatinti privalomą ir nemokamą ugdymą iki 15 m. amžiaus;

| v) | siekti užtikrinti visuotinį pradinį ugdymą iki 2015 m. ir pašalinti lyčių nelygybę švietimo srityje; |
| --- | --- |

v)

siekti užtikrinti visuotinį pradinį ugdymą iki 2015 m. ir pašalinti lyčių nelygybę švietimo srityje;

| vi) | skatinti profesinį mokymą, aukštąjį mokslą, mokymąsi visą gyvenimą, kultūrinį, mokslinį ir technologinį bendradarbiavimą, akademinius ir kultūrinius mainus, taip pat didinti šalių bei regionų partnerių ir Bendrijos tarpusavio supratimą; |
| --- | --- |

vi)

skatinti profesinį mokymą, aukštąjį mokslą, mokymąsi visą gyvenimą, kultūrinį, mokslinį ir technologinį bendradarbiavimą, akademinius ir kultūrinius mainus, taip pat didinti šalių bei regionų partnerių ir Bendrijos tarpusavio supratimą;

Socialinė sanglauda ir užimtumas:

| c) | skatinti socialinę sanglaudą, kuri yra Bendrijos ir šalių partnerių santykių prioritetinė politikos sritis, daugiausia dėmesio skiriant tinkamam darbui, socialinei bei mokesčių politikai ir taip kovojant su skurdu, nelygybe, nedarbu ir pažeidžiamų bei marginalizuotų grupių atskirtimi; |
| --- | --- |

c)

skatinti socialinę sanglaudą, kuri yra Bendrijos ir šalių partnerių santykių prioritetinė politikos sritis, daugiausia dėmesio skiriant tinkamam darbui, socialinei bei mokesčių politikai ir taip kovojant su skurdu, nelygybe, nedarbu ir pažeidžiamų bei marginalizuotų grupių atskirtimi;

| d) | kovoti su visų formų diskriminacija dėl priklausymo tam tikrai grupei, propaguoti ir apsaugoti lyčių lygybę, autochtonų teises ir vaikų teises, įskaitant JT Vaiko teisių konvencijos įgyvendinimo rėmimą, taip pat remti veiklą, kuria sprendžiamos gatvės vaikų ir vaikų, dirbančių darbus, kurie yra kenksmingi ir (ar) trukdo jiems mokytis visu krūviu, problemas; |
| --- | --- |

d)

kovoti su visų formų diskriminacija dėl priklausymo tam tikrai grupei, propaguoti ir apsaugoti lyčių lygybę, autochtonų teises ir vaikų teises, įskaitant JT Vaiko teisių konvencijos įgyvendinimo rėmimą, taip pat remti veiklą, kuria sprendžiamos gatvės vaikų ir vaikų, dirbančių darbus, kurie yra kenksmingi ir (ar) trukdo jiems mokytis visu krūviu, problemas;

| e) | stiprinti institucinę sistemą, kad būtų skatinamas mažų ir vidutinių įmonių kūrimas bei sudaromos jam palankesnės sąlygos siekiant paskatinti darbo vietų kūrimą. |
| --- | --- |

e)

stiprinti institucinę sistemą, kad būtų skatinamas mažų ir vidutinių įmonių kūrimas bei sudaromos jam palankesnės sąlygos siekiant paskatinti darbo vietų kūrimą.

Valdymas, demokratija, žmogaus teisės ir parama institucinėms reformoms:

| f) | propaguoti ir apsaugoti pagrindines laisves ir žmogaus teises, stiprinti demokratiją, teisinę valstybę, gerinti galimybes kreiptis į teismus ir gerą valdymą, įskaitant kovos su korupcija veiklą, kuri gali apimti, tačiau neapsiriboja gebėjimų kūrimu ir institucinės bei teisinės sistemos stiprinimu, visų pirma nacionalinio administravimo, politikos nustatymo bei įgyvendinimo ir viešųjų finansų bei nacionalinių išteklių skaidraus valdymo srityse; |
| --- | --- |

f)

propaguoti ir apsaugoti pagrindines laisves ir žmogaus teises, stiprinti demokratiją, teisinę valstybę, gerinti galimybes kreiptis į teismus ir gerą valdymą, įskaitant kovos su korupcija veiklą, kuri gali apimti, tačiau neapsiriboja gebėjimų kūrimu ir institucinės bei teisinės sistemos stiprinimu, visų pirma nacionalinio administravimo, politikos nustatymo bei įgyvendinimo ir viešųjų finansų bei nacionalinių išteklių skaidraus valdymo srityse;

| g) | remti aktyvią pilietinę visuomenę, įskaitant pilietinės visuomenės organizacijas, atstovaujančias skurstantiems asmenims, taip pat skatinti pilietinį dialogą, dalyvavimą bei susitaikymą ir institucijų kūrimą; |
| --- | --- |

g)

remti aktyvią pilietinę visuomenę, įskaitant pilietinės visuomenės organizacijas, atstovaujančias skurstantiems asmenims, taip pat skatinti pilietinį dialogą, dalyvavimą bei susitaikymą ir institucijų kūrimą;

| h) | skatinti bendradarbiavimą ir politikos reformas saugumo ir teisingumo srityse, visų pirma prieglobsčio ir migracijos, kovos su narkotikų ir kita neteisėta prekyba, įskaitant prekybą žmonėmis, korupcijos ir pinigų plovimo srityse; |
| --- | --- |

h)

skatinti bendradarbiavimą ir politikos reformas saugumo ir teisingumo srityse, visų pirma prieglobsčio ir migracijos, kovos su narkotikų ir kita neteisėta prekyba, įskaitant prekybą žmonėmis, korupcijos ir pinigų plovimo srityse;

| i) | skatinti bendradarbiavimą su šalimis partnerėmis ir politikos reformas migracijos ir prieglobsčio srityse bei skatinti gebėjimų stiprinimo iniciatyvas siekiant užtikrinti vystymuisi palankių migracijos politikos krypčių formavimą ir įgyvendinimą, kad būtų pašalintos pagrindinės migracijos priežastys; |
| --- | --- |

i)

skatinti bendradarbiavimą su šalimis partnerėmis ir politikos reformas migracijos ir prieglobsčio srityse bei skatinti gebėjimų stiprinimo iniciatyvas siekiant užtikrinti vystymuisi palankių migracijos politikos krypčių formavimą ir įgyvendinimą, kad būtų pašalintos pagrindinės migracijos priežastys;

| j) | remti veiksmingą daugiašališkumą, visų pirma laikantis su vystymusi susijusių tarptautinės teisės normų ir daugiašalių susitarimų bei veiksmingai juos įgyvendinant; |
| --- | --- |

j)

remti veiksmingą daugiašališkumą, visų pirma laikantis su vystymusi susijusių tarptautinės teisės normų ir daugiašalių susitarimų bei veiksmingai juos įgyvendinant;

Prekyba ir regioninė integracija:

| k) | remti šalių ir regionų partnerių prekybą, investicijas ir regioninę integraciją, įskaitant techninę pagalbą ir gebėjimų stiprinimą siekiant kurti ir įgyvendinti patikimą prekybos politiką, sudaryti palankias sąlygas labiau verslumą skatinančiai aplinkai, patikimai ekonomikos ir finansų politikai ir privataus sektoriaus vystymuisi, kad šalims ir regionams partneriams būtų naudinga jų integracija į pasaulio ekonomiką, bei siekiant remti socialinį teisingumą ir skurstantiesiems palankų augimą; |
| --- | --- |

k)

remti šalių ir regionų partnerių prekybą, investicijas ir regioninę integraciją, įskaitant techninę pagalbą ir gebėjimų stiprinimą siekiant kurti ir įgyvendinti patikimą prekybos politiką, sudaryti palankias sąlygas labiau verslumą skatinančiai aplinkai, patikimai ekonomikos ir finansų politikai ir privataus sektoriaus vystymuisi, kad šalims ir regionams partneriams būtų naudinga jų integracija į pasaulio ekonomiką, bei siekiant remti socialinį teisingumą ir skurstantiesiems palankų augimą;

| l) | remti prisijungimą prie Pasaulinės prekybos organizacijos (PPO) ir PPO susitarimų įgyvendinimą teikiant techninę pagalbą ir stiprinant pajėgumus, visų pirma Susitarimo dėl su prekyba susijusių intelektinės nuosavybės teisių aspektų (TRIPS susitarimas) įgyvendinimą, ypač visuomenės sveikatos srityje; |
| --- | --- |

l)

remti prisijungimą prie Pasaulinės prekybos organizacijos (PPO) ir PPO susitarimų įgyvendinimą teikiant techninę pagalbą ir stiprinant pajėgumus, visų pirma Susitarimo dėl su prekyba susijusių intelektinės nuosavybės teisių aspektų (TRIPS susitarimas) įgyvendinimą, ypač visuomenės sveikatos srityje;

| m) | remti ekonominį bei prekybinį bendradarbiavimą ir stiprinti Bendrijos ir šalių bei regionų partnerių santykius investicijų srityje, taip pat vykdant veiksmus, kuriais siekiama skatinti ir užtikrinti, kad privatūs subjektai, įskaitant vietos ir Europos įmones, prisidėtų prie socialiniu požiūriu atsakingo ir tvaraus ekonominio vystymosi, įskaitant Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) pagrindinių darbo standartų laikymąsi, ir vykdant veiklą, skatinančią vietos gebėjimų stiprinimą; |
| --- | --- |

m)

remti ekonominį bei prekybinį bendradarbiavimą ir stiprinti Bendrijos ir šalių bei regionų partnerių santykius investicijų srityje, taip pat vykdant veiksmus, kuriais siekiama skatinti ir užtikrinti, kad privatūs subjektai, įskaitant vietos ir Europos įmones, prisidėtų prie socialiniu požiūriu atsakingo ir tvaraus ekonominio vystymosi, įskaitant Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) pagrindinių darbo standartų laikymąsi, ir vykdant veiklą, skatinančią vietos gebėjimų stiprinimą;

Aplinka ir tvari gamtos išteklių plėtra:

| n) | skatinti tvarų vystymąsi pasitelkiant aplinkos apsaugą ir tvarų gamtos išteklių valdymą, taip pat bioįvairovės ir miškų apsaugą, įskaitant miškų išsaugojimo bei tvaraus valdymo veiklą, kurioje aktyviai dalyvautų vietos bendruomenės ir žmonės, kuriems miškai yra pajamų šaltinis; |
| --- | --- |

n)

skatinti tvarų vystymąsi pasitelkiant aplinkos apsaugą ir tvarų gamtos išteklių valdymą, taip pat bioįvairovės ir miškų apsaugą, įskaitant miškų išsaugojimo bei tvaraus valdymo veiklą, kurioje aktyviai dalyvautų vietos bendruomenės ir žmonės, kuriems miškai yra pajamų šaltinis;

| o) | remti miestų aplinkos gerinimą; |
| --- | --- |

o)

remti miestų aplinkos gerinimą;

| p) | skatinti tvarius gamybos bei vartojimo modelius ir saugų bei tvarų cheminių medžiagų bei atliekų valdymą, atsižvelgiant į jų poveikį sveikatai; |
| --- | --- |

p)

skatinti tvarius gamybos bei vartojimo modelius ir saugų bei tvarų cheminių medžiagų bei atliekų valdymą, atsižvelgiant į jų poveikį sveikatai;

| q) | užtikrinti tarptautinių aplinkosaugos susitarimų, pavyzdžiui, Biologinės įvairovės konvencijos, JT Konvencijos dėl dykumėjimo ir JT Bendrosios klimato kaitos konvencijos, atsižvelgiant į ES veiksmų planą dėl klimato kaitos, taip pat jų protokolų ir visų kitų pakeitimų laikymąsi ir remti jų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

q)

užtikrinti tarptautinių aplinkosaugos susitarimų, pavyzdžiui, Biologinės įvairovės konvencijos, JT Konvencijos dėl dykumėjimo ir JT Bendrosios klimato kaitos konvencijos, atsižvelgiant į ES veiksmų planą dėl klimato kaitos, taip pat jų protokolų ir visų kitų pakeitimų laikymąsi ir remti jų įgyvendinimą;

| r) | kurti parengties ekstremalioms situacijoms ir stichinių nelaimių prevencijos gebėjimus; |
| --- | --- |

r)

kurti parengties ekstremalioms situacijoms ir stichinių nelaimių prevencijos gebėjimus;

Vanduo ir energetika:

| s) | remti tvarų integruotą vandens išteklių valdymą, ypač daug dėmesio skiriant visuotinei prieigai prie saugaus geriamojo vandens bei sanitarijai, atsižvelgiant į TVT, ir tvariam bei veiksmingam vandens išteklių naudojimui, įskaitant naudojimą žemės ūkyje ir pramonėje; |
| --- | --- |

s)

remti tvarų integruotą vandens išteklių valdymą, ypač daug dėmesio skiriant visuotinei prieigai prie saugaus geriamojo vandens bei sanitarijai, atsižvelgiant į TVT, ir tvariam bei veiksmingam vandens išteklių naudojimui, įskaitant naudojimą žemės ūkyje ir pramonėje;

| t) | skatinti didesnį tvarių energetikos technologijų naudojimą; |
| --- | --- |

t)

skatinti didesnį tvarių energetikos technologijų naudojimą;

Infrastruktūra, ryšiai ir transportas:

| u) | prisidėti prie ekonominės infrastruktūros plėtojimo, įskaitant paramą regioninei integracijai, ir skatinti didesnį informacinių ir ryšių technologijų naudojimą; |
| --- | --- |

u)

prisidėti prie ekonominės infrastruktūros plėtojimo, įskaitant paramą regioninei integracijai, ir skatinti didesnį informacinių ir ryšių technologijų naudojimą;

Kaimo plėtra, teritorijų planavimas, žemės ūkis ir maisto pakankamumas:

| v) | remti tvarią kaimo plėtrą, įskaitant decentralizaciją ir teisių suteikimą, visų pirma siekiant užtikrinti maisto pakankamumą; |
| --- | --- |

v)

remti tvarią kaimo plėtrą, įskaitant decentralizaciją ir teisių suteikimą, visų pirma siekiant užtikrinti maisto pakankamumą;

Padėtis po krizės ir silpnos valstybės:

| w) | vidutiniu ir ilgalaikiu laikotarpiu rekonstruoti ir reabilituoti regionus ir šalis, nukentėjusius nuo konfliktų, žmogaus sukeltų ir stichinių nelaimių, įskaitant paramą su minomis susijusiems veiksmams bei demobilizacijos ir reintegracijos veiksmams, kartu užtikrinant pagalbos, reabilitacijos ir vystymosi tęstinumą pagal 2 straipsnio 6 dalį, atsižvelgiant į Bendrijos ir jos valstybių narių kompetenciją; |
| --- | --- |

w)

vidutiniu ir ilgalaikiu laikotarpiu rekonstruoti ir reabilituoti regionus ir šalis, nukentėjusius nuo konfliktų, žmogaus sukeltų ir stichinių nelaimių, įskaitant paramą su minomis susijusiems veiksmams bei demobilizacijos ir reintegracijos veiksmams, kartu užtikrinant pagalbos, reabilitacijos ir vystymosi tęstinumą pagal 2 straipsnio 6 dalį, atsižvelgiant į Bendrijos ir jos valstybių narių kompetenciją;

| x) | vykdyti vidutinės trukmės ir ilgalaikius veiksmus, kuriais siekiama iškeldintų žmonių savarankiškumo ir integracijos ar reintegracijos, užtikrinant, kad tarp humanitarinės pagalbos, reabilitacijos, pagalbos iškeldintiems žmonėms ir vystomojo bendradarbiavimo būtų išlaikytas integruotas ir nuoseklus požiūris. Bendrijos veiksmais sudaromos geresnės sąlygos nuo ekstremalios padėties pereiti prie vystymosi etapo, skatinant poveikį patyrusių žmonių socialinę ir ekonominę integraciją ar reintegraciją, ir skatinama kurti ar stiprinti demokratines struktūras ir gyventojų vaidmenį vystymosi procese; |
| --- | --- |

x)

vykdyti vidutinės trukmės ir ilgalaikius veiksmus, kuriais siekiama iškeldintų žmonių savarankiškumo ir integracijos ar reintegracijos, užtikrinant, kad tarp humanitarinės pagalbos, reabilitacijos, pagalbos iškeldintiems žmonėms ir vystomojo bendradarbiavimo būtų išlaikytas integruotas ir nuoseklus požiūris. Bendrijos veiksmais sudaromos geresnės sąlygos nuo ekstremalios padėties pereiti prie vystymosi etapo, skatinant poveikį patyrusių žmonių socialinę ir ekonominę integraciją ar reintegraciją, ir skatinama kurti ar stiprinti demokratines struktūras ir gyventojų vaidmenį vystymosi procese;

| y) | silpnose arba nepajėgiose valstybėse remti pagrindinių paslaugų teikimą ir teisėtų, veiksmingų bei tvirtų viešųjų institucijų kūrimą; |
| --- | --- |

y)

silpnose arba nepajėgiose valstybėse remti pagrindinių paslaugų teikimą ir teisėtų, veiksmingų bei tvirtų viešųjų institucijų kūrimą;

| z) | spręsti Bendrijos ir jos partnerių bendras vystymosi problemas, visų pirma remiant sektorių dialogus, dvišalių susitarimų įgyvendinimą ir bet kurią su šio reglamento taikymo sritimi suderinamą veiklos sritį. |
| --- | --- |

z)

spręsti Bendrijos ir jos partnerių bendras vystymosi problemas, visų pirma remiant sektorių dialogus, dvišalių susitarimų įgyvendinimą ir bet kurią su šio reglamento taikymo sritimi suderinamą veiklos sritį.

6 straipsnis

Lotynų Amerika

Teikiant Bendrijos paramą Lotynų Amerikai remiami veiksmai, atitinkantys 5 straipsnį ir šio reglamento bendrą tikslą ir taikymo sritį, tikslus ir bendruosius principus. Atsižvelgiant į konkrečią Lotynų Amerikos padėtį, skiriamas papildomas dėmesys šioms bendradarbiavimo sritims:

| a) | skatinti socialinę sanglaudą, kuri yra bendras Bendrijos ir Lotynų Amerikos santykių tikslas ir prioritetinė politika, tokiu būdu kovojant su skurdu, nelygybe ir atskirtimi. Ypač daug dėmesio skiriama socialinei gerovei ir mokesčių politikai, produktyvioms investicijoms siekiant daugiau ir geresnių darbo vietų, politikos kryptims, skirtoms kovai su diskriminacija ir narkotikų gamyba, vartojimu bei prekyba jais, pagrindinių socialinių paslaugų, visų pirma sveikatos ir švietimo srityse, gerinimui; |
| --- | --- |

a)

skatinti socialinę sanglaudą, kuri yra bendras Bendrijos ir Lotynų Amerikos santykių tikslas ir prioritetinė politika, tokiu būdu kovojant su skurdu, nelygybe ir atskirtimi. Ypač daug dėmesio skiriama socialinei gerovei ir mokesčių politikai, produktyvioms investicijoms siekiant daugiau ir geresnių darbo vietų, politikos kryptims, skirtoms kovai su diskriminacija ir narkotikų gamyba, vartojimu bei prekyba jais, pagrindinių socialinių paslaugų, visų pirma sveikatos ir švietimo srityse, gerinimui;

| b) | skatinti didesnę regioninę integraciją, įskaitant paramą įvairiems regioninės integracijos procesams ir tinklo infrastruktūrų sujungimui, kartu užtikrinant, kad šie veiksmai papildytų Europos investicijų banko (EIB) ir kitų institucijų remiamus veiksmus; |
| --- | --- |

b)

skatinti didesnę regioninę integraciją, įskaitant paramą įvairiems regioninės integracijos procesams ir tinklo infrastruktūrų sujungimui, kartu užtikrinant, kad šie veiksmai papildytų Europos investicijų banko (EIB) ir kitų institucijų remiamus veiksmus;

| c) | remti gero valdymo ir viešųjų institucijų stiprinimą bei žmogaus teisių, įskaitant vaikų ir autochtonų teises, gynimą; |
| --- | --- |

c)

remti gero valdymo ir viešųjų institucijų stiprinimą bei žmogaus teisių, įskaitant vaikų ir autochtonų teises, gynimą;

| d) | remti bendros ES ir Lotynų Amerikos aukštojo mokslo erdvės sukūrimą; |
| --- | --- |

d)

remti bendros ES ir Lotynų Amerikos aukštojo mokslo erdvės sukūrimą;

| e) | skatinti visus tvaraus vystymosi aspektus, ypač daug dėmesio skiriant miškų ir biologinės įvairovės apsaugai. |
| --- | --- |

e)

skatinti visus tvaraus vystymosi aspektus, ypač daug dėmesio skiriant miškų ir biologinės įvairovės apsaugai.

7 straipsnis

Azija

Teikiant Bendrijos paramą Azijai remiami veiksmai, atitinkantys 5 straipsnį ir šio reglamento bendrą tikslą ir taikymo sritį, tikslus ir bendruosius principus. Atsižvelgiant į konkrečią Azijos padėtį, skiriamas papildomas dėmesys šioms bendradarbiavimo sritims:

| a) | siekti TVT sveikatos, įskaitant ŽIV/AIDS, ir švietimo srityse, inter alia pasitelkiant politikos dialogą dėl sektorių reformos; |
| --- | --- |

a)

siekti TVT sveikatos, įskaitant ŽIV/AIDS, ir švietimo srityse, inter alia pasitelkiant politikos dialogą dėl sektorių reformos;

| b) | spręsti valdymo klausimus, visų pirma silpnose valstybėse siekiant padėti joms sukurti teisėtas, veiksmingas bei tvirtas viešąsias institucijas ir aktyvią bei organizuotą pilietinę visuomenę ir sustiprinti žmogaus teisių, įskaitant vaikų teises, apsaugą; |
| --- | --- |

b)

spręsti valdymo klausimus, visų pirma silpnose valstybėse siekiant padėti joms sukurti teisėtas, veiksmingas bei tvirtas viešąsias institucijas ir aktyvią bei organizuotą pilietinę visuomenę ir sustiprinti žmogaus teisių, įskaitant vaikų teises, apsaugą;

| c) | skatinti didesnę regioninę integraciją ir bendradarbiavimą remiant įvairius regioninės integracijos ir dialogo procesus; |
| --- | --- |

c)

skatinti didesnę regioninę integraciją ir bendradarbiavimą remiant įvairius regioninės integracijos ir dialogo procesus;

| d) | prisidėti prie epidemijų ir zoonozės kontrolės bei prie jų paveiktų sektorių reabilitacijos; |
| --- | --- |

d)

prisidėti prie epidemijų ir zoonozės kontrolės bei prie jų paveiktų sektorių reabilitacijos;

| e) | skatinti visus tvaraus vystymosi aspektus, ypač daug dėmesio skiriant miškų ir biologinės įvairovės apsaugai; |
| --- | --- |

e)

skatinti visus tvaraus vystymosi aspektus, ypač daug dėmesio skiriant miškų ir biologinės įvairovės apsaugai;

| f) | kovoti su narkotikų gamyba, vartojimu bei prekyba jais ir su kita neteisėta prekyba. |
| --- | --- |

f)

kovoti su narkotikų gamyba, vartojimu bei prekyba jais ir su kita neteisėta prekyba.

8 straipsnis

Vidurinė Azija

Teikiant Bendrijos paramą Vidurinei Azijai remiami veiksmai, atitinkantys 5 straipsnį ir šio reglamento bendrą tikslą ir taikymo sritį, tikslus ir bendruosius principus. Atsižvelgiant į konkrečią Vidurinės Azijos padėtį, skiriamas papildomas dėmesys šioms bendradarbiavimo sritims:

| a) | skatinti konstitucines reformas ir teisinių, administracinių bei reglamentavimo nuostatų derinimą su Bendrijos nuostatomis, įskaitant nacionalinių institucijų ir įstaigų, atsakingų už partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimų sričių politikos veiksmingą įgyvendinimą, pavyzdžiui, rinkimų organų, parlamentų, stiprinimą, viešojo administravimo reformą ir viešųjų finansų valdymą; |
| --- | --- |

a)

skatinti konstitucines reformas ir teisinių, administracinių bei reglamentavimo nuostatų derinimą su Bendrijos nuostatomis, įskaitant nacionalinių institucijų ir įstaigų, atsakingų už partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimų sričių politikos veiksmingą įgyvendinimą, pavyzdžiui, rinkimų organų, parlamentų, stiprinimą, viešojo administravimo reformą ir viešųjų finansų valdymą;

| b) | skatinti rinkos ekonomikos vystymąsi ir šalių partnerių integraciją į PPO, atsižvelgiant į pereinamojo laikotarpio socialinius aspektus; |
| --- | --- |

b)

skatinti rinkos ekonomikos vystymąsi ir šalių partnerių integraciją į PPO, atsižvelgiant į pereinamojo laikotarpio socialinius aspektus;

| c) | remti veiksmingą sienų valdymą ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą siekiant skatinti tvarų ekonominį, socialinį ir aplinkosauginį pasienio regionų vystymąsi; |
| --- | --- |

c)

remti veiksmingą sienų valdymą ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą siekiant skatinti tvarų ekonominį, socialinį ir aplinkosauginį pasienio regionų vystymąsi;

| d) | kovoti su narkotikų gamyba, vartojimu bei prekyba jais ir su kita neteisėta prekyba; |
| --- | --- |

d)

kovoti su narkotikų gamyba, vartojimu bei prekyba jais ir su kita neteisėta prekyba;

| e) | kovoti su ŽIV/AIDS; |
| --- | --- |

e)

kovoti su ŽIV/AIDS;

| f) | skatinti regioninį bendradarbiavimą, dialogą ir integraciją, taip pat ir su šalimis, kurioms taikomas Reglamentas (EB) Nr. [...] ir kiti Bendrijos dokumentai, visų pirma skatinant bendradarbiavimą aplinkos — ypač vandens ir sanitarijos, — švietimo, energetikos ir transporto sektoriuose, įskaitant tarptautinio energijos tiekimo saugumą bei tęstinumą ir transporto operacijas, tinklų ir jų operatorių sujungimą, atsinaujinančiuosius energijos išteklius, energijos efektyvumą. |
| --- | --- |

f)

skatinti regioninį bendradarbiavimą, dialogą ir integraciją, taip pat ir su šalimis, kurioms taikomas Reglamentas (EB) Nr. [...] ir kiti Bendrijos dokumentai, visų pirma skatinant bendradarbiavimą aplinkos — ypač vandens ir sanitarijos, — švietimo, energetikos ir transporto sektoriuose, įskaitant tarptautinio energijos tiekimo saugumą bei tęstinumą ir transporto operacijas, tinklų ir jų operatorių sujungimą, atsinaujinančiuosius energijos išteklius, energijos efektyvumą.

9 straipsnis

Artimieji Rytai

Teikiant Bendrijos paramą Artimiesiems Rytams remiami veiksmai, atitinkantys 5 straipsnį ir šio reglamento bendrą tikslą ir taikymo sritį, tikslus ir bendruosius principus. Atsižvelgiant į konkrečią Artimųjų Rytų padėtį, skiriamas papildomas dėmesys šioms bendradarbiavimo sritims:

| a) | skatinti socialinę sanglaudą siekiant užtikrinti socialinę lygybę, visų pirma susijusią su vidinių nacionalinių išteklių naudojimu, bei užtikrinti politinę lygybę, visų pirma propaguojant žmogaus teises, įskaitant lyčių lygybę; |
| --- | --- |

a)

skatinti socialinę sanglaudą siekiant užtikrinti socialinę lygybę, visų pirma susijusią su vidinių nacionalinių išteklių naudojimu, bei užtikrinti politinę lygybę, visų pirma propaguojant žmogaus teises, įskaitant lyčių lygybę;

| b) | skatinti ekonominę diversifikaciją, rinkos ekonomikos vystymąsi bei šalių partnerių integraciją į PPO; |
| --- | --- |

b)

skatinti ekonominę diversifikaciją, rinkos ekonomikos vystymąsi bei šalių partnerių integraciją į PPO;

| c) | skatinti regioninį bendradarbiavimą, dialogą ir integraciją, įskaitant su šalimis, kurioms taikomas Reglamentas (EB) Nr. [...] ir kiti Bendrijos dokumentai, remiant integracijos pastangas regione, pavyzdžiui, ekonomikos, energetikos, transporto ir pabėgėlių srityse; |
| --- | --- |

c)

skatinti regioninį bendradarbiavimą, dialogą ir integraciją, įskaitant su šalimis, kurioms taikomas Reglamentas (EB) Nr. [...] ir kiti Bendrijos dokumentai, remiant integracijos pastangas regione, pavyzdžiui, ekonomikos, energetikos, transporto ir pabėgėlių srityse;

| d) | remti tarptautinių susitarimų sudarymą ir veiksmingą tarptautinės teisės, visų pirma JT rezoliucijų ir daugiašalių konvencijų, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

d)

remti tarptautinių susitarimų sudarymą ir veiksmingą tarptautinės teisės, visų pirma JT rezoliucijų ir daugiašalių konvencijų, įgyvendinimą;

| e) | spręsti valdymo klausimus, visų pirma silpnose valstybėse, siekiant padėti joms sukurti teisėtas, veiksmingas bei tvirtas viešąsias institucijas ir aktyvią bei organizuotą pilietinę visuomenę ir sustiprinti žmogaus teisių, įskaitant vaikų teises, apsaugą. |
| --- | --- |

e)

spręsti valdymo klausimus, visų pirma silpnose valstybėse, siekiant padėti joms sukurti teisėtas, veiksmingas bei tvirtas viešąsias institucijas ir aktyvią bei organizuotą pilietinę visuomenę ir sustiprinti žmogaus teisių, įskaitant vaikų teises, apsaugą.

10 straipsnis

Pietų Afrika

Teikiant Bendrijos paramą Pietų Afrikai remiami veiksmai, atitinkantys 5 straipsnį ir šio reglamento bendrą tikslą ir taikymo sritį, tikslus ir bendruosius principus. Atsižvelgiant į konkrečią Pietų Afrikos padėtį, skiriamas papildomas dėmesys šioms bendradarbiavimo sritims:

| a) | remti demokratinės visuomenės, gero valdymo ir teisinės valstybės principais valdomos valstybės stiprinimą ir prisidėti prie regiono bei žemyno stabilumo ir integracijos; |
| --- | --- |

a)

remti demokratinės visuomenės, gero valdymo ir teisinės valstybės principais valdomos valstybės stiprinimą ir prisidėti prie regiono bei žemyno stabilumo ir integracijos;

| b) | teikti paramą prisitaikymo veiksmams, kurių reikia regione įsteigus laisvos prekybos zonas pagal Bendrijos ir Pietų Afrikos prekybos, vystymosi ir bendradarbiavimo susitarimą (16) bei kitus regioninius susitarimus; |
| --- | --- |

b)

teikti paramą prisitaikymo veiksmams, kurių reikia regione įsteigus laisvos prekybos zonas pagal Bendrijos ir Pietų Afrikos prekybos, vystymosi ir bendradarbiavimo susitarimą (16) bei kitus regioninius susitarimus;

| c) | remti kovą su skurdu, nelygybe ir atskirtimi, taip pat ir sprendžiant su anksčiau nepalankioje padėtyje buvusių bendruomenių pagrindiniais poreikiais susijusias problemas; |
| --- | --- |

c)

remti kovą su skurdu, nelygybe ir atskirtimi, taip pat ir sprendžiant su anksčiau nepalankioje padėtyje buvusių bendruomenių pagrindiniais poreikiais susijusias problemas;

| d) | spręsti ŽIV/AIDS pandemijos ir jos poveikio Pietų Afrikos visuomenei klausimą. |
| --- | --- |

d)

spręsti ŽIV/AIDS pandemijos ir jos poveikio Pietų Afrikos visuomenei klausimą.

11 straipsnis

Teminės programos

1.   Teminė programa papildo 5–10 straipsniuose nurodytas programas ir apima konkrečią veiklos sritį, svarbią geografiškai neapibrėžtai šalių partnerių grupei, ar bendradarbiavimo veiklą, skirtą įvairiems regionams ar šalių partnerių grupėms, arba tarptautinį veiksmą, kuris nėra skirtas konkrečiai geografinei zonai.

2.   Laikantis šio reglamento bendro tikslo ir taikymo srities, tikslų ir bendrųjų principų, pagal temines programas vykdomi veiksmai suteikia papildomos vertės ir papildo pagal geografines programas finansuojamus veiksmus bei yra su jais suderinti. Šiems veiksmams taikomi šie principai:

| a) | Bendrijos politikos tikslų negalima tinkamai ar veiksmingai pasiekti vykdant geografines programas, todėl teminę programą įgyvendina tarpinė organizacija, pavyzdžiui, nevyriausybinė organizacija, kitas nevalstybinis subjektas, tarptautinė organizacija ar daugiašalis mechanizmas, arba programa įgyvendinama pasitelkiant tokią tarpinę organizaciją. Tai apima pasaulines iniciatyvas, kuriomis remiami TVT, tvarus vystymasis ar viešosios gėrybės pasaulio mastu ir veiksmai valstybėse narėse bei stojančiosiose šalyse, nukrypstant nuo 24 straipsnio, kaip numatyta atitinkamoje teminėje programoje,
  ir (arba) |
| --- | --- |

a)

Bendrijos politikos tikslų negalima tinkamai ar veiksmingai pasiekti vykdant geografines programas, todėl teminę programą įgyvendina tarpinė organizacija, pavyzdžiui, nevyriausybinė organizacija, kitas nevalstybinis subjektas, tarptautinė organizacija ar daugiašalis mechanizmas, arba programa įgyvendinama pasitelkiant tokią tarpinę organizaciją. Tai apima pasaulines iniciatyvas, kuriomis remiami TVT, tvarus vystymasis ar viešosios gėrybės pasaulio mastu ir veiksmai valstybėse narėse bei stojančiosiose šalyse, nukrypstant nuo 24 straipsnio, kaip numatyta atitinkamoje teminėje programoje,

ir (arba)

| b) | šio pobūdžio veiksmai:






  — | daugiaregioniniai ir (arba) kompleksiniai veiksmai, įskaitant bandomuosius projektus ir novatoriškas politikos kryptis; |
| --- | --- | --- |

b)

šio pobūdžio veiksmai:

—

daugiaregioniniai ir (arba) kompleksiniai veiksmai, įskaitant bandomuosius projektus ir novatoriškas politikos kryptis;

| — | veiksmai tai atvejais, kai dėl veiksmo nesusitarta su partnerės (-ių) vyriausybe (-ėmis); |
| --- | --- |

—

veiksmai tai atvejais, kai dėl veiksmo nesusitarta su partnerės (-ių) vyriausybe (-ėmis);

| — | veiksmai, svarbūs konkrečios teminės programos tikslui, kurie atitinka Bendrijos politikos prioritetą ar Bendrijos tarptautinę prievolę ar įsipareigojimą; |
| --- | --- |

—

veiksmai, svarbūs konkrečios teminės programos tikslui, kurie atitinka Bendrijos politikos prioritetą ar Bendrijos tarptautinę prievolę ar įsipareigojimą;

| — | prireikus, veiksmai tais atvejais, kai nėra geografinės programos ar kai ji sustabdyta. |
| --- | --- |

—

prireikus, veiksmai tais atvejais, kai nėra geografinės programos ar kai ji sustabdyta.

12 straipsnis

Investicijos į žmones

1.   Bendrijos paramos pagal teminę programą „Investicijos į žmones“ tikslas — remti toliau nurodytus veiksmus srityse, kurios turi tiesioginės įtakos žmonių gyvenimo lygiui ir gerovei, daugiausia dėmesio skiriant neturtingiausioms ir mažiausiai išsivysčiusioms šalims bei nepalankiausioje padėtyje esantiems gyventojų sluoksniams.

2.   Siekiant 1 dalyje nurodyto tikslo ir laikantis 11 straipsnio, programa apima šias veiklos sritis:

| a) | Gera sveikatos apsauga visiems:






  i) | kovoti su skurdo ligomis, daugiausia dėmesio skiriant pagrindinėms užkrečiamosioms ligoms, pavyzdžiui, kaip nustatyta Europos programoje dėl veiksmų kovojant su ŽIV/AIDS, maliarija ir tuberkulioze, visų pirma:






  — | didinti pagrindinių farmacinių priemonių nuo šių trijų ligų ir jų diagnostikos kainų prieinamumą, atsižvelgiant į TRIP susitarimo nuostatas, kaip paaiškinta Dohos deklaracijoje dėl TRIP susitarimo ir visuomenės sveikatos; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Gera sveikatos apsauga visiems:

i)

kovoti su skurdo ligomis, daugiausia dėmesio skiriant pagrindinėms užkrečiamosioms ligoms, pavyzdžiui, kaip nustatyta Europos programoje dėl veiksmų kovojant su ŽIV/AIDS, maliarija ir tuberkulioze, visų pirma:

—

didinti pagrindinių farmacinių priemonių nuo šių trijų ligų ir jų diagnostikos kainų prieinamumą, atsižvelgiant į TRIP susitarimo nuostatas, kaip paaiškinta Dohos deklaracijoje dėl TRIP susitarimo ir visuomenės sveikatos;

| — | skatinti valstybines ir privačias investicijas į mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą naujų gydymo būdų, naujų vaistų, visų pirmą vakcinų, mikrobicidų, ir novatoriškų gydymo būdų srityje; |
| --- | --- |

—

skatinti valstybines ir privačias investicijas į mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą naujų gydymo būdų, naujų vaistų, visų pirmą vakcinų, mikrobicidų, ir novatoriškų gydymo būdų srityje;

| — | remti pasaulines iniciatyvas, kuriomis daugiausia dėmesio skiriama pagrindinėms užkrečiamosioms ligoms atsižvelgiant į skurdo mažinimą, įskaitant Pasaulinį kovos su ŽIV/AIDS, tuberkulioze ir maliarija fondą; |
| --- | --- |

—

remti pasaulines iniciatyvas, kuriomis daugiausia dėmesio skiriama pagrindinėms užkrečiamosioms ligoms atsižvelgiant į skurdo mažinimą, įskaitant Pasaulinį kovos su ŽIV/AIDS, tuberkulioze ir maliarija fondą;

| ii) | vadovaujantis principais, dėl kurių buvo susitarta ICPD + 5, remti veiksmus, kuriais siekiama gerinti reprodukcinę bei lytinę sveikatą besivystančiose šalyse ir užtikrinti moterų, vyrų ir paauglių teisę į gerą reprodukcinę bei lytinę sveikatą, bei teikti finansinę paramą ir tinkamą kompetentingą informaciją siekiant skatinti visaapimantį požiūrį į lytinę bei reprodukcinę sveikatą ir teises, kaip apibrėžta ICDP veiksmų programoje, įskaitant saugią motinystę ir visuotinę galimybę naudotis visapusiška saugia ir patikima reprodukcinės bei lytinės sveikatos priežiūra ir paslaugomis, priemonėmis, prieigą prie švietimo ir informacijos, įskaitant informaciją apie visus šeimos planavimo būdus, bei skatinti lytinės bei reprodukcinės sveikatos ir teisių pripažinimą, įskaitant:






  — | sumažinti motinų mirštamumo ir sergamumo lygį, daugiausia dėmesio skiriant šalims ir gyventojų grupėms, kuriose jų lygis aukščiausias; |
| --- | --- | --- |

ii)

vadovaujantis principais, dėl kurių buvo susitarta ICPD + 5, remti veiksmus, kuriais siekiama gerinti reprodukcinę bei lytinę sveikatą besivystančiose šalyse ir užtikrinti moterų, vyrų ir paauglių teisę į gerą reprodukcinę bei lytinę sveikatą, bei teikti finansinę paramą ir tinkamą kompetentingą informaciją siekiant skatinti visaapimantį požiūrį į lytinę bei reprodukcinę sveikatą ir teises, kaip apibrėžta ICDP veiksmų programoje, įskaitant saugią motinystę ir visuotinę galimybę naudotis visapusiška saugia ir patikima reprodukcinės bei lytinės sveikatos priežiūra ir paslaugomis, priemonėmis, prieigą prie švietimo ir informacijos, įskaitant informaciją apie visus šeimos planavimo būdus, bei skatinti lytinės bei reprodukcinės sveikatos ir teisių pripažinimą, įskaitant:

—

sumažinti motinų mirštamumo ir sergamumo lygį, daugiausia dėmesio skiriant šalims ir gyventojų grupėms, kuriose jų lygis aukščiausias;

| iii) | gerinti vienodas galimybes naudotis sveikatos paslaugų teikėjų paslaugomis, sveikatos reikmenimis ir sveikatos paslaugomis remiant:






  — | veiksmus, kuriais sprendžiami žmogiškųjų išteklių krizės sveikatos srityje klausimai; |
| --- | --- | --- |

iii)

gerinti vienodas galimybes naudotis sveikatos paslaugų teikėjų paslaugomis, sveikatos reikmenimis ir sveikatos paslaugomis remiant:

—

veiksmus, kuriais sprendžiami žmogiškųjų išteklių krizės sveikatos srityje klausimai;

| — | sveikatos priežiūros informacines sistemas, gebančias kurti, vertinti ir analizuoti nesusietus duomenis apie veiklą, siekiant užtikrinti geresnius sveikatos priežiūros ir vystymosi rezultatus bei tiekimo sistemų tvarumą; |
| --- | --- |

—

sveikatos priežiūros informacines sistemas, gebančias kurti, vertinti ir analizuoti nesusietus duomenis apie veiklą, siekiant užtikrinti geresnius sveikatos priežiūros ir vystymosi rezultatus bei tiekimo sistemų tvarumą;

| — | geresnį vakcinavimą ir imunizavimą bei didesnius esamų ar naujų vakcinų išteklius bei galimybes naudotis jais; |
| --- | --- |

—

geresnį vakcinavimą ir imunizavimą bei didesnius esamų ar naujų vakcinų išteklius bei galimybes naudotis jais;

| — | sąžiningus lygių galimybių naudotis sveikatos priežiūra finansavimo mechanizmus; |
| --- | --- |

—

sąžiningus lygių galimybių naudotis sveikatos priežiūra finansavimo mechanizmus;

| iv) | palaikyti subalansuotą santykį tarp prevencijos, gydymo ir priežiūros, prevenciją laikant pagrindiniu prioritetu ir pripažįstant, kad jos veiksmingumas yra didesnis tada, kai ji siejama su gydymu ir priežiūra. |
| --- | --- |

iv)

palaikyti subalansuotą santykį tarp prevencijos, gydymo ir priežiūros, prevenciją laikant pagrindiniu prioritetu ir pripažįstant, kad jos veiksmingumas yra didesnis tada, kai ji siejama su gydymu ir priežiūra.

| b) | Švietimas, žinios ir gebėjimai:






  i) | ypatingą dėmesį skirti veiksmams, vykdomiems TVT kontekste siekiant iki 2015 m. užtikrinti visuotinį pradinį ugdymą ir pagal Dakaro veiksmų planą „Švietimas visiems“; |
| --- | --- | --- |

b)

Švietimas, žinios ir gebėjimai:

i)

ypatingą dėmesį skirti veiksmams, vykdomiems TVT kontekste siekiant iki 2015 m. užtikrinti visuotinį pradinį ugdymą ir pagal Dakaro veiksmų planą „Švietimas visiems“;

| ii) | pradinis, vidurinis bei aukštasis išsilavinimas ir profesinis švietimas bei mokymas siekiant pagerinti visų vaikų ir — vis labiau — visų amžiaus grupių moterų ir vyrų galimybę įgyti išsilavinimą siekiant padidinti žinias, gebėjimus ir patrauklumą darbdaviams darbo rinkoje, prisidedant prie aktyvaus pilietiškumo ir asmeninių galimybių realizavimo visą gyvenimą; |
| --- | --- |

ii)

pradinis, vidurinis bei aukštasis išsilavinimas ir profesinis švietimas bei mokymas siekiant pagerinti visų vaikų ir — vis labiau — visų amžiaus grupių moterų ir vyrų galimybę įgyti išsilavinimą siekiant padidinti žinias, gebėjimus ir patrauklumą darbdaviams darbo rinkoje, prisidedant prie aktyvaus pilietiškumo ir asmeninių galimybių realizavimo visą gyvenimą;

| iii) | skatinti aukštos kokybės ugdymą, daugiausia dėmesio skiriant mergaičių, vaikų konfliktų paveiktose teritorijose ir vaikų, priklausančių marginalizuotoms ir labiau pažeidžiamoms socialinėms grupėms, galimybėms dalyvauti ugdymo programose; skatinti privalomą ir nemokamą ugdymą iki 15 m. amžiaus, siekiant kovoti prieš visų formų vaikų darbą; |
| --- | --- |

iii)

skatinti aukštos kokybės ugdymą, daugiausia dėmesio skiriant mergaičių, vaikų konfliktų paveiktose teritorijose ir vaikų, priklausančių marginalizuotoms ir labiau pažeidžiamoms socialinėms grupėms, galimybėms dalyvauti ugdymo programose; skatinti privalomą ir nemokamą ugdymą iki 15 m. amžiaus, siekiant kovoti prieš visų formų vaikų darbą;

| iv) | kurti mokymosi rezultatų vertinimo metodus, siekiant geriau įvertinti ugdymo kokybę, ypač raštingumo, mokėjimo skaičiuoti ir pagrindinių bendrųjų gebėjimų srityje; |
| --- | --- |

iv)

kurti mokymosi rezultatų vertinimo metodus, siekiant geriau įvertinti ugdymo kokybę, ypač raštingumo, mokėjimo skaičiuoti ir pagrindinių bendrųjų gebėjimų srityje;

| v) | skatinti donorų veiksmų derinimą ir artinimą siekiant remti universalų, privalomą, nemokamą ir aukštos kokybės ugdymą įgyvendinant tarptautines ir daugiašales iniciatyvas; |
| --- | --- |

v)

skatinti donorų veiksmų derinimą ir artinimą siekiant remti universalų, privalomą, nemokamą ir aukštos kokybės ugdymą įgyvendinant tarptautines ir daugiašales iniciatyvas;

| vi) | remti įtraukčiai palankią žinių visuomenę ir prisidėti įveikiant skaitmeninį atotrūkį bei žinių ir informacijos spragas; |
| --- | --- |

vi)

remti įtraukčiai palankią žinių visuomenę ir prisidėti įveikiant skaitmeninį atotrūkį bei žinių ir informacijos spragas;

| vii) | gerinti žinias ir inovacijas pasitelkiant mokslą ir technologijas, taip pat plėtoti elektroninių ryšių tinklus bei didinti galimybes naudotis jais, siekiant pagerinti socialinį ir ekonominį augimą ir tvarų vystymąsi kartu su ES mokslinių tyrimų politikos tarptautiniu aspektu. |
| --- | --- |

vii)

gerinti žinias ir inovacijas pasitelkiant mokslą ir technologijas, taip pat plėtoti elektroninių ryšių tinklus bei didinti galimybes naudotis jais, siekiant pagerinti socialinį ir ekonominį augimą ir tvarų vystymąsi kartu su ES mokslinių tyrimų politikos tarptautiniu aspektu.

| c) | Lyčių lygybė:






  i) | skatinti lyčių lygybę ir moterų teises, įgyvendinti pasaulinius įsipareigojimus, išdėstytus Pekino deklaracijoje ir veiksmų programoje bei JT Konvencijoje dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, įskaitant:






  — | remti programas, kuriomis prisidedama siekiant Pekino veiksmų programos tikslų, ypatingą dėmesį skiriant lyčių lygybei valdymo ir politinio bei socialinio atstovavimo srityje, ir kitus veiksmus, kuriais siekiama suteikti daugiau teisių moterims; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Lyčių lygybė:

i)

skatinti lyčių lygybę ir moterų teises, įgyvendinti pasaulinius įsipareigojimus, išdėstytus Pekino deklaracijoje ir veiksmų programoje bei JT Konvencijoje dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, įskaitant:

—

remti programas, kuriomis prisidedama siekiant Pekino veiksmų programos tikslų, ypatingą dėmesį skiriant lyčių lygybei valdymo ir politinio bei socialinio atstovavimo srityje, ir kitus veiksmus, kuriais siekiama suteikti daugiau teisių moterims;

| — | stiprinti pagrindinių suinteresuotų subjektų, pilietinės visuomenės organizacijų, moterų organizacijų ir tinklų institucinius ir veiklos gebėjimus jiems dedant pastangas skatinti lyčių lygybę ir teisių suteikimą ekonominėje ir socialinėje srityje, įskaitant pietų ir šiaurės šalių bei pietų šalių tinklų kūrimą ir teisinį gynimą; |
| --- | --- |

—

stiprinti pagrindinių suinteresuotų subjektų, pilietinės visuomenės organizacijų, moterų organizacijų ir tinklų institucinius ir veiklos gebėjimus jiems dedant pastangas skatinti lyčių lygybę ir teisių suteikimą ekonominėje ir socialinėje srityje, įskaitant pietų ir šiaurės šalių bei pietų šalių tinklų kūrimą ir teisinį gynimą;

| — | įtraukti lyčių aspektą į stebėseną ir gebėjimų statistikos srityje stiprinimą, remiant pagal lytį suskirstytų duomenų ir rodiklių, o taip pat su lyčių lygybe susijusių duomenų ir rodiklių apdorojimą ir platinimą; |
| --- | --- |

—

įtraukti lyčių aspektą į stebėseną ir gebėjimų statistikos srityje stiprinimą, remiant pagal lytį suskirstytų duomenų ir rodiklių, o taip pat su lyčių lygybe susijusių duomenų ir rodiklių apdorojimą ir platinimą;

| — | sumažinti suaugusiųjų neraštingumo lygį, ypatingą dėmesį skiriant moterų raštingumui; |
| --- | --- |

—

sumažinti suaugusiųjų neraštingumo lygį, ypatingą dėmesį skiriant moterų raštingumui;

| — | remti kovos su smurtu prieš moteris veiksmus. |
| --- | --- |

—

remti kovos su smurtu prieš moteris veiksmus.

| d) | Kiti žmogiškojo ir socialinio vystymosi aspektai:






  i) | kultūra:






  — | skatinti kultūrų dialogą, kultūrinę įvairovę ir pagarbą visų kultūrų lygiavertiškumui; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Kiti žmogiškojo ir socialinio vystymosi aspektai:

i)

kultūra:

—

skatinti kultūrų dialogą, kultūrinę įvairovę ir pagarbą visų kultūrų lygiavertiškumui;

| — | skatinti tarptautinį bendradarbiavimą, kad būtų stimuliuojamas kultūros pramonės šakų įnašas į besivystančių šalių ekonomikos augimą siekiant visapusiškai išnaudoti jo potencialą kovojant su skurdu, įskaitant tokių klausimų, kaip galimybės patekti į rinką ir intelektinės nuosavybės teisės, sprendimą; |
| --- | --- |

—

skatinti tarptautinį bendradarbiavimą, kad būtų stimuliuojamas kultūros pramonės šakų įnašas į besivystančių šalių ekonomikos augimą siekiant visapusiškai išnaudoti jo potencialą kovojant su skurdu, įskaitant tokių klausimų, kaip galimybės patekti į rinką ir intelektinės nuosavybės teisės, sprendimą;

| — | skatinti pagarbą autochtonų ir mažumų socialinėms, kultūrinėms ir dvasinėms vertybėms siekiant stiprinti lygybę ir teisingumą daugiatautėse visuomenėse laikantis visuotinių žmogaus teisių, kurias turi visi, įskaitant autochtonus bei mažumoms priklausančius asmenis; |
| --- | --- |

—

skatinti pagarbą autochtonų ir mažumų socialinėms, kultūrinėms ir dvasinėms vertybėms siekiant stiprinti lygybę ir teisingumą daugiatautėse visuomenėse laikantis visuotinių žmogaus teisių, kurias turi visi, įskaitant autochtonus bei mažumoms priklausančius asmenis;

| — | remti kultūrą, kuri yra daug žadantis ekonominis sektorius vystymuisi ir augimui. |
| --- | --- |

—

remti kultūrą, kuri yra daug žadantis ekonominis sektorius vystymuisi ir augimui.

| ii) | užimtumas ir socialinė sanglauda:






  — | skatinti integruotą socialinį ir ekonominį požiūrį, įskaitant produktyvaus užimtumo, tinkamo darbo visiems, socialinės sanglaudos, žmogiškųjų išteklių vystymo, teisingumo bei socialinės apsaugos skatinimą, užimtumo klausimų sisteminimą, neformalaus sektoriaus darbo vietų kokybės gerinimą ir teisių suteikimą darbo asociacijoms, laikantis susijusių TDO konvencijų principų ir Bendrijos tarptautinių įsipareigojimų šiose srityse; |
| --- | --- | --- |

ii)

užimtumas ir socialinė sanglauda:

—

skatinti integruotą socialinį ir ekonominį požiūrį, įskaitant produktyvaus užimtumo, tinkamo darbo visiems, socialinės sanglaudos, žmogiškųjų išteklių vystymo, teisingumo bei socialinės apsaugos skatinimą, užimtumo klausimų sisteminimą, neformalaus sektoriaus darbo vietų kokybės gerinimą ir teisių suteikimą darbo asociacijoms, laikantis susijusių TDO konvencijų principų ir Bendrijos tarptautinių įsipareigojimų šiose srityse;

| — | skatinti „tinkamo darbo visiems“ darbotvarkę, kuri yra visuotinis tikslas, taip pat pasitelkiant pasaulines ir kitas daugiašales iniciatyvas įgyvendinti tarptautiniu mastu sutartų pagrindinių TDO darbo standartus, prekybos poveikio tinkamam darbui įvertinimą, tvarius ir tinkamus sąžiningo finansavimo mechanizmus, socialinės apsaugos sistemų veiksmingą veikimą ir didesnį diegimą; |
| --- | --- |

—

skatinti „tinkamo darbo visiems“ darbotvarkę, kuri yra visuotinis tikslas, taip pat pasitelkiant pasaulines ir kitas daugiašales iniciatyvas įgyvendinti tarptautiniu mastu sutartų pagrindinių TDO darbo standartus, prekybos poveikio tinkamam darbui įvertinimą, tvarius ir tinkamus sąžiningo finansavimo mechanizmus, socialinės apsaugos sistemų veiksmingą veikimą ir didesnį diegimą;

| — | remti iniciatyvas skatinti geresnes darbo sąlygas ir pritaikymą prie rinkos liberalizavimo, taip pat vystymosi politikos krypčių užimtumo aspektą, siekiant padėti skleisti europines socialines vertybes; |
| --- | --- |

—

remti iniciatyvas skatinti geresnes darbo sąlygas ir pritaikymą prie rinkos liberalizavimo, taip pat vystymosi politikos krypčių užimtumo aspektą, siekiant padėti skleisti europines socialines vertybes;

| — | padėti skatinti pozityvų socialinį globalizacijos aspektą ir ES patirties sklaidą. |
| --- | --- |

—

padėti skatinti pozityvų socialinį globalizacijos aspektą ir ES patirties sklaidą.

| iii) | jaunimas ir vaikai:






  — | kovoti su visų formų vaikų darbu, prekyba vaikais ir smurtu prieš juos, skatinti politikos kryptis, kuriose atsižvelgiama į jaunimo ir vaikų ypatingą pažeidžiamumą ir potencialą, jų teisių ir interesų gynimą, švietimą, sveikatą ir pragyvenimo šaltinius, pradedant dalyvavimu ir teisių suteikimu; |
| --- | --- | --- |

iii)

jaunimas ir vaikai:

—

kovoti su visų formų vaikų darbu, prekyba vaikais ir smurtu prieš juos, skatinti politikos kryptis, kuriose atsižvelgiama į jaunimo ir vaikų ypatingą pažeidžiamumą ir potencialą, jų teisių ir interesų gynimą, švietimą, sveikatą ir pragyvenimo šaltinius, pradedant dalyvavimu ir teisių suteikimu;

| — | siekti, kad besivystančios šalys skirtų daugiau dėmesio politikos kryptims, kurios yra naudingos jaunimui ir vaikams, bei didinti jų gebėjimus plėtoti tokias politikos kryptis; |
| --- | --- |

—

siekti, kad besivystančios šalys skirtų daugiau dėmesio politikos kryptims, kurios yra naudingos jaunimui ir vaikams, bei didinti jų gebėjimus plėtoti tokias politikos kryptis;

| — | palaikyti konkrečias strategijas ir intervencijas, kuriomis siekiama spręsti konkrečias problemas, darančias poveikį jaunimui ir vaikams, vykdant visus atitinkamus veiksmus kuo geriau atsižvelgiant į jų interesus. Reikėtų užtikrinti vaikų ir jaunimo dalyvavimą; |
| --- | --- |

—

palaikyti konkrečias strategijas ir intervencijas, kuriomis siekiama spręsti konkrečias problemas, darančias poveikį jaunimui ir vaikams, vykdant visus atitinkamus veiksmus kuo geriau atsižvelgiant į jų interesus. Reikėtų užtikrinti vaikų ir jaunimo dalyvavimą;

| — | pasinaudojant Bendrijos kaip pagrindinio OVP donoro padėtimi tarp tarptautinių institucijų — raginti daugiašalius donorus primygtinai skatinti parengti politikos kryptis, skirtas panaikinti blogiausias vaikų darbo formas, ypatingai — kenksmingą darbą, siekiant skatinti veiksmingą visų vaikų darbo formų panaikinimą, kovojant su prekyba vaikais ir smurtu prieš juos bei skatinant vaikų ir jaunimo — vystymosi proceso dalyvių — vaidmenį. |
| --- | --- |

—

pasinaudojant Bendrijos kaip pagrindinio OVP donoro padėtimi tarp tarptautinių institucijų — raginti daugiašalius donorus primygtinai skatinti parengti politikos kryptis, skirtas panaikinti blogiausias vaikų darbo formas, ypatingai — kenksmingą darbą, siekiant skatinti veiksmingą visų vaikų darbo formų panaikinimą, kovojant su prekyba vaikais ir smurtu prieš juos bei skatinant vaikų ir jaunimo — vystymosi proceso dalyvių — vaidmenį.

13 straipsnis

Aplinka ir tvarus gamtos išteklių, įskaitant energiją, valdymas

1.   Teminės programos dėl aplinkos ir tvaraus gamtos išteklių, įskaitant vandenį, ir energijos valdymo tikslas — integruoti aplinkos apsaugos reikalavimus į Bendrijos vystymosi ir kitas išorės politikos kryptis, taip pat Bendrijos ir šalių bei regionų partnerių bendro intereso labui padėti propaguoti Bendrijos aplinkosaugos ir energetikos politiką kitose šalyse.

2.   Siekiant 1 dalyje nurodyto tikslo ir laikantis 11 straipsnio, programa apima šias veiklos sritis:

| a) | atlikti parengiamąjį darbą padedant besivystančioms šalims pasiekti TVT dėl aplinkosauginio tvarumo didinant besivystančių šalių gebėjimus integruoti aplinkosaugos klausimus, remiant pilietinės visuomenės subjektus, vietos valdžios institucijas ir konsultacinius organus, aplinkos stebėseną ir vertinimą, rengiant novatoriškus metodus ir porinius projektus, siekiant pasidalinti patirtimi ir sustiprinti bendradarbiavimą šiose srityse su pagrindinėmis šalimis; |
| --- | --- |

a)

atlikti parengiamąjį darbą padedant besivystančioms šalims pasiekti TVT dėl aplinkosauginio tvarumo didinant besivystančių šalių gebėjimus integruoti aplinkosaugos klausimus, remiant pilietinės visuomenės subjektus, vietos valdžios institucijas ir konsultacinius organus, aplinkos stebėseną ir vertinimą, rengiant novatoriškus metodus ir porinius projektus, siekiant pasidalinti patirtimi ir sustiprinti bendradarbiavimą šiose srityse su pagrindinėmis šalimis;

| b) | skatinti Bendrijos iniciatyvų ir tarptautiniu bei regioniniu lygiu sutartų ir (arba) tarpvalstybinio pobūdžio įsipareigojimų įgyvendinimą remiant tvarų vystymąsi, įskaitant veiksmus, kuriais siekiama spręsti dabartinius ir būsimus klimato kaitos klausimus, biologinės įvairovės, dykumėjimo, miškų, dirvožemio blogėjimo, neteisėto miškų kirtimo ir miškų valdymo, žvejybos ir jūrų išteklių klausimus, aplinkosaugos standartų (dėl gaminių ir gamybos procesų) laikymosi, patikimo cheminių medžiagų ir atliekų valdymo, kovos su tarša, tvarios gamybos ir vartojimo bei su aplinka susijusios migracijos klausimus. Tai taip pat apima pastangas skatinti gerą miškų valdymą ir kovą su neteisėtu miškų kirtimu, visų pirma pasitelkiant FLEGT, taip pat miškų išsaugojimo ir tvaraus valdymo inovacinius veiksmus, kuriuose aktyviai dalyvauja vietos bendruomenės ir žmonės, kuriems miškai yra pajamų šaltinis.
  Vandens srityje temine programa bus siekiama sukurti vandens išteklių ilgalaikės apsaugos sistemą ir remiant politikos koordinavimą skatinti tvarų vandens naudojimą; |
| --- | --- |

b)

skatinti Bendrijos iniciatyvų ir tarptautiniu bei regioniniu lygiu sutartų ir (arba) tarpvalstybinio pobūdžio įsipareigojimų įgyvendinimą remiant tvarų vystymąsi, įskaitant veiksmus, kuriais siekiama spręsti dabartinius ir būsimus klimato kaitos klausimus, biologinės įvairovės, dykumėjimo, miškų, dirvožemio blogėjimo, neteisėto miškų kirtimo ir miškų valdymo, žvejybos ir jūrų išteklių klausimus, aplinkosaugos standartų (dėl gaminių ir gamybos procesų) laikymosi, patikimo cheminių medžiagų ir atliekų valdymo, kovos su tarša, tvarios gamybos ir vartojimo bei su aplinka susijusios migracijos klausimus. Tai taip pat apima pastangas skatinti gerą miškų valdymą ir kovą su neteisėtu miškų kirtimu, visų pirma pasitelkiant FLEGT, taip pat miškų išsaugojimo ir tvaraus valdymo inovacinius veiksmus, kuriuose aktyviai dalyvauja vietos bendruomenės ir žmonės, kuriems miškai yra pajamų šaltinis.

Vandens srityje temine programa bus siekiama sukurti vandens išteklių ilgalaikės apsaugos sistemą ir remiant politikos koordinavimą skatinti tvarų vandens naudojimą;

| c) | geriau integruoti aplinkosaugos tikslus remiant metodinį darbą, stiprinant politikos darbui, integracijai ir inovaciniams veiksmams turimą Bendrijos kompetenciją aplinkosaugos klausimais ir skatinant nuoseklumą; |
| --- | --- |

c)

geriau integruoti aplinkosaugos tikslus remiant metodinį darbą, stiprinant politikos darbui, integracijai ir inovaciniams veiksmams turimą Bendrijos kompetenciją aplinkosaugos klausimais ir skatinant nuoseklumą;

| d) | stiprinti aplinkosaugos valdymą ir remti tarptautinės politikos vystymą siekiant aplinkosauginio ir kitų tvaraus vystymosi tarptautinio valdymo aspektų nuoseklumo ir padedant regioniniu bei tarptautiniu lygiu vykdyti aplinkosaugos stebėseną ir vertinimą, teikiant papildomą paramą daugiašalių aplinkosaugos susitarimų sekretoriatams, skatinant daugiašalių aplinkosaugos susitarimų veiksmingą laikymąsi ir vykdymo priemones, taip pat didinant gebėjimus, remiant tarptautines organizacijas ir procesus, remiant pilietinę visuomenę ir politikos ekspertų centrus bei gerinant tarptautinių derybų veiksmingumą; |
| --- | --- |

d)

stiprinti aplinkosaugos valdymą ir remti tarptautinės politikos vystymą siekiant aplinkosauginio ir kitų tvaraus vystymosi tarptautinio valdymo aspektų nuoseklumo ir padedant regioniniu bei tarptautiniu lygiu vykdyti aplinkosaugos stebėseną ir vertinimą, teikiant papildomą paramą daugiašalių aplinkosaugos susitarimų sekretoriatams, skatinant daugiašalių aplinkosaugos susitarimų veiksmingą laikymąsi ir vykdymo priemones, taip pat didinant gebėjimus, remiant tarptautines organizacijas ir procesus, remiant pilietinę visuomenę ir politikos ekspertų centrus bei gerinant tarptautinių derybų veiksmingumą;

| e) | remti tvarios energetikos galimybes šalyse ir regionuose partneriuose, įtraukiant tvarią energetiką į vystymosi planus ir strategijas, plėtojant institucinę paramą ir techninę pagalbą, sukuriant palankią teisinę ir politikos aplinką, kad vis daugiau įmonių ir investuotojų būtų skatinami pasirinkti atsinaujinančiąją energiją, stiprinant energijos, kaip priemonės nepasiturinčių asmenų pajamoms užtikrinti, vaidmenį, skatinant novatoriškus finansavimo metodus ir vyriausybių, nevyriausybinių organizacijų bei privačiojo sektoriaus regioninį bendradarbiavimą pirmiau minėtose srityse. Bendrijos strateginiai veiksmai ypač paskatins naudoti atsinaujinančius energijos šaltinius, didinti energijos veiksmingumą ir rengti reikiamą energijos sektoriaus reguliavimo sistemą atitinkamose šalyse ir regionuose bei ypatingai kenksmingus energijos šaltinius pakeisti mažiau kenksmingais. |
| --- | --- |

e)

remti tvarios energetikos galimybes šalyse ir regionuose partneriuose, įtraukiant tvarią energetiką į vystymosi planus ir strategijas, plėtojant institucinę paramą ir techninę pagalbą, sukuriant palankią teisinę ir politikos aplinką, kad vis daugiau įmonių ir investuotojų būtų skatinami pasirinkti atsinaujinančiąją energiją, stiprinant energijos, kaip priemonės nepasiturinčių asmenų pajamoms užtikrinti, vaidmenį, skatinant novatoriškus finansavimo metodus ir vyriausybių, nevyriausybinių organizacijų bei privačiojo sektoriaus regioninį bendradarbiavimą pirmiau minėtose srityse. Bendrijos strateginiai veiksmai ypač paskatins naudoti atsinaujinančius energijos šaltinius, didinti energijos veiksmingumą ir rengti reikiamą energijos sektoriaus reguliavimo sistemą atitinkamose šalyse ir regionuose bei ypatingai kenksmingus energijos šaltinius pakeisti mažiau kenksmingais.

14 straipsnis

Nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų vaidmuo vystymosi procese

1.   Teminės programos dėl nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų vaidmens vystymosi procese tikslas — bendrai finansuoti Bendrijos ir šalių partnerių pilietinės visuomenės organizacijų ir vietos valdžios institucijų pasiūlytas ir (arba) vykdomas iniciatyvas vystymosi srityje. Mažiausiai 85 % pagal šią teminę programą numatytų lėšų skiriama nevalstybiniams subjektams. Programa įgyvendinama laikantis šio reglamento tikslo bei siekiant stiprinti nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų gebėjimus politikos formavimo procese, siekiant:

| a) | skatinti įtrauktimi pagrįstą ir aktyviai dalyvaujančią visuomenę siekiant:






  i) | padėti gyventojams, kuriems neprieinamos pagrindinės paslaugos bei ištekliai ir kurie atskirti nuo politikos formavimo procesų; |
| --- | --- | --- |

a)

skatinti įtrauktimi pagrįstą ir aktyviai dalyvaujančią visuomenę siekiant:

i)

padėti gyventojams, kuriems neprieinamos pagrindinės paslaugos bei ištekliai ir kurie atskirti nuo politikos formavimo procesų;

| ii) | stiprinti šalių partnerių pilietinės visuomenės organizacijų ir vietos valdžios institucijų gebėjimus siekiant sudaryti palankesnes sąlygas jiems dalyvauti kuriant ir įgyvendinant skurdo mažinimo ir tvaraus vystymosi strategijas; |
| --- | --- |

ii)

stiprinti šalių partnerių pilietinės visuomenės organizacijų ir vietos valdžios institucijų gebėjimus siekiant sudaryti palankesnes sąlygas jiems dalyvauti kuriant ir įgyvendinant skurdo mažinimo ir tvaraus vystymosi strategijas;

| iii) | sudaryti palankesnes sąlygas valstybinių ir nevalstybinių subjektų sąveikai įvairiose situacijose ir remti didesnį vietos valdžios institucijų vaidmenį decentralizacijos procesuose; |
| --- | --- |

iii)

sudaryti palankesnes sąlygas valstybinių ir nevalstybinių subjektų sąveikai įvairiose situacijose ir remti didesnį vietos valdžios institucijų vaidmenį decentralizacijos procesuose;

| b) | didinti Europos piliečių sąmoningumą vystymosi klausimais ir Bendrijoje bei stojančiosiose šalyse sutelkti aktyvią visuomenės paramą šalių partnerių skurdo mažinimo ir tvaraus vystymosi strategijoms, kad išsivysčiusių ir besivystančių šalių santykiai būtų teisingesni, bei stiprinti pilietinės visuomenės ir vietos valdžios institucijų vaidmenis šiais tikslais; |
| --- | --- |

b)

didinti Europos piliečių sąmoningumą vystymosi klausimais ir Bendrijoje bei stojančiosiose šalyse sutelkti aktyvią visuomenės paramą šalių partnerių skurdo mažinimo ir tvaraus vystymosi strategijoms, kad išsivysčiusių ir besivystančių šalių santykiai būtų teisingesni, bei stiprinti pilietinės visuomenės ir vietos valdžios institucijų vaidmenis šiais tikslais;

| c) | siekti veiksmingesnio bendradarbiavimo, skatinti sinergiją ir sudaryti palankesnes sąlygas pilietinės visuomenės tinklų ir vietos valdžios institucijų asociacijų, jų organizacijų ir Bendrijos institucijų struktūriniam dialogui. |
| --- | --- |

c)

siekti veiksmingesnio bendradarbiavimo, skatinti sinergiją ir sudaryti palankesnes sąlygas pilietinės visuomenės tinklų ir vietos valdžios institucijų asociacijų, jų organizacijų ir Bendrijos institucijų struktūriniam dialogui.

2.   Siekiant 1 dalyje nurodyto tikslo ir laikantis 11 straipsnio, programa apima šias veiklos sritis:

| a) | intervencijos besivystančiose šalyse ir regionuose, kuriomis:






  i) | stiprinamas dalyvavimu pagrįstas vystymasis ir procesai bei visų subjektų, ypač pažeidžiamų ir marginalizuotų grupių, įtraukimas; |
| --- | --- | --- |

a)

intervencijos besivystančiose šalyse ir regionuose, kuriomis:

i)

stiprinamas dalyvavimu pagrįstas vystymasis ir procesai bei visų subjektų, ypač pažeidžiamų ir marginalizuotų grupių, įtraukimas;

| ii) | remiami atitinkamų dalyvių gebėjimų plėtojimo procesai šalies, regiono ar vietos lygiu; |
| --- | --- |

ii)

remiami atitinkamų dalyvių gebėjimų plėtojimo procesai šalies, regiono ar vietos lygiu;

| iii) | skatinami tarpusavio supratimo procesai; |
| --- | --- |

iii)

skatinami tarpusavio supratimo procesai;

| iv) | sudaromos palankesnės sąlygos piliečiams aktyviai dalyvauti vystymosi procesuose ir stiprinami jų gebėjimai imtis veiksmų; |
| --- | --- |

iv)

sudaromos palankesnės sąlygos piliečiams aktyviai dalyvauti vystymosi procesuose ir stiprinami jų gebėjimai imtis veiksmų;

| b) | didinti visuomenės sąmoningumą vystymosi klausimais ir skatinti į vystymąsi orientuotą švietimą Bendrijoje ir stojančiosiose šalyse, įtvirtinti vystymosi politiką Europos šalių visuomenėje, ES ir stojančiosiose šalyse sutelkti didesnę visuomenės paramą veiksmams prieš skurdą ir už teisingesnius išsivysčiusių ir besivystančių šalių santykius, ES didinti sąmoningumą, susijusį su klausimais ir problemomis, su kuriais susiduria besivystančios šalys bei jų gyventojai, ir propaguoti socialinį globalizacijos aspektą; |
| --- | --- |

b)

didinti visuomenės sąmoningumą vystymosi klausimais ir skatinti į vystymąsi orientuotą švietimą Bendrijoje ir stojančiosiose šalyse, įtvirtinti vystymosi politiką Europos šalių visuomenėje, ES ir stojančiosiose šalyse sutelkti didesnę visuomenės paramą veiksmams prieš skurdą ir už teisingesnius išsivysčiusių ir besivystančių šalių santykius, ES didinti sąmoningumą, susijusį su klausimais ir problemomis, su kuriais susiduria besivystančios šalys bei jų gyventojai, ir propaguoti socialinį globalizacijos aspektą;

| c) | koordinuoti pilietinės visuomenės ir vietos valdžios institucijų tinklų, jų organizacijų ir įvairių subjektų, dalyvaujančių Europos ir pasauliniuose viešuose debatuose vystymosi klausimais, veiklą ir ryšius. |
| --- | --- |

c)

koordinuoti pilietinės visuomenės ir vietos valdžios institucijų tinklų, jų organizacijų ir įvairių subjektų, dalyvaujančių Europos ir pasauliniuose viešuose debatuose vystymosi klausimais, veiklą ir ryšius.

3.   Parama šalių partnerių vietos valdžios institucijoms paprastai teikiama remiantis šalies strategijos dokumentais, išskyrus atvejus, kai juose nenumatoma tinkama parama, ypač sudėtingos partnerystės, silpnų valstybių atvejais ir po konfliktų.

Apskaičiuojant Bendrijos bendro finansavimo paramą vietos valdžios institucijoms ir jų asociacijoms atsižvelgiama į jų galimybes prisidėti finansiškai.

15 straipsnis

Maisto pakankamumas

1.   Maisto pakankamumo teminės programos tikslas — gerinti maisto pakankamumą neturtingiausiems ir labiausiai pažeidžiamiems žmonėms bei padėti pasiekti TVT, susijusį su skurdu ir badu, vykdant veiksmus, kurie užtikrina Bendrijos intervencijų bendrą nuoseklumą, papildomumą ir tęstinumą, taip pat perėjimo nuo paramos prie vystymosi srityje.

2.   Siekiant 1 dalyje nurodyto tikslo ir laikantis 11 straipsnio, programa apima šias veiklos sritis:

| a) | pagalba tarptautinių viešųjų gėrybių tiekimo, visų pirma skurstančiųjų poreikiais pagrįstų mokslinių tyrimų ir technologinių inovacijų, taip pat pajėgumų plėtojimo, pietų šalių ir pietų bei šiaurės šalių mokslinio ir techninio bendradarbiavimo bei porinių projektų srityse; |
| --- | --- |

a)

pagalba tarptautinių viešųjų gėrybių tiekimo, visų pirma skurstančiųjų poreikiais pagrįstų mokslinių tyrimų ir technologinių inovacijų, taip pat pajėgumų plėtojimo, pietų šalių ir pietų bei šiaurės šalių mokslinio ir techninio bendradarbiavimo bei porinių projektų srityse;

| b) | parama pasaulinėms, žemynų ir regioninėms programoms, kuriomis visų pirma






  i) | remiamas informavimas apie maisto pakankamumą ir išankstinis įspėjimas, |
| --- | --- | --- |

b)

parama pasaulinėms, žemynų ir regioninėms programoms, kuriomis visų pirma

i)

remiamas informavimas apie maisto pakankamumą ir išankstinis įspėjimas,

| ii) | remiamas maisto pakankamumas konkrečiose srityse, pavyzdžiui, žemės ūkyje, įskaitant regioninės žemės ūkio politikos formavimą ir galimybę naudotis žeme, prekyba žemės ūkio produktais ir gamtinių išteklių valdymu, |
| --- | --- |

ii)

remiamas maisto pakankamumas konkrečiose srityse, pavyzdžiui, žemės ūkyje, įskaitant regioninės žemės ūkio politikos formavimą ir galimybę naudotis žeme, prekyba žemės ūkio produktais ir gamtinių išteklių valdymu,

| iii) | skatinamos, stiprinamos ir papildomos nacionalinės maisto pakankamumo ir skurdo mažinimo trumpalaikės, vidutinės trukmės ir ilgalaikės strategijos ir |
| --- | --- |

iii)

skatinamos, stiprinamos ir papildomos nacionalinės maisto pakankamumo ir skurdo mažinimo trumpalaikės, vidutinės trukmės ir ilgalaikės strategijos ir

| iv) | remiamas politikos ekspertų ir nevalstybinių subjektų tinklų kūrimas skatinant pasaulinę maisto pakankamumo darbotvarkę; |
| --- | --- |

iv)

remiamas politikos ekspertų ir nevalstybinių subjektų tinklų kūrimas skatinant pasaulinę maisto pakankamumo darbotvarkę;

| c) | maisto pakankamumo darbotvarkės propagavimas ir vykdymas. Bendrija toliau nagrinėja su maisto pakankamumu susijusius tarptautinių debatų pagrindinius klausimus ir skatina vystymosi partnerių bei donorų politikos krypčių ir pagalbos teikimo būdų derinimą, suderinamumą ir suartinimą. Visų pirma turėtų būti stiprinamas pilietinės visuomenės vaidmuo sprendžiant maisto pakankamumo klausimus; |
| --- | --- |

c)

maisto pakankamumo darbotvarkės propagavimas ir vykdymas. Bendrija toliau nagrinėja su maisto pakankamumu susijusius tarptautinių debatų pagrindinius klausimus ir skatina vystymosi partnerių bei donorų politikos krypčių ir pagalbos teikimo būdų derinimą, suderinamumą ir suartinimą. Visų pirma turėtų būti stiprinamas pilietinės visuomenės vaidmuo sprendžiant maisto pakankamumo klausimus;

| d) | maisto nepakankamumo susidarius išskirtinėms pereinamojo laikotarpio situacijoms ar esant silpnoje valstybėje problemos sprendimas, imantis pagrindinio vaidmens siejant pagalbą, reabilitaciją ir vystymąsi. Pagal teminę programą:






  i) | remiamos intervencijos, kuriomis siekiama apsaugoti, išlaikyti ir susigrąžinti maisto pakankamumui svarbius gamybinius ir socialinius išteklius, sudaryti palankesnes sąlygas ekonominei integracijai ir ilgalaikei reabilitacijai, ir |
| --- | --- | --- |

d)

maisto nepakankamumo susidarius išskirtinėms pereinamojo laikotarpio situacijoms ar esant silpnoje valstybėje problemos sprendimas, imantis pagrindinio vaidmens siejant pagalbą, reabilitaciją ir vystymąsi. Pagal teminę programą:

i)

remiamos intervencijos, kuriomis siekiama apsaugoti, išlaikyti ir susigrąžinti maisto pakankamumui svarbius gamybinius ir socialinius išteklius, sudaryti palankesnes sąlygas ekonominei integracijai ir ilgalaikei reabilitacijai, ir

| ii) | remiama krizių prevencija ir valdymas siekiant spręsti pažeidžiamumo sukrėtimų atveju problemą ir stiprinti žmonių atsparumą; |
| --- | --- |

ii)

remiama krizių prevencija ir valdymas siekiant spręsti pažeidžiamumo sukrėtimų atveju problemą ir stiprinti žmonių atsparumą;

| e) | novatoriškų maisto pakankamumo politikos krypčių, strategijų bei metodų rengimas ir jų atkartojimo bei platinimo pietų šalyse potencialo stiprinimas. Intervencijos sritys gali apimti žemės ūkį, įskaitant žemės reformą ir žemės politiką, tvarų gamtinių išteklių valdymą ir galimybę jais naudotis, maisto pakankamumą atsižvelgiant į kaimo ir vietos plėtrą, įskaitant infrastruktūrą, mitybą, demografiją ir darbą, migraciją, sveikatą ir švietimą. Šiose srityse užtikrinamas nuoseklumas ir papildomumas su kitomis Bendrijos programomis. |
| --- | --- |

e)

novatoriškų maisto pakankamumo politikos krypčių, strategijų bei metodų rengimas ir jų atkartojimo bei platinimo pietų šalyse potencialo stiprinimas. Intervencijos sritys gali apimti žemės ūkį, įskaitant žemės reformą ir žemės politiką, tvarų gamtinių išteklių valdymą ir galimybę jais naudotis, maisto pakankamumą atsižvelgiant į kaimo ir vietos plėtrą, įskaitant infrastruktūrą, mitybą, demografiją ir darbą, migraciją, sveikatą ir švietimą. Šiose srityse užtikrinamas nuoseklumas ir papildomumas su kitomis Bendrijos programomis.

16 straipsnis

Migracija ir prieglobstis

1.   Bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis migracijos ir prieglobsčio srityje teminės programos tikslas — remti jų pastangas užtikrinti geresnį migracijos srautų valdymą visais aspektais. Teminės programos objektas visų pirma yra migracija į ES, tačiau joje taip pat atsižvelgiama į atitinkamus pietų šalių migracijos srautus.

2.   Siekiant 1 dalyje nurodyto tikslo ir laikantis 11 straipsnio, programa apima šias veiklos sritis:

| a) | migracijos ir vystymosi saitų stiprinimas, visų pirma skatinant diasporų pagalbą savo kilmės šalies vystymuisi ir didinant migrantų sugrįžimo vertę; „protų nutekėjimo“ mažinimas ir kvalifikuotų migrantų cirkuliavimo skatinimas; geresnių sąlygų migrantų lėšų pervedimui į savo kilmės šalį sudarymas; migrantų savanoriško sugrįžimo bei jų reintegracijos rėmimas ir migracijos valdymo gebėjimų stiprinimas; gebėjimų stiprinimo pastangų skatinimas siekiant padėti šalims formuluojant vystymuisi palankias migracijos politikos kryptis ir jų gebėjimus drauge valdyti migracijos srautus; |
| --- | --- |

a)

migracijos ir vystymosi saitų stiprinimas, visų pirma skatinant diasporų pagalbą savo kilmės šalies vystymuisi ir didinant migrantų sugrįžimo vertę; „protų nutekėjimo“ mažinimas ir kvalifikuotų migrantų cirkuliavimo skatinimas; geresnių sąlygų migrantų lėšų pervedimui į savo kilmės šalį sudarymas; migrantų savanoriško sugrįžimo bei jų reintegracijos rėmimas ir migracijos valdymo gebėjimų stiprinimas; gebėjimų stiprinimo pastangų skatinimas siekiant padėti šalims formuluojant vystymuisi palankias migracijos politikos kryptis ir jų gebėjimus drauge valdyti migracijos srautus;

| b) | gerai valdomos darbo jėgos migracijos skatinimas, visų pirma informuojant apie teisėtą migraciją ir apie atvykimo bei buvimo Bendrijos valstybių narių teritorijoje sąlygas; informacijos apie darbo jėgos migracijos galimybes ir poreikius valstybėse narėse ir apie trečiųjų šalių kandidatų migruoti kvalifikacijas teikimas; parama kandidatų teisėtai migruoti mokymui prieš išvykimą ir skatinimas nustatyti bei įgyvendinti teisines sistemas dėl darbuotojų migrantų trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

b)

gerai valdomos darbo jėgos migracijos skatinimas, visų pirma informuojant apie teisėtą migraciją ir apie atvykimo bei buvimo Bendrijos valstybių narių teritorijoje sąlygas; informacijos apie darbo jėgos migracijos galimybes ir poreikius valstybėse narėse ir apie trečiųjų šalių kandidatų migruoti kvalifikacijas teikimas; parama kandidatų teisėtai migruoti mokymui prieš išvykimą ir skatinimas nustatyti bei įgyvendinti teisines sistemas dėl darbuotojų migrantų trečiosiose šalyse;

| c) | kova su neteisėta imigracija ir palankesnių sąlygų neteisėtų imigrantų sugrąžinimui sudarymas, taip pat ir tarp trečiųjų šalių, ir visų pirma kova su žmonių kontrabanda ir prekyba žmonėmis; atgrasymas nuo neteisėtos imigracijos ir informuotumo apie su ja susijusią riziką didinimas; gebėjimų didinimas pasienio valdymo ir vizų bei pasų tvarkymo srityse, įskaitant dokumentų saugumą ir biometrinių duomenų įdiegimą bei suklastotų dokumentų nustatymą; su Bendrija sudarytų readmisijos susitarimų ir įsipareigojimų, susijusių su tarptautiniais susitarimais, veiksmingas įgyvendinimas; pagalba trečiosioms šalims valdant neteisėtą imigraciją bei koordinuojant politikos kryptis; |
| --- | --- |

c)

kova su neteisėta imigracija ir palankesnių sąlygų neteisėtų imigrantų sugrąžinimui sudarymas, taip pat ir tarp trečiųjų šalių, ir visų pirma kova su žmonių kontrabanda ir prekyba žmonėmis; atgrasymas nuo neteisėtos imigracijos ir informuotumo apie su ja susijusią riziką didinimas; gebėjimų didinimas pasienio valdymo ir vizų bei pasų tvarkymo srityse, įskaitant dokumentų saugumą ir biometrinių duomenų įdiegimą bei suklastotų dokumentų nustatymą; su Bendrija sudarytų readmisijos susitarimų ir įsipareigojimų, susijusių su tarptautiniais susitarimais, veiksmingas įgyvendinimas; pagalba trečiosioms šalims valdant neteisėtą imigraciją bei koordinuojant politikos kryptis;

| d) | migrantų, įskaitant labiausiai pažeidžiamus, pavyzdžiui, moteris ir vaikus, apsauga nuo išnaudojimo ir atskirties, taikant tokias priemones kaip, pavyzdžiui, besivystančių trečiųjų šalių teisės aktų rengimas migracijos srityje; parama integracijai ir nediskriminavimui, taip pat priemonėms, skirtoms apsaugoti migrantus nuo rasizmo ir ksenofobijos; žmonių kontrabandos ir prekybos žmonėmis bei bet kokios formos vergijos prevencija ir kova su jomis; |
| --- | --- |

d)

migrantų, įskaitant labiausiai pažeidžiamus, pavyzdžiui, moteris ir vaikus, apsauga nuo išnaudojimo ir atskirties, taikant tokias priemones kaip, pavyzdžiui, besivystančių trečiųjų šalių teisės aktų rengimas migracijos srityje; parama integracijai ir nediskriminavimui, taip pat priemonėms, skirtoms apsaugoti migrantus nuo rasizmo ir ksenofobijos; žmonių kontrabandos ir prekybos žmonėmis bei bet kokios formos vergijos prevencija ir kova su jomis;

| e) | prieglobsčio ir tarptautinės apsaugos skatinimas, taip pat pasitelkiant regionines apsaugos programas, visų pirma stiprinant institucinius gebėjimus; parama registruojant prieglobsčio prašytojus ir pabėgėlius; pabėgėlių apsaugos tarptautinių normų ir priemonių propagavimas; parama gerinant priėmimo sąlygas ir integraciją vietoje bei ilgalaikių sprendimų paieška. |
| --- | --- |

e)

prieglobsčio ir tarptautinės apsaugos skatinimas, taip pat pasitelkiant regionines apsaugos programas, visų pirma stiprinant institucinius gebėjimus; parama registruojant prieglobsčio prašytojus ir pabėgėlius; pabėgėlių apsaugos tarptautinių normų ir priemonių propagavimas; parama gerinant priėmimo sąlygas ir integraciją vietoje bei ilgalaikių sprendimų paieška.

17 straipsnis

AKR protokolo dėl cukraus šalys

1.   III priede išvardytos AKR protokolo dėl cukraus šalys, kurias paveikė Bendrijos cukraus reforma, naudojasi papildomų priemonių programa. Bendrijos parama šioms šalims siekiama remti jų prisitaikymo procesą, kadangi dėl bendro cukraus rinkos organizavimo reformos jos susiduria su naujomis sąlygomis cukraus rinkoje. Teikiant Bendrijos paramą atsižvelgiama į šalių prisitaikymo strategijas ir ypatingas dėmesys skiriamas šioms bendradarbiavimo sritims:

| a) | konkurencingumo stiprinimas cukraus ir cukranendrių sektoriuje, kai tai yra tvarus procesas, atsižvelgiant į skirtingų grandinę sudarančių suinteresuotų subjektų padėtį; |
| --- | --- |

a)

konkurencingumo stiprinimas cukraus ir cukranendrių sektoriuje, kai tai yra tvarus procesas, atsižvelgiant į skirtingų grandinę sudarančių suinteresuotų subjektų padėtį;

| b) | nuo cukraus priklausančių sričių ekonominės diversifikacijos skatinimas; |
| --- | --- |

b)

nuo cukraus priklausančių sričių ekonominės diversifikacijos skatinimas;

| c) | prisitaikymo proceso platesnio poveikio, potencialiai susijusio su užimtumu ir socialinėmis paslaugomis, žemėtvarka ir aplinkos atkūrimu, energijos sektoriumi, moksliniais tyrimais ir inovacijomis bei makroekonomikos stabilumu, bet neapsiribojančio šiomis sritimis, klausimo sprendimas. |
| --- | --- |

c)

prisitaikymo proceso platesnio poveikio, potencialiai susijusio su užimtumu ir socialinėmis paslaugomis, žemėtvarka ir aplinkos atkūrimu, energijos sektoriumi, moksliniais tyrimais ir inovacijomis bei makroekonomikos stabilumu, bet neapsiribojančio šiomis sritimis, klausimo sprendimas.

2.   Neviršydama IV priede nurodytos sumos, Komisija nustato didžiausią sumą kiekvienai Protokolo dėl cukraus šaliai, skiriamą 1 dalyje nurodytiems veiksmams finansuoti, remdamasi kiekvienos šalies poreikiais, kurie yra susiję visų pirma su cukraus sektoriaus reformos poveikiu atitinkamai šaliai ir cukraus sektoriaus svarba ekonomikai. Skyrimo kriterijai yra grindžiami kampanijų, kurios buvo vykdomos prieš 2004 m., duomenimis.

Komisija, laikydamasi 35 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos, nustato tolesnius nurodymus dėl bendros sumos paskirstymo naudos gavėjams.

III ANTRAŠTINĖ DALIS

PROGRAMŲ RENGIMAS IR LĖŠŲ PASKIRSTYMAS

18 straipsnis

Bendra programų rengimo ir lėšų paskirstymo sistema

1.   Geografinėms programoms kiekvienai iš šalių ar regionų partnerių Komisija parengia strategijos dokumentą ir daugiametę orientacinę programą, kaip numatyta 19 straipsnyje, ir kiekvienai iš šalių ar regionų partnerių patvirtina metinę veiksmų programą pagal 22 straipsnį.

Teminėms programoms Komisija sudaro strategijos teminius dokumentus pagal 20 straipsnį ir patvirtina pagal 22 straipsnį numatytas veiksmų programas.

Išskirtinėmis aplinkybėmis Bendrijos parama taip pat gali būti skiriama specialiomis priemonėmis, nenumatytoms strategijos dokumentuose ar daugiametėse orientacinėse programose, kaip numatyta 23 straipsnyje.

2.   Komisija nustato kiekvienos geografinės programos lėšų daugiametį orientacinį paskirstymą, vadovaudamasi standartiniais, objektyviais ir skaidriais išteklių paskirstymo kriterijais, kurie grindžiami atitinkamų šalių ar regionų partnerių poreikiais bei veiklos rezultatais, atsižvelgiant į konkrečius sunkumus, su kuriais susiduria šalys ar regionai, patiriantys krizę ar konfliktą, arba kuriuose didelė stichinių nelaimių tikimybė, bei į skirtingų programų ypatumus.

Poreikių kriterijai — gyventojų skaičius, pajamos vienam gyventojui ir skurdo mastas, pajamų pasiskirstymas ir socialinio išsivystymo lygis. Veiklos rezultatų kriterijai — politinė, ekonominė ir socialinė pažanga, pažanga siekiant užtikrinti gerą valdymą bei veiksmingas pagalbos naudojimas, visų pirma tai, kaip šalis naudoja vystymuisi skirtus ribotus išteklius, pradedant nuo jos pačios išteklių.

3.   Siekdama stiprinti atokiausių ES regionų ir kaimyninių šalių bei regionų partnerių bendradarbiavimą, Komisija gali tam nustatyti konkrečias skiriamas lėšas.

19 straipsnis

Geografinės strategijos dokumentai ir daugiametės orientacinės programos

1.   Rengiant ir įgyvendinant strategijos dokumentus taikomi pagalbos veiksmingumo principai: nacionalinis savarankiškumas, partnerystė, koordinavimas, derinimas ir pritaikymas prie paramą gaunančios šalies ar regioninių sistemų ir orientavimasis į rezultatus, kaip nustatyta 3 straipsnio 5–8 dalyse.

2.   Strategijos dokumentai sudaromi ne ilgesniam negu šio reglamento galiojimo laikotarpiui ir jais siekiama numatyti Bendrijos ir atitinkamos šalies ar regiono partnerio bendradarbiavimo nuoseklius pagrindus, atitinkančius šio reglamento bendrą tikslą ir taikymo sritį, tikslus, principus ir politinius nurodymus bei IV priedą. Daugiametės orientacinės programos grindžiamos strategijos dokumentais.

Strategijos dokumentai peržiūrimi laikotarpio viduryje arba prireikus peržiūrimi ad hoc, tam tikrais atvejais, laikantis partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimuose, sudarytuose su šalimis bei regionais partneriais, apibrėžtų principų ir procedūrų.

3.   Strategijos dokumentai iš esmės grindžiami dialogu su šalimi ar regionu partneriu, įtraukiant pilietinę visuomenę, regiono ir vietos valdžios institucijas, tokiu būdu siekiant užtikrinti, kad atitinkama šalis ar regionas pakankamai savarankiškai valdytų procesą, ir skatinti paramą nacionalinėms vystymosi strategijoms, ypač susijusioms su skurdo mažinimu.

4.   Daugiametės orientacinės programos sudaromos remiantis kiekvienai šaliai ar regionui partneriui skirtais strategijos dokumentais. Jei įmanoma, dėl jų su šalimis ar regionais sudaromas susitarimas.

Daugiametėse orientacinėse programose nurodomos prioritetinės sritys, atrinktos finansavimui iš Bendrijos lėšų, konkretūs tikslai, laukiami rezultatai ir veiklos rodikliai.

Jose taip pat nurodomas bendras ir kiekvienos prioritetinės srities orientacinis lėšų paskirstymas; prireikus jis gali būti nurodomas intervalais. Šis paskirstymas turi atitikti IV priede pateikiamą orientacinį paskirstymą.

Prireikus programos koreguojamos, atsižvelgiant į strategijos dokumentų vidurio laikotarpio ir ad hoc peržiūrą.

Daugiametis orientacinis lėšų paskirstymas gali būti patikslintas sumažinant arba padidinant asignavimus po peržiūros, visų pirma atsižvelgiant į konkrečius poreikius, pavyzdžiui, atsižvelgiant į padėtį po krizės ar išskirtinę arba nepakankamą pažangą.

5.   Susidarius tam tikroms aplinkybėms, pavyzdžiui, ištikus krizėms, po konfliktų ar iškilus pavojui demokratijai, teisinei valstybei, žmogaus teisėms ar pagrindinėms laisvėms, gali būti naudojamasi ypatinga skubos procedūra siekiant ad hoc peržiūrėti šalies ar regiono bendradarbiavimo strategiją. Po tokios peržiūros gali būti pasiūlyta šalies ar regiono strategija, skirta perėjimui prie ilgalaikio vystymosi ir bendradarbiavimo.

6.   Pagal 2 straipsnio 6 dalį strategija užtikrinama, kad priemonės, kurių imamasi pagal šį reglamentą, būtų suderinamos ir nedubliuotų priemonių, kurios atitinka finansavimo pagal kitus Bendrijos dokumentus, visų pirma Reglamentą (EB) [...] ir Reglamentą (EB) Nr. 1257/96, reikalavimus. Jeigu šalys partnerės ar šalių partnerių grupės tiesiogiai susiduria su krize arba yra paveiktos krizės ar po krizės susidariusios padėties, rengiant daugiametes orientacines programas ypatingas dėmesys skiriamas koordinavimo stiprinimui pagalbos, reabilitacijos ir vystymosi srityse, siekiant padėti joms pereiti nuo nepaprastosios padėties prie vystymosi; programose, skirtose šalims ir regionams, kurie nuolat susiduria su stichinėmis nelaimėmis, numatomas pasirengimas nelaimėms, jų prevencija ir tokių nelaimių pasekmių valdymas.

7.   Siekdama skatinti regioninį bendradarbiavimą Komisija, priimdama 22 straipsnyje nurodyto tipo metinių veiksmų programas ar 23 straipsnyje nurodytas specialias priemones dėl bendradarbiavimo pagal šį skyrių, gali nuspręsti, kad V priede nurodytų šalių vykdomi regioninio ar tarpvalstybinio pobūdžio projektai arba programos atitinka reikalavimus pagal 2 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą. Tai gali būti numatyta šiame straipsnyje ir 20 straipsnyje nurodytuose strategijos dokumentuose ir daugiametėse orientacinėse programose.

8.   Komisija ir valstybės narės ankstyvuoju programų rengimo proceso etapu konsultuojasi tarpusavyje bei su kitais donorais ir vystymosi dalyviais, įskaitant pilietinės visuomenės atstovus ir regiono bei vietos valdžios institucijas, kad būtų skatinamas jų bendradarbiavimo veiklos papildomumas.

20 straipsnis

Teminių programų strategijos dokumentai

1.   Teminės strategijos dokumentai sudaromi ne ilgesniam kaip šio reglamento galiojimas laikotarpiui. Juose išdėstoma atitinkamai temai skirta Bendrijos strategija, Bendrijos prioritetai, tarptautinė padėtis ir pagrindinių partnerių veiksmai. Jie atitinka šio reglamento bendrą tikslą ir taikymo sritį, tikslus, principus, politinius nurodymus bei IV priedą.

Teminės strategijos dokumentuose nurodomos prioritetinės sritys, atrinktos finansavimui iš Bendrijos lėšų, konkretūs tikslai, laukiami rezultatai ir veiklos rodikliai.

Teminės strategijos dokumentuose taip pat nurodomas bendras ir kiekvienos prioritetinės srities orientacinis lėšų paskirstymas; prireikus jis gali būti nurodomas intervalais.

Strategijos dokumentai peržiūrimi laikotarpio viduryje arba prireikus ad hoc.

2.   Komisija ir valstybės narės ankstyvuoju programų rengimo proceso etapu konsultuojasi tarpusavyje bei su kitais donorais ir vystymosi dalyviais, įskaitant pilietinės visuomenės ir vietos valdžios institucijų atstovus, kad būtų skatinamas jų bendradarbiavimo veiklos papildomumas.

3.   Nustatomi dalyvavimo pasaulinėse iniciatyvose ištekliai ir intervencijos prioritetai.

21 straipsnis

Strategijos dokumentų ir daugiamečių orientacinių programų patvirtinimas

19 ir 20 straipsniuose nurodytus strategijos dokumentus ir daugiametes orientacines programas bei 19 straipsnio 2 dalyje ir 20 straipsnio 1 dalies 4 pastraipoje nurodytas jų peržiūras, kartu su 17 straipsnyje nurodytomis papildomomis priemonėmis, Komisija patvirtina vadovaudamasi 35 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

ĮGYVENDINIMAS

22 straipsnis

Metinių veiksmų programų patvirtinimas

1.   Komisija patvirtina metines veiksmų programas, remdamasi 19 ir 20 straipsniuose nurodytais strategijos dokumentais ir daugiametėmis orientacinėmis programomis.

Išimties tvarka, pavyzdžiui, jeigu veiksmų programa dar nepatvirtinta, Komisija, vadovaudamasi 19 ir 20 straipsniuose nurodytais strategijos dokumentais ir daugiametėmis orientacinėmis programomis, gali patvirtinti metinėje veiksmų programoje nenumatytas priemones laikydamasi tų pačių taisyklių ir tvarkos, kaip ir tvirtindama veiksmų programas.

2.   Metinėse veiksmų programose nurodomi siekiami tikslai, intervencijos sritys, laukiami rezultatai, valdymo procedūros ir bendra planuojamo finansavimo suma. Jose apibūdinami finansuotini veiksmai, nurodomos atitinkamos kiekvieno veiksmo finansavimo sumos ir orientacinis jų įgyvendinimo tvarkaraštis. Tikslai turi būti išmatuojami; jiems nustatomos laiko apribojimų gairės.

3.   Metines veiksmų programas 35 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka patvirtina Komisija.

4.   Reikiamas patikrinimas aplinkos srityje atliekamas projektų lygiu, įskaitant poveikio aplinkai įvertinimą (EIA) aplinkos požiūriu rizikingų projektų, visų pirma stambių naujos infrastruktūros projektų, atveju. Įgyvendinant sektorių programas prireikus atliekami strateginiai poveikio aplinkai įvertinimai (SEA). Užtikrinamas suinteresuotų subjektų dalyvavimas atliekant poveikio aplinkai įvertinimus ir galimybė visuomenei susipažinti su jų rezultatais.

23 straipsnis

Strategijos dokumentuose ir daugiametėse orientacinėse programose nenumatytų specialių priemonių patvirtinimas

1.   Esant nenumatytiems ir tinkamai pagrįstiems poreikiams ar aplinkybėms, susijusioms su stichinėmis nelaimėmis, pilietiniu konfliktu arba krizėmis, ir kai jie negali būti finansuojami pagal Reglamentą (EB) Nr. [...] arba Reglamentą (EB) Nr. 1257/96, Komisija patvirtina strategijos dokumentuose ar daugiametėse orientacinėse programose nenumatytas specialias priemones (toliau — specialios priemonės).

Specialiomis priemonėmis taip pat gali būti naudojamasi finansuojant priemonės, kuriomis siekiama palengvinti perėjimą nuo pagalbos ekstremaliais atvejais prie ilgalaikės vystymosi veiklos, įskaitant veiklą, kuria siekiama geriau parengti gyventojus spręsti su pasikartojančiomis krizėmis susijusiais problemas.

2.   Specialiose priemonėse nurodomi siekiami tikslai, intervencijos sritys, laukiami rezultatai, valdymo procedūros ir bendra finansavimo suma. Jose apibūdinami finansuotini veiksmai, nurodomos atitinkamo kiekvieno veiksmo finansavimo sumos ir orientacinis jų įgyvendinimo tvarkaraštis. Jose apibrėžiama, kurios rūšies veiklos rodikliai turės būti stebimi įgyvendinant specialias priemones.

3.   Kai tokių priemonių sąnaudos viršija 10 000 000 eurų, Komisija tvirtina jas laikydamasi 35 straipsnio 2 dalyje nurodytos valdymo procedūros. Specialioms priemonėms iki 10 000 000 eurų Komisija per vieną mėnesį nuo sprendimo priėmimo pateikia specialias priemones valstybėms narėms ir Europos Parlamentui susipažinti.

4.   Specialių priemonių pakeitimams, pavyzdžiui, techninio pobūdžio patikslinimams, įgyvendinimo laikotarpio pratęsimui, numatyto biudžeto lėšų perskirstymui ar biudžeto padidinimui arba sumažinimui ne daugiau kaip 20 % pradinio biudžeto, nebūtina taikyti 35 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos, jeigu tokie pakeitimai nedaro įtakos Komisijos sprendime nustatytiems pradiniams tikslams. Apie visus šiuos patikslinimus per vieną mėnesį pranešama Europos Parlamentui ir valstybėms narėms.

24 straipsnis

Atitikimas reikalavimams

1.   Nepažeidžiant 31 straipsnio, finansavimo pagal šį reglamentą reikalavimus siekiant įgyvendinti 22 straipsnyje nurodytas metines veiksmų programas ar 23 straipsnyje nurodytas specialias priemones inter alia atitinka:

| a) | šalys ir regionai partneriai bei jų institucijos; |
| --- | --- |

a)

šalys ir regionai partneriai bei jų institucijos;

| b) | decentralizuoti šalių partnerių subjektai, pavyzdžiui, savivaldybės, provincijos, departamentai ir regionai; |
| --- | --- |

b)

decentralizuoti šalių partnerių subjektai, pavyzdžiui, savivaldybės, provincijos, departamentai ir regionai;

| c) | šalių bei regionų partnerių ir Bendrijos įsteigtos jungtinės institucijos; |
| --- | --- |

c)

šalių bei regionų partnerių ir Bendrijos įsteigtos jungtinės institucijos;

| d) | tarptautinės organizacijos, įskaitant regionines organizacijas, JT įstaigas, departamentus ir misijas, tarptautines ir regionų finansų įstaigas bei plėtros bankus, jeigu jie padeda siekti šio reglamento tikslų; |
| --- | --- |

d)

tarptautinės organizacijos, įskaitant regionines organizacijas, JT įstaigas, departamentus ir misijas, tarptautines ir regionų finansų įstaigas bei plėtros bankus, jeigu jie padeda siekti šio reglamento tikslų;

| e) | Bendrijos institucijos ir įstaigos, tačiau tik 26 straipsnyje nurodytų paramos priemonių įgyvendinimo tikslais; |
| --- | --- |

e)

Bendrijos institucijos ir įstaigos, tačiau tik 26 straipsnyje nurodytų paramos priemonių įgyvendinimo tikslais;

| f) | ES agentūros; |
| --- | --- |

f)

ES agentūros;

| g) | šie valstybių narių, šalių ir regionų partnerių bei bet kurios kitos trečiosios šalies subjektai ir įstaigos, kurie laikosi 31 straipsnyje nustatytų taisyklių dėl galimybės naudotis Bendrijos išorės parama, jeigu šie subjektai ir įstaigos padeda siekti šio reglamento tikslų:






  i) | viešosios ar pusiau valstybinės įstaigos, vietos valdžios institucijos ir konsorciumai ar jų atstovaujamosios asociacijos; |
| --- | --- | --- |

g)

šie valstybių narių, šalių ir regionų partnerių bei bet kurios kitos trečiosios šalies subjektai ir įstaigos, kurie laikosi 31 straipsnyje nustatytų taisyklių dėl galimybės naudotis Bendrijos išorės parama, jeigu šie subjektai ir įstaigos padeda siekti šio reglamento tikslų:

i)

viešosios ar pusiau valstybinės įstaigos, vietos valdžios institucijos ir konsorciumai ar jų atstovaujamosios asociacijos;

| ii) | bendrovės, firmos ir kitos privačios organizacijos bei verslo subjektai; |
| --- | --- |

ii)

bendrovės, firmos ir kitos privačios organizacijos bei verslo subjektai;

| iii) | finansų įstaigos, teikiančios, skatinančios ir finansuojančios privačias investicijas šalyse ir regionuose partneriuose; |
| --- | --- |

iii)

finansų įstaigos, teikiančios, skatinančios ir finansuojančios privačias investicijas šalyse ir regionuose partneriuose;

| iv) | nevalstybiniai subjektai, kaip apibrėžta 2 dalyje; |
| --- | --- |

iv)

nevalstybiniai subjektai, kaip apibrėžta 2 dalyje;

| v) | fiziniai asmenys. |
| --- | --- |

v)

fiziniai asmenys.

2.   Finansavimo pagal šį reglamentą reikalavimus atitinkantys nevalstybiniai, pelno nesiekiantys nepriklausomi ir atskaitingi subjektai yra: nevyriausybinės organizacijos, vietos gyventojams atstovaujančios organizacijos, nacionalinėms ir (arba) etninėms mažumoms atstovaujančios organizacijos, vietos profesinės asociacijos ir piliečių grupės, kooperatyvai, profesinės sąjungos, ekonominiams ir socialiniams interesams atstovaujančios organizacijos, su korupcija ir sukčiavimu kovojančios bei gerą valdymą skatinančios organizacijos, pilietinių teisių organizacijos ir su diskriminacija kovojančios organizacijos, vietos organizacijos (įskaitant jų tinklus), veikiančios decentralizuoto regionų bendradarbiavimo ir integracijos srityje, vartotojų organizacijos, moterų ir jaunimo organizacijos, mokymo, kultūros, mokslinių tyrimų ir mokslo organizacijos, universitetai, bažnyčios ir religinės draugijos bei bendruomenės, žiniasklaida ir visos kitos nevyriausybinės asociacijos bei nepriklausomi fondai, įskaitant nepriklausomus politinius fondus, kurie gali padėti įgyvendinti šio reglamento tikslus.

25 straipsnis

Finansavimo formos

1.   Galimos Bendrijos finansavimo formos:

| a) | projektai ir programos; |
| --- | --- |

a)

projektai ir programos;

| b) | biudžetui skirta parama, jeigu šalies partnerės viešųjų išlaidų valdymas yra pakankamai skaidrus, patikimas bei veiksmingas ir jeigu ji įdiegė tinkamai suformuluotą sektorių ar makroekonominę politiką, kurią teigiamai įvertino jos pagrindiniai donorai, prireikus įskaitant tarptautines finansų įstaigas. Komisija nuosekliai taiko rezultatais ir veiklos rodikliais pagrįstą požiūrį bei aiškiai apibrėžia ir stebi jo sąlygiškumą, taip pat remia šalių partnerių pastangas vystyti parlamentinės kontrolės ir audito gebėjimus bei didinti skaidrumą ir gerinti visuomenės galimybes gauti informaciją. Paramos iš biudžeto išmokėjimas priklauso nuo to, ar daroma pakankama pažanga siekiant tikslų, atsižvelgiant į poveikį ir rezultatus; |
| --- | --- |

b)

biudžetui skirta parama, jeigu šalies partnerės viešųjų išlaidų valdymas yra pakankamai skaidrus, patikimas bei veiksmingas ir jeigu ji įdiegė tinkamai suformuluotą sektorių ar makroekonominę politiką, kurią teigiamai įvertino jos pagrindiniai donorai, prireikus įskaitant tarptautines finansų įstaigas. Komisija nuosekliai taiko rezultatais ir veiklos rodikliais pagrįstą požiūrį bei aiškiai apibrėžia ir stebi jo sąlygiškumą, taip pat remia šalių partnerių pastangas vystyti parlamentinės kontrolės ir audito gebėjimus bei didinti skaidrumą ir gerinti visuomenės galimybes gauti informaciją. Paramos iš biudžeto išmokėjimas priklauso nuo to, ar daroma pakankama pažanga siekiant tikslų, atsižvelgiant į poveikį ir rezultatus;

| c) | parama sektoriams; |
| --- | --- |

c)

parama sektoriams;

| d) | išimtiniais atvejais, sektorių ir bendros importo paramos programos, kurios gali būti:






  i) | sektorių importo natūra programos, |
| --- | --- | --- |

d)

išimtiniais atvejais, sektorių ir bendros importo paramos programos, kurios gali būti:

i)

sektorių importo natūra programos,

| ii) | sektorių importo programos teikiant paramą užsienio valiuta atitinkamo sektoriaus importui finansuoti, arba |
| --- | --- |

ii)

sektorių importo programos teikiant paramą užsienio valiuta atitinkamo sektoriaus importui finansuoti, arba

| iii) | bendrosios importo programos teikiant paramą užsienio valiuta plataus produktų spektro bendram importui finansuoti; |
| --- | --- |

iii)

bendrosios importo programos teikiant paramą užsienio valiuta plataus produktų spektro bendram importui finansuoti;

| e) | pagal Komisijos programas EIB ar kitiems finansų tarpininkams skirtos lėšos paskoloms (visų pirma investicijoms ir privačiojo sektoriaus vystymuisi remti) ar rizikos kapitalui teikti (subordinuotoms ar sąlyginėms paskoloms), arba kitokiam laikinam smulkiajam dalyvavimui verslo įmonių kapitale ir įnašams į garantinius fondus pagal 32 straipsnį su sąlyga, kad Bendrijos finansinė rizika apribojama šiomis lėšomis; |
| --- | --- |

e)

pagal Komisijos programas EIB ar kitiems finansų tarpininkams skirtos lėšos paskoloms (visų pirma investicijoms ir privačiojo sektoriaus vystymuisi remti) ar rizikos kapitalui teikti (subordinuotoms ar sąlyginėms paskoloms), arba kitokiam laikinam smulkiajam dalyvavimui verslo įmonių kapitale ir įnašams į garantinius fondus pagal 32 straipsnį su sąlyga, kad Bendrijos finansinė rizika apribojama šiomis lėšomis;

| f) | palūkanų subsidijos, ypač paskoloms aplinkos srityje; |
| --- | --- |

f)

palūkanų subsidijos, ypač paskoloms aplinkos srityje;

| g) | skolos sumažinimas pagal tarptautiniu lygiu sutartas skolos mažinimo programas; |
| --- | --- |

g)

skolos sumažinimas pagal tarptautiniu lygiu sutartas skolos mažinimo programas;

| h) | subsidijos, skirtos finansuoti 24 straipsnio 1 dalies b, c, d, f punktuose ir g punkto i-v papunkčiuose nurodytų tipų subjektų pateiktus projektus; |
| --- | --- |

h)

subsidijos, skirtos finansuoti 24 straipsnio 1 dalies b, c, d, f punktuose ir g punkto i-v papunkčiuose nurodytų tipų subjektų pateiktus projektus;

| i) | subsidijos, skirtos finansuoti 24 straipsnio 1 dalies b, c, d, f punktuose ir g punkto i, iii bei iv papunkčiuose nurodytų tipų subjektų veiklos išlaidas; |
| --- | --- |

i)

subsidijos, skirtos finansuoti 24 straipsnio 1 dalies b, c, d, f punktuose ir g punkto i, iii bei iv papunkčiuose nurodytų tipų subjektų veiklos išlaidas;

| j) | valstybių narių ir šalių ar regionų partnerių viešųjų institucijų, vietos valdžios institucijų, nacionalinių valstybės įstaigų ar privatinės teisės subjektų, kuriems patikėta teikti viešąsias paslaugas, porinių programų finansavimas; |
| --- | --- |

j)

valstybių narių ir šalių ar regionų partnerių viešųjų institucijų, vietos valdžios institucijų, nacionalinių valstybės įstaigų ar privatinės teisės subjektų, kuriems patikėta teikti viešąsias paslaugas, porinių programų finansavimas;

| k) | įnašai į tarptautinius fondus, pavyzdžiui, valdomus tarptautinių arba regioninių organizacijų; |
| --- | --- |

k)

įnašai į tarptautinius fondus, pavyzdžiui, valdomus tarptautinių arba regioninių organizacijų;

| l) | įnašai į nacionalinius fondus, šalių bei regionų partnerių įsteigtus bendram kelių donorų finansavimui pritraukti, arba į vieno ar kelių donorų įsteigtus fondus, skirtus bendram projektų įgyvendinimui; |
| --- | --- |

l)

įnašai į nacionalinius fondus, šalių bei regionų partnerių įsteigtus bendram kelių donorų finansavimui pritraukti, arba į vieno ar kelių donorų įsteigtus fondus, skirtus bendram projektų įgyvendinimui;

| m) | kapitalo investicijos tarptautinėse finansų įstaigose ir regioniniuose plėtros bankuose; |
| --- | --- |

m)

kapitalo investicijos tarptautinėse finansų įstaigose ir regioniniuose plėtros bankuose;

| n) | žmogiškieji ir materialiniai ištekliai, reikalingi šalių bei regionų partnerių projektų ir programų veiksmingam administravimui bei priežiūrai. |
| --- | --- |

n)

žmogiškieji ir materialiniai ištekliai, reikalingi šalių bei regionų partnerių projektų ir programų veiksmingam administravimui bei priežiūrai.

2.   Bendrijos finansavimas nenaudojamas sumokėti šalių naudos gavėjų mokesčius, muitus ar rinkliavas.

26 straipsnis

Paramos priemonės

1.   Bendrijos finansavimas taip pat gali būti skirtas išlaidoms, susijusioms su parengiamąja, tolesnių veiksmų, stebėsenos, audito ir vertinimo veikla, tiesiogiai būtina šiam reglamentui įgyvendinti ir jo tikslams pasiekti, pavyzdžiui, tyrimų, susitikimų, informavimo, sąmoningumo ugdymo, mokymo ir leidybos veiklos, su keitimuisi informacija skirtais kompiuteriniais tinklais susijusioms išlaidoms ir kitoms administracinės ar techninės pagalbos išlaidoms, būtinoms programai valdyti, padengti. Finansavimas taip pat skiriamas Komisijos delegacijų išlaidoms administracine paramai, kuri reikalinga pagal šį reglamentą finansuojamiems veiksmams valdyti, padengti.

2.   Šios paramos priemonės nebūtinai įtraukiamos į daugiametes orientacines programas, ir todėl jos gali būti finansuojamos ne pagal strategijos dokumentus ir daugiametes orientacines programas. Tačiau jos taip pat gali būti finansuojamos pagal daugiametes orientacines programas.

Daugiametėse orientacinėse programose nenumatytas paramos priemones Komisija tvirtina 23 straipsnio 3 ir 4 dalyse nustatyta tvarka.

27 straipsnis

Bendras finansavimas

1.   Priemones gali bendrai finansuoti inter alia:

| a) | valstybės narės ir jų regioninės bei vietos valdžios institucijos, visų pirma jų viešosios ir pusiau valstybinės agentūros; |
| --- | --- |

a)

valstybės narės ir jų regioninės bei vietos valdžios institucijos, visų pirma jų viešosios ir pusiau valstybinės agentūros;

| b) | kitos šalys donorės, visų pirma jų viešosios ir pusiau valstybinės agentūros; |
| --- | --- |

b)

kitos šalys donorės, visų pirma jų viešosios ir pusiau valstybinės agentūros;

| c) | tarptautinės organizacijos, įskaitant regionines organizacijas, visų pirma tarptautinės ir regioninės finansų įstaigos; |
| --- | --- |

c)

tarptautinės organizacijos, įskaitant regionines organizacijas, visų pirma tarptautinės ir regioninės finansų įstaigos;

| d) | bendrovės, firmos, kitos privačios organizacijos ir verslo subjektai bei kiti nevalstybiniai subjektai; |
| --- | --- |

d)

bendrovės, firmos, kitos privačios organizacijos ir verslo subjektai bei kiti nevalstybiniai subjektai;

| e) | šalys ir regionai partneriai, kurie gauna finansinę paramą. |
| --- | --- |

e)

šalys ir regionai partneriai, kurie gauna finansinę paramą.

2.   Lygiagretaus bendro finansavimo atveju projektas arba programa padalijama į kelis aiškiai apibrėžiamus komponentus, kurių kiekvieną finansuoja skirtingi bendrą finansavimą teikiantys partneriai, kad tokiu būdu visada būtų galima nustatyti, kaip galiausiai finansavimas buvo panaudotas.

Jungtinio bendro finansavimo atveju bendras projekto ar programos išlaidas pasidalina bendrą finansavimą teikiantys partneriai, o ištekliai sukaupiami taip, kad nebūtų įmanoma nustatyti atskiros veiklos, vykdomos pagal projektą arba programą, finansavimo šaltinio.

3.   Jungtinio bendro finansavimo atveju Komisija bendroms priemonėms įgyvendinti gali gauti ir valdyti lėšas 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytų subjektų vardu. Tokios lėšos laikomos asignuotomis įplaukomis pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 18 straipsnį.

28 straipsnis

Valdymo procedūros

1.   Pagal šį reglamentą finansuojamos priemonės įgyvendinamos laikantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 ir jo pakeitimų.

2.   Bendro finansavimo atveju ir kitais tinkamai pagrįstais atvejais viešosios valdžios, visų pirma biudžeto vykdymo, užduotis Komisija gali pavesti Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 54 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytoms įstaigoms.

3.   Decentralizuoto valdymo atveju Komisija gali nuspręsti vadovautis šalies ar regiono partnerio naudos gavėjo viešųjų pirkimų arba dotacijų skyrimo procedūromis, patikrinusi, ar jos laikosi atitinkamų Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 kriterijų, jeigu:

| — | šalies ar regiono partnerio naudos gavėjo procedūros atitinka skaidrumo, proporcingumo, vienodų sąlygų taikymo bei nediskriminavimo principus ir užkerta kelią interesų konfliktui, |
| --- | --- |

—

šalies ar regiono partnerio naudos gavėjo procedūros atitinka skaidrumo, proporcingumo, vienodų sąlygų taikymo bei nediskriminavimo principus ir užkerta kelią interesų konfliktui,

| — | šalis ar regionas partneris naudos gavėjas įsipareigoja reguliariai tikrinti, kad iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto finansuojamos operacijos būtų tinkamai įgyvendintos, imtis reikiamų priemonių, kad būtų užkirstas kelias pažeidimams ir sukčiavimui, bei prireikus imtis teisinių veiksmų, kad būtų išieškotos nepagrįstai išmokėtos lėšos. |
| --- | --- |

—

šalis ar regionas partneris naudos gavėjas įsipareigoja reguliariai tikrinti, kad iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto finansuojamos operacijos būtų tinkamai įgyvendintos, imtis reikiamų priemonių, kad būtų užkirstas kelias pažeidimams ir sukčiavimui, bei prireikus imtis teisinių veiksmų, kad būtų išieškotos nepagrįstai išmokėtos lėšos.

29 straipsnis

Biudžetiniai įsipareigojimai

1.   Biudžetiniai įsipareigojimai prisiimami remiantis Komisijos sprendimais, priimtais pagal 22 straipsnio 1 dalį, 23 straipsnio 1 dalį ir 26 straipsnio 1 dalį.

2.   Bendrijos finansavimas inter alia gali būti teikiamas viena iš toliau nurodytų teisinių formų:

| — | finansavimo susitarimai; |
| --- | --- |

—

finansavimo susitarimai;

| — | dotacijų susitarimai; |
| --- | --- |

—

dotacijų susitarimai;

| — | viešųjų pirkimų sutartys; |
| --- | --- |

—

viešųjų pirkimų sutartys;

| — | darbo sutartys. |
| --- | --- |

—

darbo sutartys.

30 straipsnis

Bendrijos finansinių interesų apsauga

1.   Į visus pagal šį reglamentą sudaromus susitarimus įtraukiamos nuostatos, užtikrinančios Bendrijos finansinių interesų apsaugą, visų pirma nuo pažeidimų, sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veiklos, pagal 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (17), 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (18) ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (19).

2.   Komisijai ir Audito Rūmams tokiuose susitarimuose turi būti aiškiai suteikta teisė atlikti paramą iš Bendrijos lėšų gavusio rangovo arba subrangovo auditą, įskaitant dokumentų auditą arba auditą vietoje. Be to, Komisija juose aiškiai įgaliojama vykdyti patikrinimus ir inspektavimus vietoje, kaip numatyta Reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96.

3.   2 dalyje nurodytos Komisijos ir Audito Rūmų teisės užtikrinamos visose įgyvendinant paramą sudarytose sutartyse tų sutarčių vykdymo metu ir baigus jas vykdyti.

31 straipsnis

Viešųjų pirkimų ir dotacijų skyrimo procedūros, kilmės taisyklės

1.   Teisę dalyvauti konkursuose dėl viešųjų pirkimų arba dotacijų sutarčių, finansuojamų pagal šį reglamentą, turi visi fiziniai asmenys, kurie yra Bendrijos valstybės narės, šalies, kurią Europos bendrija pripažįsta oficialia kandidate, ar Europos ekonominės erdvės valstybės narės piliečiai arba jose įsisteigę juridiniai asmenys.

Teisę dalyvauti konkursuose dėl viešųjų pirkimų arba dotacijų sutarčių, finansuojamų pagal 5–10 straipsniuose apibrėžtą geografinę programą, turi visi fiziniai asmenys, kurie yra besivystančios šalies, atitinkančios finansavimo reikalavimus pagal I priedą, piliečiai ar joje įsisteigę juridiniai asmenys.

Be fizinių ar juridinių asmenų, turinčių tokią teisę pagal teminę programą arba 17 straipsnyje numatytą programą,, teisę dalyvauti konkursuose dėl viešųjų pirkimų arba dotacijų sutarčių, finansuojamų pagal 11–16 straipsniuose apibrėžtą teminę programą bei 17 straipsnyje numatytą programą, turi visi fiziniai asmenys, kurie yra besivystančios šalies, kaip apibrėžta EBPO/VPK ir II priede, piliečiai ar joje įsisteigę juridiniai asmenys. Atsižvelgdama į reguliariai vykdomą EBPO/VPK sudaryto pagalbos gavėjų sąrašo peržiūrą, Komisija skelbia ir atnaujina II priedą bei apie tai praneša Tarybai.

2.   Teisę dalyvauti konkursuose dėl viešųjų pirkimų arba dotacijų sutarčių, finansuojamų pagal šį reglamentą, taip pat turi visi fiziniai asmenys, kurie yra 1 dalyje nenurodytos šalies piliečiai ar joje įsisteigę juridiniai asmenys, jei nustatyta jų abipusė galimybė gauti išorės paramą.

Abipusė galimybė gauti išorės paramą suteikiama, kai šalis šią galimybę vienodomis sąlygomis suteikia valstybėms narėms ir atitinkamai paramą gaunančiai šaliai.

Abipusė galimybė gauti paramą nustatoma priimant konkretų sprendimą dėl atitinkamos šalies arba regioninės šalių grupės. Toks sprendimas priimamas 35 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka ir jis galioja ne trumpiau kaip vienerius metus.

Suteikiant abipusę galimybę gauti paramą vadovaujamasi Bendrijos ir kitų donorų palyginimu; ji teikiama sektorių lygiu, kaip numatyta EBPO/VPK kategorijose, arba šalies lygiu, neatsižvelgiant į tai, ar atitinkama šalis yra donorė, ar paramą gaunanti šalis. Priimant sprendimą suteikti abipusę galimybę šaliai donorei, atsižvelgiama į tos šalies donorės teikiamos pagalbos skaidrumą, nuoseklumą ir proporcingumą, įskaitant pagalbos kokybę ir dydį. Su paramą gaunančiomis šalimis konsultuojamasi laikantis šioje dalyje apibūdintos procedūros.

Abipusė galimybė EBPO/VPK apibrėžtose mažiausiai išsivysčiusiose šalyse automatiškai suteikiama EBPO/VPK narėms.

3.   Teisę dalyvauti konkursuose dėl viešųjų pirkimų arba dotacijų sutarčių, finansuojamų pagal Bendrijos priemonę, turi tarptautinės organizacijos.

4.   Pirmiau apibrėžtos nuostatos neturi įtakos reikalavimus atitinkančių kategorijų organizacijų teisei pagal jų pobūdį ar vietą dalyvauti atsižvelgiant į veiksmų tikslus.

5.   Ekspertai gali būti bet kurios pilietybės, nepažeidžiant Bendrijos viešųjų pirkimų taisyklėse išdėstytų kokybės ir finansinių reikalavimų.

6.   Visos atsargos ir medžiagos, perkamos pagal sutartį, finansuojamą pagal šį reglamentą, turi būti Bendrijos arba pagal 1 ir 2 dalis finansavimo reikalavimus atitinkančios šalies kilmės. Šiame reglamente vartojama kilmės sąvoka apibrėžta Bendrijos teisės aktuose dėl kilmės nustatymo muitinės tikslais.

7.   Tinkamai pagrįstais atvejais Komisija gali leisti dalyvauti šalių, turinčių tradicinių, ekonominių, prekybos ar geografinių ryšių su kaimyninėmis šalimis, arba kitomis trečiosiomis šalimis, fiziniams ir juridiniams asmenims bei naudoti kitos kilmės tiekiamas prekes bei medžiagas.

8.   Tinkamai pagrįstais išimtiniais atvejais Komisija gali leisti dalyvauti fiziniams asmenims, kurie yra 1 ir 2 dalyse nenurodytų šalių piliečiai ar jose įsisteigę juridiniai asmenys, bei pirkti kitos kilmės nei nurodyta 6 dalyje tiekiamas prekes bei medžiagas.

Leidžiančias nukrypti nuostatas galima pagrįsti produktų ir paslaugų nebuvimu atitinkamų šalių rinkose, ypatingos skubos atvejais arba tuo, kad dėl atitikimo finansavimo reikalavimams taisyklių neįmanoma arba tampa pernelyg sunku įgyvendinti projektą, programą arba veiksmą.

9.   Kai Bendrijos finansavimas skiriamas veiksmui, kuris įgyvendinamas per tarptautinę organizaciją, atitinkamose sutartinėse procedūrose teisę dalyvauti turi visi fiziniai ar juridiniai asmenys, kurie atitinka reikalavimus pagal 1 ir 2 dalis, taip pat visi fiziniai ar juridiniai asmenys, kurie atitinka reikalavimus pagal tos organizacijos taisykles, pasirūpinant, kad visiems donorams būtų užtikrintos vienodos sąlygos. Tos pačios taisyklės taikomos prekėms, medžiagoms ir ekspertams.

Kai Bendrijos finansavimas skiriamas veiksmui, kuris finansuojamas bendrai su trečiąja šalimi pagal 2 straipsnyje apibrėžtą abipusiškumą arba su regionine organizacija ar valstybe nare, teisę dalyvauti atitinkamose sutartinėse procedūrose turi visi fiziniai ar juridiniai asmenys, kurie atitinka finansavimo reikalavimus pagal 1, 2 ir 3 dalis, taip pat visi fiziniai ar juridiniai asmenys, kurie atitinka reikalavimus pagal tokios trečiosios šalies, regioninės organizacijos arba valstybės narės taisykles. Tos pačios taisyklės taikomos prekėms, medžiagoms ir ekspertams.

10.   Teikiant pagalbą tiesiogiai per nevalstybinius subjektus pagal 14 straipsnyje apibrėžtą teminę programą, 1 dalies nuostatos netaikomos atitikimo finansavimo reikalavimams kriterijams, nustatytiems dotacijų gavėjų atrankai.

Šių dotacijų gavėjai laikosi šiame straipsnyje nustatytų taisyklių, jeigu teikiant pagalbą turi būti skelbiamas konkursas viešųjų pirkimų sutartims sudaryti.

11.   Siekiant greičiau sumažinti skurdą skatinant vietos gebėjimus, rinkas ir pirkimus, ypatingas dėmesys skiriamas vietos ir regiono viešiesiems pirkimams šalyse partnerėse.

Konkursų dalyviai, su kuriais buvo sudaryta sutartis, turi laikytis tarptautiniu mastu sutartų pagrindinių darbo standartų, pvz., pagrindinių TDO darbo standartų, konvencijų dėl asociacijų laisvės ir kolektyvinių derybų, priverstinio ir privalomojo darbo panaikinimo, diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos srityje panaikinimo bei vaikų darbo uždraudimo.

Besivystančių šalių galimybė gauti Bendrijos paramą užtikrinama teikiant bet kokio pobūdžio tinkamą techninę pagalbą.

32 straipsnis

Europos investicijų bankui arba kitiems finansų tarpininkams skirtos lėšos

1.   25 straipsnio 1 dalies e punkte nurodytas lėšas valdo EIB, kiti finansų tarpininkai ar bet kuris kitas bankas arba organizacija, galinti tokias lėšas valdyti.

2.   Komisija kiekvienu konkrečiu atveju patvirtina 1 dalies įgyvendinimo nuostatas dėl rizikos pasidalijimo, atlyginimo už įgyvendinimą atsakingam tarpininkui, iš lėšų gauto pelno panaudojimo bei išieškojimo ir veiksmo užbaigimo.

33 straipsnis

Vertinimas

1.   Komisija reguliariai stebi ir peržiūri savo programas ir įvertina geografinės ir teminės politikos bei programų ir sektorių politikos įgyvendinimo rezultatus, taip pat programų rengimo veiksmingumą, tam tikrais atvejais pasitelkdama nepriklausomus išorės vertinimus, siekdama nustatyti, ar buvo pasiekti tikslai, ir suformuluoti rekomendacijas dėl būsimų veiksmų tobulinimo. Bus tinkamai atsižvelgiama į Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlymus dėl nepriklausomų išorės ekspertų įvertinimų. Ypatingas dėmesys skiriamas socialiniams sektoriams ir pažangai, padarytai siekiant TVT.

2.   Komisija pateikia savo įvertinimo pranešimus Europos Parlamentui ir 35 straipsnyje nurodytam komitetui susipažinti. Valstybės narės gali prašyti aptarti konkrečius įvertinimus 35 straipsnio 3 dalyje nurodytame komitete. Į šiuos rezultatus atsižvelgiama rengiant programas ir skirstant išteklius.

3.   Pagal šį reglamentą teikiamos Bendrijos paramos vertinimo etape Komisija bendradarbiauja su visais atitinkamais suinteresuotais subjektais, įskaitant nevalstybinius subjektus ir vietos valdžios institucijas.

V ANTRAŠTINĖ DALIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

34 straipsnis

Metinis pranešimas

1.   Komisija išnagrinėja pažangą, padarytą įgyvendinant priemones pagal šį reglamentą, ir Europos Parlamentui bei Tarybai pateikia metinį pranešimą apie paramos įgyvendinimą ir rezultatus bei, kiek tai įmanoma, pagrindinius paramos rezultatus ir poveikio sritis. Šis pranešimas taip pat perduodamas Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.

2.   Metiniame pranešime pateikiama praėjusių metų informacija apie finansuotas priemones, stebėsenos rezultatus ir vertinimo veiklą, atitinkamų partnerių dalyvavimą bei biudžetinių įsipareigojimų ir mokėjimų vykdymą pagal šalis, regionus ir bendradarbiavimo sektorius. Jame įvertinami paramos rezultatai naudojant kuo konkretesnius ir labiau išmatuojamus jos vaidmens vykdant šio reglamento tikslų rodiklius. Ypatingas dėmesys skiriamas socialiniams sektoriams ir pažangai, padarytai siekiant TVT.

35 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda komitetas.

2.   Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, laikantis to sprendimo 8 straipsnio. To sprendimo 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis yra 30 dienų.

3.   Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, laikantis to sprendimo 8 straipsnio.

4.   Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles.

5.   EIB stebėtojas dalyvauja komiteto darbe nagrinėjant su banku susijusius klausimus.

36 straipsnis

Trečiosios šalies, kuri neatitinka finansavimo pagal šį reglamentą reikalavimų, dalyvavimas

Nepažeidžiant 3 straipsnio 5 dalies, siekdama užtikrinti Bendrijos paramos nuoseklumą ir veiksmingumą Komisija, tvirtindama 22 straipsnyje nurodytas veiksmų programas arba 23 straipsnyje nurodytas specialias priemones, gali nuspręsti, kad šalys, teritorijos ir regionai, atitinkantys Bendrijos paramos skyrimo pagal Reglamento (EB) Nr. 1085/2006, Reglamento (EB) Nr. [...] ir EPF reikalavimus, atitinka ir finansavimo reikalavimus priemonėms pagal šį reglamentą įgyvendinti, jei įgyvendinamas geografinis ar teminis projektas arba programa yra pasaulinio, regionų ar tarpvalstybinio pobūdžio. Toks finansavimo metodas gali būti numatytas 19 ir 20 straipsniuose nurodytuose strategijos dokumentuose ir daugiametėse orientacinėse programose. 10 straipsnio nuostatos dėl finansavimo reikalavimų atitikimo ir 31 straipsnio nuostatos dėl dalyvavimo viešųjų pirkimų ir dotacijų skyrimo procedūrose bei kilmės taisyklės patikslinamos taip, kad galėtų dalyvauti atitinkamos šalys, teritorijos ir regionai.

37 straipsnis

Paramos sustabdymas

Nepažeisdama partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimų su šalimis bei regionais partneriais nuostatų dėl pagalbos sustabdymo, kai šalis partnerė nesilaiko 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų principų ir kai konsultacijų su šalimi partnere metu nebuvo pasiektas abiem šalims priimtinas sprendimas, arba jei konsultacijų buvo atsisakyta ar ypatingos skubos atvejais, Taryba, vadovaudamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma gali imtis atitinkamų priemonių dėl paramos, suteiktos šaliai partnerei pagal šį reglamentą. Tokios priemonės gali apimti visišką arba dalinį paramos sustabdymą.

38 straipsnis

Finansinės nuostatos

1.   Finansinė orientacinė suma šiam reglamentui įgyvendinti 2007–2013 m. laikotarpiu yra 16 897 000 000 EUR.

2.   Kiekvienai 5–10, 11–16 ir 17 straipsniuose nurodytai programai skirtos orientacinės sumos nustatytos IV priede. Šios sumos nustatytos 2007–2013 m. laikotarpiui.

3.   Metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama daugiametėje finansinėje programoje nurodytų ribų.

4.   Orientacinė 465 000 000 EUR suma buvo įtraukta į bendrą sumą, skirtą teminėms programoms, pagal kurias finansuojama veikla, kuria naudojasi ENPI šalys.

39 straipsnis

Panaikinimai

1.   Panaikinami šie reglamentai:

| a) | 2005 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2110/2005 dėl galimybės gauti Bendrijos išorės paramą (20); |
| --- | --- |

a)

2005 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2110/2005 dėl galimybės gauti Bendrijos išorės paramą (20);

| b) | 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 806/2004 dėl lyčių lygybės skatinimo plėtrą remiančiame bendradarbiavime (21); |
| --- | --- |

b)

2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 806/2004 dėl lyčių lygybės skatinimo plėtrą remiančiame bendradarbiavime (21);

| c) | 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 491/2004, nustatantis finansinės ir techninės pagalbos programą trečiosioms šalims migracijos ir prieglobsčio srityse (AENEAS) (22); |
| --- | --- |

c)

2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 491/2004, nustatantis finansinės ir techninės pagalbos programą trečiosioms šalims migracijos ir prieglobsčio srityse (AENEAS) (22);

| d) | 2003 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1568/2003 dėl pagalbos kovai su skurdo ligomis (ŽIV/AIDS, tuberkulioze ir maliarija) besivystančiose šalyse (23); |
| --- | --- |

d)

2003 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1568/2003 dėl pagalbos kovai su skurdo ligomis (ŽIV/AIDS, tuberkulioze ir maliarija) besivystančiose šalyse (23);

| e) | 2003 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas Nr. 1567/2003 dėl pagalbos, teikiamos reprodukcinės ir seksualinės sveikatos ir teisių politikai bei veiksmams besivystančiose šalyse (24); |
| --- | --- |

e)

2003 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas Nr. 1567/2003 dėl pagalbos, teikiamos reprodukcinės ir seksualinės sveikatos ir teisių politikai bei veiksmams besivystančiose šalyse (24);

| f) | 2001 m. spalio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2130/2001 dėl pagalbos priemonių iškeldintiems Azijos ir Lotynų Amerikos besivystančių šalių žmonėms (25); |
| --- | --- |

f)

2001 m. spalio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2130/2001 dėl pagalbos priemonių iškeldintiems Azijos ir Lotynų Amerikos besivystančių šalių žmonėms (25);

| g) | 2000 m. lapkričio 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2494/2000 dėl priemonių, skatinančių atogrąžų ir kitų miškų išsaugojimą bei subalansuotą valdymą (26); |
| --- | --- |

g)

2000 m. lapkričio 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2494/2000 dėl priemonių, skatinančių atogrąžų ir kitų miškų išsaugojimą bei subalansuotą valdymą (26);

| h) | 2000 m. lapkričio 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2493/2000 dėl priemonių, skatinančių visišką aplinkos apsaugos aspekto integravimą į besivystančių šalių plėtros procesą (27); |
| --- | --- |

h)

2000 m. lapkričio 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2493/2000 dėl priemonių, skatinančių visišką aplinkos apsaugos aspekto integravimą į besivystančių šalių plėtros procesą (27);

| i) | 2000 m. birželio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1726/2000 dėl vystymąsi remiančio bendradarbiavimo su Pietų Afrika (28); |
| --- | --- |

i)

2000 m. birželio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1726/2000 dėl vystymąsi remiančio bendradarbiavimo su Pietų Afrika (28);

| j) | 1998 m. liepos 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1659/98 dėl decentralizuoto bendradarbiavimo (29); |
| --- | --- |

j)

1998 m. liepos 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1659/98 dėl decentralizuoto bendradarbiavimo (29);

| k) | 1998 m. liepos 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1658/98 dėl bendro su Europos nevyriausybinėmis plėtros organizacijomis (NVO) besivystančių šalių naudai vykdomų operacijų finansavimo (30); |
| --- | --- |

k)

1998 m. liepos 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1658/98 dėl bendro su Europos nevyriausybinėmis plėtros organizacijomis (NVO) besivystančių šalių naudai vykdomų operacijų finansavimo (30);

| l) | 1996 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1292/96 dėl pagalbos maistu politikos ir pagalbos maistu valdymo bei paramos maisto saugumui specialių operacijų (31); |
| --- | --- |

l)

1996 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1292/96 dėl pagalbos maistu politikos ir pagalbos maistu valdymo bei paramos maisto saugumui specialių operacijų (31);

| m) | 1992 m. vasario 25 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 443/92 dėl finansinės ir techninės pagalbos ir ekonominio bendradarbiavimo su besivystančiomis Azijos ir Lotynų Amerikos šalimis (32). |
| --- | --- |

m)

1992 m. vasario 25 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 443/92 dėl finansinės ir techninės pagalbos ir ekonominio bendradarbiavimo su besivystančiomis Azijos ir Lotynų Amerikos šalimis (32).

2.   Panaikinti reglamentai toliau taikomi teisės aktams ir įsipareigojimams biudžetiniais metais iki 2007 m. Visos nuorodos į panaikintus reglamentus laikomos nuorodomis į šį reglamentą.

40 straipsnis

Peržiūra

Ne vėliau kaip 2010 m. gruodžio 31 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pranešimą, kuriame įvertinamas šio reglamento įgyvendinimas pirmaisiais trejais metais, prireikus pateikdama pasiūlymą dėl teisės akto, numatančio būtinus šio reglamento pakeitimus, įskaitant IV priede nurodytą orientacinį lėšų paskirstymą.

41 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

...

Tarybos vardu

Pirmininkas

...

---

(1)  2006 m. gegužės 18 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje), 2006 m. spalio 23 d. Tarybos bendroji pozicija ir ... Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje). ... Tarybos sprendimas (dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje).

1

Oficialiajame leidinyje

Oficialiajame leidinyje

Oficialiajame leidinyje

(2)  OL L 210, 2006 7 31, p. 82.

2

(3)  OL L ...

3

(4)  OL L ...

4

(5)  OL L ...

5

(6)  OL L ...

6

(7)  OL L ...

7

(8)  OL L 163, 1996 7 2, p. 1.

8

(9)  OL C 46, 2006 2 24, p. 1.

9

(10)  OL L 314, 2001 11 30, p. 1.

10

(11)  OL L 50, 2006 2 21, p. 1.

11

(12)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

12

(13)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

13

(14)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).

14

(15)  OL L 163, 1996 7 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

15

(16)  Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Pietų Afrikos Respublikos prekybos, vystymosi ir bendradarbiavimo susitarimas (OL L 311, 1999 12 4, p. 3).

16

(17)  OL L 312, 1995 12 23, p. 1.

17

(18)  OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

18

(19)  OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

19

(20)  OL L 344, 2005 12 27, p. 1.

20

(21)  OL L 143, 2004 4 30, p. 40.

21

(22)  OL L 80, 2004 3 18, p. 1.

22

(23)  OL L 224, 2003 9 6, p. 7. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2110/2005.

23

(24)  OL L 224, 2003 9 6, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2110/2005.

24

(25)  OL L 287, 2001 10 31, p. 3. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2110/2005.

25

(26)  OL L 288, 2000 11 15, p. 6. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu 2110/2005.

26

(27)  OL L 288, 2000 11 15, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu 2110/2005.

27

(28)  OL L 198, 2000 8 4, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2110/2005.

28

(29)  OL L 213, 1998 7 30, p. 6. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 625/2004 (OL L 99, 2004 4 3, p. 1).

29

(30)  OL L 213, 1998 7 30, p.1. Reglamentas, su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2110/2005.

30

(31)  OL L 166, 1996 7 5, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1726/2001 (OL L 234, 2001 9 1, p. 10).

31

(32)  OL L 52, 1992 2 27, p.1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2112/2005 (OL L 344, 2005 12 27, p. 23).

32

---

I PRIEDAS

ŠALYS, ATITINKANČIOS DALYVAVIMO REIKALAVIMUS PAGAL 1 STRAIPSNIO 1 DALĮ

Lotynų Amerika

| 1. | Argentina |
| --- | --- |

1.

Argentina

| 2. | Bolivija |
| --- | --- |

2.

Bolivija

| 3. | Brazilija |
| --- | --- |

3.

Brazilija

| 4. | Čilė |
| --- | --- |

4.

Čilė

| 5. | Kolumbija |
| --- | --- |

5.

Kolumbija

| 6. | Kosta Rika |
| --- | --- |

6.

Kosta Rika

| 7. | Kuba |
| --- | --- |

7.

Kuba

| 8. | Ekvadoras |
| --- | --- |

8.

Ekvadoras

| 9. | Salvadoras |
| --- | --- |

9.

Salvadoras

| 10. | Gvatemala |
| --- | --- |

10.

Gvatemala

| 11. | Hondūras |
| --- | --- |

11.

Hondūras

| 12. | Meksika |
| --- | --- |

12.

Meksika

| 13. | Nikaragva |
| --- | --- |

13.

Nikaragva

| 14. | Panama |
| --- | --- |

14.

Panama

| 15. | Paragvajus |
| --- | --- |

15.

Paragvajus

| 16. | Peru |
| --- | --- |

16.

Peru

| 17. | Urugvajus |
| --- | --- |

17.

Urugvajus

| 18. | Venesuela |
| --- | --- |

18.

Venesuela

Azija

| 19. | Afganistanas |
| --- | --- |

19.

Afganistanas

| 20. | Bangladešas |
| --- | --- |

20.

Bangladešas

| 21. | Butanas |
| --- | --- |

21.

Butanas

| 22. | Kambodža |
| --- | --- |

22.

Kambodža

| 23. | Kinija |
| --- | --- |

23.

Kinija

| 24. | Indija |
| --- | --- |

24.

Indija

| 25. | Indonezija |
| --- | --- |

25.

Indonezija

| 26. | Korėjos Liaudies Demokratinė Respublika |
| --- | --- |

26.

Korėjos Liaudies Demokratinė Respublika

| 27. | Laosas |
| --- | --- |

27.

Laosas

| 28. | Malaizija |
| --- | --- |

28.

Malaizija

| 29. | Maldyvai |
| --- | --- |

29.

Maldyvai

| 30. | Mongolija |
| --- | --- |

30.

Mongolija

| 31. | Mianmaras/Birma |
| --- | --- |

31.

Mianmaras/Birma

| 32. | Nepalas |
| --- | --- |

32.

Nepalas

| 33. | Pakistanas |
| --- | --- |

33.

Pakistanas

| 34. | Filipinai |
| --- | --- |

34.

Filipinai

| 35. | Šri Lanka |
| --- | --- |

35.

Šri Lanka

| 36. | Tailandas |
| --- | --- |

36.

Tailandas

| 37. | Vietnamas |
| --- | --- |

37.

Vietnamas

Centrinė Azija

| 38. | Kazachstanas |
| --- | --- |

38.

Kazachstanas

| 39. | Kirgizijos Respublika |
| --- | --- |

39.

Kirgizijos Respublika

| 40. | Tadžikistanas |
| --- | --- |

40.

Tadžikistanas

| 41. | Turkmėnistanas |
| --- | --- |

41.

Turkmėnistanas

| 42. | Uzbekistanas |
| --- | --- |

42.

Uzbekistanas

Artimieji Rytai

| 43. | Iranas |
| --- | --- |

43.

Iranas

| 44. | Irakas |
| --- | --- |

44.

Irakas

| 45. | Omanas |
| --- | --- |

45.

Omanas

| 46. | Saudo Arabija |
| --- | --- |

46.

Saudo Arabija

| 47. | Jemenas |
| --- | --- |

47.

Jemenas

Pietų Afrika

| 48. | Pietų Afrika |
| --- | --- |

48.

Pietų Afrika

---

II PRIEDAS

EBPO/VPK OVP GAVĖJŲ SĄRAŠAS

Nuo 2006 m. galioja rengiant 2005 m., 2006 m. ir 2007 m. pranešimus

| Mažiausiai išsivysčiusios šalys | Kitos nedideles pajamas gaunančios šalys
  (BVP vienam gyventojui 2004 m.: 825 JAV dol.) | Šiek tiek mažiau nei vidutines pajamas gaunančios šalys ir teritorijos
  (BVP vienam gyventojui 2004 m.: 826–3 255 JAV dol.) | Šiek tiek daugiau nei vidutines pajamas gaunančios šalys ir teritorijos
  (BVP vienam gyventojui 2004 m.: 3 256–10 065 JAV dol.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Afganistanas
  Angola
  Bangladešas
  Beninas
  Butanas
  Burkina Fasas
  Burundis
  Kambodža
  Žaliasis Kyšulys
  Centrinės Afrikos Respublika
  Čadas
  Komorai
  Kongo Demokratinė Respublika
  Džibutis
  Pusiaujo Gvinėja
  Eritrėja
  Etiopija
  Gambija
  Gvinėja
  Bisau Gvinėja
  Haitis
  Kiribatis
  Laosas
  Lesotas
  Liberija
  Madagaskaras
  Malavis
  Maldyvai
  Malis
  Mauritanija
  Mozambikas
  Mianmaras
  Nepalas
  Nigeris
  Ruanda
  Samoa
  San Tomė ir Prinsipė
  Senegalas
  Siera Leonė
  Saliamono salos
  Somalis
  Sudanas
  Tanzanija
  Rytų Timoras
  Togas
  Tuvalu
  Uganda
  Vanuatu
  Jemenas
  Zambija | Kamerūnas
  Kongo Respublika
  Dramblio Kaulo Krantas
  Gana
  Indija
  Kenija
  Korėjos Liaudies Demokratinė Respublika
  Kirgizijos Respublika
  Moldova
  Mongolija
  Nikaragva
  Nigerija
  Pakistanas
  Papua Naujoji Gvinėja
  Tadžikistanas
  Uzbekistanas
  Vietnamas
  Zimbabvė | Albanija
  Alžyras
  Armėnija
  Azerbaidžanas
  Baltarusija
  Bolivija
  Bosnija ir Hercegovina
  Brazilija
  Kinija
  Kolumbija
  Kuba
  Dominikos Respublika
  Ekvadoras
  Egiptas
  Salvadoras
  Fidžis
  Gruzija
  Gvatemala
  Gajana
  Hondūras
  Indonezija
  Iranas
  Irakas
  Jamaika
  Jordanas
  Kazachstanas
  Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija
  Maršalo Salos
  Mikronezija
  Marokas
  Namibija
  Niujė
  Palestiniečių valdomos teritorijos
  Paragvajus
  Peru
  Filipinai
  Serbija ir Juodkalnija
  Šri Lanka
  Surinamas
  Svazilandas
  Sirija
  Tailandas
  - Tokelau
  Tonga
  Tunisas
  Turkmėnistanas
  Ukraina
  - Volis ir Futūna | * Angilija
  Antigva ir Barbuda
  Argentina
  Barbadosas
  Belizas
  Botsvana
  Čilė
  Kuko salos
  Kosta Rika
  Kroatija
  Dominika
  Gabonas
  Grenada
  Libanas
  Libija
  Malaizija
  Mauricijus
  - Majotas
  Meksika
  - Montseratas
  Nauru
  Omanas
  Palau
  Panama
  Saudo Arabija (1)

  Seišeliai
  Pietų Afrika
  - Šv. Elena
  Sent Kitsas ir Nevis
  Sent Lusija
  Sent Vinsentas ir Grenadinai
  Trinidadas ir Tobagas
  Turkija
  - Terkso ir Kaikoso salos
  Urugvajus
  Venesuela |
| * | Teritorija |

Mažiausiai išsivysčiusios šalys

Kitos nedideles pajamas gaunančios šalys

(BVP vienam gyventojui 2004 m.: 825 JAV dol.)

Šiek tiek mažiau nei vidutines pajamas gaunančios šalys ir teritorijos

(BVP vienam gyventojui 2004 m.: 826–3 255 JAV dol.)

Šiek tiek daugiau nei vidutines pajamas gaunančios šalys ir teritorijos

(BVP vienam gyventojui 2004 m.: 3 256–10 065 JAV dol.)

Afganistanas

Angola

Bangladešas

Beninas

Butanas

Burkina Fasas

Burundis

Kambodža

Žaliasis Kyšulys

Centrinės Afrikos Respublika

Čadas

Komorai

Kongo Demokratinė Respublika

Džibutis

Pusiaujo Gvinėja

Eritrėja

Etiopija

Gambija

Gvinėja

Bisau Gvinėja

Haitis

Kiribatis

Laosas

Lesotas

Liberija

Madagaskaras

Malavis

Maldyvai

Malis

Mauritanija

Mozambikas

Mianmaras

Nepalas

Nigeris

Ruanda

Samoa

San Tomė ir Prinsipė

Senegalas

Siera Leonė

Saliamono salos

Somalis

Sudanas

Tanzanija

Rytų Timoras

Togas

Tuvalu

Uganda

Vanuatu

Jemenas

Zambija

Kamerūnas

Kongo Respublika

Dramblio Kaulo Krantas

Gana

Indija

Kenija

Korėjos Liaudies Demokratinė Respublika

Kirgizijos Respublika

Moldova

Mongolija

Nikaragva

Nigerija

Pakistanas

Papua Naujoji Gvinėja

Tadžikistanas

Uzbekistanas

Vietnamas

Zimbabvė

Albanija

Alžyras

Armėnija

Azerbaidžanas

Baltarusija

Bolivija

Bosnija ir Hercegovina

Brazilija

Kinija

Kolumbija

Kuba

Dominikos Respublika

Ekvadoras

Egiptas

Salvadoras

Fidžis

Gruzija

Gvatemala

Gajana

Hondūras

Indonezija

Iranas

Irakas

Jamaika

Jordanas

Kazachstanas

Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija

Maršalo Salos

Mikronezija

Marokas

Namibija

Niujė

Palestiniečių valdomos teritorijos

Paragvajus

Peru

Filipinai

Serbija ir Juodkalnija

Šri Lanka

Surinamas

Svazilandas

Sirija

Tailandas

- Tokelau

Tonga

Tunisas

Turkmėnistanas

Ukraina

- Volis ir Futūna

- Angilija

Antigva ir Barbuda

Argentina

Barbadosas

Belizas

Botsvana

Čilė

Kuko salos

Kosta Rika

Kroatija

Dominika

Gabonas

Grenada

Libanas

Libija

Malaizija

Mauricijus

- Majotas

Meksika

- Montseratas

Nauru

Omanas

Palau

Panama

Saudo Arabija (1)

Seišeliai

Pietų Afrika

- Šv. Elena

Sent Kitsas ir Nevis

Sent Lusija

Sent Vinsentas ir Grenadinai

Trinidadas ir Tobagas

Turkija

- Terkso ir Kaikoso salos

Urugvajus

Venesuela

*

Teritorija

---

(1)  2004 m. Saudo Arabija tapo dideles pajamas gaunančia šalimi. Pagal EBPO/VPK šio sąrašo patikslinimo taisykles ji bus pašalinta iš sąrašo 2008 m., jeigu 2005 m. ir 2006 m. išliks dideles pajamas gaunančia šalimi. 2003 m. EBPO/VPK nariai jai suteikė 9,9 milijono JAV dol. vertės OVP, o 2004 m. (preliminariais duomenimis) — 9 milijonų JAV dol. vertės OVP.

---

III PRIEDAS

AKR PROTOKOLO DĖL CUKRAUS ŠALYS

| 1. | Barbadosas |
| --- | --- |

1.

Barbadosas

| 2. | Belizas |
| --- | --- |

2.

Belizas

| 3. | Gajana |
| --- | --- |

3.

Gajana

| 4. | Jamaika |
| --- | --- |

4.

Jamaika

| 5. | Sent Kitsas ir Nevis |
| --- | --- |

5.

Sent Kitsas ir Nevis

| 6. | Trinidadas ir Tobagas |
| --- | --- |

6.

Trinidadas ir Tobagas

| 7. | Fidžis |
| --- | --- |

7.

Fidžis

| 8. | Kongo Respublika |
| --- | --- |

8.

Kongo Respublika

| 9. | Dramblio Kaulo Krantas |
| --- | --- |

9.

Dramblio Kaulo Krantas

| 10. | Kenija |
| --- | --- |

10.

Kenija

| 11. | Madagaskaras |
| --- | --- |

11.

Madagaskaras

| 12. | Malavis |
| --- | --- |

12.

Malavis

| 13. | Mauricijus |
| --- | --- |

13.

Mauricijus

| 14. | Mozambikas |
| --- | --- |

14.

Mozambikas

| 15. | Svazilandas |
| --- | --- |

15.

Svazilandas

| 16. | Tanzanija |
| --- | --- |

16.

Tanzanija

| 17. | Zambija |
| --- | --- |

17.

Zambija

| 18. | Zimbabvė |
| --- | --- |

18.

Zimbabvė

---

IV PRIEDAS

ORIENTACINIS LĖŠŲ PASKIRSTYMAS 2007–2013 M. LAIKOTARPIUI (MILIJONAIS EURŲ)

| Iš viso: | 16 897 |
| --- | --- |
| Geografinės programos | 10 057 |
| Lotynų Amerika | 2 690 |
| Azija | 5 187 |
| Centrinė Azija | 719 |
| Artimieji Rytai | 481 |
| Pietų Afrika | 980 |
| Teminės programos | 5 596 |
| Investicijos į žmones | 1 060 |
| Aplinka ir tvarus gamtos išteklių valdymas | 804 |
| Nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų vaidmuo vystymosi procese | 1 639 |
| Maisto pakankamumas | 1 709 |
| Migracija ir prieglobstis | 384 |
| AKR protokolo dėl cukraus šalys | 1 244 |

Iš viso:

16 897

Geografinės programos

10 057

Lotynų Amerika

2 690

Azija

5 187

Centrinė Azija

719

Artimieji Rytai

481

Pietų Afrika

980

Teminės programos

5 596

Investicijos į žmones

1 060

Aplinka ir tvarus gamtos išteklių valdymas

804

Nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų vaidmuo vystymosi procese

1 639

Maisto pakankamumas

1 709

Migracija ir prieglobstis

384

AKR protokolo dėl cukraus šalys

1 244

---

V PRIEDAS

NESIVYSTANČIOS ŠALYS IR TERITORIJOS

| 1. | Australija |
| --- | --- |

1.

Australija

| 2. | Bahreinas |
| --- | --- |

2.

Bahreinas

| 3. | Brunėjus |
| --- | --- |

3.

Brunėjus

| 4. | Kanada |
| --- | --- |

4.

Kanada

| 5. | Kinijos Taipėjus |
| --- | --- |

5.

Kinijos Taipėjus

| 6. | Honkongas |
| --- | --- |

6.

Honkongas

| 7. | Japonija |
| --- | --- |

7.

Japonija

| 8. | Korėjos Respublika |
| --- | --- |

8.

Korėjos Respublika

| 9. | Makao |
| --- | --- |

9.

Makao

| 10. | Naujoji Zelandija |
| --- | --- |

10.

Naujoji Zelandija

| 11. | Kuveitas |
| --- | --- |

11.

Kuveitas

| 12. | Kataras |
| --- | --- |

12.

Kataras

| 13. | Singapūras |
| --- | --- |

13.

Singapūras

| 14. | Jungtiniai Arabų Emyratai |
| --- | --- |

14.

Jungtiniai Arabų Emyratai

| 15. | Jungtinės Amerikos Valstijos |
| --- | --- |

15.

Jungtinės Amerikos Valstijos

---

TARYBOS MOTYVŲ PAREIŠKIMAS

I.   ĮVADAS

2004 m. rugsėjo 29 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, nustatančio vystomojo bendradarbiavimo ir ekonominio bendradarbiavimo finansinę priemonę. Šis pasiūlymas buvo grindžiamas EB sutarties 179 straipsnio 1 dalimi ir 181a straipsnio 2 dalimi.

Europos Parlamentas pateikė savo nuomonę pirmuoju svarstymu 2006 m. gegužės 18 d.

2006 m. spalio 23 d. Taryba priėmė bendrąją poziciją pagal EB sutarties 251 straipsnį.

II.   TIKSLAS

Pagal EB sutarties 179 straipsnį siūlomo reglamento tikslas yra finansuoti priemones, skirtas palaikyti bendradarbiavimą su besivystančiomis šalimis, teritorijomis ir regionais, kurie nurodyti reglamento priede, ir finansuoti temines programas šalyse, regionuose ir teritorijose, kurios atitinka pagalbos pagal reglamento geografinę programą reikalavimus, pagalbos pagal Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę reikalavimus ar geografinio bendradarbiavimo reikalavimus vykdant Europos plėtros fondo finansuojamą veiklą.

III.   BENDROSIOS POZICIJOS ANALIZĖ

Bendrieji duomenys

Pirminis Komisijos pasiūlymas apėmė bendruosius tikslus, apibrėžtus EB sutarties XX ir XXI antraštinėse dalyse. Todėl jame buvo numatyta parama vystymosi politikai ir visų formų bendradarbiavimui su besivystančiomis šalimis, pereinamojo laikotarpio šalims ir pramoninėms šalims. Jame nebuvo nustatyti jokie apribojimai Bendrijos bendradarbiavimo ar intervencijos srityse.

Europos Parlamentas pirmuoju svarstymu priėmė daug pirminio Komisijos pasiūlymo pakeitimų siekdamas jo taikymo sritį apriboti besivystančiomis šalimis ir pagrįsti jį tik viena Sutarties nuostata (179 straipsniu). Europos Parlamentas taip pat pageidavo pasiūlytą reglamentą transformuoti į procedūrinę priemonę ir norėjo, kad politikos prioritetai būtų nustatyti skirtinguose reglamentuose, priimamuose pagal bendro sprendimo procedūrą.

Tarybai ir Komisijai nebuvo priimtina tai, kad pasiūlytas reglamentas būtų transformuotas į procedūrinę priemonę, dėl kurios Komisijai reikėtų pateikti kelis naujus pasiūlymus; jų abiejų nuomone, toks požiūris būtų nesuderinamas su pareikštu siekiu supaprastinti Bendrijos išorės finansavimo priemonių struktūrą. Po intensyvių Tarybos, Europos Parlamento ir Komisijos diskusijų 2006 m. birželio mėn. pabaigoje buvo prieita prie bendro pasiūlyto reglamento struktūros supratimo pasiekus bendrą sutarimą dėl išorės finansavimo priemonių paketo.

Pasiekus šį supratimą pasiūlymas dėl reglamento dėl bendradarbiavimo su pramoninėmis šalimis buvo atskirtas nuo pirminio Komisijos pasiūlymo.

Bendrojoje pozicijoje, atspindinčioje visų susijusių institucijų supratimą, dabar numatomas reglamentas, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę, kuris yra grindžiamas vien tik EB sutarties 179 straipsniu ir kuriuo atsižvelgiama į daugelį susirūpinimą keliančių klausimų, išreikštų Europos Parlamento pirmojo svarstymo pakeitimuose.

Tolesniuose skirsniuose apibūdinami esminiai pakeitimai.

Konstatuojamosios dalys

Konstatuojamųjų dalių skaičius ir turinys buvo išplėsti, kad derėtų su reglamento tekste padarytais pakeitimais.

Teisinis pagrindas

Pagal Tarybos, Europos Parlamento ir Komisijos pasiektą supratimą dėl bendros išorės finansavimo priemonių struktūros pirminis Komisijos pasiūlymas dėl vystomojo bendradarbiavimo ir ekonominio bendradarbiavimo finansinės priemonės buvo sumažintas ir apribotas vystomojo bendradarbiavimo finansine priemone. Dėl šio pakeitimo tapo galima išbraukti nuorodas į EB sutarties 181a straipsnio 1 dalį ir pagrįsti reglamentą tik 179 straipsnio 1 dalimi.

Taikymo sritis, tikslai ir bendrieji principai (1–3 straipsniai)

Bendrosios pozicijos 1 straipsnyje numatoma, kad siūlomo reglamento bendras tikslas yra finansuoti priemones, skirtas palaikyti bendradarbiavimą su tam tikromis besivystančiomis šalimis, teritorijomis bei regionais ir finansuoti temines programas šalyse, regionuose bei teritorijose, kurios atitinka pagalbos pagal reglamento geografinę programą reikalavimus, pagalbos pagal Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę reikalavimus ar geografinio bendradarbiavimo reikalavimus vykdant Europos plėtros fondo finansuojamą veiklą.

2 straipsnyje nustatomi geografinio ir teminio bendradarbiavimo su šalimis partnerėmis ir regionais partneriais tikslai. Jame taip pat numatoma, kad bendradarbiavimui pagal geografines programas skirtos priemonės turi visiškai atitikti oficialios pagalbos vystymuisi reikalavimus. Lygiai taip pat teminės programos turi būti parengtos taip, kad visiškai atitiktų oficialios pagalbos vystymuisi kriterijus su keletu tinkamai apibrėžtų ir nustatyto kiekio išimčių.

3 straipsnyje pateikiami bendrieji principai, taikomi visoms reglamente numatomoms priemonėms ir programoms. Šie principai grindžiami EB sutarties XX antraštine dalimi, Pareiškimu dėl vystymosi politikos ir įvairiais tarptautiniu mastu pripažintais principais ir įsipareigojimais, įskaitant dėl pagalbos veiksmingumo.

Geografinės ir teminės programos (4–17 straipsniai)

Tarybos susirūpinimą sukėlė tai, kad pirminiame Komisijos pasiūlyme trūksta politinio turinio — labai panašus susirūpinimas pareikštas ir Europos Parlamento pirmojo svarstymo nuomonėje. Pirminio Komisijos pasiūlymo 3 straipsnyje tik teigiama, kad priemonės turėtų būti finansuojamos pagal geografines ar temines programas, kuras rengtų Komisija, kartu nurodydama ir geografinę jų taikymo sritį. Tačiau Taryba pasirinko kitą kelią siekdama išlaikyti savo kaip teisės aktų leidėjos galią. Tarybos nuomone, būtų labiau priimtina reglamento nuostatoms suteikti daugiau politinio turinio, o ne transformuoti pirminį Komisijos pasiūlymą į procedūrinę priemonę, dėl kurios Komisijai reikėtų pasinaudoti savo iniciatyvos teikti pasiūlymus teise dėl papildomų politinių reglamentų. Todėl bendrosios pozicijos 5–10 straipsniuose nustatoma geografinių programų politika, o 11–16 straipsniuose numatomas teminių programų turinys.

5 straipsnis yra horizontalioji nuostata, nustatanti principus, taikomus kiekvienai geografinei programai. Taigi laikantis šio reglamento bendro tikslo ir taikymo srities, tikslų ir bendrųjų principų, geografinis bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis Lotynų Amerikoje, Azijoje, Vidurinėje Azijoje ir Artimuosiuose Rytuose bei su Pietų Afrika turi apimti veiksmus tokiose srityse kaip, pavyzdžiui, skurdo panaikinimas ir Tūkstantmečio vystymosi tikslų siekimas, ar srityse, kurios Pareiškime dėl vystymosi politikos yra apibrėžiamos kaip Bendrijos veiksmų sritys, įskaitant žmogiškąjį vystymąsi, socialinę sanglaudą ir užimtumą, valdymą, demokratiją, žmogaus teises ir paramą institucinėms reformoms, prekybą ir regionų integravimą, aplinką ir tvarų gamtos išteklių vystymą, vandenį ir energetiką, infrastruktūrą, ryšius ir transportą, kaimo vystymą, teritorijų planavimą, žemės ūkį ir maisto pakankamumą, taip pat vystymąsi įveikus krizę ir silpnas valstybes.

6–10 straipsniuose nurodomos bendradarbiavimo su kiekvienu iš geografinių regionų sritys, o tai turi būti suderinta su 5 straipsnyje numatytais veiksmais ir juos papildyti. Nurodžius šias konkrečias papildomas sritis bus galima visapusiškai atsižvelgti į kiekvieno geografinio regiono ypatybes. Šių nuostatų turinys daugiausia grindžiamas jau galiojančiais reglamentais.

Panašus požiūris buvo taikomas ir teminių programų atveju. 11 straipsnyje nurodomi principai, taikomi visoms teminėms programoms. Konkretus turinys nurodomas šiose nuostatose, išsamiai apibūdinančiose įvairias temines programas: Investicijos į žmones (12 straipsnis), Aplinka ir tvarus gamtos išteklių, įskaitant energiją, valdymas (13 straipsnis), Nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų vaidmuo vystymosi procese (14 straipsnis), Maisto pakankamumas (15 straipsnis) ir Migracija ir prieglobstis (16 straipsnis).

Šių teminių nuostatų turinys daugiausia paremtas jau galiojančiais teminiais reglamentais, tačiau jais neapsiriboja. Turinys buvo patikslintas pagal kintančius poreikius ir aktualijas, jame atsižvelgiama į Pareiškimą dėl vystymosi politikos ir atspindima daugelis Komisijos komunikatų, pateiktų 2006 m. sausio mėn.

Galiausiai atsižvelgus į Reglamentą (EB) Nr. 266/2006 buvo įtraukta nuostata (17 straipsnis) dėl Bendrijos pagalbos Protokolo dėl cukraus AKR šalims, kuria siekiama remti jų prisitaikymo procesą, kadangi dėl bendro cukraus rinkos organizavimo reformos jos susiduria su naujomis sąlygomis cukraus rinkoje.

Finansinės nuostatos (38 straipsnis ir IV priedas)

Bendrosios pozicijos 38 straipsnyje numatoma finansinė orientacinė suma šiam reglamentui įgyvendinti 2007–2013 m. laikotarpiu. Kiekvienai nurodytai programai skirtos orientacinės sumos nustatytos IV priede, kuris yra sudėtinė reglamento dalis. Bendrojoje pozicijoje taip pat nustatoma bendra orientacinė suma teminėms programoms, skirta finansuoti veiklą teikiant pagalbą pagal Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę.

Įtraukdama šį orientacinį lėšų paskirstymą, Taryba reaguoja į Europos Parlamento pareikštą susirūpinimą, kuriam ji pati pritaria, dėl poreikio abiem institucijoms daugiau dalyvauti skirstant išteklius.

Peržiūra, įsigaliojimas ir taikymas (40 ir 41 straipsniai)

Bendrojoje pozicijoje numatoma, kad reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis bus taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. Be to, 40 straipsnyje Komisija įpareigojama ne vėliau kaip 2010 m. gruodžio 31 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti pranešimą, kuriame būtų įvertinamas šio reglamento įgyvendinimas, įskaitant IV priede nurodytą orientacinį lėšų paskirstymą.

IV.   IŠVADA

Taryba mano, kad jos bendrojoje pozicijoje, kuriai parengti buvo atliktas išsamus parengiamasis darbas, o nuo 2005 m. buvo vedamos derybos, ir kurią visapusiškai remia Komisija, išsprendžiami Europos Parlamento susirūpinimą keliantys klausimai.

Dažnai vykusių Tarybai pirmininkaujančių atitinkamų valstybių narių ir Europos Parlamento svarbiausių atstovų susitikimų bei keitimosi nuomonėmis rezultatas yra tai, kad šio proceso metu dvi institucijos iš esmės suderino savo pozicijas. Šitaip suderinus pozicijas, galiausiai dėl visų neišspręstų klausimų buvo surasti kompromisiniai sprendimai, pateikiami bendrojoje pozicijoje.

Taigi bendrojoje pozicijoje siekiama nustatyti veikiančią ir veiksmingą Bendrijos vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę, kurioje poreikis supaprastinti jau galiojančias priemones yra tinkamai suderintas su pagarba abiejų institucijų kaip teisės aktų leidėjų galioms.

---

| 12.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 301/85 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 301/85

---

BENDROJI POZICIJA (EB) Nr. 29/2006

Tarybos priimta 2006 m. lapkričio 14 d.

siekiant priimti ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2006 dėl statistinių duomenų apie valstybėse narėse iškrautus žuvininkystės produktus teikimo ir panaikinantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1382/91

(Tekstas svarbus EEE)

(2006/C 301 E/03)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 285 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (1),

kadangi:

| (1) | 1991 m. gegužės 21 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 1382/91 dėl duomenų apie valstybėse narėse iškrautus žuvininkystės produktų kiekius teikimo (2) reikalaujama, kad valstybės narės Komisijai pateiktų duomenis apie jų teritorijoje iškrautų žuvininkystės produktų kiekius ir vidutinę kainą. |
| --- | --- |

(1)

1991 m. gegužės 21 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 1382/91 dėl duomenų apie valstybėse narėse iškrautus žuvininkystės produktų kiekius teikimo (2) reikalaujama, kad valstybės narės Komisijai pateiktų duomenis apie jų teritorijoje iškrautų žuvininkystės produktų kiekius ir vidutinę kainą.

| (2) | Patirtis rodo, kad žuvininkystės produktų rinkos tyrimui ir kitiems ekonominiams tyrimams nebūtų daromas neigiamas poveikis, jeigu duomenys pagal Bendrijos teisės aktus būtų teikiami kasmet, o ne kas mėnesį. |
| --- | --- |

(2)

Patirtis rodo, kad žuvininkystės produktų rinkos tyrimui ir kitiems ekonominiams tyrimams nebūtų daromas neigiamas poveikis, jeigu duomenys pagal Bendrijos teisės aktus būtų teikiami kasmet, o ne kas mėnesį.

| (3) | Tyrimų kokybė pagerėtų, jeigu duomenys būtų suskirstyti pagal žuvininkystės produktus iškraunančių žvejybos laivų vėliavos valstybę. |
| --- | --- |

(3)

Tyrimų kokybė pagerėtų, jeigu duomenys būtų suskirstyti pagal žuvininkystės produktus iškraunančių žvejybos laivų vėliavos valstybę.

| (4) | Reglamente (EEB) Nr. 1382/91 nustatoma riba, iki kurios leidžiami atrankos metodai, kai renkant ir kaupiant duomenis pernelyg padidinamas tam tikrų nacionalinių institucijų krūvis. Siekiant tobulinti ir paprastinti duomenų pateikimo sistemą, reikėtų tą reglamentą pakeisti nauju teisės aktu. Todėl Reglamentas (EEB) Nr. 1382/91 turėtų būti panaikintas. |
| --- | --- |

(4)

Reglamente (EEB) Nr. 1382/91 nustatoma riba, iki kurios leidžiami atrankos metodai, kai renkant ir kaupiant duomenis pernelyg padidinamas tam tikrų nacionalinių institucijų krūvis. Siekiant tobulinti ir paprastinti duomenų pateikimo sistemą, reikėtų tą reglamentą pakeisti nauju teisės aktu. Todėl Reglamentas (EEB) Nr. 1382/91 turėtų būti panaikintas.

| (5) | Kadangi šio reglamento tikslo, t.y. sukurti bendrą sisteminio Bendrijos statistinių duomenų apie valstybėse narėse iškrautus žuvininkystės produktus statistikos rengimo teisinę sistemą, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi to tikslo geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(5)

Kadangi šio reglamento tikslo, t.y. sukurti bendrą sisteminio Bendrijos statistinių duomenų apie valstybėse narėse iškrautus žuvininkystės produktus statistikos rengimo teisinę sistemą, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi to tikslo geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.

| (6) | 1997 m. vasario 17 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos (3) pateikiamas orientacinis žuvininkystės sektoriaus statistikos pagrindas. Visų pirma jame reikalaujama laikytis bešališkumo, patikimumo, tinkamumo, ekonominio efektyvumo, statistinių duomenų konfidencialumo ir skaidrumo principų. |
| --- | --- |

(6)

1997 m. vasario 17 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos (3) pateikiamas orientacinis žuvininkystės sektoriaus statistikos pagrindas. Visų pirma jame reikalaujama laikytis bešališkumo, patikimumo, tinkamumo, ekonominio efektyvumo, statistinių duomenų konfidencialumo ir skaidrumo principų.

| (7) | Svarbu užtikrinti, kad šis reglamentas būtų taikomas vienodai. To siekiant reikia nustatyti Bendrijos tvarką, kurią taikant būtų lengviau per tinkamą laiką apibrėžti įgyvendinimo susitarimus ir padaryti reikalingas techninio pobūdžio pataisas. |
| --- | --- |

(7)

Svarbu užtikrinti, kad šis reglamentas būtų taikomas vienodai. To siekiant reikia nustatyti Bendrijos tvarką, kurią taikant būtų lengviau per tinkamą laiką apibrėžti įgyvendinimo susitarimus ir padaryti reikalingas techninio pobūdžio pataisas.

| (8) | Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (4). |
| --- | --- |

(8)

Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (4).

| (9) | Kadangi statistiniai duomenys apie iškrautus žuvininkystės produktus yra pagrindinė bendrosios žuvininkystės politikos valdymo priemonė, tikslinga numatyti galimybę taikyti Sprendime 1999/468/EB numatytą valdymo procedūrą, siekiant valstybėms narėms suteikti pereinamuosius laikotarpius šiam reglamentui įgyvendinti ir išlygas, leidžiančias joms į pateikiamus nacionalinius statistinius duomenis neįtraukti statistinių duomenų, apimančių tam tikrą žuvininkystės pramonės sektorių. |
| --- | --- |

(9)

Kadangi statistiniai duomenys apie iškrautus žuvininkystės produktus yra pagrindinė bendrosios žuvininkystės politikos valdymo priemonė, tikslinga numatyti galimybę taikyti Sprendime 1999/468/EB numatytą valdymo procedūrą, siekiant valstybėms narėms suteikti pereinamuosius laikotarpius šiam reglamentui įgyvendinti ir išlygas, leidžiančias joms į pateikiamus nacionalinius statistinius duomenis neįtraukti statistinių duomenų, apimančių tam tikrą žuvininkystės pramonės sektorių.

| (10) | Kita vertus, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai nustatyti sąlygas, kuriomis turėtų būti vykdomos priedų techninės adaptacijos. Kadangi tos priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies keisti neesmines šio reglamento nuostatas, jos turėtų būti priimamos taikant reguliavimo procedūrą su tikrinimu, numatytą Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje, |
| --- | --- |

(10)

Kita vertus, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai nustatyti sąlygas, kuriomis turėtų būti vykdomos priedų techninės adaptacijos. Kadangi tos priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies keisti neesmines šio reglamento nuostatas, jos turėtų būti priimamos taikant reguliavimo procedūrą su tikrinimu, numatytą Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Apibrėžimai

Šiame reglamente taikomi šie apibrėžimai:

| 1) | „Bendrijos žvejybos laivai“ — Bendrijoje įregistruoti ir su valstybės narės vėliava plaukiojantys žvejybos laivai; |
| --- | --- |

1)

„Bendrijos žvejybos laivai“ — Bendrijoje įregistruoti ir su valstybės narės vėliava plaukiojantys žvejybos laivai;

| 2) | „ELPA žvejybos laivai“ — ELPA šalyje įregistruoti arba su jos vėliava plaukiojantys žvejybos laivai; |
| --- | --- |

2)

„ELPA žvejybos laivai“ — ELPA šalyje įregistruoti arba su jos vėliava plaukiojantys žvejybos laivai;

| 3) | „Vieneto vertė“:






  a) | (nacionaline valiuta) išreikšta iškrautų žuvininkystės produktų vertė, padalyta iš iškrauto kiekio (tonomis), pirmojo pardavimo metu, arba |
| --- | --- | --- |

3)

„Vieneto vertė“:

a)

(nacionaline valiuta) išreikšta iškrautų žuvininkystės produktų vertė, padalyta iš iškrauto kiekio (tonomis), pirmojo pardavimo metu, arba

| b) | jei žuvininkystės produktai parduodami ne iš karto, tinkamu metodu apskaičiuota nacionaline valiuta išreikšta vidutinė kaina už toną. |
| --- | --- |

b)

jei žuvininkystės produktai parduodami ne iš karto, tinkamu metodu apskaičiuota nacionaline valiuta išreikšta vidutinė kaina už toną.

2 straipsnis

Valstybių narių pareigos

1.   Kasmet kiekviena valstybė narė Komisijai teikia statistinius duomenis apie jos teritorijoje iš Bendrijos ir ELPA žvejybos laivų iškrautus žuvininkystės produktus (toliau — statistiniai duomenys).

2.   Šiame reglamente duomenis teikiančios valstybės teritorijoje iškraunamais žuvininkystės produktais laikomi tokie produktai:

| a) | iš žvejybos laivų arba iš kitokių žvejybos laivyno laivų nacionaliniuose uostuose Bendrijoje iškrauti produktai; |
| --- | --- |

a)

iš žvejybos laivų arba iš kitokių žvejybos laivyno laivų nacionaliniuose uostuose Bendrijoje iškrauti produktai;

| b) | iš duomenis teikiančios valstybės narės žvejybos laivų ne Bendrijos uostuose iškrauti produktai, kuriems taikoma 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (5), 43 priede pateikta T2M dokumento forma. |
| --- | --- |

b)

iš duomenis teikiančios valstybės narės žvejybos laivų ne Bendrijos uostuose iškrauti produktai, kuriems taikoma 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (5), 43 priede pateikta T2M dokumento forma.

3 straipsnis

Statistinių duomenų kaupimas

1.   Statistiniai duomenys apima visus valstybės narės teritorijoje, esančioje Bendrijoje, iškrautus produktus.

2.   Jeigu dėl valstybės narės tam tikro žuvininkystės sektoriaus struktūros ypatybių išsamius duomenis renkančioms nacionalinėms institucijoms iškils to sektoriaus svarbai neproporcingų problemų, galima naudoti atrankos metodus.

4 straipsnis

Statistiniai duomenys

Pateikiami statistiniai duomenys apie visus ataskaitiniais kalendoriniais metais iškrautų žuvininkystės produktų kiekius ir vieneto vertes.

Kintami rodikliai, apie kuriuos reikia pateikti statistinius duomenis, jų apibrėžimai ir nomenklatūra pateikiami II, II ir IV prieduose.

5 straipsnis

Statistinių duomenų pateikimas

Valstybė narė kasmet Komisijai pateikia duomenis I priede nurodyta forma ir naudodama II, III ir IV prieduose nurodytus kodus.

Statistiniai duomenys pateikiami per šešis mėnesius nuo ataskaitinių metų pabaigos.

6 straipsnis

Metodologija

1.   Kiekviena valstybė narė iki ... (6) Komisijai įteikia išsamią metodologinę ataskaitą, kurioje aprašo duomenų rinkimo ir statistikos kaupimo būdus. Į šią ataskaitą įtraukiama informacija apie naudotus atrankos metodus ir gautų rezultatų kokybės įvertinimą.

2.   Komisija tikrina ataskaitas ir savo išvadas pateikia atitinkamai Žemės ūkio statistikos nuolatinio komiteto (toliau — komitetas), įsteigto Tarybos sprendimo 72/279/EEB (7) 1 straipsniu, darbo grupei.

3.   Valstybės narės praneša Komisijai apie bet kokį pagal šio straipsnio 1 dalyje numatytos informacijos pakeitimą per tris mėnesius nuo tokio pakeitimo įvedimo pradžios. Jos taip pat Komisijai nusiunčia informaciją apie bet kokius naudojamų metodų esminius pakeitimus.

7 straipsnis

Pereinamieji laikotarpiai

11 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka valstybėms narėms gali būti suteiktas ne ilgesnius kaip trejų metų pereinamuosius laikotarpius šiam reglamentui įgyvendinti, skaičiuojamus nuo reglamento įsigaliojimo dienos.

8 straipsnis

Leidžiančios nukrypti nuostatos

1.   Jeigu valstybė narė turėtų teikti duomenis apie tam tikrą žuvininkystės pramonės sektorių ir dėl to nacionalinėms institucijoms kiltų šio sektoriaus svarbai neproporcingų problemų, pagal 11 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką galima taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą, kai tai valstybei narei būtų leidžiama į pateikiamus nacionalinius statistinius duomenis neįtraukti to sektoriaus statistinių duomenų.

2.   Kai valstybė narė prašo taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą pagal 1 dalį, ji kartu su prašymu Komisijai pateikia problemų, kurios galėtų kilti šį reglamentą taikant visiems jos teritorijoje iškraunamiems produktams, ataskaitą.

9 straipsnis

Priedų atnaujinimas

Priemonės, susijusios su priedų techninėmis adaptacijomis, priimamos taikant reguliavimo procedūrą su tikrinimu, kaip numatyta 11 straipsnio 3 dalyje.

10 straipsnis

Vertinimas

Iki ... (8), o paskui kas trejus metus, Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai vertinimo ataskaitą apie per šio reglamento taikymo laikotarpį surinktus statistinius duomenis ir visų pirma apie jų svarbą ir kokybę. Šioje ataskaitoje taip pat analizuojamos duomenims rinkti ir parengti taikomos sistemos rentabilumas bei nurodoma geriausia praktika, leidžianti sumažinti valstybių narių darbo krūvį ir pagerinti tokių statistinių duomenų naudą ir kokybę.

11 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda komitetas.

2.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.

3.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

12 straipsnis

Panaikinimas

Reglamentas (EEB) Nr. 1382/91 panaikinamas.

13 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ...,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

...

Tarybos vardu

Pirmininkas

...

---

(1)  2006 m. birželio 15 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje), 2006 m. lapkričio 14 d. Tarybos bendroji pozicija ir ... Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

Oficialiajame leidinyje

Oficialiajame leidinyje

(2)  OL L 133, 1991 5 28, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

2

(3)  OL L 52, 1997 2 22, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003.

3

(4)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).

4

(5)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 402/2006 (OL L 70, 2006 3 9, p. 35).

5

(6)  12 mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

6

(7)  OL L 79, 1972 8 7, p. 1.

7

(8)  Treji metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

8

---

I PRIEDAS

PATEIKIAMŲ STATISTINIŲ DUOMENŲ FORMA

Statistinių duomenų rinkmenos forma

Statistiniai duomenys privalo būti pateikti rinkmenoje, kurioje kiekvienas įrašas yra sudarytas iš toliau nurodomų sričių. Šios sritys atskiriamos kableliu („,“).

| Sritis | Pastaba | Priedas |
| --- | --- | --- |
| Ataskaitiniai metai | 4 skaitmenys (pvz., 2003) | |
| Duomenis pateikianti šalis | Alfa-3 kodas | II priedas |
| Rūšys arba rūšių grupė | Tarptautinis alfa-3 kodas (1) | — |
| Vėliavos valstybė | Alfa-3 kodas | II priedas |
| Pateikimo formos | | III priedas |
| Paskirtis | | IV priedas |
| Kiekis | Iškrautos tonos (suapvalintos iki vienos dešimtosios dalies) | |
| Vieneto vertė | Nacionaline valiuta už toną | |

Sritis

Pastaba

Priedas

Ataskaitiniai metai

4 skaitmenys (pvz., 2003)

Duomenis pateikianti šalis

Alfa-3 kodas

II priedas

Rūšys arba rūšių grupė

Tarptautinis alfa-3 kodas (1)

—

Vėliavos valstybė

Alfa-3 kodas

II priedas

Pateikimo formos

III priedas

Paskirtis

IV priedas

Kiekis

Iškrautos tonos (suapvalintos iki vienos dešimtosios dalies)

Vieneto vertė

Nacionaline valiuta už toną

Mažesni nei 50 kg iškrauti produktai registruojami kaip „0,0“.

---

(1)  Visą tarptautinių alfa-3 tipų kodų sąrašą galima rasti JTMŽŪO ASFIS rinkmenoje (http://www.fao.org/fi/statist/fisoft/asfis/asfis.asp)

---

II PRIEDAS

ŠALIŲ KODŲ LENTELĖ

| Šalis | Kodas |
| --- | --- |
| Belgija | BEL |
| Čekija | CZE |
| Danija | DNK |
| Vokietija | DEU |
| Estija | EST |
| Graikija | GRC |
| Ispanija | ESP |
| Prancūzija | FRA |
| Airija | IRL |
| Italija | ITA |
| Kipras | CYP |
| Latvija | LVA |
| Lietuva | LTU |
| Liuksemburgas | LUX |
| Vengrija | HUN |
| Malta | MLT |
| Nyderlandai | NLD |
| Austrija | AUT |
| Lenkija | POL |
| Portugalija | PRT |
| Slovėnija | SVN |
| Slovakija | SVK |
| Suomija | FIN |
| Švedija | SWE |
| Jungtinė Karalystė | GBR |
| Islandija | ISL |
| Norvegija | NOR |
| Kita | OTH |

Šalis

Kodas

Belgija

BEL

Čekija

CZE

Danija

DNK

Vokietija

DEU

Estija

EST

Graikija

GRC

Ispanija

ESP

Prancūzija

FRA

Airija

IRL

Italija

ITA

Kipras

CYP

Latvija

LVA

Lietuva

LTU

Liuksemburgas

LUX

Vengrija

HUN

Malta

MLT

Nyderlandai

NLD

Austrija

AUT

Lenkija

POL

Portugalija

PRT

Slovėnija

SVN

Slovakija

SVK

Suomija

FIN

Švedija

SWE

Jungtinė Karalystė

GBR

Islandija

ISL

Norvegija

NOR

Kita

OTH

---

III PRIEDAS

PATEIKIMO FORMŲ KODŲ SĄRAŠAS

A dalis

Sąrašas

| Pateikimo formos | Kodas |
| --- | --- |
| Šviežias(-ia) (nenurodyta) | 10 |
| Šviežias(-ia) (visas(-a)) | 11 |
| Šviežias(-ia) (išskrostas(-a)) | 12 |
| Šviežias(-ia) (uodegos) | 13 |
| Šviežias(-ia) (filė) | 14 |
| Šviežias(ia) (išskrostas(-a) ir be galvos) | 16 |
| Šviežias(-ia) (gyvas(-a)) | 18 |
| Šviežias(-ia) (kita) | 19 |
| Sušaldytas-(-a) (nenurodyta) | 20 |
| Sušaldytas(-a) (visas(-a)) | 21 |
| Sušaldytas(-a) (išskrostas(-a)) | 22 |
| Sušaldytas(-a) (uodegos) | 23 |
| Sušaldytas(a) (filė) | 24 |
| Sušaldytas(-a) (ne filė) | 25 |
| Sušaldytas(-a) (išskrostas(-a) ir be galvos) | 26 |
| Sušaldytas(-a) (išvalytas(-a)) | 27 |
| Sušaldytas(-a) (neišvalytas(-a)) | 28 |
| Sušaldytas(-a) (kita) | 29 |
| Sūdytas(-a) (nenurodyta) | 30 |
| Sūdytas(-a) (visas(-a)) | 31 |
| Sūdytas(-a) (išskrostas(-a)) | 32 |
| Sūdytas(-a) (filė) | 34 |
| Sūdytas(-a) (išskrostas(-a) ir be galvos) | 36 |
| Sūdytas(-a) (kita) | 39 |
| Rūkytas(-a) | 40 |
| Virtas(-a) | 50 |
| Virtas(-a) (sušaldytas(-a) ir supakuotas(-a)) | 60 |
| Džiovintas(-a) (nenurodyta) | 70 |
| Džiovintas(-a) (visas(-a)) | 71 |
| Džiovintas(-a) (išskrostas(-a)) | 72 |
| Džiovintas(-a) (filė) | 74 |
| Džiovintas(-a) (išskrostas(-a) ir be galvos) | 76 |
| Džiovintas (-a) (nulupta oda) | 77 |
| Džiovintas(-a) (kita) | 79 |
| Visas(-a) (nenurodyta) | 91 |
| Žnyplės | 80 |
| Kiaušiniai | 85 |
| Nežinoma pateikimo forma | 99 |

Pateikimo formos

Kodas

Šviežias(-ia) (nenurodyta)

10

Šviežias(-ia) (visas(-a))

11

Šviežias(-ia) (išskrostas(-a))

12

Šviežias(-ia) (uodegos)

13

Šviežias(-ia) (filė)

14

Šviežias(ia) (išskrostas(-a) ir be galvos)

16

Šviežias(-ia) (gyvas(-a))

18

Šviežias(-ia) (kita)

19

Sušaldytas-(-a) (nenurodyta)

20

Sušaldytas(-a) (visas(-a))

21

Sušaldytas(-a) (išskrostas(-a))

22

Sušaldytas(-a) (uodegos)

23

Sušaldytas(a) (filė)

24

Sušaldytas(-a) (ne filė)

25

Sušaldytas(-a) (išskrostas(-a) ir be galvos)

26

Sušaldytas(-a) (išvalytas(-a))

27

Sušaldytas(-a) (neišvalytas(-a))

28

Sušaldytas(-a) (kita)

29

Sūdytas(-a) (nenurodyta)

30

Sūdytas(-a) (visas(-a))

31

Sūdytas(-a) (išskrostas(-a))

32

Sūdytas(-a) (filė)

34

Sūdytas(-a) (išskrostas(-a) ir be galvos)

36

Sūdytas(-a) (kita)

39

Rūkytas(-a)

40

Virtas(-a)

50

Virtas(-a) (sušaldytas(-a) ir supakuotas(-a))

60

Džiovintas(-a) (nenurodyta)

70

Džiovintas(-a) (visas(-a))

71

Džiovintas(-a) (išskrostas(-a))

72

Džiovintas(-a) (filė)

74

Džiovintas(-a) (išskrostas(-a) ir be galvos)

76

Džiovintas (-a) (nulupta oda)

77

Džiovintas(-a) (kita)

79

Visas(-a) (nenurodyta)

91

Žnyplės

80

Kiaušiniai

85

Nežinoma pateikimo forma

99

B dalis

Pastabos

| 1. | Filė — išilgai abiejų žuvies stuburo pusių atpjauti žuvies gabalai, jeigu galva, vidaus organai, pelekai (nugaros, analinis, uodegos, pilvo, krūtinės) ir kaulai (stuburas arba platus nugarkaulis, šonkauliai ir bronchų lankai) yra išimti ir abu žuvies gabalai nesujungti, pavyzdžiui, žuvies nugara ar pilvu. |
| --- | --- |

1.

Filė — išilgai abiejų žuvies stuburo pusių atpjauti žuvies gabalai, jeigu galva, vidaus organai, pelekai (nugaros, analinis, uodegos, pilvo, krūtinės) ir kaulai (stuburas arba platus nugarkaulis, šonkauliai ir bronchų lankai) yra išimti ir abu žuvies gabalai nesujungti, pavyzdžiui, žuvies nugara ar pilvu.

| 2. | Visa žuvis — neišdorota žuvis. |
| --- | --- |

2.

Visa žuvis — neišdorota žuvis.

| 3. | Išvalytas(-a) — be čiuptuvų, galvos ir vidaus organų kalmaras. |
| --- | --- |

3.

Išvalytas(-a) — be čiuptuvų, galvos ir vidaus organų kalmaras.

| 4. | Sušaldyta žuvis — vidutinę temperatūrą mažinant iki -18 oC arba žemiau sušaldyta žuvis, išsaugant jai būdingą kokybę, ir žuvį laikant -18 oC arba žemesnėje temperatūroje. |
| --- | --- |

4.

Sušaldyta žuvis — vidutinę temperatūrą mažinant iki -18 oC arba žemiau sušaldyta žuvis, išsaugant jai būdingą kokybę, ir žuvį laikant -18 oC arba žemesnėje temperatūroje.

| 5. | Šviežia žuvis — nekonservuota, nerūkyta, nesušaldyta arba kitaip neapdorota, tačiau tik atšaldyta žuvis. Ji paprastai pateikiama visa arba išskrosta. |
| --- | --- |

5.

Šviežia žuvis — nekonservuota, nerūkyta, nesušaldyta arba kitaip neapdorota, tačiau tik atšaldyta žuvis. Ji paprastai pateikiama visa arba išskrosta.

| 6. | Sūdyta žuvis — paprastai išskrosta, be galvos, druskoje arba sūryme laikoma žuvis. |
| --- | --- |

6.

Sūdyta žuvis — paprastai išskrosta, be galvos, druskoje arba sūryme laikoma žuvis.

---

IV PRIEDAS

ŽUVININKYSTĖS PRODUKTŲ NUMATYTOS PASKIRTIES KODŲ SĄRAŠAS

A dalis

Sąrašas

| Numatyta paskirtis | Kodas | Duomenų teikimo pobūdis |
| --- | --- | --- |
| Žmonių maistas | 1 | Privalomas |
| Pramoninis vartojimas | 2 | Privalomas |
| Pašalintas iš rinkos | 3 | Savanoriškas |
| Masalas | 4 | Savanoriškas |
| Gyvulių pašaras | 5 | Savanoriškas |
| Atliekos | 6 | Savanoriškas |
| Numatyta paskirtis nežinoma | 9 | Savanoriškas |

Numatyta paskirtis

Kodas

Duomenų teikimo pobūdis

Žmonių maistas

1

Privalomas

Pramoninis vartojimas

2

Privalomas

Pašalintas iš rinkos

3

Savanoriškas

Masalas

4

Savanoriškas

Gyvulių pašaras

5

Savanoriškas

Atliekos

6

Savanoriškas

Numatyta paskirtis nežinoma

9

Savanoriškas

B dalis

Pastabos

| 1. | Žmonių maistas — visi pirminiame pardavime žmonių maistui parduodami arba žmonių maistui pagal sutartį ar kitą susitarimą iškrauti žuvininkystės produktai. Žmonių maistui skirti produktai, kurie pirminio pardavimo metu dėl rinkos sąlygų, higienos taisyklių arba panašių priežasčių yra pašalinti iš žmonių maistui skirtų produktų rinkos, nėra nurodomi. |
| --- | --- |

1.

Žmonių maistas — visi pirminiame pardavime žmonių maistui parduodami arba žmonių maistui pagal sutartį ar kitą susitarimą iškrauti žuvininkystės produktai. Žmonių maistui skirti produktai, kurie pirminio pardavimo metu dėl rinkos sąlygų, higienos taisyklių arba panašių priežasčių yra pašalinti iš žmonių maistui skirtų produktų rinkos, nėra nurodomi.

| 2. | Pramoninis vartojimas — visi iškrauti žuvininkystės produktai, skirti būtent gyvūnų pašarui naudojamiems miltams ir aliejui gaminti, bei prie jų pridedami tie produktų, kurie iš pradžių nors ir buvo skirti žmonių maistui, tačiau per pirminį pardavimą nebuvo tuo tikslu parduoti, kiekiai. |
| --- | --- |

2.

Pramoninis vartojimas — visi iškrauti žuvininkystės produktai, skirti būtent gyvūnų pašarui naudojamiems miltams ir aliejui gaminti, bei prie jų pridedami tie produktų, kurie iš pradžių nors ir buvo skirti žmonių maistui, tačiau per pirminį pardavimą nebuvo tuo tikslu parduoti, kiekiai.

| 3. | Pašalintas iš rinkos — kiekiai, kurie iš pradžių buvo numatyti kaip skirti žmonių maistui, tačiau pirmojo pardavimo metu yra pašalinami iš rinkos dėl rinkos sąlygų arba higienos normų ar dėl panašių priežasčių. |
| --- | --- |

3.

Pašalintas iš rinkos — kiekiai, kurie iš pradžių buvo numatyti kaip skirti žmonių maistui, tačiau pirmojo pardavimo metu yra pašalinami iš rinkos dėl rinkos sąlygų arba higienos normų ar dėl panašių priežasčių.

| 4. | Masalas — šviežios žuvies kiekiai, kuriuos ketinama panaudoti kaip masalą kitoje žvejybos veikloje. Pvz., masalas, naudojamas tunų veisyklose ir linijinei žuvininkystei. |
| --- | --- |

4.

Masalas — šviežios žuvies kiekiai, kuriuos ketinama panaudoti kaip masalą kitoje žvejybos veikloje. Pvz., masalas, naudojamas tunų veisyklose ir linijinei žuvininkystei.

| 5. | Gyvulių pašaras — šviežios žuvies kiekiai, skirti tiesioginiam gyvulių šėrimui. Neįtraukti tie kiekiai, kuriuos ketinama naudoti žuvų miltams ir aliejui gaminti. |
| --- | --- |

5.

Gyvulių pašaras — šviežios žuvies kiekiai, skirti tiesioginiam gyvulių šėrimui. Neįtraukti tie kiekiai, kuriuos ketinama naudoti žuvų miltams ir aliejui gaminti.

| 6. | Atliekos — žuvys ar žuvų dalys, kurios dėl jų būklės turi būti sunaikintos prieš iškrovimą. |
| --- | --- |

6.

Atliekos — žuvys ar žuvų dalys, kurios dėl jų būklės turi būti sunaikintos prieš iškrovimą.

| 7. | Numatyta paskirtis nežinoma — žuvies kiekiai, kurie negali būti priskirti prie jokių minėtų kategorijų. |
| --- | --- |

7.

Numatyta paskirtis nežinoma — žuvies kiekiai, kurie negali būti priskirti prie jokių minėtų kategorijų.

---

TARYBOS MOTYVŲ PAREIŠKIMAS

I.   ĮVADAS

| 1. | 2005 m. lapkričio 11 d. Komisija priėmė pasiūlymą (1), kuriuo siekiama pakeisti esamą Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1382/91 dėl statistinių duomenų apie iškrautus žuvininkystės produktų kiekius siekiant pagerinti surinktų duomenų naudojimą, tuo pat metu sumažinant valstybėms narėms tenkantį darbo krūvį. Pasiūlymas buvo nagrinėjamas ir aptariamas Tarybos parengiamųjų organų posėdžiuose kelių valstybių narių pirmininkavimo laikotarpiais. |
| --- | --- |

1.

2005 m. lapkričio 11 d. Komisija priėmė pasiūlymą (1), kuriuo siekiama pakeisti esamą Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1382/91 dėl statistinių duomenų apie iškrautus žuvininkystės produktų kiekius siekiant pagerinti surinktų duomenų naudojimą, tuo pat metu sumažinant valstybėms narėms tenkantį darbo krūvį. Pasiūlymas buvo nagrinėjamas ir aptariamas Tarybos parengiamųjų organų posėdžiuose kelių valstybių narių pirmininkavimo laikotarpiais.

| 2. | 2006 m. birželio 15 d. Europos Parlamentas priėmė nuomonę pirmuoju svarstymu. |
| --- | --- |

2.

2006 m. birželio 15 d. Europos Parlamentas priėmė nuomonę pirmuoju svarstymu.

| 3. | 2006 m. lapkričio 14 d. Taryba priėmė bendrąją poziciją pagal EB sutarties 251 straipsnį. |
| --- | --- |

3.

2006 m. lapkričio 14 d. Taryba priėmė bendrąją poziciją pagal EB sutarties 251 straipsnį.

II.   TIKSLAS

Reglamento projekto tikslas — numatyti, kad valstybės narės teiktų suderintus duomenis apie jų teritorijose iškrautus žuvininkystės produktų kiekius ir vertę, kad būtų galima atlikti žuvininkystės produktų rinkos analizę ir bendresnio pobūdžio padėties žuvininkystės sektoriuje ekonominę analizę.

III.   BENDROSIOS POZICIJOS ANALIZĖ

1.   Bendros aplinkybės

2006 m. birželio mėn. pirmuoju svarstymu buvo pasiektas susitarimas dėl šio dokumento (PE-CONS 3628/06).

2006 m. liepos 17 d. Taryba priėmė Sprendimą 2006/512/EB, iš dalies keičiantį 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką, kuriuo nustatyta nauja reguliavimo procedūra su tikrinimu (5a straipsnis).

Naujoji komiteto procedūra su turi būti taikoma priimant bendro pobūdžio priemones, skirtas iš dalies pakeisti neesmines pagrindinio dokumento, priimto laikantis EB sutarties 251 straipsnyje nurodytos tvarkos, nuostatas, inter alia išbraukiant kai kurias tokias nuostatas arba dokumentą papildant naujomis neesminėmis nuostatomis.

2.   Tarybos pasiūlytos adaptacijos

Reglamento projekte nurodyta, kad komiteto valdymo procedūra taikoma priimant priemones, susijusias su priedų techninėmis adaptacijomis. Tačiau kadangi tos priemonės yra bendro pobūdžio ir yra skirtos iš dalies pakeisti neesmines reglamento nuostatas, jos turėtų būti priimtos pagal naująją reguliavimo procedūrą su tikrinimu, numatytą Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje.

Atsižvelgiant į tai, jog klausimas skubus, būtina, kad Parlamentas ir Taryba šį reglamentą priimtų iki 2006 m. gruodžio mėn.

3.   Komisija sutiko su Tarybos sutarta bendrąja pozicija.

---

(1)  COM (2005) 566 galutinis.

---

| 12.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 301/94 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 301/94

---

BENDROJI POZICIJA (EB) Nr. 30/2006

Tarybos priimta 2006 m. lapkričio 14 d.

siekiant priimti ... Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2006/EB dėl Europos kultūrų dialogo metų (2008 m.)

(2006/C 301 E/04)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 151 straipsnio 5 dalies pirmą įtrauką,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | Europos bendrijos steigimo sutartyje Bendrijai iškeltas uždavinys — kurti glaudesnę Europos tautų sąjungą ir prisidėti prie valstybių narių kultūrų klestėjimo gerbiant jų nacionalinę ir regioninę įvairovę bei pabrėžiant bendrą kultūros paveldą. |
| --- | --- |

(1)

Europos bendrijos steigimo sutartyje Bendrijai iškeltas uždavinys — kurti glaudesnę Europos tautų sąjungą ir prisidėti prie valstybių narių kultūrų klestėjimo gerbiant jų nacionalinę ir regioninę įvairovę bei pabrėžiant bendrą kultūros paveldą.

| (2) | Dėl įvairių veiksnių — kelių iš eilės Europos Sąjungos (ES) plėtros etapų, dėl vienos bendros rinkos atsiradusio didesnio mobilumo, ankstesnių ir dabartinių migracijos srautų, dėl prekybos, švietimo, laisvalaikio bei apskritai globalizacijos suintensyvėjusių mainų su kitomis pasaulio šalimis — poveikio stiprėja Europos piliečių ir visų ES gyvenančių asmenų sąveika su įvairiomis Europos ir kitų pasaulio šalių kultūromis, kalbomis, etninėmis grupėmis bei religijomis. |
| --- | --- |

(2)

Dėl įvairių veiksnių — kelių iš eilės Europos Sąjungos (ES) plėtros etapų, dėl vienos bendros rinkos atsiradusio didesnio mobilumo, ankstesnių ir dabartinių migracijos srautų, dėl prekybos, švietimo, laisvalaikio bei apskritai globalizacijos suintensyvėjusių mainų su kitomis pasaulio šalimis — poveikio stiprėja Europos piliečių ir visų ES gyvenančių asmenų sąveika su įvairiomis Europos ir kitų pasaulio šalių kultūromis, kalbomis, etninėmis grupėmis bei religijomis.

| (3) | Todėl Europos piliečiai ir visi kiti asmenys, laikinai ar nuolatos gyvenantys ES, turėtų turėti galimybę dalyvauti kultūrų dialoge ir išnaudoti savo potencialą įvairiapusėje, pliuralistinėje, solidarumu paremtoje ir dinamiškoje visuomenėje, ne tik Europoje, bet ir pasaulyje. |
| --- | --- |

(3)

Todėl Europos piliečiai ir visi kiti asmenys, laikinai ar nuolatos gyvenantys ES, turėtų turėti galimybę dalyvauti kultūrų dialoge ir išnaudoti savo potencialą įvairiapusėje, pliuralistinėje, solidarumu paremtoje ir dinamiškoje visuomenėje, ne tik Europoje, bet ir pasaulyje.

| (4) | Vykdant Europos projektą svarbu numatyti kultūrų dialogui ir piliečių dialogui skirtas priemones, kad būtų didinama pagarba kultūrų įvairovei ir stiprinamas sugebėjimas gyventi sudėtingoje aplinkoje mūsų visuomenėje ir įvairių kultūrinių identitetų ir įsitikinimų sambūvio sąlygomis. Be to, svarbu pabrėžti įvairių kultūrų įnašą į Europos Sąjungos valstybių narių paveldą ir gyvenimo būdą, ir pripažinti, kad kultūra ir kultūrų dialogas yra ypatingai svarbūs mokantis sugyventi santaikoje. |
| --- | --- |

(4)

Vykdant Europos projektą svarbu numatyti kultūrų dialogui ir piliečių dialogui skirtas priemones, kad būtų didinama pagarba kultūrų įvairovei ir stiprinamas sugebėjimas gyventi sudėtingoje aplinkoje mūsų visuomenėje ir įvairių kultūrinių identitetų ir įsitikinimų sambūvio sąlygomis. Be to, svarbu pabrėžti įvairių kultūrų įnašą į Europos Sąjungos valstybių narių paveldą ir gyvenimo būdą, ir pripažinti, kad kultūra ir kultūrų dialogas yra ypatingai svarbūs mokantis sugyventi santaikoje.

| (5) | Tokiu būdu kultūrų dialogu prisidedama prie keleto ES strateginių prioritetų įgyvendinimo, visų pirma:






  — | saugant ir skatinant kultūrų įvairovę Europoje, tobulinant sugyvenimą kartu bei skatinant aktyvų ir atvirą pasauliui Europos pilietiškumą, grindžiamą ES bendromis vertybėmis; |
| --- | --- | --- |

(5)

Tokiu būdu kultūrų dialogu prisidedama prie keleto ES strateginių prioritetų įgyvendinimo, visų pirma:

—

saugant ir skatinant kultūrų įvairovę Europoje, tobulinant sugyvenimą kartu bei skatinant aktyvų ir atvirą pasauliui Europos pilietiškumą, grindžiamą ES bendromis vertybėmis;

| — | prisidedant prie lygių galimybių ir nediskriminavimo užtikrinimo ES įtraukiant atnaujintą Lisabonos strategiją, pagal kurią žinių ekonomikai reikalingi žmonės, galintys prisitaikyti prie pokyčių ir pasinaudoti visais galimais inovacijų šaltiniais, siekiant didinti gerovę; |
| --- | --- |

—

prisidedant prie lygių galimybių ir nediskriminavimo užtikrinimo ES įtraukiant atnaujintą Lisabonos strategiją, pagal kurią žinių ekonomikai reikalingi žmonės, galintys prisitaikyti prie pokyčių ir pasinaudoti visais galimais inovacijų šaltiniais, siekiant didinti gerovę;

| — | pabrėžiant atnaujintos Lisabonos strategijos kultūrinę ir švietimo dimensiją bei tuo pačiu skatinant kultūrinę ir kūrybingą ekonomiką ES, kurioje skatinamas augimas ir kuriamos naujos darbo vietos; |
| --- | --- |

—

pabrėžiant atnaujintos Lisabonos strategijos kultūrinę ir švietimo dimensiją bei tuo pačiu skatinant kultūrinę ir kūrybingą ekonomiką ES, kurioje skatinamas augimas ir kuriamos naujos darbo vietos;

| — | remiant ES įsipareigojimą dėl solidarumo, socialinio teisingumo, socialinės rinkos ekonomikos vystymo, bendradarbiavimo ir didesnės sanglaudos atsižvelgiant į jos bendras vertybes; |
| --- | --- |

—

remiant ES įsipareigojimą dėl solidarumo, socialinio teisingumo, socialinės rinkos ekonomikos vystymo, bendradarbiavimo ir didesnės sanglaudos atsižvelgiant į jos bendras vertybes;

| — | sudarant sąlygas ES būti geriau išgirstai pasaulyje ir sudaryti veiksmingas partnerystes su kaimyninėmis šalimis, tokiu būdu stabilumo, demokratijos ir bendro klestėjimo zoną išplečiant už ES ribų ir tokiu būdu padidinant Europos piliečių ir visų kitų ES gyvenančių asmenų gerovę ir saugumą. |
| --- | --- |

—

sudarant sąlygas ES būti geriau išgirstai pasaulyje ir sudaryti veiksmingas partnerystes su kaimyninėmis šalimis, tokiu būdu stabilumo, demokratijos ir bendro klestėjimo zoną išplečiant už ES ribų ir tokiu būdu padidinant Europos piliečių ir visų kitų ES gyvenančių asmenų gerovę ir saugumą.

| (6) | Kultūrų dialogas yra svarbus daugelio Bendrijos politikos krypčių ir priemonių aspektas struktūrinių fondų, švietimo, mokymosi visą gyvenimą, jaunimo, kultūros, pilietiškumo ir sporto, lyčių lygybės, užimtumo ir socialinių reikalų, kovos su diskriminacija ir socialine atskirtimi, kovos su rasizmu ir ksenofobija, prieglobsčio ir imigrantų integravimo politikos, žmogaus teisių bei tvaraus vystymosi ir audiovizualinės ir mokslinių tyrimų politikos srityse. |
| --- | --- |

(6)

Kultūrų dialogas yra svarbus daugelio Bendrijos politikos krypčių ir priemonių aspektas struktūrinių fondų, švietimo, mokymosi visą gyvenimą, jaunimo, kultūros, pilietiškumo ir sporto, lyčių lygybės, užimtumo ir socialinių reikalų, kovos su diskriminacija ir socialine atskirtimi, kovos su rasizmu ir ksenofobija, prieglobsčio ir imigrantų integravimo politikos, žmogaus teisių bei tvaraus vystymosi ir audiovizualinės ir mokslinių tyrimų politikos srityse.

| (7) | Dialogas taip pat tampa vis svarbesniu veiksniu ES išorės santykiuose, visų pirma su stojančiomis šalimis ir šalimis kandidatėmis, Vakarų Balkanų šalimis ir šalimis kandidatėmis sudaryti asociacijos sutartis su ES, taip pat su Europos kaimynystės politikos šalimis partnerėmis bei kitomis trečiosiomis šalimis, ypač besivystančiomis šalimis. |
| --- | --- |

(7)

Dialogas taip pat tampa vis svarbesniu veiksniu ES išorės santykiuose, visų pirma su stojančiomis šalimis ir šalimis kandidatėmis, Vakarų Balkanų šalimis ir šalimis kandidatėmis sudaryti asociacijos sutartis su ES, taip pat su Europos kaimynystės politikos šalimis partnerėmis bei kitomis trečiosiomis šalimis, ypač besivystančiomis šalimis.

| (8) | Remiantis Bendrijos patirtimis ir iniciatyvomis svarbiausias žingsnis yra visų piliečių, vyrų ir moterų, dalyvavimo kultūrų dialoge lygiomis sąlygomis skatinimas kiekvienoje valstybėje narėje ir visoje Europos bendruomenėje, visų pirma struktūrinio bendradarbiavimo su pilietine visuomene pagalba. Tai prisideda prie Europos tapatybės jausmo kūrimo apimant skirtumus ir formuojant įvairius priklausymo bendruomenei aspektus. |
| --- | --- |

(8)

Remiantis Bendrijos patirtimis ir iniciatyvomis svarbiausias žingsnis yra visų piliečių, vyrų ir moterų, dalyvavimo kultūrų dialoge lygiomis sąlygomis skatinimas kiekvienoje valstybėje narėje ir visoje Europos bendruomenėje, visų pirma struktūrinio bendradarbiavimo su pilietine visuomene pagalba. Tai prisideda prie Europos tapatybės jausmo kūrimo apimant skirtumus ir formuojant įvairius priklausymo bendruomenei aspektus.

| (9) | Šiame sprendime sąvoka „aktyvus Europos pilietiškumas“ turėtų apimti ne tik ES piliečius, kaip apibrėžta EB sutarties 17 straipsnyje, bet ir visus ES nuolat ar laikinai gyvenančius asmenis. |
| --- | --- |

(9)

Šiame sprendime sąvoka „aktyvus Europos pilietiškumas“ turėtų apimti ne tik ES piliečius, kaip apibrėžta EB sutarties 17 straipsnyje, bet ir visus ES nuolat ar laikinai gyvenančius asmenis.

| (10) | ES bendros vertybės yra apibrėžtos Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnyje. |
| --- | --- |

(10)

ES bendros vertybės yra apibrėžtos Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnyje.

| (11) | Svarbu užtikrinti visų Bendrijos, nacionaliniu, regionų ir vietos lygiu vykdomų veiksmų, kuriems būdingas kultūrų dialogo aspektas, papildomumą ir horizontalų požiūrį, atsižvelgiant į tai, kad Europos kultūrų dialogo metai padės jiems tapti geriau matomiems ir nuoseklesniems. Planuojant šiuos veiksmus Bendrijos ir nacionaliniu lygiu, prireikus pasinaudojama Europos lygių galimybių visiems metais (2007) vykdytų veiksmų metu įgyta patirtimi. |
| --- | --- |

(11)

Svarbu užtikrinti visų Bendrijos, nacionaliniu, regionų ir vietos lygiu vykdomų veiksmų, kuriems būdingas kultūrų dialogo aspektas, papildomumą ir horizontalų požiūrį, atsižvelgiant į tai, kad Europos kultūrų dialogo metai padės jiems tapti geriau matomiems ir nuoseklesniems. Planuojant šiuos veiksmus Bendrijos ir nacionaliniu lygiu, prireikus pasinaudojama Europos lygių galimybių visiems metais (2007) vykdytų veiksmų metu įgyta patirtimi.

| (12) | Europos kultūrų dialogo metai taip pat turėtų prisidėti integruojant kultūrų dialogą — kaip horizontalų ir įvairius sektorius apimantį prioritetą — į Bendrijos politikos kryptis, veiksmus ir programas bei nustatant geriausias skatinimo praktikas ir jomis dalijantis. Matomas geriausių praktikų ir projektų kultūrų dialogo srityje pripažinimas skatins suinteresuotus subjektus ir populiarins šią idėją pilietinėje visuomenėje. |
| --- | --- |

(12)

Europos kultūrų dialogo metai taip pat turėtų prisidėti integruojant kultūrų dialogą — kaip horizontalų ir įvairius sektorius apimantį prioritetą — į Bendrijos politikos kryptis, veiksmus ir programas bei nustatant geriausias skatinimo praktikas ir jomis dalijantis. Matomas geriausių praktikų ir projektų kultūrų dialogo srityje pripažinimas skatins suinteresuotus subjektus ir populiarins šią idėją pilietinėje visuomenėje.

| (13) | Bendradarbiavimas su kitomis tarptautinėmis institucijomis, pvz., Europos Taryba ir UNESCO, galėtų būti atitinkamai vystomas, visų pirma atsižvelgiant į šių organizacijų patirtį ir kompetenciją skatinant kultūrų dialogą. |
| --- | --- |

(13)

Bendradarbiavimas su kitomis tarptautinėmis institucijomis, pvz., Europos Taryba ir UNESCO, galėtų būti atitinkamai vystomas, visų pirma atsižvelgiant į šių organizacijų patirtį ir kompetenciją skatinant kultūrų dialogą.

| (14) | Taip pat svarbu užtikrinti Europos kultūrų dialogo metų ir visų išorės aspektų, kuriais skatinamos su kultūrų dialogu susijusios iniciatyvos, rengiamos atsižvelgiant į atitinkamas programas su EEE susitarimą pasirašiusiomis ELPA šalimis, Vakarų Balkanų šalimis bei Europos kaimynystės politikos šalimis partnerėmis, papildomumą. Taip pat bus svarbu užtikrinti papildomumą su bet kuria kita bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis, visų pirma besivystančiomis šalimis, iniciatyva, susijusia su Europos kultūrų dialogo metų tikslais. |
| --- | --- |

(14)

Taip pat svarbu užtikrinti Europos kultūrų dialogo metų ir visų išorės aspektų, kuriais skatinamos su kultūrų dialogu susijusios iniciatyvos, rengiamos atsižvelgiant į atitinkamas programas su EEE susitarimą pasirašiusiomis ELPA šalimis, Vakarų Balkanų šalimis bei Europos kaimynystės politikos šalimis partnerėmis, papildomumą. Taip pat bus svarbu užtikrinti papildomumą su bet kuria kita bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis, visų pirma besivystančiomis šalimis, iniciatyva, susijusia su Europos kultūrų dialogo metų tikslais.

| (15) | Kultūrų dialogo veiksmai, kurie bus vystomi laikantis įvairių išorės santykių dokumentų, turėtų inter alia atspindėti bendrą interesą, susijusį su keitimusi patirtimi ir vertybėmis su trečiosiomis šalimis ir skatinti jų atitinkamų kultūrų abipusį pažinimą, pagarbą ir supratimą. |
| --- | --- |

(15)

Kultūrų dialogo veiksmai, kurie bus vystomi laikantis įvairių išorės santykių dokumentų, turėtų inter alia atspindėti bendrą interesą, susijusį su keitimusi patirtimi ir vertybėmis su trečiosiomis šalimis ir skatinti jų atitinkamų kultūrų abipusį pažinimą, pagarbą ir supratimą.

| (16) | Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms. Vykdant Europos kultūrų dialogo metų veiksmus, visgi turėtų būti glaudžiai bendradarbiaujama su šalimis kandidatėmis pasitelkiant kultūrų dialogą skatinančias iniciatyvas pagal atitinkamas bendradarbiavimo ir dialogo programas, visų pirma ES ir minėtų šalių pilietinės visuomenės dialogo srityje (4). |
| --- | --- |

(16)

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms. Vykdant Europos kultūrų dialogo metų veiksmus, visgi turėtų būti glaudžiai bendradarbiaujama su šalimis kandidatėmis pasitelkiant kultūrų dialogą skatinančias iniciatyvas pagal atitinkamas bendradarbiavimo ir dialogo programas, visų pirma ES ir minėtų šalių pilietinės visuomenės dialogo srityje (4).

| (17) | Šiuo sprendimu visam veiklos laikotarpiui nustatomas finansinis paketas, kuris yra svarbiausias orientacinis dydis biudžeto valdymo institucijai metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir patikimo finansų valdymo (5) 37 punkte. |
| --- | --- |

(17)

Šiuo sprendimu visam veiklos laikotarpiui nustatomas finansinis paketas, kuris yra svarbiausias orientacinis dydis biudžeto valdymo institucijai metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir patikimo finansų valdymo (5) 37 punkte.

| (18) | Šiam sprendimui įgyvendinti reikalingos priemonės turėtų būti priimamos laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (6). Atsižvelgiant į numatomų veiksmų pobūdį ir mastą, tinkamiausiu laikomas patariamasis komitetas. |
| --- | --- |

(18)

Šiam sprendimui įgyvendinti reikalingos priemonės turėtų būti priimamos laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (6). Atsižvelgiant į numatomų veiksmų pobūdį ir mastą, tinkamiausiu laikomas patariamasis komitetas.

| (19) | Kadangi šio sprendimo tikslų valstybės narės negali tinkamai pasiekti ir, dėl visų pirma daugiašalės partnerystės ir tarpvalstybinių mainų Bendrijos lygmeniu poreikio, tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, |
| --- | --- |

(19)

Kadangi šio sprendimo tikslų valstybės narės negali tinkamai pasiekti ir, dėl visų pirma daugiašalės partnerystės ir tarpvalstybinių mainų Bendrijos lygmeniu poreikio, tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Dalykas

2008 m. skelbiami „Europos kultūrų dialogo metais“ sukonkretinant tvarų kultūrų dialogo procesą, kuris tęsis ir tiems metams pasibaigus bei tą procesą padarytų matomą.

2 straipsnis

Tikslai

1.   Bendri Europos kultūrų dialogo metų tikslai yra padėti:

| — | skatinti kultūrų dialogą, kurį sudarytų procesas, sudarantis sąlygas visiems ES gyvenantiems asmenims tobulinti savo sugebėjimą gyventi atviresnėje, bet ir sudėtingesnėje kultūrinėje aplinkoje, kai skirtingose valstybėse narėse, o taip pat ir vienoje valstybėje narėje kartu egzistuoja skirtingos kultūrinės tapatybės ir tikėjimai; |
| --- | --- |

—

skatinti kultūrų dialogą, kurį sudarytų procesas, sudarantis sąlygas visiems ES gyvenantiems asmenims tobulinti savo sugebėjimą gyventi atviresnėje, bet ir sudėtingesnėje kultūrinėje aplinkoje, kai skirtingose valstybėse narėse, o taip pat ir vienoje valstybėje narėje kartu egzistuoja skirtingos kultūrinės tapatybės ir tikėjimai;

| — | pabrėžti galimybę kultūrų dialogu prisidėti prie įvairiapusės ir dinamiškos visuomenės bei pasinaudoti jos teikiamomis galimybėmis ne tik Europoje, bet ir visame pasaulyje; |
| --- | --- |

—

pabrėžti galimybę kultūrų dialogu prisidėti prie įvairiapusės ir dinamiškos visuomenės bei pasinaudoti jos teikiamomis galimybėmis ne tik Europoje, bet ir visame pasaulyje;

| — | didinti visų ES gyvenančių asmenų, visų pirma jaunimo, supratimą apie tai, kaip svarbu kurti aktyvų ir atvirą pasauliui Europos pilietiškumą, grindžiamą kultūrų įvairove bei ES bendromis vertybėmis, kaip nustatyta ES sutarties 6 straipsnyje ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje; |
| --- | --- |

—

didinti visų ES gyvenančių asmenų, visų pirma jaunimo, supratimą apie tai, kaip svarbu kurti aktyvų ir atvirą pasauliui Europos pilietiškumą, grindžiamą kultūrų įvairove bei ES bendromis vertybėmis, kaip nustatyta ES sutarties 6 straipsnyje ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje;

| — | akcentuoti skirtingų kultūrų ir kultūrinės įvairovės išraiškų indėlį į valstybių narių paveldą ir gyvenimo būdus. |
| --- | --- |

—

akcentuoti skirtingų kultūrų ir kultūrinės įvairovės išraiškų indėlį į valstybių narių paveldą ir gyvenimo būdus.

2.   Konkretūs Europos kultūrų dialogo metų uždaviniai yra šie:

| — | siekti didinti visų ES gyvenančių asmenų, visų pirma jaunimo, supratimą apie tai, kaip svarbu plėtoti kultūrų dialogą kasdieniame gyvenime; |
| --- | --- |

—

siekti didinti visų ES gyvenančių asmenų, visų pirma jaunimo, supratimą apie tai, kaip svarbu plėtoti kultūrų dialogą kasdieniame gyvenime;

| — | nustatyti geriausias praktikas ir keistis informacija apie jas skatinant kultūrų dialogą visoje ES ir suteikti joms viešą europinį pripažinimą, visų pirma tarp jaunimo ir vaikų; |
| --- | --- |

—

nustatyti geriausias praktikas ir keistis informacija apie jas skatinant kultūrų dialogą visoje ES ir suteikti joms viešą europinį pripažinimą, visų pirma tarp jaunimo ir vaikų;

| — | stiprinti švietimo, kaip svarbios priemonės mokant apie įvairovę, vaidmenį, didinti kitų kultūrų supratimą ir tobulinti įgūdžius bei geriausias socialines praktikas ir akcentuoti pagrindinį žiniasklaidos vaidmenį skatinant lygybės ir tarpusavio supratimo principą; |
| --- | --- |

—

stiprinti švietimo, kaip svarbios priemonės mokant apie įvairovę, vaidmenį, didinti kitų kultūrų supratimą ir tobulinti įgūdžius bei geriausias socialines praktikas ir akcentuoti pagrindinį žiniasklaidos vaidmenį skatinant lygybės ir tarpusavio supratimo principą;

| — | siekti, kad visos kultūrų dialogą skatinančios ir tobulinančios Bendrijos programos ir veiksmai būtų geriau matomi ir nuoseklesni, bei užtikrinti jų tęstinumą; |
| --- | --- |

—

siekti, kad visos kultūrų dialogą skatinančios ir tobulinančios Bendrijos programos ir veiksmai būtų geriau matomi ir nuoseklesni, bei užtikrinti jų tęstinumą;

| — | prisidėti ieškant naujų požiūrių į kultūrų dialogą, apimantį įvairių sektorių daugelio suinteresuotų subjektų bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

—

prisidėti ieškant naujų požiūrių į kultūrų dialogą, apimantį įvairių sektorių daugelio suinteresuotų subjektų bendradarbiavimą.

3 straipsnis

Priemonių turinys

Priemonės, kurių imamasi 2 straipsnyje apibrėžtiems tikslams pasiekti, pateikiamos priede.

Jos apima toliau išvardytų veiksmų įgyvendinimą arba paramos teikimą šiems veiksmams:

| a) | Europos lygiu vykdomi renginiai ir iniciatyvos, kuriais siekiama skatinti kultūrų dialogą, įtraukiant tiesiogiai arba kitaip pasiekiant kiek įmanoma daugiau žmonių, ir kuriuose išryškinami pasiekimai ir patirtis, susiję su Europos kultūrų dialogo metų tema; |
| --- | --- |

a)

Europos lygiu vykdomi renginiai ir iniciatyvos, kuriais siekiama skatinti kultūrų dialogą, įtraukiant tiesiogiai arba kitaip pasiekiant kiek įmanoma daugiau žmonių, ir kuriuose išryškinami pasiekimai ir patirtis, susiję su Europos kultūrų dialogo metų tema;

| b) | nacionaliniu ir regionų lygiu vykdomi renginiai ir iniciatyvos, kurie yra reikšmingi Europos mastu ir kuriais siekiama Europos kultūrų dialogo metų tikslų, tiesiogiai įtraukiant arba kitaip pasiekiant kiek įmanoma daugiau žmonių, ypatingą dėmesį skiriant pilietiniam švietimui ir mokymui suvokti kitų žmonių ir jų skirtumų vertę; |
| --- | --- |

b)

nacionaliniu ir regionų lygiu vykdomi renginiai ir iniciatyvos, kurie yra reikšmingi Europos mastu ir kuriais siekiama Europos kultūrų dialogo metų tikslų, tiesiogiai įtraukiant arba kitaip pasiekiant kiek įmanoma daugiau žmonių, ypatingą dėmesį skiriant pilietiniam švietimui ir mokymui suvokti kitų žmonių ir jų skirtumų vertę;

| c) | informavimo ir reklamos kampanijos, vykdomos visų pirma bendradarbiaujant su žiniasklaida ir pilietinės visuomenės organizacijomis Bendrijos ir nacionaliniu lygiu, siekiant skleisti pagrindines su Europos kultūrų dialogo metų tikslais susijusias mintis bei geriausių praktikų pripažinimą, visų pirma tarp jaunimo ir vaikų; |
| --- | --- |

c)

informavimo ir reklamos kampanijos, vykdomos visų pirma bendradarbiaujant su žiniasklaida ir pilietinės visuomenės organizacijomis Bendrijos ir nacionaliniu lygiu, siekiant skleisti pagrindines su Europos kultūrų dialogo metų tikslais susijusias mintis bei geriausių praktikų pripažinimą, visų pirma tarp jaunimo ir vaikų;

| d) | apklausos ir tyrimai Bendrijos bei nacionaliniu lygmeniu, bei konsultacijos su tarptautiniais tinklais ir pilietinės visuomenės suinteresuotais subjektais, siekiant įvertinti bei parengti ataskaitą dėl pasirengimo Europos kultūrų dialogo metams, jų veiksmingumo, poveikio, taip pat tolesnių veiksmų siekiant parengti pagrindą ilgalaikei su jais susijusiai veiklai. |
| --- | --- |

d)

apklausos ir tyrimai Bendrijos bei nacionaliniu lygmeniu, bei konsultacijos su tarptautiniais tinklais ir pilietinės visuomenės suinteresuotais subjektais, siekiant įvertinti bei parengti ataskaitą dėl pasirengimo Europos kultūrų dialogo metams, jų veiksmingumo, poveikio, taip pat tolesnių veiksmų siekiant parengti pagrindą ilgalaikei su jais susijusiai veiklai.

4 straipsnis

Valstybių narių bendradarbiavimas

Kiekviena valstybė narė paskiria nacionalinę koordinavimo įstaigą arba atitinkamą administracinę įstaigą, kurios uždavinys — organizuoti tos valstybės narės dalyvavimą Europos kultūrų dialogo metų veiksmuose. Per vieną mėnesį nuo šio sprendimo priėmimo ji informuoja Komisiją apie tokį paskyrimą.

Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad minėta įstaiga tinkamu būdu įtrauktų įvairias nacionalinio, regioninio ir vietinio lygmens kultūrų dialoge dalyvaujančias šalis.

Minėta įstaiga užtikrina su Europos kultūrų dialogo metais susijusių veiksmų koordinavimą nacionaliniu lygmeniu.

5 straipsnis

Įgyvendinimas

1.   Šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės priimamos 6 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

2.   Ypatingas dėmesys skiriamas bendradarbiavimui su Europos institucijomis, visų pirma su Europos Parlamentu.

6 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda Komitetas.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

3.   Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles.

4.   Pageidautina, kad valstybių narių atstovus Komitete skirtų 4 straipsnyje nurodyta nacionalinė koordinavimo įstaiga.

7 straipsnis

Finansinės nuostatos

1.   Visoje Bendrijoje taikomoms priemonėms, nurodytoms priedo A dalyje, iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto gali būti skiriamos iki 80 % visų jų išlaidų padengiančios dotacijos.

2.   Priedo B dalyje nurodytoms priemonėms iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto 8 straipsnyje nurodyta tvarka gali būti skiriamos iki 50 % visų jų išlaidų padengiančios dotacijos.

3.   Dėl visoje Bendrijoje taikomų priemonių, nurodytų priedo C dalyje, sudaromos viešųjų pirkimų sutartys arba iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto skiriamos dotacijos.

8 straipsnis

Paraiškų teikimo ir atrankos tvarka

1.   Sprendimus dėl dotacijų skyrimo priima Komisija 6 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka. Komisija, atsižvelgdama į siūlomų projektų kokybę, užtikrina tolygų ir sąžiningą paramos paskirstymą tarp valstybių narių ir atitinkamų veiklos sričių.

2.   Paraiškas dėl dotacijų skyrimo pagal 7 straipsnio 3 dalį Komisijai teikia 4 straipsnyje nurodyta įstaiga.

9 straipsnis

Tarptautinės organizacijos

Siekdama įgyvendinti Europos kultūrų dialogo metų tikslus, Komisija gali bendradarbiauti su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, visų pirma Europos Taryba ir UNESCO, ypatingą dėmesį skiriant ES dalyvavimo matomumui užtikrinti.

10 straipsnis

Komisijos vaidmuo

1.   Komisija užtikrina šiame sprendime nustatytų priemonių ir kitų Bendrijos veiksmų ir iniciatyvų nuoseklumą.

2.   Komisija siekia į Europos kultūrų dialogo metų veiklą įtraukti šalis kandidates, atsižvelgdama į jų dalyvavimą daugelyje Bendrijos programų, įskaitant su kultūrų dialogu susijusias programas, ir rengdama konkrečias iniciatyvas pagal atitinkamas programas, visų pirma ES ir šalių kandidačių pilietinės visuomenės dialogo srityje.

3.   Komisija taip pat užtikrina priemonių, kurių imamasi Europos kultūrų dialogo metų tikslams pasiekti, ir iniciatyvų, kurios gali būti plėtojamos pagal atitinkamas bendradarbiavimo ir dialogo su ELPA šalimis, kurios yra EEE susitarimo šalys, Vakarų Balkanų šalimis bei Europos kaimynystės politikos šalimis partnerėmis programas, papildomumą.

4.   Komisija taip pat užtikrina kitų bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis, ypač su besivystančiomis šalimis, iniciatyvų, susijusių su Europos kultūrų dialogo metų tikslais, papildomumą.

11 straipsnis

Biudžetas

Finansinis paketas šiam sprendimui įgyvendinti laikotarpiu nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2008 m. gruodžio 31 d. yra 10 000 000 EUR. Parengiamiesiems veiksmams skiriama ne daugiau nei 30 % viso biudžeto.

Metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama finansinės struktūros ribų.

12 straipsnis

Bendrijos finansinių interesų apsauga

1.   Komisija užtikrina, kad įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamus veiksmus, Bendrijos finansiniai interesai būtų apsaugoti taikant sukčiavimo, korupcijos ir bet kokios kitos neteisėtos veiklos prevencijos priemones, vykdant veiksmingus patikrinimus ir susigrąžinant nepagrįstai išmokėtas sumas, o nustačius pažeidimus — taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas pagal 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (7), 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (8) ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (9).

2.   Pagal šį sprendimą finansuojamų Bendrijos veiksmų atžvilgiu Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje vartojama pažeidimo sąvoka apima bet kurį Bendrijos teisės nuostatos pažeidimą ar sutartinio įsipareigojimo nesilaikymą, susijusį su ūkio subjekto veiksmais ar neveikimu, kai dėl nepagrįstų išlaidų padaryta arba galėjo būti padaryta žala Europos Sąjungos bendrajam biudžetui ar Bendrijų valdomiems biudžetams.

3.   Komisija sumažina, sustabdo arba susigrąžina veiksmams suteiktą finansinę paramą, jeigu nustato pažeidimus, visų pirma šio sprendimo nuostatų nesilaikymą, taip pat atskiro sprendimo, sutarties arba susitarimo, suteikiančio svarstomą finansinę paramą, nesilaikymą, arba jeigu paaiškėja, kad finansinės paramos buvo siekiama be Komisijos pritarimo arba veiksmai buvo pakeista taip, kad ėmė neatitikti projekto pobūdžio arba jo įgyvendinimo sąlygų.

4.   Jei nesilaikoma terminų arba įgyvendinant veiksmą pasiekta pažanga pateisina tik dalį skirtos finansinės pagalbos, Komisija reikalauja, kad naudos gavėjas per nustatytą laikotarpį pateiktų paaiškinimus. Jei pagalbos gavėjas nepateikia patenkinamo atsakymo, Komisija gali nutraukti likusios finansinės pagalbos mokėjimą ir pareikalauti sugrąžinti jau išmokėtas sumas.

5.   Bet kuri neteisėtai išmokėta suma grąžinama Komisijai. Už laiku negrąžintas sumas skaičiuojamos palūkanos pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (10) nustatytas sąlygas.

13 straipsnis

Priežiūra

1.   Naudos gavėjas pateikia technines ir finansines atlikto darbo pažangos ataskaitas dėl visų pagal šį sprendimą finansuotų veiksmų. Per tris mėnesius nuo veiksmo užbaigimo taip pat pateikiama galutinė ataskaita. Ataskaitų formą ir aptartinus klausimus nustato Komisija.

2.   Penkerius metus nuo paskutinės išmokos už bet kurį veiksmą gavimo finansinės paramos gavėjas turi saugoti ir suteikti Komisijai galimybę susipažinti su visais išlaidas tam veiksmui patvirtinančiais dokumentais.

3.   Komisija imasi bet kokių kitų veiksmų, būtinų siekiant patikrinti, ar finansuojami veiksmai yra vykdomi tinkamai ir laikantis šio sprendimo bei Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 nuostatų.

14 straipsnis

Stebėsena ir vertinimas

Komisija ne vėliau kaip iki 2009 m. gruodžio 31 d. Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pateikia pranešimą apie 3 straipsnyje nustatytų priemonių įgyvendinimą, rezultatus ir visapusišką įvertinimą, kuris yra tolesnių ES politikos krypčių, priemonių ir veiksmų šioje srityje pagrindas.

15 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

16 straipsnis

Adresatai

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

...

Tarybos vardu

Pirmininkas

...

---

(1)  OL C 185, 2006 8 8, p. 42.

1

(2)  OL C 206, 2006 8 29, p. 44.

2

(3)  2006 m. birželio 1 d. Europos Parlamento nuomonė ir ... (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) Tarybos sprendimas.

3

(4)  Žr. 2005 m. birželio 29 d. Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos Sąjungos ir šalių kandidačių pilietinės visuomenės dialogo.

4

(5)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

5

(6)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).

6

(7)  OL L 312, 1995 12 23, p. 1.

7

(8)  OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

8

(9)  OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

9

(10)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

10

---

PRIEDAS

3 STRAIPSNYJE NURODYTOS PRIEMONĖS

A.   Bendrijos lygiu vykdomų veiksmų bendras finansavimas

Tam tikriems pavyzdiniams Europos lygmeniu vykdomiems veiksmams, kuriais siekiama gyventojus, ypač jaunimą, informuoti apie Europos kultūrų dialogo metų tikslus, gali būti teikiama iki 80 % visų jų išlaidų padengiančių Bendrijos dotacijų.

Šie veiksmai gali apimti tam tikrus renginius, įskaitant ir Bendrijos lygiu vyksiančius Europos kultūrų dialogo metų atidarymo ir uždarymo renginius, rengiamus bendradarbiaujant su 2008 m. pirmininkausiančiomis valstybėmis narėmis.

Pavyzdžiui, šių veiksmų įgyvendinimui bus skirta apie 30 % viso skirto biudžeto.

B.   Nacionaliniu lygiu vykdomų veiksmų bendras finansavimas

Nacionaliniu lygiu vykdomi veiksmai, kurie yra reikšmingi Europos mastu, gali atitikti reikalavimus Bendrijos paramai gauti. Jiems gali būti skiriama iki 50 % visų jų išlaidų padengiančios paramos.

Šie veiksmai gali būti susiję visų pirma su viena valstybės narės bendrai finansuojama nacionaline iniciatyva.

Pavyzdžiui, šių veiksmų įgyvendinimui bus skirta apie 30 % viso skirto biudžeto.

C.   Bendrijos lygiu vykdomi veiksmai

| 1. | Informavimo ir reklamos veiksmai, įskaitant:






  a) | valstybėse narėse formuojamą ir Bendrijos lygiu koordinuojamą informavimo kampaniją, vykdomą remiantis kultūrų dialogo visais lygiais geriausia praktika; |
| --- | --- | --- |

1.

Informavimo ir reklamos veiksmai, įskaitant:

a)

valstybėse narėse formuojamą ir Bendrijos lygiu koordinuojamą informavimo kampaniją, vykdomą remiantis kultūrų dialogo visais lygiais geriausia praktika;

| b) | bendradarbiavimą su privačiu sektoriumi, žiniasklaida, švietimo institucijomis bei kitais pilietinės visuomenės partneriais siekiant skleisti informaciją apie Europos kultūrų dialogo metus; |
| --- | --- |

b)

bendradarbiavimą su privačiu sektoriumi, žiniasklaida, švietimo institucijomis bei kitais pilietinės visuomenės partneriais siekiant skleisti informaciją apie Europos kultūrų dialogo metus;

| c) | Europos kultūrų dialogo metų logotipo ir šūkių, skirtų naudoti visoje su Europos kultūrų dialogo metais susijusioje veikloje, kūrimą ir reklaminių priemonių, naudotinų visoje Bendrijoje, gamybą; |
| --- | --- |

c)

Europos kultūrų dialogo metų logotipo ir šūkių, skirtų naudoti visoje su Europos kultūrų dialogo metais susijusioje veikloje, kūrimą ir reklaminių priemonių, naudotinų visoje Bendrijoje, gamybą;

| d) | atitinkamas priemones, kuriomis skelbiami rezultatai ir kurios padeda Bendrijos programas, veiksmus ir iniciatyvas, padedančią siekti Europos kultūrų dialogo metų tikslų, padaryti labiau matoma ir suteikti Europos geriausioms praktikoms pripažinimą, ypač tarp jaunimo ir vaikų; |
| --- | --- |

d)

atitinkamas priemones, kuriomis skelbiami rezultatai ir kurios padeda Bendrijos programas, veiksmus ir iniciatyvas, padedančią siekti Europos kultūrų dialogo metų tikslų, padaryti labiau matoma ir suteikti Europos geriausioms praktikoms pripažinimą, ypač tarp jaunimo ir vaikų;

| e) | mokymo medžiagos ir priemonių, visų pirma skirtų ugdymo įstaigoms, platinimą, skatinant mainus kultūrų įvairovės ir kultūrų dialogo srityje; |
| --- | --- |

e)

mokymo medžiagos ir priemonių, visų pirma skirtų ugdymo įstaigoms, platinimą, skatinant mainus kultūrų įvairovės ir kultūrų dialogo srityje;

| f) | žiniatinklio sukūrimas, kuris suteiktų plačiajai visuomenei galimybę susipažinti su veiksmais kultūrų dialogo srityje ir padėtų su kultūrų dialogu susijusių projektų rengėjams orientuotis įvairių atitinkamų Bendrijos programų ir veiksmų srityje. |
| --- | --- |

f)

žiniatinklio sukūrimas, kuris suteiktų plačiajai visuomenei galimybę susipažinti su veiksmais kultūrų dialogo srityje ir padėtų su kultūrų dialogu susijusių projektų rengėjams orientuotis įvairių atitinkamų Bendrijos programų ir veiksmų srityje.

| 2. | Kiti veiksmai:
  Apklausos ir tyrimai Bendrijos lygmeniu, bei konsultacijos su tarptautiniais tinklais ir pilietinės visuomenės suinteresuotais subjektais, siekiant įvertinti bei parengti ataskaitą dėl pasirengimo Europos kultūrų dialogo metams, siekiant parengti pagrindą ilgalaikei su jais susijusiai veiklai. |
| --- | --- |

2.

Kiti veiksmai:

Apklausos ir tyrimai Bendrijos lygmeniu, bei konsultacijos su tarptautiniais tinklais ir pilietinės visuomenės suinteresuotais subjektais, siekiant įvertinti bei parengti ataskaitą dėl pasirengimo Europos kultūrų dialogo metams, siekiant parengti pagrindą ilgalaikei su jais susijusiai veiklai.

| 3. | Paprastai finansavimas bus skiriamas tiesioginio prekių ir paslaugų pirkimo būdu, skelbiant atvirus ir (arba) ribotus konkursus. Jis taip pat gali būti skiriamas dotacijų forma.
  C antraštėje numatytoms priemonėms skirti finansiniai ištekliai neviršija daugiau nei 40 % viso skirto biudžeto. |
| --- | --- |

3.

Paprastai finansavimas bus skiriamas tiesioginio prekių ir paslaugų pirkimo būdu, skelbiant atvirus ir (arba) ribotus konkursus. Jis taip pat gali būti skiriamas dotacijų forma.

C antraštėje numatytoms priemonėms skirti finansiniai ištekliai neviršija daugiau nei 40 % viso skirto biudžeto.

D.   Veiksmai, kuriems teikiama nefinansinė bendrijos parama

Bendrija viešųjų ar privačių įstaigų sukurtoms iniciatyvoms teiks nefinansinę paramą, įskaitant rašytinį sutikimą naudoti logotipą, kuris bus sukurtas, ir kitą su Europos kultūrų dialogo metais susijusią medžiagą, jeigu šios įstaigos Komisijai galės užtikrinti, kad šios iniciatyvos yra arba bus vykdomos 2008 m. ir padės pasiekti Europos kultūrų dialogo metų tikslus. Nors trečiosiose šalyse vykdomoms su Europos kultūrų dialogo metais susijusioms iniciatyvoms, įgyvendinamoms bendradarbiaujant pagal Europos kultūrų dialogo metų programą, ir neteikiama finansinė parama, joms Bendrija gali teikti nefinansinę paramą ir leisti naudoti logotipą bei kitą medžiagą, susijusią su Europos kultūrų dialogo metais.

---

TARYBOS MOTYVŲ PAREIŠKIMAS

I.   ĮVADAS

| 1. | 2005 m. spalio 6 d. Komisija pateikė Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl sprendimo, grindžiamo EB sutarties 151 straipsniu, dėl 2008 m. paskelbimo Europos kultūrų dialogo metais. |
| --- | --- |

1.

2005 m. spalio 6 d. Komisija pateikė Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl sprendimo, grindžiamo EB sutarties 151 straipsniu, dėl 2008 m. paskelbimo Europos kultūrų dialogo metais.

| 2. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas savo nuomonę pateikė 2006 m. balandžio 20 d., o Regionų komitetas savo nuomonę pateikė 2006 m. balandžio 27 d. |
| --- | --- |

2.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas savo nuomonę pateikė 2006 m. balandžio 20 d., o Regionų komitetas savo nuomonę pateikė 2006 m. balandžio 27 d.

| 3. | Europos Parlamentas pateikė pirmuoju svarstymu priimtą nuomonę 2006 m. birželio 1 d. |
| --- | --- |

3.

Europos Parlamentas pateikė pirmuoju svarstymu priimtą nuomonę 2006 m. birželio 1 d.

| 4. | 2006 m. rugsėjo 7 d. Komisija pateikė iš dalies pakeistą pasiūlymą. |
| --- | --- |

4.

2006 m. rugsėjo 7 d. Komisija pateikė iš dalies pakeistą pasiūlymą.

| 5. | 2006 m. lapkričio 14 d. Taryba priėmė bendrąją poziciją pagal EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

5.

2006 m. lapkričio 14 d. Taryba priėmė bendrąją poziciją pagal EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį.

II.   TIKSLAS

Pasiūlymu siekiama 2008 m. paskelbti Europos kultūrų dialogo metais. Kultūrų dialogas yra glaudžiai susijęs su pagrindiniu siekiu, kuriuo grindžiamas Europos kūrimas, būtent — suvienyti Europos tautas, taigi kultūrų dialogui skirti Europos metai sudarytų unikalią galimybę imtis informavimo priemonių, skirtų remti šį prioritetą ir įtraukti piliečius į veiklą.

Bendri Europos metų tikslai yra padėti:

| — | skatinti kultūrų dialogą, kurį sudarytų procesas, sudarantis sąlygas visiems ES gyvenantiems asmenims tobulinti savo sugebėjimą gyventi atviresnėje, bet ir sudėtingesnėje kultūrinėje aplinkoje, kai skirtingose valstybėse narėse, o taip pat ir vienoje valstybėje narėje kartu egzistuoja skirtingos kultūrinės tapatybės ir įsitikinimai; |
| --- | --- |

—

skatinti kultūrų dialogą, kurį sudarytų procesas, sudarantis sąlygas visiems ES gyvenantiems asmenims tobulinti savo sugebėjimą gyventi atviresnėje, bet ir sudėtingesnėje kultūrinėje aplinkoje, kai skirtingose valstybėse narėse, o taip pat ir vienoje valstybėje narėje kartu egzistuoja skirtingos kultūrinės tapatybės ir įsitikinimai;

| — | akcentuoti kultūrų dialogo teikiamą galimybę turtinti įvairiapusę ir dinamišką visuomenę bei pasinaudoti jos teikiamomis galimybėmis ne tik Europoje, bet ir visame pasaulyje; |
| --- | --- |

—

akcentuoti kultūrų dialogo teikiamą galimybę turtinti įvairiapusę ir dinamišką visuomenę bei pasinaudoti jos teikiamomis galimybėmis ne tik Europoje, bet ir visame pasaulyje;

| — | informuoti visus ES gyvenančius asmenis, visų pirma jaunimą, apie tai, kaip svarbu kurti aktyvų ir atvirą pasauliui Europos pilietiškumą, grindžiamą pagarba kultūrų įvairovei bei ES bendromis vertybėmis, kaip nustatyta ES sutarties 6 straipsnyje ir Europos Sąjungos Pagrindinių teisių chartijoje; |
| --- | --- |

—

informuoti visus ES gyvenančius asmenis, visų pirma jaunimą, apie tai, kaip svarbu kurti aktyvų ir atvirą pasauliui Europos pilietiškumą, grindžiamą pagarba kultūrų įvairovei bei ES bendromis vertybėmis, kaip nustatyta ES sutarties 6 straipsnyje ir Europos Sąjungos Pagrindinių teisių chartijoje;

| — | akcentuoti skirtingų kultūrų ir kultūrinės įvairovės išraiškų indėlį į valstybių narių paveldą ir gyvenimo būdą. |
| --- | --- |

—

akcentuoti skirtingų kultūrų ir kultūrinės įvairovės išraiškų indėlį į valstybių narių paveldą ir gyvenimo būdą.

Veikla Europos metais bus kuriama pagal tris veiksmų rūšis:

| — | veiksmų Bendrijos lygiu, skirtų informuoti gyventojus, visų pirma jaunimą, apie Europos metų tikslus, bendras finansavimas (iki 80 % visų išlaidų); |
| --- | --- |

—

veiksmų Bendrijos lygiu, skirtų informuoti gyventojus, visų pirma jaunimą, apie Europos metų tikslus, bendras finansavimas (iki 80 % visų išlaidų);

| — | veiksmų nacionaliniu lygiu, kuriems itin būdingas Europos aspektas, bendras finansavimas (iki 50 % visų išlaidų); |
| --- | --- |

—

veiksmų nacionaliniu lygiu, kuriems itin būdingas Europos aspektas, bendras finansavimas (iki 50 % visų išlaidų);

| — | veiksmai Bendrijos lygiu, įskaitant informavimo ir propagavimo veiklą bei apklausas, tyrimus ir konsultavimąsi su tarptautiniais tinklais bei pilietinės visuomenės suinteresuotais subjektais, siekiant įvertinti pasirengimą Europos metams ir jų poveikį. |
| --- | --- |

—

veiksmai Bendrijos lygiu, įskaitant informavimo ir propagavimo veiklą bei apklausas, tyrimus ir konsultavimąsi su tarptautiniais tinklais bei pilietinės visuomenės suinteresuotais subjektais, siekiant įvertinti pasirengimą Europos metams ir jų poveikį.

Europos metams numatyta skirti 10 milijonų eurų.

III.   BENDROSIOS POZICIJOS ANALIZĖ

1.   Bendros pastabos

Tarybos bendrojoje pozicijoje išlieka pagrindinės pradinio Komisijos pasiūlymo dalys ir ji visiškai atitinka iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą.

2.   Europos Parlamento pakeitimai

Bendrojoje pozicijoje Taryba siekė atsižvelgti į Europos Parlamento iškeltus klausimus bei prioritetus bei galėjo pritarti daugumai Parlamento pakeitimų. Iš 46 pakeitimų, dėl kurių balsavo EP, Taryba visiškai, iš dalies ar iš esmės pritarė 33 pakeitimams.

Siekiant greito susitarimo su EP vyko neoficialūs Tarybos, Europos Parlamento ir Komisijos trišaliai susitikimai. Taryba pritarė pagrindiniams EP susirūpinimą keliantiems klausimams, ir laikosi nuomonės, kad bendrosios pozicijos tekstas galėtų būti priimtinas EP.

Papildydama pakeitimus, kuriais tobulinamas sprendimo projektas arba kuriais įrašomos nuorodos į atitinkamas politikos sritis ar procesus, Taryba iš esmės ar iš dalies įtraukė šiuos pakeitimus, kuriais nustatomi esminiai Europos metų įgyvendinimo pakeitimai:

4 ir 5 pakeitimus, kuriais pabrėžiami atnaujintos Lisabonos strategijos kultūros ir švietimo aspektai bei akcentuojama būtinybė padėti užtikrinti lygias galimybes ir nediskriminavimą Europos Sąjungoje;

8 ir 9 pakeitimus, kuriuose daroma nuoroda į lyčių lygybę;

29 pakeitimą, kuriame akcentuojama Europos kultūrų dialogo metų ir Europos lygių galimybių visiems metų (2007 m.) sąsaja;

11 ir 34 pakeitimus, kuriuose aiškiai minimas bendradarbiavimas su Europos Taryba ir UNECSO rengiant Europos metus;

14, 21 ir 36 pakeitimus, skirtus tam, kad būtų užtikrinti su Europos metais susiję ilgalaikiai veiksmai ir tolesnė veikla;

15 ir 25 pakeitimus, kuriuose daroma nuoroda į religinę įvairovę;

19 ir 39 pakeitimus, kuriuose pabrėžiama švietimo svarba skatinant kultūrų dialogą;

20 ir 41 pakeitimus, skirtus geriausios praktikos pripažinimui;

27 ir 30 pakeitimus, kuriuose akcentuojama regioniniu ir vietos lygiu vykdoma veikla;

28 ir 42 pakeitimus, kuriuose pabrėžiama būtinybė konsultuotis su tarptautiniais tinklais ir pilietine visuomene;

32 pakeitimą, skirtą bendradarbiavimui su kitomis institucijomis, visų pirma Europos Parlamentu.

Svarstant finansinių išteklių skirstymo klausimą Taryba siekė suderinto kompromiso dėl informacijos ir propagavimo veiklai skirtų finansinių išteklių (37 pakeitimas), 40 % bendro biudžeto skiriant veiksmams Bendrijos lygiu (informacijos ir reklamos kampanijoms bei kitiems veiksmams) ir maždaug 30 % biudžeto — veiksmų Bendrijos ir nacionaliniu lygiu bendram finansavimui. Buvo taip pat įtrauktas 35 pakeitimas, pagal kurį parengiamiesiems veiksmas skiriama ne daugiau kaip 30 % biudžeto.

IV.   IŠVADA

Tarybos nuomone, bendroji pozicija iš esmės atitinka Komisijos iš dalies pakeisto pasiūlymo tikslus. Tarybos nuomone, bendrojoje pozicijoje taip pat tinkamai atsižvelgiama į Europos Parlamento tikslus, kurių siekiama Komisijos pasiūlymo pakeitimais, bei artimoje ateityje tikisi pasiekti susitarimą su Parlamentu siekiant kuo greičiau priimti sprendimą.

---

| 12.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 301/103 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 301/103

---

BENDROJI POZICIJA (EB) Nr. 31/2006

Tarybos priimta 2006 m. lapkričio 14 d.

siekiant priimti ... Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2006/EB dėl Bendrijos veiksmų programos vartotojų politikos srityje sukūrimo (2007–2013 m.)

(Tekstas svarbus EEE)

(2006/C 301 E/05)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 153 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | Vykdydama veiksmus vartotojų apsaugos srityje Bendrija gali prisidėti prie piliečių sveikatos, saugumo ir ekonominių bei teisinių interesų apsaugos. |
| --- | --- |

(1)

Vykdydama veiksmus vartotojų apsaugos srityje Bendrija gali prisidėti prie piliečių sveikatos, saugumo ir ekonominių bei teisinių interesų apsaugos.

| (2) | Todėl tikslinga sukurti Bendrijos veiksmų programą vartotojų politikos srityje, kuri pakeistų 2003 m. gruodžio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 20/2004/EB, sukuriantį Bendrijos veiksmų remiant vartotojų politiką 2004–2007 m. bendrąjį finansavimo planą (4). Todėl tas sprendimas turėtų būti panaikintas. |
| --- | --- |

(2)

Todėl tikslinga sukurti Bendrijos veiksmų programą vartotojų politikos srityje, kuri pakeistų 2003 m. gruodžio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 20/2004/EB, sukuriantį Bendrijos veiksmų remiant vartotojų politiką 2004–2007 m. bendrąjį finansavimo planą (4). Todėl tas sprendimas turėtų būti panaikintas.

| (3) | Vartotojų interesų integravimas į visas Bendrijos politikos sritis pagal Sutarties 153 straipsnį turėtų būti laikomas svarbiu prioritetu kartu su šioje programoje nustatytų vartotojų politikos tikslų įgyvendinimu. Derinimas su kitomis Bendrijos politikos sritimis ir programomis yra vienas iš esminių dalykų siekiant užtikrinti, kad kitose politikos srityse būtų visapusiškai atsižvelgta į vartotojų interesus. Siekiant skatinti politikos krypčių sinergiją ir išvengti darbo dubliavimo, finansinė parama vartotojų interesų integravimui į atitinkamas sritis turėtų būti teikiama pasitelkiant kitus Bendrijos fondus ir programas. |
| --- | --- |

(3)

Vartotojų interesų integravimas į visas Bendrijos politikos sritis pagal Sutarties 153 straipsnį turėtų būti laikomas svarbiu prioritetu kartu su šioje programoje nustatytų vartotojų politikos tikslų įgyvendinimu. Derinimas su kitomis Bendrijos politikos sritimis ir programomis yra vienas iš esminių dalykų siekiant užtikrinti, kad kitose politikos srityse būtų visapusiškai atsižvelgta į vartotojų interesus. Siekiant skatinti politikos krypčių sinergiją ir išvengti darbo dubliavimo, finansinė parama vartotojų interesų integravimui į atitinkamas sritis turėtų būti teikiama pasitelkiant kitus Bendrijos fondus ir programas.

| (4) | Šiame akte visam programos trukmės laikotarpiui nustatomas jos finansinis paketas, kuris turi būti svarbiausiu orientaciniu dydžiu biudžeto valdymo institucijai, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 37 punkte (5). |
| --- | --- |

(4)

Šiame akte visam programos trukmės laikotarpiui nustatomas jos finansinis paketas, kuris turi būti svarbiausiu orientaciniu dydžiu biudžeto valdymo institucijai, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 37 punkte (5).

| (5) | Siekiant bendrų Europos interesų, reikia, kad paslaugų ir ne maisto produktų sveikumas ir sauga, piliečių ekonominiai ir teisiniai interesai bei vartotojų interesai produktų ir paslaugų standartų kūrimo procese būtų ginami Bendrijos lygiu. Atsižvelgiant į savitą atitinkamų organizacijų pobūdį, Bendrijos paramos tokių organizacijų veikimui atnaujinimui neturėtų būti taikomas laipsniško Bendrijos paramos mažinimo principas. |
| --- | --- |

(5)

Siekiant bendrų Europos interesų, reikia, kad paslaugų ir ne maisto produktų sveikumas ir sauga, piliečių ekonominiai ir teisiniai interesai bei vartotojų interesai produktų ir paslaugų standartų kūrimo procese būtų ginami Bendrijos lygiu. Atsižvelgiant į savitą atitinkamų organizacijų pobūdį, Bendrijos paramos tokių organizacijų veikimui atnaujinimui neturėtų būti taikomas laipsniško Bendrijos paramos mažinimo principas.

| (6) | Tikslinga užtikrinti perėjimą nuo ankstesnės programos prie šios ją pakeičiančios programos, ypač, kiek tai susiję su daugiamečių priemonių tęstinumo užtikrinimu ir laimėjimų, pasiektų įgyvendinant ankstesnes programas, įvertinimu bei sričių, kurioms reikia skirti daugiau dėmesio, nustatymu. Nuo 2014 m. sausio 1 d. asignavimai techninei ir administracinei pagalbai teikti prireikus turėtų būti apimti išlaidas, susijusias su iki 2013 m. pabaigos dar neįvykdytų veiksmų administravimu. |
| --- | --- |

(6)

Tikslinga užtikrinti perėjimą nuo ankstesnės programos prie šios ją pakeičiančios programos, ypač, kiek tai susiję su daugiamečių priemonių tęstinumo užtikrinimu ir laimėjimų, pasiektų įgyvendinant ankstesnes programas, įvertinimu bei sričių, kurioms reikia skirti daugiau dėmesio, nustatymu. Nuo 2014 m. sausio 1 d. asignavimai techninei ir administracinei pagalbai teikti prireikus turėtų būti apimti išlaidas, susijusias su iki 2013 m. pabaigos dar neįvykdytų veiksmų administravimu.

| (7) | Šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti patvirtinamos laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (6). |
| --- | --- |

(7)

Šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti patvirtinamos laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (6).

| (8) | Įgyvendinant programą reikėtų atsižvelgti į faktą, kad vidaus rinka tinkamai neveiks, jeigu vienose valstybėse narėse vartotojai bus prasčiau apsaugoti nei kitose. Todėl, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas visoms valstybėms narėms, programoje ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas nuo 2004 m. gegužės 1 d. į Europos Sąjungą įstojusių valstybių narių vartotojų apsaugai ir geresniam šių valstybių narių vartotojų informavimui. |
| --- | --- |

(8)

Įgyvendinant programą reikėtų atsižvelgti į faktą, kad vidaus rinka tinkamai neveiks, jeigu vienose valstybėse narėse vartotojai bus prasčiau apsaugoti nei kitose. Todėl, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas visoms valstybėms narėms, programoje ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas nuo 2004 m. gegužės 1 d. į Europos Sąjungą įstojusių valstybių narių vartotojų apsaugai ir geresniam šių valstybių narių vartotojų informavimui.

| (9) | Europos ekonominės erdvės susitarimas (toliau — EEE susitarimas) numato glaudesnį Europos bendrijos ir jos valstybių narių bei Europos ekonominėje erdvėje dalyvaujančių Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) šalių (toliau — ELPA/EEE šalys) bendradarbiavimą vartotojų apsaugos srityje. Taip pat turėtų būti numatyta nuostata dėl kitų šalių, pirmiausia Bendrijos kaimynystėje esančių šalių, ir narystės siekiančių šalių, šalių kandidačių bei stojančiųjų šalių dalyvavimo programoje. |
| --- | --- |

(9)

Europos ekonominės erdvės susitarimas (toliau — EEE susitarimas) numato glaudesnį Europos bendrijos ir jos valstybių narių bei Europos ekonominėje erdvėje dalyvaujančių Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) šalių (toliau — ELPA/EEE šalys) bendradarbiavimą vartotojų apsaugos srityje. Taip pat turėtų būti numatyta nuostata dėl kitų šalių, pirmiausia Bendrijos kaimynystėje esančių šalių, ir narystės siekiančių šalių, šalių kandidačių bei stojančiųjų šalių dalyvavimo programoje.

| (10) | Įgyvendinant programą turėtų būti skatinamas bendradarbiavimas su programoje nedalyvaujančiomis trečiosiomis šalims, atsižvelgiant į visus susijusius tų šalių ir Bendrijos susitarimus. |
| --- | --- |

(10)

Įgyvendinant programą turėtų būti skatinamas bendradarbiavimas su programoje nedalyvaujančiomis trečiosiomis šalims, atsižvelgiant į visus susijusius tų šalių ir Bendrijos susitarimus.

| (11) | Priemonių, kurių imamasi pagal šią programą, vertė ir poveikis turėtų būti reguliariai stebimi ir vertinami, taip pat pasitelkiant nepriklausomus išorės vertintojus. Siekiant įvertinti vartotojų politiką, reikėtų, kiek įmanoma, nustatyti išmatuojamus tikslus ir parengti tinkamus rodiklius. |
| --- | --- |

(11)

Priemonių, kurių imamasi pagal šią programą, vertė ir poveikis turėtų būti reguliariai stebimi ir vertinami, taip pat pasitelkiant nepriklausomus išorės vertintojus. Siekiant įvertinti vartotojų politiką, reikėtų, kiek įmanoma, nustatyti išmatuojamus tikslus ir parengti tinkamus rodiklius.

| (12) | Kadangi šio sprendimo tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti dėl tarpvalstybinio problemų pobūdžio ir kadangi dėl didesnio Bendrijos veiksmų potencialo efektyviai ir veiksmingai apsaugoti sveikatą, saugumą ir ekonominius bei teisinius piliečių interesus tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, |
| --- | --- |

(12)

Kadangi šio sprendimo tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti dėl tarpvalstybinio problemų pobūdžio ir kadangi dėl didesnio Bendrijos veiksmų potencialo efektyviai ir veiksmingai apsaugoti sveikatą, saugumą ir ekonominius bei teisinius piliečių interesus tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Programos sukūrimas

Šiuo sprendimu sukuriama Bendrijos veiksmų programa vartotojų politikos srityje, apimanti laikotarpį nuo ... (7) iki 2013 m. gruodžio 31 d. (toliau — Programa).

2 straipsnis

Tikslas ir uždaviniai

1.   Šios Programos tikslas — papildyti, remti ir stebėti valstybių narių politiką, padėti apsaugoti vartotojų sveikatą, saugumą ir ekonominius bei teisinius interesus ir užtikrinti jų teisę į informaciją, šviečiamąją veiklą ir burtis į organizacijas savo interesams ginti.

2.   1 dalyje nurodyto tikslo siekiama vykdant šiuos uždavinius:

| a) | užtikrinant aukšto lygio vartotojų apsaugą, visų pirma gerinant informacijos ir konsultacijų kokybę bei geriau atstovaujant vartotojų interesams; |
| --- | --- |

a)

užtikrinant aukšto lygio vartotojų apsaugą, visų pirma gerinant informacijos ir konsultacijų kokybę bei geriau atstovaujant vartotojų interesams;

| b) | užtikrinant veiksmingą vartotojų apsaugos taisyklių taikymą, visų pirma bendradarbiaujant teisės aktų vykdymo, informavimo, švietimo ir žalos atlyginimo srityse. |
| --- | --- |

b)

užtikrinant veiksmingą vartotojų apsaugos taisyklių taikymą, visų pirma bendradarbiaujant teisės aktų vykdymo, informavimo, švietimo ir žalos atlyginimo srityse.

Šie uždaviniai vykdomi imantis įvairių I priede pateikiamame sąraše nurodytų veiksmų ir priemonių, atsižvelgiant į 7 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytame metiniame darbo plane išdėstytus prioritetus.

3 straipsnis

Finansavimas

1.   Programos įgyvendinimo finansinis paketas laikotarpiui nuo ... (7) iki 2013 m. gruodžio 31 d. yra 156 800 000 EUR.

2.   Biudžeto valdymo institucija tvirtina metinius asignavimus neviršijant finansinėje struktūroje nustatytų ribų.

4 straipsnis

Finansinė parama

1.   Bendrijos skiriama finansinė parama neviršija šių dydžių:

| a) | 50 % Bendrijos ir vienos ar kelių valstybių narių arba Bendrijos ir pagal 8 straipsnio nuostatas dalyvaujančių trečiųjų šalių kompetentingų institucijų bendrai finansuojamų veiksmų kaštų, išskyrus ypatingos naudos atvejus, kai Bendrijos parama neviršija 70 %; |
| --- | --- |

a)

50 % Bendrijos ir vienos ar kelių valstybių narių arba Bendrijos ir pagal 8 straipsnio nuostatas dalyvaujančių trečiųjų šalių kompetentingų institucijų bendrai finansuojamų veiksmų kaštų, išskyrus ypatingos naudos atvejus, kai Bendrijos parama neviršija 70 %;

| b) | 85 % veiksmų, kuriais siekiama sukurti integruotas europines magistro laipsnio studijų vartotojų apsaugos tematika programas, kaštų; |
| --- | --- |

b)

85 % veiksmų, kuriais siekiama sukurti integruotas europines magistro laipsnio studijų vartotojų apsaugos tematika programas, kaštų;

| c) | 50 % Europos vartotojų organizacijų veiklos išlaidų; |
| --- | --- |

c)

50 % Europos vartotojų organizacijų veiklos išlaidų;

| d) | 95 % Europos vartotojų organizacijų, Bendrijos lygiu atstovaujančių vartotojų interesams produktų ir paslaugų standartų kūrimo procese, veiklos išlaidų. |
| --- | --- |

d)

95 % Europos vartotojų organizacijų, Bendrijos lygiu atstovaujančių vartotojų interesams produktų ir paslaugų standartų kūrimo procese, veiklos išlaidų.

2.   Bendrijos finansinė parama gali būti šių formų:

| a) | dėstytojams ir studentams skirtos individualaus mobilumo stipendijos, skiriamos pagal integruotas europines magistro laipsnio studijų vartotojų apsaugos tematika programas. Šių stipendijų administravimas gali būti patikėtas Mokymosi visą gyvenimą programos įgyvendinimo nacionalinėms Erasmus agentūroms; |
| --- | --- |

a)

dėstytojams ir studentams skirtos individualaus mobilumo stipendijos, skiriamos pagal integruotas europines magistro laipsnio studijų vartotojų apsaugos tematika programas. Šių stipendijų administravimas gali būti patikėtas Mokymosi visą gyvenimą programos įgyvendinimo nacionalinėms Erasmus agentūroms;

| b) | kelionpinigiai ir dienpinigiai, skiriami teisės aktų vykdymo pareigūnų mainams. |
| --- | --- |

b)

kelionpinigiai ir dienpinigiai, skiriami teisės aktų vykdymo pareigūnų mainams.

3.   1 dalies a punkte nurodytos ypatingos naudos įvertinimo kriterijai nustatomi iš anksto metiniame darbo plane. Šiuos kriterijus atitinkanti veikla visų pirma turėtų būti skirta nuo 2004 m. gegužės 1 d. į Europos Sąjungą įstojusių valstybių narių vartotojams.

4.   1 dalies c ir d punktuose nurodytos finansinės paramos atnaujinimui netaikomas laipsniško mažėjimo principas.

5.   1 ir 2 dalyje nurodytais tikslais Bendrijos finansinė parama gali būti teikiama vienodo dydžio arba vienkartinėmis išmokomis, jei tai tinkama dėl atitinkamų veiksmų pobūdžio, kaip apibrėžta metiniame darbo plane. Finansuojant vienodo dydžio arba vienkartinėmis išmokomis, 1 dalyje numatytos procentinės ribos netaikomos, nors vis tiek yra būtinas bendras finansavimas.

5 straipsnis

Finansavimo gavėjai

4 straipsnyje nurodytos gavėjų, turinčių teisę į finansinę paramą, rūšys pateikiamos II priede.

6 straipsnis

Administracinė ir techninė pagalba

1.   Iš Programai skirtos finansinės paramos lėšų gali būti finansuojamos išlaidos, susijusios su pasirengimo, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veikla, tiesiogiai reikalingos Programai administruoti ir jos uždaviniams įgyvendinti, ypač tyrimų, susitikimų, informavimo kampanijų ir leidybos išlaidos, keičiantis informacija naudojamų IT tinklų išlaidos, taip pat visos administracinės ir techninės pagalbos, kuria Komisija gali pasinaudoti administruodama Programą, išlaidos.

2.   Be to, iš Programai skirtos finansinės paramos gali būti finansuojamos administracinės ir techninės pagalbos išlaidos, būtinos siekiant užtikrinti perėjimą nuo pagal Sprendimą Nr. 20/2004/EB patvirtintų priemonių prie Programos. Prireikus į po 2013 m. sudaromus biudžetus bus galima įtraukti šioms išlaidoms padengti skirtus asignavimus siekiant sudaryti galimybę administruoti iki 2013 m. gruodžio 31 d. neįvykdytus veiksmus.

7 straipsnis

Įgyvendinimo priemonės

1.   Komisija yra atsakinga už Programos įgyvendinimą.

Vykdant veiksmus, kuriais siekiama 2 straipsnyje nurodyto tikslo ir uždavinių, visapusiškai naudojami atitinkami įgyvendinimo metodai, pirmiausia įskaitant tiesioginį arba netiesioginį Komisijos centralizuotai atliekamą įgyvendinimą.

2.   10 straipsnio 2 dalyje nurodyta procedūra taikoma tvirtinant:

| a) | Programos įgyvendinimo metinį darbo planą, nustatantį:






  — | prioritetus ir veiksmus, kurių reikia imtis, taip pat finansinių išteklių paskirstymą; |
| --- | --- | --- |

a)

Programos įgyvendinimo metinį darbo planą, nustatantį:

—

prioritetus ir veiksmus, kurių reikia imtis, taip pat finansinių išteklių paskirstymą;

| — | atrankos ir finansavimo skyrimo kriterijus bei Bendrijos finansinės paramos procentinio dydžio nustatymo kriterijus; |
| --- | --- |

—

atrankos ir finansavimo skyrimo kriterijus bei Bendrijos finansinės paramos procentinio dydžio nustatymo kriterijus;

| — | vienodo dydžio ir vienkartinių išmokų panaudojimo atvejus; ir |
| --- | --- |

—

vienodo dydžio ir vienkartinių išmokų panaudojimo atvejus; ir

| — | konkursų skelbimo, bendrų veiksmų ir kvietimų teikti pasiūlymus planuojamą laiką; |
| --- | --- |

—

konkursų skelbimo, bendrų veiksmų ir kvietimų teikti pasiūlymus planuojamą laiką;

| b) | 4 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų veiksmų įgyvendinimo tvarką, įskaitant atrankos ir finansavimo skyrimo kriterijus. |
| --- | --- |

b)

4 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų veiksmų įgyvendinimo tvarką, įskaitant atrankos ir finansavimo skyrimo kriterijus.

3.   Apie Programos įgyvendinimą Komisija informuoja 10 straipsnyje nurodytą komitetą.

8 straipsnis

Trečiųjų šalių dalyvavimas

Programoje gali dalyvauti:

| a) | ELPA/EEE šalys EEE susitarime nustatytomis sąlygomis; |
| --- | --- |

a)

ELPA/EEE šalys EEE susitarime nustatytomis sąlygomis;

| b) | trečiosios šalys, ypač šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, narystės Sąjungoje siekiančios šalys, šalys kandidatės, stojančiosios šalys bei stabilizacijos ir asociacijos procese dalyvaujančios Vakarų Balkanų šalys, laikantis atitinkamuose su tomis šalimis sudarytuose dvišaliuose arba daugiašaliuose susitarimuose, nustatančiuose tokių šalių dalyvavimo Bendrijos programose bendruosius principus, nustatytų sąlygų. |
| --- | --- |

b)

trečiosios šalys, ypač šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, narystės Sąjungoje siekiančios šalys, šalys kandidatės, stojančiosios šalys bei stabilizacijos ir asociacijos procese dalyvaujančios Vakarų Balkanų šalys, laikantis atitinkamuose su tomis šalimis sudarytuose dvišaliuose arba daugiašaliuose susitarimuose, nustatančiuose tokių šalių dalyvavimo Bendrijos programose bendruosius principus, nustatytų sąlygų.

9 straipsnis

Rezultatų stebėsena, vertinimas ir platinimas

1.   Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, stebi Programos veiksmų įgyvendinimą atsižvelgiant į jos uždavinius. Ji apie tai pateikia pranešimą 9 straipsnyje nurodytam komitetui ir reguliariai apie tai informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą.

2.   Komisijos prašymu valstybės narės pateikia jai informaciją apie Programos įgyvendinimą ir joms daromą poveikį.

3.   Komisija užtikrina, kad Programa būtų įvertinta praėjus trejiems metams nuo jos pradžios ir baigus ją įgyvendinti. Šių įvertinimų išvadas su pastabomis Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.

Komisija viešai paskelbia veiksmų, kurių buvo imtasi pagal šį sprendimą, rezultatus.

10 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda komitetas.

2.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas.

3.   Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles.

11 straipsnis

Panaikinimas

Sprendimas Nr. 20/2004/EB panaikinamas.

12 straipsnis

Baigiamoji nuostata

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta ...,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

...

Tarybos vardu

Pirmininkas

...

---

(1)  OL C 88, 2006 4 11, p. 1.

1

(2)  OL C 192, 2006 8 16, p. 8.

2

(3)  2006 m. kovo 23 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje), 2006 m. lapkričio 14 d. Tarybos bendroji pozicija ir ... m. ... ... d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

3

Oficialiajame leidinyje

Oficialiajame leidinyje

(4)  OL L 5, 2004 1 9, p. 1. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 786/2004/EB (OL L 138, 2004 4 30, p. 7).

4

(5)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

5

(6)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).

6

(7)  Šio sprendimo įsigaliojimo diena.

7

---

I PRIEDAS

2 STRAIPSNYJE NURODYTI VEIKSMAI IR PRIEMONĖS

I Uždavinys

Užtikrinti aukšto lygio vartotojų apsaugą, visų pirma gerinant informacijos ir konsultacijų kokybę bei geriau atstovaujant vartotojų interesams.

1 veiksmas

Duomenų ir informacijos, suteikiančių pagrindą vystyti vartotojų politiką ir integruoti vartotojų interesus į kitas ES politikos sritis, rinkimas, keitimasis jais ir jų analizė, įskaitant:

| 1.1. | rinkos pokyčių ir jų įtakos vartotojų ekonominiams ir kitiems interesams stebėseną ir vertinimą, įskaitant tyrimus, kainų tyrimus, rinkų struktūros pokyčių tyrimus, vartotojų ir įmonių apklausas, vartotojų skundų rinkimą ir analizę, duomenų apie verslo įmonių ir vartotojų tarpvalstybinę prekybą bei tarpvalstybines rinkas rinkimą ir analizę; |
| --- | --- |

1.1.

rinkos pokyčių ir jų įtakos vartotojų ekonominiams ir kitiems interesams stebėseną ir vertinimą, įskaitant tyrimus, kainų tyrimus, rinkų struktūros pokyčių tyrimus, vartotojų ir įmonių apklausas, vartotojų skundų rinkimą ir analizę, duomenų apie verslo įmonių ir vartotojų tarpvalstybinę prekybą bei tarpvalstybines rinkas rinkimą ir analizę;

| 1.2. | duomenų bazių kūrimą ir administravimą; |
| --- | --- |

1.2.

duomenų bazių kūrimą ir administravimą;

| 1.3. | statistinių ir kitų susijusių duomenų, kurių statistinis aspektas prireikus bus plėtojamas naudojantis Bendrijos statistikos programa, rinkimą ir analizę. |
| --- | --- |

1.3.

statistinių ir kitų susijusių duomenų, kurių statistinis aspektas prireikus bus plėtojamas naudojantis Bendrijos statistikos programa, rinkimą ir analizę.

2 veiksmas

Duomenų ir informacijos rinkimas, keitimasis jais bei jų analizė ir įvertinimo priemonių, suteikiančių žinių apie vartojimo prekių ir paslaugų saugą, įskaitant produktų skleidžiamų cheminių medžiagų poveikį vartotojams, su tam tikromis vartojimo prekėmis ir paslaugomis susijusią riziką ir sužalojimus bei pranešimų apie pavojų techninę analizę, kūrimas.

3 veiksmas

Mokslinių rekomendacijų ir rizikos vertinimo, įskaitant Komisijos sprendimu Nr. 2004/210/EB, įsteigiančiu mokslinius komitetus vartotojų saugos, visuomenės sveikatos ir aplinkos srityje (1), įsteigtų nepriklausomų mokslinių komitetų užduotis, rėmimas.

4 veiksmas

Teisinių ir kitų reglamentavimo iniciatyvų rengimas ir bendro reguliavimo bei savireguliavimo iniciatyvų skatinimas, įskaitant:

| 4.1. | teisinę ir techninę patirtį, įskaitant reguliavimo ir jo poveikio analizę; |
| --- | --- |

4.1.

teisinę ir techninę patirtį, įskaitant reguliavimo ir jo poveikio analizę;

| 4.2. | teisinę ir techninę patirtį, įskaitant tyrimus, susijusius su politikos formavimu produktų ir paslaugų saugos bei vartotojų ekonominių ir teisinių interesų srityse; |
| --- | --- |

4.2.

teisinę ir techninę patirtį, įskaitant tyrimus, susijusius su politikos formavimu produktų ir paslaugų saugos bei vartotojų ekonominių ir teisinių interesų srityse;

| 4.3. | teisinę ir techninę patirtį, įskaitant tyrimus, atliekamus siekiant įvertinti būtinybę sukurti produktų saugos standartus ir standartizacijos įgaliojimų, susijusių su produktais ir paslaugomis, parengimą; |
| --- | --- |

4.3.

teisinę ir techninę patirtį, įskaitant tyrimus, atliekamus siekiant įvertinti būtinybę sukurti produktų saugos standartus ir standartizacijos įgaliojimų, susijusių su produktais ir paslaugomis, parengimą;

| 4.4. | seminarus, konferencijas, mokomuosius renginius ir suinteresuotų subjektų bei ekspertų susitikimus. |
| --- | --- |

4.4.

seminarus, konferencijas, mokomuosius renginius ir suinteresuotų subjektų bei ekspertų susitikimus.

5 veiksmas

Finansinė parama Europos vartotojų organizacijų veiklai.

6 veiksmas

Finansinė parama Europos vartotojų organizacijų, Bendrijos lygiu atstovaujančių vartotojų interesams produktų ir paslaugų standartų kūrimo procese, veiklai.

7 veiksmas

Regioninių, nacionalinių ir Europos vartotojų organizacijų gebėjimų stiprinimas, visų pirma rengiant mokymus ir keičiantis geriausia praktika ir patirtimi įtraukiant nuo 2004 m. gegužės 1 d. į Europos Sąjungą įstojusių valstybių narių vartotojų organizacijų darbuotojus.

II Uždavinys

Užtikrinti veiksmingą vartotojų apsaugos taisyklių taikymą, visų pirma bendradarbiaujant teisės aktų vykdymo, informavimo, švietimo ir žalos atlyginimo srityse.

8 veiksmas

Veiksmai, skirti veiksmingam Bendrijos vartotojų apsaugos teisės aktų taikymui, pirmiausia Direktyvai 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos (2) ir Reglamentui (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (3), pagerinti, įskaitant:

| 8.1. | veiksmus, skirtus priežiūros ir teisės aktų vykdymo koordinavimui bei kompetentingų institucijų bendradarbiavimui pagerinti, įskaitant informacinių technologijų priemonių (pvz., duomenų bazių, informacinių ir ryšių sistemų) kūrimą ir priežiūrą, seminarų, konferencijų, mokomųjų renginių ir suinteresuotų subjektų bei teisės aktų vykdymo ekspertų susitikimų organizavimą, teisės aktų vykdymo pareigūnų mainus bei šių pareigūnų ir teisėjų mokymus; |
| --- | --- |

8.1.

veiksmus, skirtus priežiūros ir teisės aktų vykdymo koordinavimui bei kompetentingų institucijų bendradarbiavimui pagerinti, įskaitant informacinių technologijų priemonių (pvz., duomenų bazių, informacinių ir ryšių sistemų) kūrimą ir priežiūrą, seminarų, konferencijų, mokomųjų renginių ir suinteresuotų subjektų bei teisės aktų vykdymo ekspertų susitikimų organizavimą, teisės aktų vykdymo pareigūnų mainus bei šių pareigūnų ir teisėjų mokymus;

| 8.2. | ne maisto produktų ir paslaugų saugos stebėseną ir vertinimą, įskaitant RAPEX įspėjimo apie pavojų sistemos sustiprinimą ir jos taikymo srities išplėtimą ir veikimo gerinimą, atsižvelgiant į keitimosi informacija apie rinkos priežiūrą pokyčius ir į tolesnį vartojimo gaminių saugos tinklo vystymąsi, kaip numatyta Direktyvoje 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos; |
| --- | --- |

8.2.

ne maisto produktų ir paslaugų saugos stebėseną ir vertinimą, įskaitant RAPEX įspėjimo apie pavojų sistemos sustiprinimą ir jos taikymo srities išplėtimą ir veikimo gerinimą, atsižvelgiant į keitimosi informacija apie rinkos priežiūrą pokyčius ir į tolesnį vartojimo gaminių saugos tinklo vystymąsi, kaip numatyta Direktyvoje 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos;

| 8.3. | bendrus priežiūros ir teisės aktų vykdymo veiksmus ir kitus veiksmus, vykdomus bendradarbiaujant administravimo ir teisės aktų vykdymo srityse; |
| --- | --- |

8.3.

bendrus priežiūros ir teisės aktų vykdymo veiksmus ir kitus veiksmus, vykdomus bendradarbiaujant administravimo ir teisės aktų vykdymo srityse;

| 8.4. | veiksmus, skirtus bendradarbiavimui su šioje programoje nedalyvaujančiomis trečiosiomis šalimis administravimo ir teisės aktų vykdymo srityse. |
| --- | --- |

8.4.

veiksmus, skirtus bendradarbiavimui su šioje programoje nedalyvaujančiomis trečiosiomis šalimis administravimo ir teisės aktų vykdymo srityse.

9 veiksmas

Teisinė ir techninė patirtis, įskaitant tyrimus, stebint ir vertinant vartotojų apsaugos teisės aktų, pirmiausia 2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu (4) ir Reglamento (EB) Nr. 2006/2004, perkėlimą į nacionalinę teisę, įgyvendinimą ir vykdymą. Tai taip pat apima nesudėtingai ir viešai prieinamų duomenų bazių, apimančių Bendrijos vartotojų apsaugos teisės aktų įgyvendinimą, kūrimą ir priežiūrą.

10 veiksmas

Veiksmai informavimo, konsultavimo ir žalos atlyginimo srityse, įskaitant:

| 10.1. | alternatyvių ginčų sprendimo sistemų veikimo stebėseną ir poveikio vertinimą; |
| --- | --- |

10.1.

alternatyvių ginčų sprendimo sistemų veikimo stebėseną ir poveikio vertinimą;

| 10.2. | finansinę paramą bendriems veiksmams, vykdomiems kartu su viešosiomis įstaigomis arba pelno nesiekiančiomis organizacijomis, sudarančiomis Bendrijos tinklus, kurie teikia informaciją ir pagalbą vartotojams (Europos vartotojų centrų tinklas), kad jie galėtų geriau pasinaudoti savo teisėmis ir turėtų galimybę naudotis atitinkamais ginčų sprendimo būdais; |
| --- | --- |

10.2.

finansinę paramą bendriems veiksmams, vykdomiems kartu su viešosiomis įstaigomis arba pelno nesiekiančiomis organizacijomis, sudarančiomis Bendrijos tinklus, kurie teikia informaciją ir pagalbą vartotojams (Europos vartotojų centrų tinklas), kad jie galėtų geriau pasinaudoti savo teisėmis ir turėtų galimybę naudotis atitinkamais ginčų sprendimo būdais;

| 10.3. | veiksmus, kuriais gerinamas ES piliečių informavimas vartotojų reikalų klausimais, ypač nuo 2004 m. gegužės 1 d. į Europos Sąjungą įstojusiose valstybėse narėse, įskaitant leidinių vartotojų politikos tematika leidimą, informacijos skelbimą internete ir informavimo apie vartotojų apsaugos priemones ir vartotojų teises veiksmus. |
| --- | --- |

10.3.

veiksmus, kuriais gerinamas ES piliečių informavimas vartotojų reikalų klausimais, ypač nuo 2004 m. gegužės 1 d. į Europos Sąjungą įstojusiose valstybėse narėse, įskaitant leidinių vartotojų politikos tematika leidimą, informacijos skelbimą internete ir informavimo apie vartotojų apsaugos priemones ir vartotojų teises veiksmus.

11 veiksmas

Vartotojų švietimo veiksmai, įskaitant:

| 11.1. | specialius jauniems ir pagyvenusiems vartotojams bei pažeidžiamų vartotojų grupėms, kurios yra mažiau pajėgios apginti savo interesus, skirtus veiksmus ir interaktyvių vartotojų švietimo priemonių kūrimą. |
| --- | --- |

11.1.

specialius jauniems ir pagyvenusiems vartotojams bei pažeidžiamų vartotojų grupėms, kurios yra mažiau pajėgios apginti savo interesus, skirtus veiksmus ir interaktyvių vartotojų švietimo priemonių kūrimą.

| 11.2. | finansinę paramą, skirtą integruotoms europinėms magistro laipsnio studijų vartotojų apsaugos tematika programoms rengti, įskaitant stipendijų sistemą, pagal kurią asmenims būtų suteikiama galimybė iki šešių mėnesių praleisti kitoje šalyje. |
| --- | --- |

11.2.

finansinę paramą, skirtą integruotoms europinėms magistro laipsnio studijų vartotojų apsaugos tematika programoms rengti, įskaitant stipendijų sistemą, pagal kurią asmenims būtų suteikiama galimybė iki šešių mėnesių praleisti kitoje šalyje.

---

(1)  OL L 66, 2004 3 4, p. 45.

(2)  OL L 11, 2002 1 15, p. 4.

(3)  OL L 364, 2004 12 9, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Direktyva 2005/29/EB (OL L 149, 2005 6 11, p. 22).

(4)  OL L 149, 2005 6 11, p. 22.

---

II PRIEDAS

4 STRAIPSNYJE NURODYTI GAVĖJAI, TURINTYS TEISĘ Į FINANSINĘ PARAMĄ

| 1. | Finansinė parama 4 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytiems veiksmams finansuoti gali būti teikiama valstybės narės arba atitinkamos kompetentingos institucijos paskirtai ir Komisijos patvirtintai viešajai įstaigai arba pelno nesiekiančiai organizacijai. |
| --- | --- |

1.

Finansinė parama 4 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytiems veiksmams finansuoti gali būti teikiama valstybės narės arba atitinkamos kompetentingos institucijos paskirtai ir Komisijos patvirtintai viešajai įstaigai arba pelno nesiekiančiai organizacijai.

| 2. | Finansinė parama 4 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytiems veiksmams finansuoti gali būti teikiama pagal 8 straipsnio nuostatas dalyvaujančių valstybių narių arba trečiųjų šalių, kaip apibrėžta Sprendimo Nr. 2317/2003/EB, sukuriančio aukštojo mokslo kokybės stiprinimo ir tarpkultūrinio supratimo stiprinimo bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis programą (Erasmus Mundus) (2004–2008 m.) (1) 2 straipsnyje, aukštojo mokslo įstaigoms. |
| --- | --- |

2.

Finansinė parama 4 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytiems veiksmams finansuoti gali būti teikiama pagal 8 straipsnio nuostatas dalyvaujančių valstybių narių arba trečiųjų šalių, kaip apibrėžta Sprendimo Nr. 2317/2003/EB, sukuriančio aukštojo mokslo kokybės stiprinimo ir tarpkultūrinio supratimo stiprinimo bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis programą (Erasmus Mundus) (2004–2008 m.) (1) 2 straipsnyje, aukštojo mokslo įstaigoms.

| 3. | Finansinė parama 4 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytiems veiksmams finansuoti gali būti teikiama studentams ir dėstytojams, dalyvaujantiems pagal 4 straipsnio 1 dalies b punktą bendrai finansuojamose integruotose europinėse magistro laipsnio studijų vartotojų apsaugos tematika programose. |
| --- | --- |

3.

Finansinė parama 4 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytiems veiksmams finansuoti gali būti teikiama studentams ir dėstytojams, dalyvaujantiems pagal 4 straipsnio 1 dalies b punktą bendrai finansuojamose integruotose europinėse magistro laipsnio studijų vartotojų apsaugos tematika programose.

| 4. | Finansinė parama 4 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytiems veiksmams finansuoti gali būti teikiama vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymo pareigūnams, kaip nurodyta Reglamente (EB) Nr. 2006/2004 ir Direktyvoje 2001/95/EB. |
| --- | --- |

4.

Finansinė parama 4 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytiems veiksmams finansuoti gali būti teikiama vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymo pareigūnams, kaip nurodyta Reglamente (EB) Nr. 2006/2004 ir Direktyvoje 2001/95/EB.

| 5. | Finansinė parama 4 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytiems veiksmams finansuoti gali būti teikiama Europos vartotojų organizacijoms, kurios:






  a) | yra nevyriausybinės, pelno nesiekiančios, neturinčios pramonės, prekybos ir verslo arba kitų susikertančių interesų, kurių pagrindinius tikslus ir veiklos rūšis sudaro vartotojų sveikatos, saugos ir ekonominių bei teisinių interesų propagavimas ir apsauga Bendrijoje; |
| --- | --- | --- |

5.

Finansinė parama 4 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytiems veiksmams finansuoti gali būti teikiama Europos vartotojų organizacijoms, kurios:

a)

yra nevyriausybinės, pelno nesiekiančios, neturinčios pramonės, prekybos ir verslo arba kitų susikertančių interesų, kurių pagrindinius tikslus ir veiklos rūšis sudaro vartotojų sveikatos, saugos ir ekonominių bei teisinių interesų propagavimas ir apsauga Bendrijoje;

| b) | nacionalinių vartotojų organizacijų buvo įgaliotos atstovauti vartotojų interesams Bendrijos lygiu ne mažiau kaip pusėje valstybių narių ir pagal nacionalines taisykles ar praktiką atstovauja vartotojams ir veikia regioniniu arba nacionaliniu lygiu; ir |
| --- | --- |

b)

nacionalinių vartotojų organizacijų buvo įgaliotos atstovauti vartotojų interesams Bendrijos lygiu ne mažiau kaip pusėje valstybių narių ir pagal nacionalines taisykles ar praktiką atstovauja vartotojams ir veikia regioniniu arba nacionaliniu lygiu; ir

| c) | Komisijai pateikė savo narystės, vidaus taisyklių ir finansavimo šaltinių patenkinamas ataskaitas. |
| --- | --- |

c)

Komisijai pateikė savo narystės, vidaus taisyklių ir finansavimo šaltinių patenkinamas ataskaitas.

| 6. | Finansinė parama 4 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytiems veiksmams finansuoti gali būti teikiama Europos vartotojų organizacijoms, kurios:






  a) | yra nevyriausybinės, pelno nesiekiančios, neturinčios pramonės, prekybos ir verslo arba kitų susikertančių interesų ir kurių pagrindinius tikslus bei veiklos rūšis sudaro atstovavimas vartotojų interesams standartų kūrimo procese Bendrijos lygiu; |
| --- | --- | --- |

6.

Finansinė parama 4 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytiems veiksmams finansuoti gali būti teikiama Europos vartotojų organizacijoms, kurios:

a)

yra nevyriausybinės, pelno nesiekiančios, neturinčios pramonės, prekybos ir verslo arba kitų susikertančių interesų ir kurių pagrindinius tikslus bei veiklos rūšis sudaro atstovavimas vartotojų interesams standartų kūrimo procese Bendrijos lygiu;

| b) | atstovauti vartotojų interesams Bendrijos lygiu ne mažiau kaip dviejuose trečdaliuose valstybių narių buvo įgaliotos:






  — | įstaigų, pagal nacionalines taisykles ar praktiką atstovaujančių valstybių narių nacionalinėms vartotojų organizacijoms arba |
| --- | --- | --- |

b)

atstovauti vartotojų interesams Bendrijos lygiu ne mažiau kaip dviejuose trečdaliuose valstybių narių buvo įgaliotos:

—

įstaigų, pagal nacionalines taisykles ar praktiką atstovaujančių valstybių narių nacionalinėms vartotojų organizacijoms arba

| — | jeigu pirmoje įtraukoje nurodytų įstaigų nėra, valstybių narių nacionalinių vartotojų organizacijų, kurios pagal nacionalines taisykles ar praktiką atstovauja vartotojams ir veikia nacionaliniu lygiu; |
| --- | --- |

—

jeigu pirmoje įtraukoje nurodytų įstaigų nėra, valstybių narių nacionalinių vartotojų organizacijų, kurios pagal nacionalines taisykles ar praktiką atstovauja vartotojams ir veikia nacionaliniu lygiu;

| c) | Komisijai pateikė savo narystės, vidaus taisyklių ir finansavimo šaltinių patenkinamas ataskaitas. |
| --- | --- |

c)

Komisijai pateikė savo narystės, vidaus taisyklių ir finansavimo šaltinių patenkinamas ataskaitas.

---

(1)  OL L 345, 2003 12 31, p. 1.

---

TARYBOS MOTYVŲ PAREIŠKIMAS

I.   ĮŽANGA

| 1. | 2005 m. balandžio 15 d. Komisija Tarybai ir Europos Parlamentui perdavė Sutarties 153 straipsniu grindžiamą pasiūlymą (1) dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Bendrijos veiksmų programos vartotojų politikos srityje (2007–2013 m.) sukūrimo. |
| --- | --- |

1.

2005 m. balandžio 15 d. Komisija Tarybai ir Europos Parlamentui perdavė Sutarties 153 straipsniu grindžiamą pasiūlymą (1) dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Bendrijos veiksmų programos vartotojų politikos srityje (2007–2013 m.) sukūrimo.

| 2. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas bei Regionų komitetas nuomones priėmė atitinkamai 2006 m. vasario 14–15 d. (2) ir 2006 m. vasario 16 d. (3) |
| --- | --- |

2.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas bei Regionų komitetas nuomones priėmė atitinkamai 2006 m. vasario 14–15 d. (2) ir 2006 m. vasario 16 d. (3)

| 3. | 2006 m. kovo 23 d. Europos Parlamentas pirmuoju svarstymu priėmė nuomonę (4). |
| --- | --- |

3.

2006 m. kovo 23 d. Europos Parlamentas pirmuoju svarstymu priėmė nuomonę (4).

| 4. | 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamentui ir Tarybai priėmus Tarpinstitucinį susitarimą dėl 2007–2013 m. finansinės perspektyvos, 2006 m. gegužės 29 d. Komisija pateikė iš dalies pakeistą pasiūlymą (5). |
| --- | --- |

4.

2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamentui ir Tarybai priėmus Tarpinstitucinį susitarimą dėl 2007–2013 m. finansinės perspektyvos, 2006 m. gegužės 29 d. Komisija pateikė iš dalies pakeistą pasiūlymą (5).

| 5. | 2006 m. lapkričio 14 d. Taryba priėmė bendrąją poziciją pagal Sutarties 251 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

5.

2006 m. lapkričio 14 d. Taryba priėmė bendrąją poziciją pagal Sutarties 251 straipsnio 2 dalį.

II.   TIKSLAS

Nauja Bendrijos veiksmų programa vartotojų politikos srityje 2007–2013 m. laikotarpiui yra skirta pakeisti dabartinę programą, sukurtą Sprendimu Nr. 20/2004/EB. Du pagrindiniai programos tikslai skirti užtikrinti:

| — | aukštą vartotojų apsaugos lygį, ypač gerinant informacijos ir konsultacijų kokybę bei geriau atstovaujant vartotojų interesams (I tikslas), ir |
| --- | --- |

—

aukštą vartotojų apsaugos lygį, ypač gerinant informacijos ir konsultacijų kokybę bei geriau atstovaujant vartotojų interesams (I tikslas), ir

| — | veiksmingą vartotojų apsaugos taisyklių taikymą, visų pirma bendradarbiaujant teisės aktų vykdymo, informavimo, švietimo ir žalos atlyginimo srityse (II tikslas). |
| --- | --- |

—

veiksmingą vartotojų apsaugos taisyklių taikymą, visų pirma bendradarbiaujant teisės aktų vykdymo, informavimo, švietimo ir žalos atlyginimo srityse (II tikslas).

Šie tikslai bus įgyvendinami kartu vykdant I priede pateiktus 11 veiksmų, kurie yra dabartinės programos aukšto lygio tąsa. Konkretūs prioritetai ir veiksmai, o taip pat ir kiti programos įgyvendinimo aspektai (pvz., finansinių išteklių paskirstymas, atrankos ir Bendrijos finansinės paramos procentinio dydžio nustatymo kriterijus, konkursų skelbimo planuojamas laikas, bendri veiksmai ir kvietimai teikti pasiūlymus), bus kasmet atrenkami pagal darbo programą konsultuojantis su programos Komitetu.

Programai skirto biudžeto bendra suma yra 138,8 mln. eurų 2004 m. kainomis (t. y. 156,8 mln. eurų dabartinėmis kainomis).

III.   BENDROSIOS POZICIJOS ANALIZĖ

1.   Bendrosios pastabos

Apskritai Taryba laikėsi Europos Parlamento pirmuoju svarstymu priimtos nuomonės, kuri iš esmės buvo integruota į Komisijos iš dalies pakeistą pasiūlymą. Visų pirma, Taryba pritarė tam, kad Komisijos pirminis pasiūlymas būtų padalintas į dvi skirtingas programas (viena susijusi su sveikatos sritimi, o kita — su vartotojų apsaugos sritimi).

Be to, Taryba pritarė Komisijos pasiūlytam programos biudžetui, kaip paminėta anksčiau pateiktame II skirsnyje.

Komisija sutiko su Tarybos sutarta bendrąja pozicija.

2.   Europos Parlamento pakeitimai

Balsuodamas plenariniame posėdyje 2006 m. kovo 23 d. Europos Parlamentas priėmė 56 Komisijos pradinio pasiūlymo pakeitimus. Didžioji šių pakeitimų dauguma buvo integruoti į Komisijos iš dalies pakeistą pasiūlymą, dėl kurio Taryba nepasiūlė jokių svarbių pakeitimų.

Taryba:

| a) | Į bendrąją poziciją įtraukė šiuos 18 pakeitimų, susijusių su Komisijos pirminio pasiūlymo padalinimu į dvi skirtingas programas:






  i) | Pakeitimai, kuriems pritarta visiškai:
  2 pakeitimas (dėl 1 nurodomosios dalies);
  5 pakeitimas (dėl 3 konstatuojamosios dalies);
  6 pakeitimas (dėl 4 konstatuojamosios dalies);
  7 pakeitimas (dėl 5 konstatuojamosios dalies): dabar ši konstatuojamoji dalis yra 3 konstatuojamoji dalis;
  11 pakeitimas (dėl 9 konstatuojamosios dalies);
  31 pakeitimas (dėl 1 priedo);
  32 pakeitimas (dėl 2 priedo); |
| --- | --- | --- |

a)

Į bendrąją poziciją įtraukė šiuos 18 pakeitimų, susijusių su Komisijos pirminio pasiūlymo padalinimu į dvi skirtingas programas:

i)

Pakeitimai, kuriems pritarta visiškai:

2 pakeitimas (dėl 1 nurodomosios dalies);

5 pakeitimas (dėl 3 konstatuojamosios dalies);

6 pakeitimas (dėl 4 konstatuojamosios dalies);

7 pakeitimas (dėl 5 konstatuojamosios dalies): dabar ši konstatuojamoji dalis yra 3 konstatuojamoji dalis;

11 pakeitimas (dėl 9 konstatuojamosios dalies);

31 pakeitimas (dėl 1 priedo);

32 pakeitimas (dėl 2 priedo);

| ii) | Pakeitimai, kurių formuluotė pakeista arba kuriems pritarta iš dalies:
  1 pakeitimas (dėl pavadinimo): naujas pavadinimas;
  3 pakeitimas (dėl 1 konstatuojamosios dalies): nauja 1 konstatuojamosios dalies formuluotė;
  4 pakeitimas (dėl 2 konstatuojamosios dalies): nauja 2 konstatuojamosios dalies formuluotė;
  9 pakeitimas (dėl 7 konstatuojamosios dalies): nauja 1 konstatuojamosios dalies formuluotė;
  15 pakeitimas (dėl 13 konstatuojamosios dalies): nauja 12 konstatuojamosios dalies formuluotė;
  18 pakeitimas (dėl 1 straipsnio): nauja 1 straipsnio formuluotė;
  19 pakeitimas (dėl 2 straipsnio 1 dalies): iš dalies atsižvelgta, padarius redakcinius pakeitimus, naujai formuluojant 2 straipsnio 1 dalį;
  20 ir 55 pakeitimai (dėl 2 straipsnio 2 dalies): į šių pakeitimų esmę atsižvelgta naujai formuluojant 2 straipsnio 2 dalį;
  29 pakeitimas (dėl 11 straipsnio): iš dalies atsižvelgta naujai formuluojant 11 straipsnį;
  40 pakeitimas (dėl III priedo III tikslo 7 veiksmo naujo 7.3a punkto): nauja I priedo I tikslo 3 veiksmo formuluotė;
  Kitus 7 su padalijimu susijusius pakeitimus (27, 30, 46, 45, 51, 52 ir 53) Taryba atmetė, nes buvo sumažintas tikslų skaičius Komisijos iš dalies pakeistame pasiūlyme ir Tarpinstituciniame susitarime dėl 2007–2013 m. finansinės perspektyvos. |
| --- | --- |

ii)

Pakeitimai, kurių formuluotė pakeista arba kuriems pritarta iš dalies:

1 pakeitimas (dėl pavadinimo): naujas pavadinimas;

3 pakeitimas (dėl 1 konstatuojamosios dalies): nauja 1 konstatuojamosios dalies formuluotė;

4 pakeitimas (dėl 2 konstatuojamosios dalies): nauja 2 konstatuojamosios dalies formuluotė;

9 pakeitimas (dėl 7 konstatuojamosios dalies): nauja 1 konstatuojamosios dalies formuluotė;

15 pakeitimas (dėl 13 konstatuojamosios dalies): nauja 12 konstatuojamosios dalies formuluotė;

18 pakeitimas (dėl 1 straipsnio): nauja 1 straipsnio formuluotė;

19 pakeitimas (dėl 2 straipsnio 1 dalies): iš dalies atsižvelgta, padarius redakcinius pakeitimus, naujai formuluojant 2 straipsnio 1 dalį;

20 ir 55 pakeitimai (dėl 2 straipsnio 2 dalies): į šių pakeitimų esmę atsižvelgta naujai formuluojant 2 straipsnio 2 dalį;

29 pakeitimas (dėl 11 straipsnio): iš dalies atsižvelgta naujai formuluojant 11 straipsnį;

40 pakeitimas (dėl III priedo III tikslo 7 veiksmo naujo 7.3a punkto): nauja I priedo I tikslo 3 veiksmo formuluotė;

Kitus 7 su padalijimu susijusius pakeitimus (27, 30, 46, 45, 51, 52 ir 53) Taryba atmetė, nes buvo sumažintas tikslų skaičius Komisijos iš dalies pakeistame pasiūlyme ir Tarpinstituciniame susitarime dėl 2007–2013 m. finansinės perspektyvos.

| b) | Į bendrąją poziciją įtraukė šiuos 20 pakeitimų, kurie nebuvo susiję su pasiūlymo padalijimu:






  i) | Pakeitimai, kuriems pritarta visiškai:
  34 pakeitimas (dėl 3 priedo pavadinimo): dabar šis priedas yra I priedas. |
| --- | --- | --- |

b)

Į bendrąją poziciją įtraukė šiuos 20 pakeitimų, kurie nebuvo susiję su pasiūlymo padalijimu:

i)

Pakeitimai, kuriems pritarta visiškai:

34 pakeitimas (dėl 3 priedo pavadinimo): dabar šis priedas yra I priedas.

| ii) | Pakeitimai, kurių formuluotė pakeista arba kuriems pritarta iš dalies:
  8 pakeitimas (dėl 6 konstatuojamosios dalies): iš dalies atsižvelgta naujai formuluojant 5 konstatuojamąją dalį;
  10 pakeitimas (dėl naujos 8a konstatuojamosios dalies): nauja 8 konstatuojamosios dalies formuluotė;
  13 pakeitimas (dėl 12 konstatuojamosios dalies): nauja 11 konstatuojamosios dalies formuluotė;
  16 pakeitimas (dėl 14 konstatuojamosios dalies): į pakeitimo esmę atsižvelgta naujai formuluojant 6 konstatuojamąją dalį;
  Straipsniai:
  21 pakeitimas (dėl 3 straipsnio 2a dalies): iš dalies atsižvelgta naujai formuluojant 4 straipsnio 1a dalį;
  22 pakeitimas (dėl 3 straipsnio 2b dalies): iš dalies atsižvelgta naujai formuluojant 4 straipsnio 1c dalį;
  23 pakeitimas (dėl 3 straipsnio 2 dalies naujo ba punkto): nauja 4 straipsnio 1d dalies formuluotė;
  24 pakeitimas (dėl 3 straipsnio naujos 2a dalies): iš dalies atsižvelgta naujai formuluojant 4 straipsnio 4 dalį;
  26 pakeitimas (dėl 3 straipsnio naujos 4a dalies): nauja 4 straipsnio 3 dalies formuluotė;
  28 pakeitimas (dėl 7 straipsnio 1a dalies): nauja 7 straipsnio 2a dalies antros įtraukos formuluotė;
  Priedai:
  35 pakeitimas (dėl III priedo I tikslo 3 veiksmo): nauja I priedo I tikslo 2 veiksmo formuluotė;
  41 pakeitimas (dėl III priedo III tikslo 7 veiksmo naujo 7.4a punkto): į šio pakeitimo esmę atsižvelgta naujai formuluojant I priedo I tikslo 2 veiksmą;
  42 pakeitimas (dėl III priedo II tikslo 7 veiksmo naujo 7.4 punkto): į šio pakeitimo esmę atsižvelgta naujai formuluojant I priedo I tikslo 1.1 veiksmą;
  43 pakeitimas (dėl III priedo III tikslo 9 veiksmo): nauja I priedo II tikslo 9 veiksmo formuluotė;
  44 pakeitimas (dėl III priedo III tikslo 10 veiksmo): į šio pakeitimo esmę atsižvelgta naujai formuluojant I priedo I tikslo 7 veiksmą;
  47 pakeitimas (dėl III priedo IV tikslo 12 veiksmo): į šio pakeitimo esmę atsižvelgta naujai formuluojant I priedo II tikslo 11.1 veiksmą;
  48 pakeitimas (dėl III priedo IV tikslo 13 veiksmo): į šio pakeitimo esmę atsižvelgta naujai formuluojant I priedo II tikslo 11.1 veiksmą;
  50 pakeitimas (dėl III priedo IV tikslo naujo 18a veiksmo): į šio pakeitimo esmę atsižvelgta naujai formuluojant I priedo I tikslo 7 veiksmą;
  33 pakeitimas (dėl naujo IIIa priedo): į šio pakeitimo esmę atsižvelgta formuluojant naują II priedą; |
| --- | --- |

ii)

Pakeitimai, kurių formuluotė pakeista arba kuriems pritarta iš dalies:

8 pakeitimas (dėl 6 konstatuojamosios dalies): iš dalies atsižvelgta naujai formuluojant 5 konstatuojamąją dalį;

10 pakeitimas (dėl naujos 8a konstatuojamosios dalies): nauja 8 konstatuojamosios dalies formuluotė;

13 pakeitimas (dėl 12 konstatuojamosios dalies): nauja 11 konstatuojamosios dalies formuluotė;

16 pakeitimas (dėl 14 konstatuojamosios dalies): į pakeitimo esmę atsižvelgta naujai formuluojant 6 konstatuojamąją dalį;

Straipsniai:

21 pakeitimas (dėl 3 straipsnio 2a dalies): iš dalies atsižvelgta naujai formuluojant 4 straipsnio 1a dalį;

22 pakeitimas (dėl 3 straipsnio 2b dalies): iš dalies atsižvelgta naujai formuluojant 4 straipsnio 1c dalį;

23 pakeitimas (dėl 3 straipsnio 2 dalies naujo ba punkto): nauja 4 straipsnio 1d dalies formuluotė;

24 pakeitimas (dėl 3 straipsnio naujos 2a dalies): iš dalies atsižvelgta naujai formuluojant 4 straipsnio 4 dalį;

26 pakeitimas (dėl 3 straipsnio naujos 4a dalies): nauja 4 straipsnio 3 dalies formuluotė;

28 pakeitimas (dėl 7 straipsnio 1a dalies): nauja 7 straipsnio 2a dalies antros įtraukos formuluotė;

Priedai:

35 pakeitimas (dėl III priedo I tikslo 3 veiksmo): nauja I priedo I tikslo 2 veiksmo formuluotė;

41 pakeitimas (dėl III priedo III tikslo 7 veiksmo naujo 7.4a punkto): į šio pakeitimo esmę atsižvelgta naujai formuluojant I priedo I tikslo 2 veiksmą;

42 pakeitimas (dėl III priedo II tikslo 7 veiksmo naujo 7.4 punkto): į šio pakeitimo esmę atsižvelgta naujai formuluojant I priedo I tikslo 1.1 veiksmą;

43 pakeitimas (dėl III priedo III tikslo 9 veiksmo): nauja I priedo II tikslo 9 veiksmo formuluotė;

44 pakeitimas (dėl III priedo III tikslo 10 veiksmo): į šio pakeitimo esmę atsižvelgta naujai formuluojant I priedo I tikslo 7 veiksmą;

47 pakeitimas (dėl III priedo IV tikslo 12 veiksmo): į šio pakeitimo esmę atsižvelgta naujai formuluojant I priedo II tikslo 11.1 veiksmą;

48 pakeitimas (dėl III priedo IV tikslo 13 veiksmo): į šio pakeitimo esmę atsižvelgta naujai formuluojant I priedo II tikslo 11.1 veiksmą;

50 pakeitimas (dėl III priedo IV tikslo naujo 18a veiksmo): į šio pakeitimo esmę atsižvelgta naujai formuluojant I priedo I tikslo 7 veiksmą;

33 pakeitimas (dėl naujo IIIa priedo): į šio pakeitimo esmę atsižvelgta formuluojant naują II priedą;

| c) | Į bendrąją poziciją neįtraukė 18 pakeitimų (12, 14, 17, 25, 27, 59, 30, 36, 37, 38, 39, 46, 45, 49, 51, 52, 53 ir 54).
  Taryba laikėsi Komisijos pozicijos, pareikštos dėl šių pakeitimų, išskyrus 54 pakeitimą, kuriam visiškai pritarė Komisija, bet kuris nebuvo įtrauktas į bendrąją poziciją, sugriežtinus su vartotojais susijusių tikslų apibrėžimus Komisijos iš dalies pakeistame pasiūlyme. |
| --- | --- |

c)

Į bendrąją poziciją neįtraukė 18 pakeitimų (12, 14, 17, 25, 27, 59, 30, 36, 37, 38, 39, 46, 45, 49, 51, 52, 53 ir 54).

Taryba laikėsi Komisijos pozicijos, pareikštos dėl šių pakeitimų, išskyrus 54 pakeitimą, kuriam visiškai pritarė Komisija, bet kuris nebuvo įtrauktas į bendrąją poziciją, sugriežtinus su vartotojais susijusių tikslų apibrėžimus Komisijos iš dalies pakeistame pasiūlyme.

IV.   IŠVADA

Taryba mano, kad jos bendrojoje pozicijoje, į kurią įtraukti III skirsnio 2 dalies a ir b punktuose minėti pakeitimai, tinkamai atsižvelgta į Europos Parlamento pirmuoju svarstymu priimtą nuomonę.

Bendrojoje pozicijoje nustatyta nerimą keliančių klausimų ir interesų pusiausvyra užtikrinant, kad programos tikslai galėtų būti įgyvendinti nustatant griežtesnį veiksmų ir priemonių skaičių, tikslesnius būdus ir procedūras, kurių formuluotė pakeista laikantis Europos Parlamento pirmuoju svarstymu priimtos nuomonės, Komisijos iš dalies pakeisto pasiūlymo ir dabartinės su vartotojais susijusios programos (Sprendimas Nr. 20/2004/EB).

Ji taip pat užtikrina vartotojų apsaugą, nes šia direktyva bus pagerintas Bendrijos veiksmų efektyvumas ir jie taps labiau pastebimi.

---

(1)  8064/05.

(2)  OL C 88, 2006 4 11, p. 1.

(3)  OL C 192, 2006 8 16, p. 8.

(4)  7538/06.

(5)  9909/06.

---