# Euroopan unionin C 44/2007

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 44 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 50. vuosikerta27. helmikuu 2007 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 44

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

50. vuosikerta27. helmikuu 2007

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2007/C 044/01 | Erityiskertomus nro 11/2006 yhteisön passitusjärjestelmästä sekä komission vastaukset | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Tilintarkastustuomioistuin

2007/C 044/01

Erityiskertomus nro 11/2006 yhteisön passitusjärjestelmästä sekä komission vastaukset

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Tilintarkastustuomioistuin

| 27.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 44/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 44/1

---

ERITYISKERTOMUS nro 11/2006

yhteisön passitusjärjestelmästä sekä komission vastaukset

(annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)

(2007/C 44/01)

SISÄLLYS

LYHENTEET

| I—IV | YHTEENVETO |
| --- | --- |

I—IV

| 1—13 | JOHDANTO |
| --- | --- |

1—13

| 1—4 | Määritelmät ja riskit |
| --- | --- |

1—4

| 5—13 | Toimenpiteet 1990-luvulla ilmenneiden ongelmien korjaamiseksi |
| --- | --- |

5—13

| 14—18 | TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA |
| --- | --- |

14—18

| 14—15 | Tarkastuksen keskeiset tavoitteet |
| --- | --- |

14—15

| 16—18 | Tarkastuksessa sovellettu lähestymistapa |
| --- | --- |

16—18

| 19—66 | TARKASTUSHAVAINNOT |
| --- | --- |

19—66

| 20—25 | Uuden tietokoneistetun passitusjärjestelmän toteuttaminen |
| --- | --- |

20—25

| 20—23 | Komission toteuttama koordinointi oli asianmukaista |
| --- | --- |

20—23

| 24—25 | Puutteet jäsenvaltioiden it-ympäristössä |
| --- | --- |

24—25

| 26—27 | Komission oikeusperustan uudistamisen jälkeen toimittamat tarkastukset |
| --- | --- |

26—27

| 28—54 | Puutteet uuden säännöstön soveltamisessa |
| --- | --- |

28—54

| 28—49 | Uudistetun säännöstön soveltaminen jäsenvaltioissa vaihtelee |
| --- | --- |

28—49

| 50—54 | Viiveet päättämättä jääneisiin passitustapahtumiin liittyvien tullimaksujen toteamisessa |
| --- | --- |

50—54

| 55—66 | Petostentorjuntaa ja riskienhallintaa on parannettava |
| --- | --- |

55—66

| 55—62 | Tiedot eivät ole täysin luotettavia eivätkä kattavia |
| --- | --- |

55—62

| 63—66 | Puutteet riskienhallinnassa ja petoksiin liittyvien näkökohtien analysoinnissa |
| --- | --- |

63—66

| 67—74 | PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET |
| --- | --- |

67—74

| 69 | NCTS-järjestelmän täytäntöönpano |
| --- | --- |

69

| 70—72 | Uuden säännöstön soveltaminen |
| --- | --- |

70—72

| 73—74 | Petoksentorjunta ja riskienhallinta |
| --- | --- |

73—74

LIITE I

LIITE II

Komission vastaukset

LYHENTEET





  EWS

| EWS | Early Warning System (ennakkovaroitusjärjestelmä) |
| --- | --- |
| MCC | Minimum Common Core (yhteiset perustiedot) |
| NCTS | New Computerised Transit System (uusi tietokoneavusteinen passitusjärjestelmä) |
| OLAF | Euroopan petostentorjuntavirasto |

Early Warning System (ennakkovaroitusjärjestelmä)

MCC

Minimum Common Core (yhteiset perustiedot)

NCTS

New Computerised Transit System (uusi tietokoneavusteinen passitusjärjestelmä)

OLAF

Euroopan petostentorjuntavirasto

YHTEENVETO

| I. | Yhteisön talousarvioon aiheutui vuosina 1990–1994 arviolta 320 miljoonan ecun menetykset passitusjärjestelmään kohdistuneiden petosten vuoksi. Euroopan parlamentti, neuvosto ja Euroopan tilintarkastustuomioistuin suosittelivat tuolloin, että passitusmenettelyt tietokoneistetaan, passitusmenettelyjen oikeusperusta uudistetaan ja yhteiseen riskianalyysiin perustuvia fyysisiä tarkastuksia lujitetaan. |
| --- | --- |

I.

Yhteisön talousarvioon aiheutui vuosina 1990–1994 arviolta 320 miljoonan ecun menetykset passitusjärjestelmään kohdistuneiden petosten vuoksi. Euroopan parlamentti, neuvosto ja Euroopan tilintarkastustuomioistuin suosittelivat tuolloin, että passitusmenettelyt tietokoneistetaan, passitusmenettelyjen oikeusperusta uudistetaan ja yhteiseen riskianalyysiin perustuvia fyysisiä tarkastuksia lujitetaan.

| II. | Vastauksena suosituksiin komissio esitteli vuonna 1997 ”Euroopan passitusta koskevan toimintasuunnitelman”. Komissio tarkisti lainsäädäntökehystä vuonna 2001 sekä koordinoi uuden tietokoneavusteisen passitusjärjestelmän (NCTS) täytäntöönpanoa vuoden 2005 loppuun asti. NCTS-järjestelmä mahdollistaa sähköisen viestinnän kaikkien jäsenvaltioiden tullitoimipaikkojen välillä. |
| --- | --- |

II.

Vastauksena suosituksiin komissio esitteli vuonna 1997 ”Euroopan passitusta koskevan toimintasuunnitelman”. Komissio tarkisti lainsäädäntökehystä vuonna 2001 sekä koordinoi uuden tietokoneavusteisen passitusjärjestelmän (NCTS) täytäntöönpanoa vuoden 2005 loppuun asti. NCTS-järjestelmä mahdollistaa sähköisen viestinnän kaikkien jäsenvaltioiden tullitoimipaikkojen välillä.

| III. | Tilintarkastustuomioistuin tutki uuden lainsäädännön soveltamista sekä NCTS-järjestelmän täytäntöönpanoa 11 jäsenvaltiossa. Tarkastus koski passitustapahtumien päättämistä, niihin liittyvien tullimaksujen kantamista ja toimenpiteitä petosten torjumiseksi. Tarkastuksessa tehtiin seuraavat keskeiset havainnot:






  a) | Komissio koordinoi ja tuki vaikuttavasti NCTS-järjestelmän täytäntöönpanoa. |
| --- | --- | --- |

III.

Tilintarkastustuomioistuin tutki uuden lainsäädännön soveltamista sekä NCTS-järjestelmän täytäntöönpanoa 11 jäsenvaltiossa. Tarkastus koski passitustapahtumien päättämistä, niihin liittyvien tullimaksujen kantamista ja toimenpiteitä petosten torjumiseksi. Tarkastuksessa tehtiin seuraavat keskeiset havainnot:

a)

Komissio koordinoi ja tuki vaikuttavasti NCTS-järjestelmän täytäntöönpanoa.

| b) | Tarkastuksen kohteena olleissa jäsenvaltioissa sovellettiin usein epätyydyttävästi uutta lainsäädäntöä, joka koskee yksinkertaistettuja menettelyjä, tiedustelumenettelyjä ja päättämättä oleviin passitustoimiin liittyviä perintämenettelyjä. |
| --- | --- |

b)

Tarkastuksen kohteena olleissa jäsenvaltioissa sovellettiin usein epätyydyttävästi uutta lainsäädäntöä, joka koskee yksinkertaistettuja menettelyjä, tiedustelumenettelyjä ja päättämättä oleviin passitustoimiin liittyviä perintämenettelyjä.

| c) | Eri jäsenvaltioissa sovellettiin eri tavoin lainsäädäntöä, joka koskee päättämättä oleviin passitustoimiin liittyvien tullimaksujen kirjaamista, mikä viivästytti varojen asettamista käytettäväksi yhteisön talousarvioon. |
| --- | --- |

c)

Eri jäsenvaltioissa sovellettiin eri tavoin lainsäädäntöä, joka koskee päättämättä oleviin passitustoimiin liittyvien tullimaksujen kirjaamista, mikä viivästytti varojen asettamista käytettäväksi yhteisön talousarvioon.

| d) | Vielä vuoden 2005 loppuun mennessä komission yksiköt eivät olleet toimittaneet paikalla jäsenvaltioissa nimenomaan passitusta koskevia tarkastuksia selvittääkseen, sovellettiinko uutta lainsäädäntöä asianmukaisesti. |
| --- | --- |

d)

Vielä vuoden 2005 loppuun mennessä komission yksiköt eivät olleet toimittaneet paikalla jäsenvaltioissa nimenomaan passitusta koskevia tarkastuksia selvittääkseen, sovellettiinko uutta lainsäädäntöä asianmukaisesti.

| e) | Useimmissa tarkastuksen kohteena olleista jäsenvaltioista passitukseen liittyvien riskien hallinta osoittautui kehittymättömäksi ja passitettavien tavaroiden fyysisiä tarkastuksia tehtiin vain vähän. |
| --- | --- |

e)

Useimmissa tarkastuksen kohteena olleista jäsenvaltioista passitukseen liittyvien riskien hallinta osoittautui kehittymättömäksi ja passitettavien tavaroiden fyysisiä tarkastuksia tehtiin vain vähän.

| f) | Komission tiedot petoksista passituksen yhteydessä eivät ole riittävän luotettavia eivätkä kattavia, niin että niiden perusteella olisi mahdollista selvittää, onko lainsäädännön uudistamisella ja NCTS-hankkeella todella kyetty vähentämään passitukseen liittyviä petoksia. |
| --- | --- |

f)

Komission tiedot petoksista passituksen yhteydessä eivät ole riittävän luotettavia eivätkä kattavia, niin että niiden perusteella olisi mahdollista selvittää, onko lainsäädännön uudistamisella ja NCTS-hankkeella todella kyetty vähentämään passitukseen liittyviä petoksia.

| IV. | Petoksia koskevien tietojen riittämättömyys ja riskienhallinnan puutteellisuus jäsenvaltioissa edellyttävät koordinoituja toimia yhteisön tasolla. Komissiolla pitäisi olla oikeus hyödyntää NCTS-järjestelmän yksityiskohtaisia tietoja, jotta se voisi analysoida asianomaiset riskit ja edistää parhaiden käytäntöjen avulla strategioita, jotka koskevat passitettaviin tavaroihin kohdennettuja fyysisiä tarkastuksia. |
| --- | --- |

IV.

Petoksia koskevien tietojen riittämättömyys ja riskienhallinnan puutteellisuus jäsenvaltioissa edellyttävät koordinoituja toimia yhteisön tasolla. Komissiolla pitäisi olla oikeus hyödyntää NCTS-järjestelmän yksityiskohtaisia tietoja, jotta se voisi analysoida asianomaiset riskit ja edistää parhaiden käytäntöjen avulla strategioita, jotka koskevat passitettaviin tavaroihin kohdennettuja fyysisiä tarkastuksia.

JOHDANTO

Määritelmät ja riskit

| 1. | Passitusmenettelyjen ansiosta tavaroiden liikkuminen yhteisön alueella on entistä helpompaa ja tullimuodollisuudet yksinkertaisempia. Yhteisön alueelle tuotaviin tavaroihin kohdistettavat tullit ja verot jätetään tilapäisesti kantamatta ja peritään vasta lopullisessa määräpaikassa. Myöskään tullimuodollisuuksia ei hoideta rajanylityspaikassa vaan lopullisessa määräpaikassa. |
| --- | --- |

1.

Passitusmenettelyjen ansiosta tavaroiden liikkuminen yhteisön alueella on entistä helpompaa ja tullimuodollisuudet yksinkertaisempia. Yhteisön alueelle tuotaviin tavaroihin kohdistettavat tullit ja verot jätetään tilapäisesti kantamatta ja peritään vasta lopullisessa määräpaikassa. Myöskään tullimuodollisuuksia ei hoideta rajanylityspaikassa vaan lopullisessa määräpaikassa.

| 2. | Yhteisön passitusmenettelyä sovelletaan:






  a) | muiden kuin yhteisötavaroiden, ja tietyissä erityistapauksissa yhteisötavaroiden, liikkeeseen. Tällöin on kyse ulkoisesta passitusmenettelystä. |
| --- | --- | --- |

2.

Yhteisön passitusmenettelyä sovelletaan:

a)

muiden kuin yhteisötavaroiden, ja tietyissä erityistapauksissa yhteisötavaroiden, liikkeeseen. Tällöin on kyse ulkoisesta passitusmenettelystä.

| b) | yhteisötavaroiden liikkeeseen silloin, kun tavarat joudutaan kuljettamaan yhdestä yhteisön tullitoimipaikasta toiseen kolmannen maan kautta ja menettelyn soveltamismahdollisuus sisältyy kansainväliseen sopimukseen. Kyseessä on sisäinen passitusmenettely. |
| --- | --- |

b)

yhteisötavaroiden liikkeeseen silloin, kun tavarat joudutaan kuljettamaan yhdestä yhteisön tullitoimipaikasta toiseen kolmannen maan kautta ja menettelyn soveltamismahdollisuus sisältyy kansainväliseen sopimukseen. Kyseessä on sisäinen passitusmenettely.

| 3. | Yhteisön passitukseen kohdistuva pääasiallinen riski on, että muut kuin yhteisötavarat laittomasti välttävät tullivalvonnan ja ne viedään yhteisön sisämarkkinoille suorittamatta tullimaksuja ja veroja, etenkin arvonlisä- ja valmisteveroa. |
| --- | --- |

3.

Yhteisön passitukseen kohdistuva pääasiallinen riski on, että muut kuin yhteisötavarat laittomasti välttävät tullivalvonnan ja ne viedään yhteisön sisämarkkinoille suorittamatta tullimaksuja ja veroja, etenkin arvonlisä- ja valmisteveroa.

| 4. | Koska passitus on luonteeltaan lykkäävää ja tilapäistä, tulliviranomaisilla on taipumus pitää passitustoimien valvontaa toissijaisena. Taloudellisiin riskeihin varaudutaan siten, että passitusmenettelyjen yhteydessä vaaditaan tavallisesti vakuus, jonka avulla varmistetaan tullimaksujen ja verojen suorittaminen. Kyse voi olla yksittäisestä vakuudesta, joka kattaa vain yhden toimen, tai yleisvakuudesta, joka koskee useaa passitustointa (1). |
| --- | --- |

4.

Koska passitus on luonteeltaan lykkäävää ja tilapäistä, tulliviranomaisilla on taipumus pitää passitustoimien valvontaa toissijaisena. Taloudellisiin riskeihin varaudutaan siten, että passitusmenettelyjen yhteydessä vaaditaan tavallisesti vakuus, jonka avulla varmistetaan tullimaksujen ja verojen suorittaminen. Kyse voi olla yksittäisestä vakuudesta, joka kattaa vain yhden toimen, tai yleisvakuudesta, joka koskee useaa passitustointa (1).

Toimenpiteet 1990-luvulla ilmenneiden ongelmien korjaamiseksi

| 5. | Passitusmenettelyihin liittyvät petokset lisääntyivät 1990-luvun alussa. Vuosina 1990–1994 (2) yhteisön talousarvioon arvioidaan aiheutuneen 320 miljoonan ecun menetykset – eikä tässä määrässä ole otettu huomioon jäsenvaltioiden myöhemmin toteuttamaa perintää (clawback), vaan kansallisia verotuloja menetettiin vieläkin enemmän. Neuvosto (3) sekä Euroopan parlamentin väliaikainen yhteisön passitusjärjestelmän tutkintavaliokunta (4) pitivät tuolloin passituksen tietokoneistamista ja yhteisön passitusjärjestelmän oikeusperustan uudistamista tärkeinä petosten torjunnan osatekijöinä, ja tilintarkastustuomioistuin kannatti tätä näkökantaa vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 1994 (5). |
| --- | --- |

5.

Passitusmenettelyihin liittyvät petokset lisääntyivät 1990-luvun alussa. Vuosina 1990–1994 (2) yhteisön talousarvioon arvioidaan aiheutuneen 320 miljoonan ecun menetykset – eikä tässä määrässä ole otettu huomioon jäsenvaltioiden myöhemmin toteuttamaa perintää (clawback), vaan kansallisia verotuloja menetettiin vieläkin enemmän. Neuvosto (3) sekä Euroopan parlamentin väliaikainen yhteisön passitusjärjestelmän tutkintavaliokunta (4) pitivät tuolloin passituksen tietokoneistamista ja yhteisön passitusjärjestelmän oikeusperustan uudistamista tärkeinä petosten torjunnan osatekijöinä, ja tilintarkastustuomioistuin kannatti tätä näkökantaa vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 1994 (5).

| 6. | Ennen järjestelmän tietokoneistamista yhteisön passitusilmoitukset laadittiin vain paperiasiakirjoina. Alkuperäiset ilmoitukset säilytettiin lähtötoimipaikassa, ja kopiot niistä lähetettiin tavaroiden mukana määrätullitoimipaikkaan. Määrätoimipaikan piti palauttaa lähtötoimipaikkaan tavaroiden saapumista koskeva asiakirja, ja ilmoittaa, oliko sääntöjenvastaisuuksia havaittu. Menettely oli hidas ja siihen liittyi lukuisia riskejä. |
| --- | --- |

6.

Ennen järjestelmän tietokoneistamista yhteisön passitusilmoitukset laadittiin vain paperiasiakirjoina. Alkuperäiset ilmoitukset säilytettiin lähtötoimipaikassa, ja kopiot niistä lähetettiin tavaroiden mukana määrätullitoimipaikkaan. Määrätoimipaikan piti palauttaa lähtötoimipaikkaan tavaroiden saapumista koskeva asiakirja, ja ilmoittaa, oliko sääntöjenvastaisuuksia havaittu. Menettely oli hidas ja siihen liittyi lukuisia riskejä.

| 7. | Tämän vuoksi komissio esitti vuonna 1997 ”Euroopan passitusta koskevan toimintasuunnitelman” (6) ja ehdotti joukkoa toimenpiteitä passitusjärjestelmään liittyvien riskien hallitsemiseksi paremmin ja järjestelmän petosalttiuden vähentämiseksi. Toimenpiteet koskevat muun muassa passitusjärjestelmän tietokoneistamista, passitustapahtumien päättämiseen kohdistuvaa seurantaa, valvontatoimien tehostamista kaikilla tasoilla sekä tullihallintojen välisen ja tullin ja toimijoiden välisen yhteistyön parantamista. Samaan aikaan komissio aloitti passituksesta annetun säännöstön tarkistuksen. |
| --- | --- |

7.

Tämän vuoksi komissio esitti vuonna 1997 ”Euroopan passitusta koskevan toimintasuunnitelman” (6) ja ehdotti joukkoa toimenpiteitä passitusjärjestelmään liittyvien riskien hallitsemiseksi paremmin ja järjestelmän petosalttiuden vähentämiseksi. Toimenpiteet koskevat muun muassa passitusjärjestelmän tietokoneistamista, passitustapahtumien päättämiseen kohdistuvaa seurantaa, valvontatoimien tehostamista kaikilla tasoilla sekä tullihallintojen välisen ja tullin ja toimijoiden välisen yhteistyön parantamista. Samaan aikaan komissio aloitti passituksesta annetun säännöstön tarkistuksen.

| 8. | Vuonna 1999 hyväksyttiin uutta tietokoneavusteista passitusjärjestelmää koskevan NCTS-hankkeen (New Computerised Transit System) oikeusperusta. NCTS-hankkeen avulla paperiasiakirjoihin perustuva yhteisön passitusmenettely oli tarkoitus korvata tullitoimipaikkojen välisellä – ja myöhemmässä vaiheessa toimijoiden ja tullin välisellä – sähköisellä viestinnällä. |
| --- | --- |

8.

Vuonna 1999 hyväksyttiin uutta tietokoneavusteista passitusjärjestelmää koskevan NCTS-hankkeen (New Computerised Transit System) oikeusperusta. NCTS-hankkeen avulla paperiasiakirjoihin perustuva yhteisön passitusmenettely oli tarkoitus korvata tullitoimipaikkojen välisellä – ja myöhemmässä vaiheessa toimijoiden ja tullin välisellä – sähköisellä viestinnällä.

| 9. | Petostentorjunnan osalta NCTS-hankkeella oli kaksi tavoitetta:






  a) | estää tavanomaiset petosmuodot, kuten väärennettyjen leimojen tai asiakirjojen käyttö; |
| --- | --- | --- |

9.

Petostentorjunnan osalta NCTS-hankkeella oli kaksi tavoitetta:

a)

estää tavanomaiset petosmuodot, kuten väärennettyjen leimojen tai asiakirjojen käyttö;

| b) | havaita reaaliaikaisesti, jos tavarat jäävät saapumatta määrätullitoimipaikkaan, ja käynnistää siinä tapauksessa tiedustelumenettely välittömästi. |
| --- | --- |

b)

havaita reaaliaikaisesti, jos tavarat jäävät saapumatta määrätullitoimipaikkaan, ja käynnistää siinä tapauksessa tiedustelumenettely välittömästi.

| 10. | Kaaviossa 1 on kuvattu tavanomainen NCTS-passitusmenettely. |
| --- | --- |

10.

Kaaviossa 1 on kuvattu tavanomainen NCTS-passitusmenettely.

Image

| 11. | Samaan aikaan tietokoneistamisen kanssa vuonna 2001 komissio esitti passituksen oikeusperustan (7) uudistamista ja ehdotti uusia säännöksiä, joiden tarkoituksena oli muun muassa:






  a) | erottaa aiempaa selkeämmin tavanomaiset passitusmenettelyt yksinkertaistetuista (jossa tullivalvontamenetelmät ovat erilaiset) sekä määritellä paremmin yksinkertaistetuista menettelyistä hyötyvien toimijoiden luotettavuuskriteerit; |
| --- | --- | --- |

11.

Samaan aikaan tietokoneistamisen kanssa vuonna 2001 komissio esitti passituksen oikeusperustan (7) uudistamista ja ehdotti uusia säännöksiä, joiden tarkoituksena oli muun muassa:

a)

erottaa aiempaa selkeämmin tavanomaiset passitusmenettelyt yksinkertaistetuista (jossa tullivalvontamenetelmät ovat erilaiset) sekä määritellä paremmin yksinkertaistetuista menettelyistä hyötyvien toimijoiden luotettavuuskriteerit;

| b) | käyttää vakuusjärjestelmän perustana toimijan luotettavuutta ja tavaroihin liittyvää riskiä ja ottaa tässä yhteydessä käyttöön suuremman petosriskin tavaroiden käsite (arat tavarat) (8); |
| --- | --- |

b)

käyttää vakuusjärjestelmän perustana toimijan luotettavuutta ja tavaroihin liittyvää riskiä ja ottaa tässä yhteydessä käyttöön suuremman petosriskin tavaroiden käsite (arat tavarat) (8);

| c) | yhdenmukaistaa päättämättä oleviin passitustapahtumiin liittyvät tiedustelu- ja perintämenettelyt sekä lyhentää menettelyjen käynnistämisen määräaikoja. |
| --- | --- |

c)

yhdenmukaistaa päättämättä oleviin passitustapahtumiin liittyvät tiedustelu- ja perintämenettelyt sekä lyhentää menettelyjen käynnistämisen määräaikoja.

| 12. | NCTS-järjestelmä pantiin täytäntöön vaiheittain. Järjestelmän ”ydin” (9) saatiin silloisissa 15 jäsenvaltiossa valmiiksi 30. kesäkuuta 2003, ja komissio avusti sen jälkeen järjestelmän toteuttamisessa unioniin liittymässä olevissa maissa. Seuraavat vaiheet koskivat muun muassa vakuuksien, ja myöhemmin tiedustelupyyntöjen käsittelyn tietokoneistamista. Eri vaiheet saatiin päätökseen tammikuussa 2006. |
| --- | --- |

12.

NCTS-järjestelmä pantiin täytäntöön vaiheittain. Järjestelmän ”ydin” (9) saatiin silloisissa 15 jäsenvaltiossa valmiiksi 30. kesäkuuta 2003, ja komissio avusti sen jälkeen järjestelmän toteuttamisessa unioniin liittymässä olevissa maissa. Seuraavat vaiheet koskivat muun muassa vakuuksien, ja myöhemmin tiedustelupyyntöjen käsittelyn tietokoneistamista. Eri vaiheet saatiin päätökseen tammikuussa 2006.

| 13. | Yhteisön passitusilmoitukset ovat enimmäkseen olleet sähköisiä 1. heinäkuuta 2005 alkaen (10). Komission tilastot osoittavat NCTS-järjestelmässä käsiteltyjen passitustapahtumien lisääntyneen noin 5,5 miljoonasta vuonna 2004 yli 7,5 miljoonaan tapaukseen vuonna 2005. |
| --- | --- |

13.

Yhteisön passitusilmoitukset ovat enimmäkseen olleet sähköisiä 1. heinäkuuta 2005 alkaen (10). Komission tilastot osoittavat NCTS-järjestelmässä käsiteltyjen passitustapahtumien lisääntyneen noin 5,5 miljoonasta vuonna 2004 yli 7,5 miljoonaan tapaukseen vuonna 2005.

TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA

Tarkastuksen keskeiset tavoitteet

| 14. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa pyrittiin saamaan varmuus siitä, että jäsenvaltiot soveltavat tarkistettua säännöstöä oikein, sekä siitä, että komissio on koordinoinut ja jäsenvaltiot toteuttaneet uudet passitusmenettelyt asianmukaisesti, niin että EU:n taloudellisia etuja suojataan vaikuttavalla tavalla. |
| --- | --- |

14.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa pyrittiin saamaan varmuus siitä, että jäsenvaltiot soveltavat tarkistettua säännöstöä oikein, sekä siitä, että komissio on koordinoinut ja jäsenvaltiot toteuttaneet uudet passitusmenettelyt asianmukaisesti, niin että EU:n taloudellisia etuja suojataan vaikuttavalla tavalla.

| 15. | Tarkoituksena oli lisäksi arvioida Euroopan parlamentin, neuvoston ja tilintarkastustuomioistuimen suosittelemien ja etenkin komission toimintasuunnitelmaan kuuluvien toimenpiteiden täytäntöönpanoa. Erityistä huomiota kiinnitettiin niin ollen uuden järjestelmän petosalttiuden tutkimiseen ja komission yksiköiden sen osalta toteuttamaan seurantaan. |
| --- | --- |

15.

Tarkoituksena oli lisäksi arvioida Euroopan parlamentin, neuvoston ja tilintarkastustuomioistuimen suosittelemien ja etenkin komission toimintasuunnitelmaan kuuluvien toimenpiteiden täytäntöönpanoa. Erityistä huomiota kiinnitettiin niin ollen uuden järjestelmän petosalttiuden tutkimiseen ja komission yksiköiden sen osalta toteuttamaan seurantaan.

Tarkastuksessa sovellettu lähestymistapa

| 16. | Kaikille jäsenvaltioille lähetettiin kysymyslomake, jonka avulla kerättiin tuoreita tietoja passituksesta. Toukokuun 2005 ja tammikuun 2006 välisenä aikana tehtiin tarkastuskäynnit 11 jäsenvaltioon, joiden osuus NCTS-passituksista on lähes 80 prosenttia (11). |
| --- | --- |

16.

Kaikille jäsenvaltioille lähetettiin kysymyslomake, jonka avulla kerättiin tuoreita tietoja passituksesta. Toukokuun 2005 ja tammikuun 2006 välisenä aikana tehtiin tarkastuskäynnit 11 jäsenvaltioon, joiden osuus NCTS-passituksista on lähes 80 prosenttia (11).

| 17. | Tarkastukset kattoivat seuraavat seikat:






  a) | NCTS-järjestelmän yleinen hallinnointi ja tietotekniset näkökohdat tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- | --- |

17.

Tarkastukset kattoivat seuraavat seikat:

a)

NCTS-järjestelmän yleinen hallinnointi ja tietotekniset näkökohdat tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa;

| b) | lupien myöntäminen yksinkertaistettuihin passitusmenettelyihin (valtuutetut lähettäjät/vastaanottajat ja yleisvakuuksien käyttö); |
| --- | --- |

b)

lupien myöntäminen yksinkertaistettuihin passitusmenettelyihin (valtuutetut lähettäjät/vastaanottajat ja yleisvakuuksien käyttö);

| c) | tiedustelu- ja perintämenettelyt sellaisten passitustapahtumien osalta, joita ei ole päätetty määräaikaan mennessä. |
| --- | --- |

c)

tiedustelu- ja perintämenettelyt sellaisten passitustapahtumien osalta, joita ei ole päätetty määräaikaan mennessä.

Tarkastuksen aikana tutkittiin kaikkiaan 620 tapausta ja 26 passitusilmoitusta.

| 18. | Lisäksi analysoitiin komission yksiköiden roolia sekä etenkin verotuksen ja tulliliiton pääosaston suorittamaa koordinointi- ja hallinnointityötä, budjettipääosaston passitukseen liittyviä valvontatoimia ja Euroopan petostentorjuntaviraston OLAFin toimenpiteitä petosten ehkäisemiseksi ja torjumiseksi. |
| --- | --- |

18.

Lisäksi analysoitiin komission yksiköiden roolia sekä etenkin verotuksen ja tulliliiton pääosaston suorittamaa koordinointi- ja hallinnointityötä, budjettipääosaston passitukseen liittyviä valvontatoimia ja Euroopan petostentorjuntaviraston OLAFin toimenpiteitä petosten ehkäisemiseksi ja torjumiseksi.

TARKASTUSHAVAINNOT

| 19. | Liitteessä I on kuvattu tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa havaitut keskeiset puutteet. |
| --- | --- |

19.

Liitteessä I on kuvattu tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa havaitut keskeiset puutteet.

Uuden tietokoneistetun passitusjärjestelmän toteuttaminen

Image

Komission toteuttama koordinointi oli asianmukaista

| 20. | Komissio on koordinoinut NCTS-hankkeen toteuttamista jäsenvaltioissa ja käyttänyt huomattavan määrän voimavaroja tarjotakseen tukea ja seurantavälineitä. Lisäksi komissio on kehittänyt NCTS-järjestelmää varten standardisovelluksen, jota kutsutaan nimellä MCC (Minimum Common Core, yhteiset perustiedot) ja jonka ylläpidosta komissio huolehtii. MCC-sovellusta käytetään 15 jäsenvaltiossa. Muut 10 jäsenvaltiota ovat päättäneet kehittää omat sovelluksensa passitusta varten. |
| --- | --- |

20.

Komissio on koordinoinut NCTS-hankkeen toteuttamista jäsenvaltioissa ja käyttänyt huomattavan määrän voimavaroja tarjotakseen tukea ja seurantavälineitä. Lisäksi komissio on kehittänyt NCTS-järjestelmää varten standardisovelluksen, jota kutsutaan nimellä MCC (Minimum Common Core, yhteiset perustiedot) ja jonka ylläpidosta komissio huolehtii. MCC-sovellusta käytetään 15 jäsenvaltiossa. Muut 10 jäsenvaltiota ovat päättäneet kehittää omat sovelluksensa passitusta varten.

| 21. | Suuri osa työstä annettiin alihankkijoiden tehtäväksi säännösten mukaisia tarjouskilpailumenettelyjä noudattaen. Vuonna 2005 komission sisäisen tarkastuksen osasto tutki NCTS-hankkeen organisoinnin, suunnittelun ja hallinnoinnin ja piti niitä erittäin tyydyttävinä. Sitä vastoin se kritisoi sitä, että komissio ja jäsenvaltiot eivät olleet tehneet lainkaan yhteistyösopimuksia NCTS-järjestelmän käytettävissäoloon ja jatkuvuuteen vaikuttavien kriittisten tilanteiden hallintaa varten. |
| --- | --- |

21.

Suuri osa työstä annettiin alihankkijoiden tehtäväksi säännösten mukaisia tarjouskilpailumenettelyjä noudattaen. Vuonna 2005 komission sisäisen tarkastuksen osasto tutki NCTS-hankkeen organisoinnin, suunnittelun ja hallinnoinnin ja piti niitä erittäin tyydyttävinä. Sitä vastoin se kritisoi sitä, että komissio ja jäsenvaltiot eivät olleet tehneet lainkaan yhteistyösopimuksia NCTS-järjestelmän käytettävissäoloon ja jatkuvuuteen vaikuttavien kriittisten tilanteiden hallintaa varten.

| 22. | Koska säännöksissä passituksen tietokoneistaminen on asetettu yhteisön tullipolitiikan yleistavoitteeksi (12), komissio on korostanut rooliaan NCTS-järjestelmän koordinoijana, kun taas hankkeen toteuttamisen käytännön seuranta kuuluu jäsenvaltioiden tehtäviin. |
| --- | --- |

22.

Koska säännöksissä passituksen tietokoneistaminen on asetettu yhteisön tullipolitiikan yleistavoitteeksi (12), komissio on korostanut rooliaan NCTS-järjestelmän koordinoijana, kun taas hankkeen toteuttamisen käytännön seuranta kuuluu jäsenvaltioiden tehtäviin.

| 23. | Komission on koordinointitoimiensa yhteydessä täytynyt tehdä säännöllisiä avustuskäyntejä jäsenvaltioihin ja antaa niille teknistä apua. |
| --- | --- |

23.

Komission on koordinointitoimiensa yhteydessä täytynyt tehdä säännöllisiä avustuskäyntejä jäsenvaltioihin ja antaa niille teknistä apua.

Puutteet jäsenvaltioiden it-ympäristössä

| 24. | Vaikka komissio teki testejä ja tarkistuksia, tiettyjä it-valvontaympäristöön liittyviä ongelmia ei kyetty välttämään. |
| --- | --- |

24.

Vaikka komissio teki testejä ja tarkistuksia, tiettyjä it-valvontaympäristöön liittyviä ongelmia ei kyetty välttämään.

| 25. | Viidessä tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa, joista neljässä käytetään MCC-sovellusta, ilmeni suuria yhteensopivuusongelmia, kun NCTS-järjestelmää yritettiin integroida kansalliseen it-ympäristöön; ongelmia esiintyi esimerkiksi pyrittäessä tarkastamaan, että kaikille päättyneille passitustapahtumille on annettu uusi tulliselvitysmuoto, taikka hyödyntämään jo olemassa olevia riskiprofiileita. Neljä näistä jäsenvaltioista piti lopulta parempana, että NCTS:ää käytetään erillisenä järjestelmänä, eivätkä ne kytkeneet sitä kansallisiin tulliviranomaisten it-järjestelmiin. |
| --- | --- |

25.

Viidessä tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa, joista neljässä käytetään MCC-sovellusta, ilmeni suuria yhteensopivuusongelmia, kun NCTS-järjestelmää yritettiin integroida kansalliseen it-ympäristöön; ongelmia esiintyi esimerkiksi pyrittäessä tarkastamaan, että kaikille päättyneille passitustapahtumille on annettu uusi tulliselvitysmuoto, taikka hyödyntämään jo olemassa olevia riskiprofiileita. Neljä näistä jäsenvaltioista piti lopulta parempana, että NCTS:ää käytetään erillisenä järjestelmänä, eivätkä ne kytkeneet sitä kansallisiin tulliviranomaisten it-järjestelmiin.

Komission oikeusperustan uudistamisen jälkeen toimittamat tarkastukset

| 26. | Verotuksen ja tulliliiton pääosasto varmistaa, että jäsenvaltioiden viranomaiset soveltavat yhteisön tullilainsäädäntöä yhdenmukaisesti. Budjettipääosasto kohdistaa säännöllisesti tarkastuksia perinteisiin omiin varoihin ja tarkastaa siinä yhteydessä, että tullilainsäädäntöä noudatetaan. Lisäksi se tekee tiiviisti yhteistyötä verotuksen ja tulliliiton pääosaston kanssa tarkastuksissa esiin tulleiden tullipolitiikkaan liittyvien kysymysten ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

26.

Verotuksen ja tulliliiton pääosasto varmistaa, että jäsenvaltioiden viranomaiset soveltavat yhteisön tullilainsäädäntöä yhdenmukaisesti. Budjettipääosasto kohdistaa säännöllisesti tarkastuksia perinteisiin omiin varoihin ja tarkastaa siinä yhteydessä, että tullilainsäädäntöä noudatetaan. Lisäksi se tekee tiiviisti yhteistyötä verotuksen ja tulliliiton pääosaston kanssa tarkastuksissa esiin tulleiden tullipolitiikkaan liittyvien kysymysten ratkaisemiseksi.

| 27. | Yhtään nimenomaan passitukseen suunnattua perinteisten omien varojen tarkastusta ei toimitettu vuosina 2001–2005, sillä komissio päätti odottaa ennen perusteellisten tutkimusten tekemistä, että NCTS-järjestelmä on pantu kaikilta osin täytäntöön. Järjestelmän ydin toteutettiin kuitenkin kesäkuussa 2003 (ks. kohta 12), ja oikeusperustan uudistuksen keskeiset osatekijät tulivat voimaan vuonna 2001. Budjettipääosasto valitsi passituksen vuoden 2006 tarkastusohjelmansa pääteemaksi. |
| --- | --- |

27.

Yhtään nimenomaan passitukseen suunnattua perinteisten omien varojen tarkastusta ei toimitettu vuosina 2001–2005, sillä komissio päätti odottaa ennen perusteellisten tutkimusten tekemistä, että NCTS-järjestelmä on pantu kaikilta osin täytäntöön. Järjestelmän ydin toteutettiin kuitenkin kesäkuussa 2003 (ks. kohta 12), ja oikeusperustan uudistuksen keskeiset osatekijät tulivat voimaan vuonna 2001. Budjettipääosasto valitsi passituksen vuoden 2006 tarkastusohjelmansa pääteemaksi.

Puutteet uuden säännöstön soveltamisessa

Image

Uudistetun säännöstön soveltaminen jäsenvaltioissa vaihtelee

| 28. | Kun oikeusperustaa oli uudistettu (ks. kohta 11), komissio antoi passitusjärjestelmän yksityiskohtaiset soveltamisohjeet passituskäsikirjassa (13), joka laadittiin yhdessä kansallisten viranomaisten kanssa ja on saatavilla 19 yhteisökielellä. |
| --- | --- |

28.

Kun oikeusperustaa oli uudistettu (ks. kohta 11), komissio antoi passitusjärjestelmän yksityiskohtaiset soveltamisohjeet passituskäsikirjassa (13), joka laadittiin yhdessä kansallisten viranomaisten kanssa ja on saatavilla 19 yhteisökielellä.

| 29. | Tarkastuksessa ilmeni, että jäsenvaltiot eivät vieläkään sovella uudistettua säännöstöä asianmukaisesti: tutkituista 620 tapauksesta 392:ssa todettiin poiketun voimassa olevista säännöksistä (osa poikkeamista oli luonteeltaan muodollisia). |
| --- | --- |

29.

Tarkastuksessa ilmeni, että jäsenvaltiot eivät vieläkään sovella uudistettua säännöstöä asianmukaisesti: tutkituista 620 tapauksesta 392:ssa todettiin poiketun voimassa olevista säännöksistä (osa poikkeamista oli luonteeltaan muodollisia).

Yksinkertaistetut menettelyt

| 30. | Kun Euroopan unionin taloudelliset toimijat valitsevat yksinkertaistetut passitusmenettelyt, he tavallisesti käyttävät yleisvakuuksia ja valtuutetun lähettäjän/vastaanottajan asemaa. Yhteisön tullikoodeksin soveltamissääntöjen 373 artiklassa täsmennetään yleiset ehdot, jotka yksinkertaistettuja menettelyjä hakevan on täytettävä (ks. liite II). |
| --- | --- |

30.

Kun Euroopan unionin taloudelliset toimijat valitsevat yksinkertaistetut passitusmenettelyt, he tavallisesti käyttävät yleisvakuuksia ja valtuutetun lähettäjän/vastaanottajan asemaa. Yhteisön tullikoodeksin soveltamissääntöjen 373 artiklassa täsmennetään yleiset ehdot, jotka yksinkertaistettuja menettelyjä hakevan on täytettävä (ks. liite II).

| 31. | Yleisvakuus mahdollistaa lukuisien passitustapahtumien kattamisen yhden välineen avulla. Yleisvakuutta voidaan hyödyntää tiettyyn tullien ja maksujen keskimääräiseen määrään eli ”viitemäärään” (14) asti. Asianomaisen tullitoimipaikan on tarkasteltava viitemäärää vuosittain. |
| --- | --- |

31.

Yleisvakuus mahdollistaa lukuisien passitustapahtumien kattamisen yhden välineen avulla. Yleisvakuutta voidaan hyödyntää tiettyyn tullien ja maksujen keskimääräiseen määrään eli ”viitemäärään” (14) asti. Asianomaisen tullitoimipaikan on tarkasteltava viitemäärää vuosittain.

| 32. | Yleisvakuutta käyttävän valtuutetun lähettäjän asema mahdollistaa passitustoimien käynnistämisen ilman, että tavarat esitetään tullille. Valtuutettu vastaanottaja puolestaan voi päättää passitusmenettelyn esittämättä tavaroita tullille. |
| --- | --- |

32.

Yleisvakuutta käyttävän valtuutetun lähettäjän asema mahdollistaa passitustoimien käynnistämisen ilman, että tavarat esitetään tullille. Valtuutettu vastaanottaja puolestaan voi päättää passitusmenettelyn esittämättä tavaroita tullille.

| 33. | Jos toimija haluaa vakuuden määrää alennettavan tai vapautuksen vakuuden antamisesta taikka haluaa kuljettaa tavaroita arkoihin tavaroihin sovellettavan passitusmenettelyn mukaisesti, luotettavuuskriteerit ovat tiukemmat. Laatikossa 1 on esitetty kriteerit, jotka tavanomaiset ja arat tavarat kattavan yleisvakuuden hakijoiden edellytetään täyttävän (15). |
| --- | --- |

33.

Jos toimija haluaa vakuuden määrää alennettavan tai vapautuksen vakuuden antamisesta taikka haluaa kuljettaa tavaroita arkoihin tavaroihin sovellettavan passitusmenettelyn mukaisesti, luotettavuuskriteerit ovat tiukemmat. Laatikossa 1 on esitetty kriteerit, jotka tavanomaiset ja arat tavarat kattavan yleisvakuuden hakijoiden edellytetään täyttävän (15).

| 34. | Tulliviranomaisten ei edellytetä toimittavan tarkastuksia luvan myöntämisen jälkeen, lukuun ottamatta viitemäärän vuosittaista tarkistamista. Luvanhaltijan on kuitenkin ilmoitettava kaikista tapahtumista, jotka ovat omiaan vaikuttamaan luvan voimassaoloon tai sisältöön (16).
  Laatikko 1
  Yleisvakuuden alentamiseen ja vakuuden antamisesta vapauttamiseen liittyvät vaatimukset | Tavanomaiset tavarat | Arat tavarat |
| --- | --- | --- | --- |
| % vakuuden kattamasta määrästä
  Vaatimus | 100 % | 50 % | 30 % | Vapautus | 100 % | 50 % | 30 % | Ei vapautusta |
| 1. | Vakaa taloudellinen tilanne |

34.

Tulliviranomaisten ei edellytetä toimittavan tarkastuksia luvan myöntämisen jälkeen, lukuun ottamatta viitemäärän vuosittaista tarkistamista. Luvanhaltijan on kuitenkin ilmoitettava kaikista tapahtumista, jotka ovat omiaan vaikuttamaan luvan voimassaoloon tai sisältöön (16).

Laatikko 1

Yleisvakuuden alentamiseen ja vakuuden antamisesta vapauttamiseen liittyvät vaatimukset

Tavanomaiset tavarat

Arat tavarat

% vakuuden kattamasta määrästä

Vaatimus

100 %

50 %

30 %

Vapautus

100 %

50 %

30 %

Ei vapautusta

1.

Vakaa taloudellinen tilanne

— (18)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| 2. | Riittävä kokemus (vuosina) (17) |
| --- | --- |

2.

Riittävä kokemus (vuosina) (17)

1

2

3

1

2

3

| 3. | Läheinen yhteistyö tulliviranomaisten kanssa |
| --- | --- |

3.

Läheinen yhteistyö tulliviranomaisten kanssa

—

Image

Image

Image

Image

Image

| 4. | Kuljetusten hallinta |
| --- | --- |

4.

Kuljetusten hallinta

—

—

Image

Image

Image

Image

| 5. | Passituksesta vastaavan taloudellinen tilanne vakaa ja omaa riittävät varat sitoumustensa täyttämiseksi |
| --- | --- |

5.

Passituksesta vastaavan taloudellinen tilanne vakaa ja omaa riittävät varat sitoumustensa täyttämiseksi

—

—

Image

—

—

Image

| 35. | Kuudessa jäsenvaltiossa tulliviranomaiset eivät kyenneet esittämään kaikkea tarvittavaa todentavaa aineistoa osoittaakseen, että valtuutetun lähettäjän/vastaanottajan aseman myöntämisehtojen täyttyminen oli varmistettu ennalta. Viidessä näistä jäsenvaltioista tulliviranomaiset eivät olleet tarkistaneet luvan myöntämisen jälkeen, että edunsaaja yhä täytti asetetut vaatimukset. |
| --- | --- |

35.

Kuudessa jäsenvaltiossa tulliviranomaiset eivät kyenneet esittämään kaikkea tarvittavaa todentavaa aineistoa osoittaakseen, että valtuutetun lähettäjän/vastaanottajan aseman myöntämisehtojen täyttyminen oli varmistettu ennalta. Viidessä näistä jäsenvaltioista tulliviranomaiset eivät olleet tarkistaneet luvan myöntämisen jälkeen, että edunsaaja yhä täytti asetetut vaatimukset.

| 36. | Yleisvakuuksien käytön osalta tilanne oli huolestuttava: yhdeksässä jäsenvaltiossa tulliviranomaisilla ei ollut riittäviä tietoja siitä, täyttivätkö edunsaajat edellytykset luvan myöntämishetkellä. Neljässä jäsenvaltiossa tulliviranomaiset olivat hyväksyneet toimijan laskelmien mukaisen viitemäärän sen sijaan, että olisivat suorittaneet vaaditun vuosittaisen tarkistuksen. Eräässä jäsenvaltiossa toimijat oli edelleen vapautettu takuista tai vaadittuja yleisvakuuksia oli alennettu siitä huolimatta, että tulliviranomaiset olivat käynnistäneet heidän osaltaan pakkoperintämenettelyt. |
| --- | --- |

36.

Yleisvakuuksien käytön osalta tilanne oli huolestuttava: yhdeksässä jäsenvaltiossa tulliviranomaisilla ei ollut riittäviä tietoja siitä, täyttivätkö edunsaajat edellytykset luvan myöntämishetkellä. Neljässä jäsenvaltiossa tulliviranomaiset olivat hyväksyneet toimijan laskelmien mukaisen viitemäärän sen sijaan, että olisivat suorittaneet vaaditun vuosittaisen tarkistuksen. Eräässä jäsenvaltiossa toimijat oli edelleen vapautettu takuista tai vaadittuja yleisvakuuksia oli alennettu siitä huolimatta, että tulliviranomaiset olivat käynnistäneet heidän osaltaan pakkoperintämenettelyt.

Tiedustelumenettelyt

| 37. | Jos passitustapahtumaa ei päätetä määräajassa, lähtömaan on käynnistettävä tiedustelu selvittääkseen, onko tapahtuma viety asianmukaisesti päätökseen ja onko aiheutunut tullivelka. Yhteisön tullikoodeksin tarkistetuissa soveltamissäännöissä passituksesta vastaavalle (20) ilmoittamisen ja tietokoneistetun menettelyn kohdalla tiedustelun aloittamisen määräajat lyhenivät huomattavasti. |
| --- | --- |

37.

Jos passitustapahtumaa ei päätetä määräajassa, lähtömaan on käynnistettävä tiedustelu selvittääkseen, onko tapahtuma viety asianmukaisesti päätökseen ja onko aiheutunut tullivelka. Yhteisön tullikoodeksin tarkistetuissa soveltamissäännöissä passituksesta vastaavalle (20) ilmoittamisen ja tietokoneistetun menettelyn kohdalla tiedustelun aloittamisen määräajat lyhenivät huomattavasti.

| 38. | Jos tavaroiden määrätullitoimipaikassa esittämisen määräaika (21) on päättynyt eikä määrätullitoimipaikka ole lähettänyt saapumissanomaa, passituksesta vastaavalle on vastedes (22) ilmoitettava asiasta samaan aikaan, kun tiedustelumenettely käynnistetään. Tätä vaatimusta ei noudatettu yhdessäkään tarkastuskäynnin kohteena olleista jäsenvaltioista. |
| --- | --- |

38.

Jos tavaroiden määrätullitoimipaikassa esittämisen määräaika (21) on päättynyt eikä määrätullitoimipaikka ole lähettänyt saapumissanomaa, passituksesta vastaavalle on vastedes (22) ilmoitettava asiasta samaan aikaan, kun tiedustelumenettely käynnistetään. Tätä vaatimusta ei noudatettu yhdessäkään tarkastuskäynnin kohteena olleista jäsenvaltioista.

| 39. | Jäsenvaltioiden säännöksissä sallitaan yleensä kahden viikon viive ennen tiedustelumenettelyn aloittamista. |
| --- | --- |

39.

Jäsenvaltioiden säännöksissä sallitaan yleensä kahden viikon viive ennen tiedustelumenettelyn aloittamista.

| 40. | Yhdestätoista tarkastuskäynnin kohteena olleesta jäsenvaltiosta kymmenessä ei kuitenkaan noudatettu kansallisia säännöksiä, vaan tiedustelumenettelyt käynnistettiin huomattavasti yli kahden viikon viiveellä. Joissakin jäsenvaltioissa toimijat eivät tee tyydyttävällä tavalla yhteistyötä tulliviranomaisten kanssa, mikä johtaa siihen, että menettelyn päättäminen viivästyy; tulliviranomaiset puolestaan saattavat kantaa tullimaksut viiveellä. |
| --- | --- |

40.

Yhdestätoista tarkastuskäynnin kohteena olleesta jäsenvaltiosta kymmenessä ei kuitenkaan noudatettu kansallisia säännöksiä, vaan tiedustelumenettelyt käynnistettiin huomattavasti yli kahden viikon viiveellä. Joissakin jäsenvaltioissa toimijat eivät tee tyydyttävällä tavalla yhteistyötä tulliviranomaisten kanssa, mikä johtaa siihen, että menettelyn päättäminen viivästyy; tulliviranomaiset puolestaan saattavat kantaa tullimaksut viiveellä.

| 41. | Vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 1994 tilintarkastustuomioistuin korosti sitä, että perintämenettelyjä on kehitettävä painottamalla passituksesta vastaavan velvoitteita. Tilintarkastustuomioistuin suositteli tehokkaamman ja yhdenmukaisen seuraamusjärjestelmän käyttöön ottamista. |
| --- | --- |

41.

Vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 1994 tilintarkastustuomioistuin korosti sitä, että perintämenettelyjä on kehitettävä painottamalla passituksesta vastaavan velvoitteita. Tilintarkastustuomioistuin suositteli tehokkaamman ja yhdenmukaisen seuraamusjärjestelmän käyttöön ottamista.

| 42. | Ennen kuin tietokoneistettu tiedustelumenettelyjen hallinnointijärjestelmä otettiin käyttöön, lähtömaan oli lähetettävä määrämaahan etsintäilmoitus (TC 20 -tiedustelulomake) tarvittavien tietojen saamiseksi (23). Määräjäsenvaltion tulliviranomaisten oli vastattava etsintäilmoituksiin viipymättä (24). Yhdeksässä tarkastuksen kohteena olleista jäsenvaltioista tulliviranomaiset olivat reagoineet etsintäilmoituksiin hitaasti tai eivät olleet toimittaneet pyydettyjä tietoja. Seitsemässä näistä jäsenvaltioista tiedustelutoimet oli aloitettu usean kuukauden viiveellä, eikä toimitettujen tietojen perusteella aina selvinnyt varmasti, oliko tullimaksut lopulta peritty. Nämä puutteet viivästyttivät tullimaksujen kantamista. |
| --- | --- |

42.

Ennen kuin tietokoneistettu tiedustelumenettelyjen hallinnointijärjestelmä otettiin käyttöön, lähtömaan oli lähetettävä määrämaahan etsintäilmoitus (TC 20 -tiedustelulomake) tarvittavien tietojen saamiseksi (23). Määräjäsenvaltion tulliviranomaisten oli vastattava etsintäilmoituksiin viipymättä (24). Yhdeksässä tarkastuksen kohteena olleista jäsenvaltioista tulliviranomaiset olivat reagoineet etsintäilmoituksiin hitaasti tai eivät olleet toimittaneet pyydettyjä tietoja. Seitsemässä näistä jäsenvaltioista tiedustelutoimet oli aloitettu usean kuukauden viiveellä, eikä toimitettujen tietojen perusteella aina selvinnyt varmasti, oliko tullimaksut lopulta peritty. Nämä puutteet viivästyttivät tullimaksujen kantamista.

| 43. | Suurin osa tarkastuskäynnin kohteena olleista jäsenvaltioista arvioi, että NCTS-järjestelmän tiedustelumenettelyjen käsittelymoduulin (25) käyttöönotto ratkaisisi tällaiset tiedonkulkuongelmat. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ei kuitenkaan voitu saada tälle vahvistusta, sillä moduuli otettiin käyttöön vasta äskettäin. |
| --- | --- |

43.

Suurin osa tarkastuskäynnin kohteena olleista jäsenvaltioista arvioi, että NCTS-järjestelmän tiedustelumenettelyjen käsittelymoduulin (25) käyttöönotto ratkaisisi tällaiset tiedonkulkuongelmat. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ei kuitenkaan voitu saada tälle vahvistusta, sillä moduuli otettiin käyttöön vasta äskettäin.

Perintämenettelyt

| 44. | Loppuun asti viedyillä tiedustelumenettelyillä saadaan tavallisesti koottua tiedot, jotka tarvitaan tullivelan olemassaolon toteamiseksi ja sen määrittämiseksi, minkä maan on kannettava tullimaksut. Epävarmoissa tapauksissa tullivelan katsotaan uusien säännösten mukaan aiheutuneen lähtö- tai määrämaassa viimeistään kymmenen kuukautta sen jälkeen, kun tavarat on asetettu passitusmenettelyyn (26). |
| --- | --- |

44.

Loppuun asti viedyillä tiedustelumenettelyillä saadaan tavallisesti koottua tiedot, jotka tarvitaan tullivelan olemassaolon toteamiseksi ja sen määrittämiseksi, minkä maan on kannettava tullimaksut. Epävarmoissa tapauksissa tullivelan katsotaan uusien säännösten mukaan aiheutuneen lähtö- tai määrämaassa viimeistään kymmenen kuukautta sen jälkeen, kun tavarat on asetettu passitusmenettelyyn (26).

| 45. | Jo aiemmat perintämenettelyistä annetut säännökset olivat aiheuttaneet soveltamisongelmia kahdessa jäsenvaltiossa. Komissio haastoi kyseiset jäsenvaltiot Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen ja sen näkemys voitti (27). |
| --- | --- |

45.

Jo aiemmat perintämenettelyistä annetut säännökset olivat aiheuttaneet soveltamisongelmia kahdessa jäsenvaltiossa. Komissio haastoi kyseiset jäsenvaltiot Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen ja sen näkemys voitti (27).

| 46. | Kaikki jäsenvaltiot eivät tulkinneet ja soveltaneet uusia säännöksiä samalla tavoin. Yhdestätoista tarkastuskäynnin kohteena olleesta jäsenvaltiosta kymmenessä noudatettiin harvoin kymmenen kuukauden määräaikaa ja viivästykset olivat usein huomattavia. Kahdessa jäsenvaltiossa tulliviranomaiset odottivat kymmenen kuukauden määräajan päättymistä, vaikka kaikki edellytykset velan toteamiseksi olivat täyttyneet jo paljon ennen sitä. Yhdessä kymmenestä uudesta jäsenvaltiosta tarkastuskäynnin kohteena olleet tullitoimipaikat olivat käynnistäneet tuskin lainkaan tällaisiin tapauksiin liittyviä perintätoimia, kun liittymisestä unioniin oli kulunut 18 kuukautta. |
| --- | --- |

46.

Kaikki jäsenvaltiot eivät tulkinneet ja soveltaneet uusia säännöksiä samalla tavoin. Yhdestätoista tarkastuskäynnin kohteena olleesta jäsenvaltiosta kymmenessä noudatettiin harvoin kymmenen kuukauden määräaikaa ja viivästykset olivat usein huomattavia. Kahdessa jäsenvaltiossa tulliviranomaiset odottivat kymmenen kuukauden määräajan päättymistä, vaikka kaikki edellytykset velan toteamiseksi olivat täyttyneet jo paljon ennen sitä. Yhdessä kymmenestä uudesta jäsenvaltiosta tarkastuskäynnin kohteena olleet tullitoimipaikat olivat käynnistäneet tuskin lainkaan tällaisiin tapauksiin liittyviä perintätoimia, kun liittymisestä unioniin oli kulunut 18 kuukautta.

| 47. | Yhteisön säännöksissä ei täsmennetä määräaikaa, jonka puitteissa passituksen määrämaan on aloitettava perintämenettely. Tulliviranomaisilla on kuitenkin, siitä hetkestä kun heillä on päättämättä olevan passitustapahtuman osalta tieto tullivelan aiheutumisesta maassaan ja he kykenevät osoittamaan velallisen ja määrittämään maksujen määrän, enintään kaksi viikkoa aikaa kirjata velka tileihin (28). |
| --- | --- |

47.

Yhteisön säännöksissä ei täsmennetä määräaikaa, jonka puitteissa passituksen määrämaan on aloitettava perintämenettely. Tulliviranomaisilla on kuitenkin, siitä hetkestä kun heillä on päättämättä olevan passitustapahtuman osalta tieto tullivelan aiheutumisesta maassaan ja he kykenevät osoittamaan velallisen ja määrittämään maksujen määrän, enintään kaksi viikkoa aikaa kirjata velka tileihin (28).

| 48. | Tarkastuksen kohteina olleissa jäsenvaltioissa tällaiset tapaukset käsiteltiin vain harvoin asiaankuuluvalla ripeydellä, mikä viivästytti omien varojen kantamista. Kolmessa jäsenvaltiossa tulliviranomaiset käynnistivät perintämenettelyt vasta useiden kuukausien viiveellä siitä huolimatta, että tavaroiden vastaanottajat olivat tiedottaneet asiasta tulliviranomaisille ja pyytäneet maksujen kantamista. |
| --- | --- |

48.

Tarkastuksen kohteina olleissa jäsenvaltioissa tällaiset tapaukset käsiteltiin vain harvoin asiaankuuluvalla ripeydellä, mikä viivästytti omien varojen kantamista. Kolmessa jäsenvaltiossa tulliviranomaiset käynnistivät perintämenettelyt vasta useiden kuukausien viiveellä siitä huolimatta, että tavaroiden vastaanottajat olivat tiedottaneet asiasta tulliviranomaisille ja pyytäneet maksujen kantamista.

| 49. | Kuten tilintarkastustuomioistuin korosti jo vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 1994 sekä vakuuksista ja takaussitoumuksista antamassaan erityiskertomuksessa nro 8/99 (29), jäsenvaltiot ilmoittivat maksujen perimisen viivästyvän usein siitä syystä, että yhteisön säännöksissä ei edellytetä tavaroiden arvon ja tavarakoodin ehdotonta merkitsemistä passitusilmoituksiin. Kahdessa jäsenvaltiossa viranomaiset kuitenkin vaativat, että toimijat antavat kyseiset tiedot ennen passitustapahtuman aloittamista. |
| --- | --- |

49.

Kuten tilintarkastustuomioistuin korosti jo vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 1994 sekä vakuuksista ja takaussitoumuksista antamassaan erityiskertomuksessa nro 8/99 (29), jäsenvaltiot ilmoittivat maksujen perimisen viivästyvän usein siitä syystä, että yhteisön säännöksissä ei edellytetä tavaroiden arvon ja tavarakoodin ehdotonta merkitsemistä passitusilmoituksiin. Kahdessa jäsenvaltiossa viranomaiset kuitenkin vaativat, että toimijat antavat kyseiset tiedot ennen passitustapahtuman aloittamista.

Viiveet päättämättä jääneisiin passitustapahtumiin liittyvien tullimaksujen toteamisessa

| 50. | Tullikoodeksissa (30) säädetään päättämättä oleviin passitustapahtumiin liittyvien velkojen osalta, että – kuten kaikkien jälkeenpäin todettujen tullivelkojen kohdalla – velan kirjaamisen (tileihin viemisen) on tapahduttava kahden päivän kuluessa siitä päivästä, jona tulliviranomaiset voivat laskea tullien määrän ja osoittaa velallisen. Määräaikaa voidaan pidentää 14 päivään tietyissä tapauksissa, joista säädetään tullikoodeksissa (31). |
| --- | --- |

50.

Tullikoodeksissa (30) säädetään päättämättä oleviin passitustapahtumiin liittyvien velkojen osalta, että – kuten kaikkien jälkeenpäin todettujen tullivelkojen kohdalla – velan kirjaamisen (tileihin viemisen) on tapahduttava kahden päivän kuluessa siitä päivästä, jona tulliviranomaiset voivat laskea tullien määrän ja osoittaa velallisen. Määräaikaa voidaan pidentää 14 päivään tietyissä tapauksissa, joista säädetään tullikoodeksissa (31).

| 51. | Yhdestätoista tarkastuskäynnin kohteena olleista jäsenvaltioista kymmenessä kirjaamisen todettiin viivästyneen niin, että 14 päivän määräaika ylittyi. Viivästymisen syynä oli tiedustelumenettelyjen puutteellisuus. Viidessä jäsenvaltiossa muut viivästykset vaikuttivat määrien kirjaamiseen tileihin, koska tiedustelumenettelyt ovat monimutkaiset. Tarkastuksessa tutkituista 194 perintätapauksesta 110:n kohdalla kirjaaminen oli viivästynyt. |
| --- | --- |

51.

Yhdestätoista tarkastuskäynnin kohteena olleista jäsenvaltioista kymmenessä kirjaamisen todettiin viivästyneen niin, että 14 päivän määräaika ylittyi. Viivästymisen syynä oli tiedustelumenettelyjen puutteellisuus. Viidessä jäsenvaltiossa muut viivästykset vaikuttivat määrien kirjaamiseen tileihin, koska tiedustelumenettelyt ovat monimutkaiset. Tarkastuksessa tutkituista 194 perintätapauksesta 110:n kohdalla kirjaaminen oli viivästynyt.

| 52. | Jäsenvaltioiden on omista varoista annetun asetuksen (32) mukaisesti pidettävä yksityiskohtaista kirjanpitoa. Niiden on koottava yhteen A-kirjanpidon kirjauksiin perustuvat tiedot ja asetettava kaikki todetut tullimaksut komission käyttöön toteamiskuukautta seuraavan toisen kuukauden aikana kantamiskuluilla vähennettyinä. Jos velallinen ei suorita tullimaksua eikä vakuutta ole asetettu taikka vakuus on asetettu mutta maksuista on erimielisyyttä, määrät voidaan poikkeuksellisesti asettaa komission käyttöön vasta, kun ne on tosiasiallisesti peritty. Jos jäsenvaltio pitää tätä toimintatapaa perusteltuna, se kirjaa maksun erilliseen kirjanpitoon (B-kirjanpito) (33). |
| --- | --- |

52.

Jäsenvaltioiden on omista varoista annetun asetuksen (32) mukaisesti pidettävä yksityiskohtaista kirjanpitoa. Niiden on koottava yhteen A-kirjanpidon kirjauksiin perustuvat tiedot ja asetettava kaikki todetut tullimaksut komission käyttöön toteamiskuukautta seuraavan toisen kuukauden aikana kantamiskuluilla vähennettyinä. Jos velallinen ei suorita tullimaksua eikä vakuutta ole asetettu taikka vakuus on asetettu mutta maksuista on erimielisyyttä, määrät voidaan poikkeuksellisesti asettaa komission käyttöön vasta, kun ne on tosiasiallisesti peritty. Jos jäsenvaltio pitää tätä toimintatapaa perusteltuna, se kirjaa maksun erilliseen kirjanpitoon (B-kirjanpito) (33).

| 53. | Päättämättömiin passitustapahtumiin liittyvien perittävien omien varojen kirjaamiskäytännöt vaihtelevat jäsenvaltioittain. Eräässä jäsenvaltiossa päättämättä oleviin passitustapahtumiin liittyvät maksut, joiden osalta oli asetettu yksittäinen vakuus, kirjattiin B-kirjanpitoon. Kolmessa jäsenvaltiossa katsottiin, että yleisvakuuksien kattamaa todellista määrää ei tunneta sillä hetkellä, kun perintämääräys laaditaan, joten mitään määriä ei voida kirjata A-kirjanpitoon. Nämä jäsenvaltiot kirjasivat kaikki kyseisenlaiset maksut B-kirjanpitoon eli käsittelivät maksuja ikään kuin vakuutta ei olisi lainkaan asetettu. Samoin havaittiin toimitun kahden muun jäsenvaltion tullitoimipaikoissa. |
| --- | --- |

53.

Päättämättömiin passitustapahtumiin liittyvien perittävien omien varojen kirjaamiskäytännöt vaihtelevat jäsenvaltioittain. Eräässä jäsenvaltiossa päättämättä oleviin passitustapahtumiin liittyvät maksut, joiden osalta oli asetettu yksittäinen vakuus, kirjattiin B-kirjanpitoon. Kolmessa jäsenvaltiossa katsottiin, että yleisvakuuksien kattamaa todellista määrää ei tunneta sillä hetkellä, kun perintämääräys laaditaan, joten mitään määriä ei voida kirjata A-kirjanpitoon. Nämä jäsenvaltiot kirjasivat kaikki kyseisenlaiset maksut B-kirjanpitoon eli käsittelivät maksuja ikään kuin vakuutta ei olisi lainkaan asetettu. Samoin havaittiin toimitun kahden muun jäsenvaltion tullitoimipaikoissa.

| 54. | Eriävien tulkintojen välttämiseksi komissio on säätänyt, että vakuuksin katetut maksut viedään A-kirjanpitoon ja muut maksut B-kirjanpitoon. Yleisvakuuksien kohdalla jäsenvaltiot eivät aina noudata komission tulkintaa, joten komissio on vienyt vakuuksin katettujen maksujen käsittelyn kirjanpidossa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen. |
| --- | --- |

54.

Eriävien tulkintojen välttämiseksi komissio on säätänyt, että vakuuksin katetut maksut viedään A-kirjanpitoon ja muut maksut B-kirjanpitoon. Yleisvakuuksien kohdalla jäsenvaltiot eivät aina noudata komission tulkintaa, joten komissio on vienyt vakuuksin katettujen maksujen käsittelyn kirjanpidossa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen.

Petostentorjuntaa ja riskienhallintaa on parannettava

Image

Tiedot eivät ole täysin luotettavia eivätkä kattavia

| 55. | NCTS-järjestelmä auttaa ehkäisemään tietynlaisia petoksia, kuten väärennettyjen leimojen tai vakuustodistusten käyttöä, ja mahdollistaa tiedustelumenettelyjen nopeuttamisen päättämättä olevien passitustapahtumien yhteydessä. Tietokoneistamisen avulla ei kuitenkaan voida estää erehdyksiä kuvauksissa eikä tarkoituksellisesti virheellisiä ilmoituksia, joilla pyritään väärinkäyttämään järjestelmää. |
| --- | --- |

55.

NCTS-järjestelmä auttaa ehkäisemään tietynlaisia petoksia, kuten väärennettyjen leimojen tai vakuustodistusten käyttöä, ja mahdollistaa tiedustelumenettelyjen nopeuttamisen päättämättä olevien passitustapahtumien yhteydessä. Tietokoneistamisen avulla ei kuitenkaan voida estää erehdyksiä kuvauksissa eikä tarkoituksellisesti virheellisiä ilmoituksia, joilla pyritään väärinkäyttämään järjestelmää.

| 56. | Jotta voitaisiin arvioida passitusjärjestelmän uudistuksen vaikuttavuutta passitustapahtumiin liittyvien petosten vähenemisen näkökulmasta, tarvittaisiin luotettavat ja kattavat tiedot petoksista EU:n tasolla. Tarkastuksessa kuitenkin ilmeni, että passitustapahtumiin liittyviä petoksia ja sääntöjenvastaisuuksia EU:n tasolla koskevien pääasiallisten tietolähteiden luotettavuutta ja kattavuutta ei ole kyetty varmistamaan. |
| --- | --- |

56.

Jotta voitaisiin arvioida passitusjärjestelmän uudistuksen vaikuttavuutta passitustapahtumiin liittyvien petosten vähenemisen näkökulmasta, tarvittaisiin luotettavat ja kattavat tiedot petoksista EU:n tasolla. Tarkastuksessa kuitenkin ilmeni, että passitustapahtumiin liittyviä petoksia ja sääntöjenvastaisuuksia EU:n tasolla koskevien pääasiallisten tietolähteiden luotettavuutta ja kattavuutta ei ole kyetty varmistamaan.

NCTS-sovelluksen sisältämät tiedot

| 57. | Komissio analysoi päättämättä olevia NCTS-sovellukseen sisältyviä passituksia jatkuvasti. Käytettävissä olevista tiedoista ilmenee, että niiden määrä väheni puoleen vuosina 2004–2005 (2,5 prosentista 1,2 prosenttiin). Tässä NCTS-sovellukseen tallennettuja passituksia koskevassa analyysissä ei kuitenkaan ole otettu huomioon vain yhden jäsenvaltion alueella tapahtuvia passituksia (34), jotka kuitenkin muodostavat merkittävän osuuden kaikista NCTS-passituksista. |
| --- | --- |

57.

Komissio analysoi päättämättä olevia NCTS-sovellukseen sisältyviä passituksia jatkuvasti. Käytettävissä olevista tiedoista ilmenee, että niiden määrä väheni puoleen vuosina 2004–2005 (2,5 prosentista 1,2 prosenttiin). Tässä NCTS-sovellukseen tallennettuja passituksia koskevassa analyysissä ei kuitenkaan ole otettu huomioon vain yhden jäsenvaltion alueella tapahtuvia passituksia (34), jotka kuitenkin muodostavat merkittävän osuuden kaikista NCTS-passituksista.

OWNRES-tietokannan sisältämät tiedot

| 58. | OWNRES-tietokanta kattaa ne yli 10 000 euron suuruiset omiin varoihin liittyvät petokset ja sääntöjenvastaisuudet, jotka jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet komissiolle (budjettipääosastolle) omista varoista annetun asetuksen nojalla (35). |
| --- | --- |

58.

OWNRES-tietokanta kattaa ne yli 10 000 euron suuruiset omiin varoihin liittyvät petokset ja sääntöjenvastaisuudet, jotka jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet komissiolle (budjettipääosastolle) omista varoista annetun asetuksen nojalla (35).

| 59. | Vaikka komissio on pyrkinyt parantamaan OWNRES-tietokannan tietojen laatua, se on edelleen epätyydyttävä. Komissio on silti käyttänyt OWNRES-tietokantaa viimeisimpien petostentorjuntaa koskevien vuosikertomustensa ainoana tietolähteenä. Toisin kuin muiden tietolähteiden, OWNRES-tietokannan mukaan passituksen alalla ilmoitettujen petostapausten ja sääntöjenvastaisuuksien lukumäärä ja arvo kasvoivat vuoden 2001 (jolloin oikeusperusta uudistettiin) ja vuoden 2005 välillä. Siksi on syytä toteuttaa uusia toimenpiteitä, jotta käyttöön saadaan luotettava tietolähde, jota voidaan hyödyntää analysoitaessa yhteisön eri tullimenettelyihin kohdistuvia petoksia. |
| --- | --- |

59.

Vaikka komissio on pyrkinyt parantamaan OWNRES-tietokannan tietojen laatua, se on edelleen epätyydyttävä. Komissio on silti käyttänyt OWNRES-tietokantaa viimeisimpien petostentorjuntaa koskevien vuosikertomustensa ainoana tietolähteenä. Toisin kuin muiden tietolähteiden, OWNRES-tietokannan mukaan passituksen alalla ilmoitettujen petostapausten ja sääntöjenvastaisuuksien lukumäärä ja arvo kasvoivat vuoden 2001 (jolloin oikeusperusta uudistettiin) ja vuoden 2005 välillä. Siksi on syytä toteuttaa uusia toimenpiteitä, jotta käyttöön saadaan luotettava tietolähde, jota voidaan hyödyntää analysoitaessa yhteisön eri tullimenettelyihin kohdistuvia petoksia.

Ennakkovaroitusjärjestelmä (EWS)

| 60. | Ennakkovaroitusjärjestelmässä, jota alettiin soveltaa vuonna 1992, otettiin käyttöön arkojen tavaroiden käsite (ks. kohta 11). Ennakkovaroitusjärjestelmä toimii käytännössä samaan tapaan kuin NCTS-järjestelmä: lähtötoimipaikka lähettää aroista tavaroista ennakkoilmoituksen määrätoimipaikalle, ja tarvittaessa rajatoimipaikoille, sekä petostentorjuntavirastolle (OLAF). |
| --- | --- |

60.

Ennakkovaroitusjärjestelmässä, jota alettiin soveltaa vuonna 1992, otettiin käyttöön arkojen tavaroiden käsite (ks. kohta 11). Ennakkovaroitusjärjestelmä toimii käytännössä samaan tapaan kuin NCTS-järjestelmä: lähtötoimipaikka lähettää aroista tavaroista ennakkoilmoituksen määrätoimipaikalle, ja tarvittaessa rajatoimipaikoille, sekä petostentorjuntavirastolle (OLAF).

| 61. | Petostentorjuntaviraston mukaan jäsenvaltiot ilmoittivat vuosina 2004–2005 kaksikymmentä kertaa vähemmän tapauksia, joissa passitusmenettelyyn asetetut lähetykset olivat jääneet saapumatta määräpaikkaan, kuin pelkästään vuoden 1998 ensimmäisen neljänneksen aikana. |
| --- | --- |

61.

Petostentorjuntaviraston mukaan jäsenvaltiot ilmoittivat vuosina 2004–2005 kaksikymmentä kertaa vähemmän tapauksia, joissa passitusmenettelyyn asetetut lähetykset olivat jääneet saapumatta määräpaikkaan, kuin pelkästään vuoden 1998 ensimmäisen neljänneksen aikana.

| 62. | Koska käytössä on NCTS-järjestelmä, jossa on ilmoitettava samankaltaiset tiedot kuin ennakkovaroitusjärjestelmässä, jäsenvaltiot pitävät NCTS-järjestelmää riittävänä eivätkä enää tallenna tietoja ennakkovaroitusjärjestelmään. Petostentorjuntavirastolla ei ole kuitenkaan oikeutta saada NCTS-passitusilmoituksissa olevia tietoja. Tammikuussa 2006 hallinnollisia sopimuksia tarkastettiin siten, että virasto voisi vuodesta 2007 alkaen hyödyntää arkojen tavaroiden passitustietoja. |
| --- | --- |

62.

Koska käytössä on NCTS-järjestelmä, jossa on ilmoitettava samankaltaiset tiedot kuin ennakkovaroitusjärjestelmässä, jäsenvaltiot pitävät NCTS-järjestelmää riittävänä eivätkä enää tallenna tietoja ennakkovaroitusjärjestelmään. Petostentorjuntavirastolla ei ole kuitenkaan oikeutta saada NCTS-passitusilmoituksissa olevia tietoja. Tammikuussa 2006 hallinnollisia sopimuksia tarkastettiin siten, että virasto voisi vuodesta 2007 alkaen hyödyntää arkojen tavaroiden passitustietoja.

Puutteet riskienhallinnassa ja petoksiin liittyvien näkökohtien analysoinnissa

| 63. | Sopivan tasapainon löytämiseksi tavaravaihdon sujuvuuden ja yhteisöjen taloudellisten etujen vaikuttavan suojaamisen välillä tarvitaan tarkoituksenmukaista riskienhallintaa ja riskien analysointiin perustuvaa passitustapahtumien valvontaa. |
| --- | --- |

63.

Sopivan tasapainon löytämiseksi tavaravaihdon sujuvuuden ja yhteisöjen taloudellisten etujen vaikuttavan suojaamisen välillä tarvitaan tarkoituksenmukaista riskienhallintaa ja riskien analysointiin perustuvaa passitustapahtumien valvontaa.

| 64. | Tilintarkastustuomioistuin totesi, että passitusalan riskianalyysi oli useissa jäsenvaltioissa kehittymätöntä. Ainoastaan yhdessä maassa tehtiin tietokoneistettuja satunnaisotantoja, niin että toimijoiden keskuudessa voitiin pitää yllä epävarmuutta mahdollisten tarkastusten suhteen. Tarkastuskäynnin kohteena olleista 11 jäsenvaltiosta vain kolme hyödynsi automatisoitua riskianalyysiä, joka kuuluu NCTS-järjestelmään ja perustuu nimenomaan passituksen riskiprofiileihin. Kyseisten kolmen jäsenvaltion tulliviranomaiset katsoivat, että tapahtumien vaikuttavaa tarkastamista haittaa merkittävästi se, ettei passitusilmoituksissa vaadita tavarakoodia. Tilintarkastustuomioistuin korosti jo erityiskertomuksessaan nro 8/99, että tulliviranomaiset eivät pystyneet valvomaan yhteisön passitustoimia riittävän tehokkaasti, koska yhtenäisessä hallinnollisessa asiakirjassa ei vaadita tietoja tavaroiden laadusta ja arvosta. |
| --- | --- |

64.

Tilintarkastustuomioistuin totesi, että passitusalan riskianalyysi oli useissa jäsenvaltioissa kehittymätöntä. Ainoastaan yhdessä maassa tehtiin tietokoneistettuja satunnaisotantoja, niin että toimijoiden keskuudessa voitiin pitää yllä epävarmuutta mahdollisten tarkastusten suhteen. Tarkastuskäynnin kohteena olleista 11 jäsenvaltiosta vain kolme hyödynsi automatisoitua riskianalyysiä, joka kuuluu NCTS-järjestelmään ja perustuu nimenomaan passituksen riskiprofiileihin. Kyseisten kolmen jäsenvaltion tulliviranomaiset katsoivat, että tapahtumien vaikuttavaa tarkastamista haittaa merkittävästi se, ettei passitusilmoituksissa vaadita tavarakoodia. Tilintarkastustuomioistuin korosti jo erityiskertomuksessaan nro 8/99, että tulliviranomaiset eivät pystyneet valvomaan yhteisön passitustoimia riittävän tehokkaasti, koska yhtenäisessä hallinnollisessa asiakirjassa ei vaadita tietoja tavaroiden laadusta ja arvosta.

| 65. | Riskien määrittäminen ja tavaroiden tarkastaminen perustuu yhä tullivirkailijoiden harkintaan. Suurimmassa osassa tarkastuskäynnin kohteena olleista jäsenvaltioista passitusmenettelyssä olevien lähetysten tarkastuksia ei pidetty ensisijaisina, mikä johtui osittain siitä, että passitusilmoituksiin merkityt tiedot olivat rajallisia. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että viidessä jäsenvaltiossa erityisen pieni osa passitusmenettelyssä olevista lähetyksistä tarkastettiin fyysisesti (noin 1 prosentti); lisäksi seitsemässä tarkastetuista 11 jäsenvaltiosta valtuutettuja lähettäjiä tai vastaanottajia tarkastettiin tuskin lainkaan. |
| --- | --- |

65.

Riskien määrittäminen ja tavaroiden tarkastaminen perustuu yhä tullivirkailijoiden harkintaan. Suurimmassa osassa tarkastuskäynnin kohteena olleista jäsenvaltioista passitusmenettelyssä olevien lähetysten tarkastuksia ei pidetty ensisijaisina, mikä johtui osittain siitä, että passitusilmoituksiin merkityt tiedot olivat rajallisia. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että viidessä jäsenvaltiossa erityisen pieni osa passitusmenettelyssä olevista lähetyksistä tarkastettiin fyysisesti (noin 1 prosentti); lisäksi seitsemässä tarkastetuista 11 jäsenvaltiosta valtuutettuja lähettäjiä tai vastaanottajia tarkastettiin tuskin lainkaan.

| 66. | NCTS-järjestelmän ansiosta komissio saa tilastotietoja passitustapahtumien lukumäärästä ja senhetkisestä tilanteesta sekä asianomaisista maista, mutta järjestelmän tavaroita tai toimijoita koskevien tietojen pohjalta ei voida tehdä tarkempia analyysejä. Lisäksi komission yksiköt eivät ole vielä analysoineet passitusalalla ilmeneviin petoksiin liittyviä mekanismeja eivätkä käynnistäneet niihin liittyvää tiedustelutoimintaa. Komission yksiköt eivät myöskään ole kehittäneet välineitä, joilla voitaisiin tutkia nimenomaan passitustapahtumiin kohdistuvia riskejä. |
| --- | --- |

66.

NCTS-järjestelmän ansiosta komissio saa tilastotietoja passitustapahtumien lukumäärästä ja senhetkisestä tilanteesta sekä asianomaisista maista, mutta järjestelmän tavaroita tai toimijoita koskevien tietojen pohjalta ei voida tehdä tarkempia analyysejä. Lisäksi komission yksiköt eivät ole vielä analysoineet passitusalalla ilmeneviin petoksiin liittyviä mekanismeja eivätkä käynnistäneet niihin liittyvää tiedustelutoimintaa. Komission yksiköt eivät myöskään ole kehittäneet välineitä, joilla voitaisiin tutkia nimenomaan passitustapahtumiin kohdistuvia riskejä.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 67. | Komissio on pannut täytäntöön passitusta koskevan toimintasuunnitelman keskeiset osatekijät etenkin tietokoneistamalla passitusmenettelyn sekä saattamalla oikeusperustan uudistamisen päätökseen (voimassa vuodesta 2001 alkaen). |
| --- | --- |

67.

Komissio on pannut täytäntöön passitusta koskevan toimintasuunnitelman keskeiset osatekijät etenkin tietokoneistamalla passitusmenettelyn sekä saattamalla oikeusperustan uudistamisen päätökseen (voimassa vuodesta 2001 alkaen).

| 68. | Tilintarkastustuomioistuin sai yhteisön passitusta koskevassa tarkastustyössään vahvistuksen sille, että uuden tietokoneistetun NCTS-passitusjärjestelmän täytäntöönpano on laadukasta tietyistä edelleen jatkuvista teknisistä ongelmista huolimatta. Tarkastustyössä ilmeni myös, että passitusta koskevan säännöstön ja passitukseen liittyvien perinteisiä omia varoja koskevien säännösten soveltaminen on osin puutteellista. Puutteiden havaittiin niin ikään vaikuttavan passitukseen kohdistuvien petosten torjuntatoimenpiteisiin sekä yhteisön että jäsenvaltioiden tasolla. |
| --- | --- |

68.

Tilintarkastustuomioistuin sai yhteisön passitusta koskevassa tarkastustyössään vahvistuksen sille, että uuden tietokoneistetun NCTS-passitusjärjestelmän täytäntöönpano on laadukasta tietyistä edelleen jatkuvista teknisistä ongelmista huolimatta. Tarkastustyössä ilmeni myös, että passitusta koskevan säännöstön ja passitukseen liittyvien perinteisiä omia varoja koskevien säännösten soveltaminen on osin puutteellista. Puutteiden havaittiin niin ikään vaikuttavan passitukseen kohdistuvien petosten torjuntatoimenpiteisiin sekä yhteisön että jäsenvaltioiden tasolla.

NCTS-järjestelmän täytäntöönpano

| 69. | Komissio on kyennyt onnistuneesti koordinoimaan NCTS-järjestelmän täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa. Sitä vastoin eräissä jäsenvaltioissa it-ympäristö ei ole antanut mahdollisuutta varmistaa järjestelmän optimaalista toimintaa (ks. kohdat 20–25).

  Komission olisi:





  a) | harkittava NCTS-järjestelmän hallinnointia koskevan yhteistyösopimuksen tekemistä jäsenvaltioiden kanssa etenkin toiminnan jatkuvuuden vaarantavien kriittisten tilanteiden varalta; |
| --- | --- | --- |

69.

Komissio on kyennyt onnistuneesti koordinoimaan NCTS-järjestelmän täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa. Sitä vastoin eräissä jäsenvaltioissa it-ympäristö ei ole antanut mahdollisuutta varmistaa järjestelmän optimaalista toimintaa (ks. kohdat 20–25).

Komission olisi:





  a)

harkittava NCTS-järjestelmän hallinnointia koskevan yhteistyösopimuksen tekemistä jäsenvaltioiden kanssa etenkin toiminnan jatkuvuuden vaarantavien kriittisten tilanteiden varalta;

| b) | koordinoijan roolinsa lisäksi lujitettava valvontatoimia varsinkin NCTS-järjestelmään liittyvän jäsenvaltioiden it-valvontaympäristön osalta. |
| --- | --- |

b)

koordinoijan roolinsa lisäksi lujitettava valvontatoimia varsinkin NCTS-järjestelmään liittyvän jäsenvaltioiden it-valvontaympäristön osalta.

Uuden säännöstön soveltaminen

| 70. | Vuoden 2005 loppuun mennessä komissio ei ollut toimittanut yhtään nimenomaan passitukseen suunnattua tarkastusta arvioidakseen, pantiinko vuonna 2001 päätökseen viety säännösuudistus täytäntöön tehokkaasti (ks. kohdat 26 ja 27). |
| --- | --- |

70.

Vuoden 2005 loppuun mennessä komissio ei ollut toimittanut yhtään nimenomaan passitukseen suunnattua tarkastusta arvioidakseen, pantiinko vuonna 2001 päätökseen viety säännösuudistus täytäntöön tehokkaasti (ks. kohdat 26 ja 27).

| 71. | Jäsenvaltiot eivät useinkaan soveltaneet tarkistettuja säännöksiä oikein. Yhteisön tullisäännöksissä esimerkiksi säädetään, että ainoastaan luotettavat toimijat, jotka täyttävät tietyt kriteerit, voivat hyödyntää yksinkertaistettuja passitusmenettelyjä. Tarkastuksessa kävi kuitenkin ilmi, että kriteereiden noudattamista ei valvottu asianmukaisesti, mikä saattaa vaarantaa yhteisön taloudelliset edut (ks. kohdat 30–36). Tiedustelumenettely puolestaan osoittautui raskaaksi ja monimutkaiseksi, ja jäsenvaltiot eivät soveltaneet voimassa olevia säännöksiä eivätkä osoittaneet riittävää tarmoa, kun tiedustelumenettely oli käynnistetty. NCTS-järjestelmään liittyvät uudet menettelyt on otettu käyttöön niin äskettäin, ettei niiden vaikutuksia voida vielä mitata (ks. kohdat 37–43). Lisäksi perintämenettelyt on monesti käynnistetty myöhäisessä vaiheessa, joten perinteisiä omia varoja ei ole kannettu ja asetettu käyttöön oikea-aikaisesti (ks. kohdat 44–49). |
| --- | --- |

71.

Jäsenvaltiot eivät useinkaan soveltaneet tarkistettuja säännöksiä oikein. Yhteisön tullisäännöksissä esimerkiksi säädetään, että ainoastaan luotettavat toimijat, jotka täyttävät tietyt kriteerit, voivat hyödyntää yksinkertaistettuja passitusmenettelyjä. Tarkastuksessa kävi kuitenkin ilmi, että kriteereiden noudattamista ei valvottu asianmukaisesti, mikä saattaa vaarantaa yhteisön taloudelliset edut (ks. kohdat 30–36). Tiedustelumenettely puolestaan osoittautui raskaaksi ja monimutkaiseksi, ja jäsenvaltiot eivät soveltaneet voimassa olevia säännöksiä eivätkä osoittaneet riittävää tarmoa, kun tiedustelumenettely oli käynnistetty. NCTS-järjestelmään liittyvät uudet menettelyt on otettu käyttöön niin äskettäin, ettei niiden vaikutuksia voida vielä mitata (ks. kohdat 37–43). Lisäksi perintämenettelyt on monesti käynnistetty myöhäisessä vaiheessa, joten perinteisiä omia varoja ei ole kannettu ja asetettu käyttöön oikea-aikaisesti (ks. kohdat 44–49).

| 72. | Päättämättä olevien passitustapahtumien kirjaaminen perinteisiin omiin varoihin viivästyi siksi, että kirjanpitomenettelyjä ei sovellettu yhdenmukaisesti, tai yksinkertaisesti siksi, että säännöstöä sovellettiin virheellisesti etenkin vakuuksien kohdalla (ks. kohdat 50–54).

  Komission olisi valtuutetun taloudellisen toimijan asemaa koskevien säännösten soveltamissääntöjä laatiessaan otettava huomioon tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen yhteydessä ilmenneet puutteet (36).Tiedustelumenettelyjen osalta komission olisi:





  a) | varmistettava, että tiedustelujen tietokoneistaminen mahdollistaa päättämättä olevien passitustapausten nopeamman selvittämisen ja parantaa jäsenvaltioiden välistä tiedonkulkua, sekä toteutettava tarvittaessa korjaavia toimenpiteitä; |
| --- | --- | --- |

72.

Päättämättä olevien passitustapahtumien kirjaaminen perinteisiin omiin varoihin viivästyi siksi, että kirjanpitomenettelyjä ei sovellettu yhdenmukaisesti, tai yksinkertaisesti siksi, että säännöstöä sovellettiin virheellisesti etenkin vakuuksien kohdalla (ks. kohdat 50–54).

Komission olisi valtuutetun taloudellisen toimijan asemaa koskevien säännösten soveltamissääntöjä laatiessaan otettava huomioon tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen yhteydessä ilmenneet puutteet (36).Tiedustelumenettelyjen osalta komission olisi:





  a)

varmistettava, että tiedustelujen tietokoneistaminen mahdollistaa päättämättä olevien passitustapausten nopeamman selvittämisen ja parantaa jäsenvaltioiden välistä tiedonkulkua, sekä toteutettava tarvittaessa korjaavia toimenpiteitä;

| b) | ehdotettava seuraamusten soveltamista toimijoihin, jotka vaikeuttavat tiedustelumenettelyjen toteuttamista. |
| --- | --- |

b)

ehdotettava seuraamusten soveltamista toimijoihin, jotka vaikeuttavat tiedustelumenettelyjen toteuttamista.

| a) | lujitettava jäsenvaltioissa toimitettavia tarkastuksia ja suunnattava ne päättämättä olevia passitustapahtumia koskeviin perintämenettelyihin; |
| --- | --- |

a)

lujitettava jäsenvaltioissa toimitettavia tarkastuksia ja suunnattava ne päättämättä olevia passitustapahtumia koskeviin perintämenettelyihin;

| b) | selkeytettävä perintää koskevan säännöstön tulkintaa passituksen alalla sekä ehdotettava tullilainsäädännön muuttamista niin, että 10 kuukauden määräaikaa lyhennetään ja päättämättä oleviin passitustapahtumiin liittyvien maksujen perimistä helpotetaan velvoittamalla toimijat ilmoittamaan passitusilmoituksessa tiettyjä oleellisia tietoja, kuten tavarakoodi ja tavaroiden arvo. |
| --- | --- |

b)

selkeytettävä perintää koskevan säännöstön tulkintaa passituksen alalla sekä ehdotettava tullilainsäädännön muuttamista niin, että 10 kuukauden määräaikaa lyhennetään ja päättämättä oleviin passitustapahtumiin liittyvien maksujen perimistä helpotetaan velvoittamalla toimijat ilmoittamaan passitusilmoituksessa tiettyjä oleellisia tietoja, kuten tavarakoodi ja tavaroiden arvo.

| a) | jatkettava toimiaan varmistaakseen, että vakuuksien kattamien maksujen käsittelyä koskevia sääntöjä sovelletaan oikein ja yhdenmukaisesti; |
| --- | --- |

a)

jatkettava toimiaan varmistaakseen, että vakuuksien kattamien maksujen käsittelyä koskevia sääntöjä sovelletaan oikein ja yhdenmukaisesti;

| b) | lujitettava tarkastuksia jäsenvaltioissa varmistaakseen säännöstön oikean ja yhdenmukaisen soveltamisen. |
| --- | --- |

b)

lujitettava tarkastuksia jäsenvaltioissa varmistaakseen säännöstön oikean ja yhdenmukaisen soveltamisen.

Petoksentorjunta ja riskienhallinta

| 73. | Komission käytettävissä olevat, passitustapahtumiin liittyviä petoksia koskevat tietolähteet eivät edelleenkään ole riittävän luotettavia, niin että niiden avulla olisi mahdollista mitata oikeusperustan uudistamisen ja NCTS-hankkeen vaikutuksia petosten vähenemiseen ja oletettujen petostapausten analysointiin (ks. kohdat 56–62). |
| --- | --- |

73.

Komission käytettävissä olevat, passitustapahtumiin liittyviä petoksia koskevat tietolähteet eivät edelleenkään ole riittävän luotettavia, niin että niiden avulla olisi mahdollista mitata oikeusperustan uudistamisen ja NCTS-hankkeen vaikutuksia petosten vähenemiseen ja oletettujen petostapausten analysointiin (ks. kohdat 56–62).

| 74. | Näin ollen komission yksiköt eivät ole vielä analysoineet passitustapahtumiin liittyviä petosmekanismeja eivätkä kehittäneet välineitä nimenomaan passitukseen kohdistuvien riskien analysoimiseksi. Passitukseen liittyvien riskien järjestelmällinen hallinta on monissa jäsenvaltioissa kehittymätöntä tai olematonta, ja ainoastaan pieni joukko jäsenvaltioita on sisällyttänyt riskiprofiilit NCTS-järjestelmään. Passitettujen lähetysten fyysisiä tarkastuksia tehdään vähän ja joissakin jäsenvaltioissa ei lainkaan (ks. kohdat 63–66).

  Komission tulisi toteuttaa toimenpiteitä parantaakseen petoksia koskevien tietolähteiden luotettavuutta sekä hyödyntää niitä paremmin kehittämällä riskienhallintastrategioita.Yhteistä riskihallintajärjestelmää (37) kehitettäessä komission tulisi myötävaikuttaa siihen, että passitettuihin lähetyksiin kohdistetaan sopiva määrä fyysisiä tarkastuksia ja passitusta varten laaditaan automatisoituja riskiprofiileita. |
| --- | --- |

74.

Näin ollen komission yksiköt eivät ole vielä analysoineet passitustapahtumiin liittyviä petosmekanismeja eivätkä kehittäneet välineitä nimenomaan passitukseen kohdistuvien riskien analysoimiseksi. Passitukseen liittyvien riskien järjestelmällinen hallinta on monissa jäsenvaltioissa kehittymätöntä tai olematonta, ja ainoastaan pieni joukko jäsenvaltioita on sisällyttänyt riskiprofiilit NCTS-järjestelmään. Passitettujen lähetysten fyysisiä tarkastuksia tehdään vähän ja joissakin jäsenvaltioissa ei lainkaan (ks. kohdat 63–66).

Komission tulisi toteuttaa toimenpiteitä parantaakseen petoksia koskevien tietolähteiden luotettavuutta sekä hyödyntää niitä paremmin kehittämällä riskienhallintastrategioita.Yhteistä riskihallintajärjestelmää (37) kehitettäessä komission tulisi myötävaikuttaa siihen, että passitettuihin lähetyksiin kohdistetaan sopiva määrä fyysisiä tarkastuksia ja passitusta varten laaditaan automatisoituja riskiprofiileita.

Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 14. joulukuuta 2006 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Hubert WEBER

presidentti

---

(1)  Muutettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2913/92, annettu 12 päivänä lokakuuta 1992, yhteisön tullikoodeksista (EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1), 94 artiklan 2 kohta.

1

(2)  Ks. KOM(95) 108 lopullinen. Myöhemmiltä vuosilta ei ole tehty arvioita.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 210/97/EY, tehty 19 päivänä joulukuuta 1996, yhteisön tullitoimintaa koskevan toimintaohjelman hyväksymisestä (”Tulli 2000”) (EYVL L 33, 4.2.1997, s. 24).

3

(4)  Lopullinen kertomus (PE 220.895/lopullinen), 20. helmikuuta 1997.

4

(5)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 1994 sekä toimielinten vastaukset (EYVL C 303, 14.11.1995, s. 1).

5

(6)  KOM(97) 188 lopullinen, 10 kesäkuuta 1997.

6

(7)  Ensisijaisesti komission asetus (EY) N:o 2787/2000, annettu 15 päivänä joulukuuta 2000, tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä annetun asetuksen (ETY) N:o 2454/93 muuttamisesta (EYVL L 330, 27.12.2000, s. 1).

7

(8)  Komission asetus (ETY) N:o 2454/93, annettu 2 päivänä heinäkuuta 1993, tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä, liite 44 C (EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1). Kyse on esimerkiksi elävistä eläimistä, savukkeista tai tietyistä alkoholijuomista.

8

(9)  ”Ydin”: yhtenäiseen hallinnolliseen asiakirjaan aiemmin perustuneiden yhteisön passitusmenettelyjen tietokoneistaminen.

9

(10)  Neuvoston asetus (EY) N:o 837/2005, annettu 23 päivänä toukokuuta 2005, tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 muuttamisesta (EUVL L 139, 2.6.2005, s. 1).

10

(11)  Belgia, Saksa, Espanja, Ranska, Italia, Latvia, Unkari, Alankomaat, Puola, Slovenia ja Ruotsi.

11

(12)  Esimerkiksi päätös N:o 210/97/EY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 105/2000/EY, tehty 17 päivänä joulukuuta 1999 (EYVL L 13, 19.1.2000, s. 1).

12

(13)  Passituskäsikirjasta ilmoitettiin komission toimintasuunnitelmassa, ja verotuksen ja tulliliiton pääosasto laati käsikirjan. Käsikirjassa, joka valmistui 1. toukokuuta 2004, annetaan yksityiskohtaisia sääntöjä kaikista passitusjärjestelmän osa-alueista yhteisön tullisäännöstön perusteella.

13

(14)  Muutettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2454/93, 379 artiklan 2 kohta.

14

(15)  Muutettu asetus (ETY) N:o 2454/93, 380 ja 381 artikla.

15

(16)  Muutettu asetus (ETY) N:o 2454/93, 377 artikla.

16

(17)  Kyseisiä jaksoja lyhennetään vuodella jos passituksesta vastaava tekee passitusilmoituksen automaattisen tietojenkäsittelymenetelmän avulla.

17

(18)  Ei lisävaatimuksia.

18

(19)  Joko vaatimuksen 3 tai vaatimuksen 4 on täytyttävä.

19

(20)  Passituksesta vastaava on passitusmenettelyn haltija – muutettu asetus (ETY) N:o 2913/92, 96 artikla.

20

(21)  Muutettu asetus (EY) N:o 2454/93, 366 artikla.

21

(22)  Muutettu asetus (ETY) N:o 2454/93, 365 artikla, 1 a kohta ja 366 artikla, 1 kohta.

22

(23)  Paperiasiakirjojen avulla tapahtuvaan tiedustelumenettelyyn sovellettavat säännöt (esimerkiksi jäsenvaltioiden välinen tiedonkulku, käytettävät lomakkeet ja asianomaiset viranomaiset kussakin jäsenvaltiossa) on täsmennetty passituskäsikirjan osassa IV.

23

(24)  Muutettu asetus (ETY) N:o 2454/93, 366 artikla, 3 ja 4 kohta.

24

(25)  Vuoden 2006 alussa NCTS-hankkeeseen liittyvä tiedustelumenettelyjen käsittelymoduuli (vaihe 3.2.2) oli pantu täytäntöön käytännöllisesti katsoen kaikissa jäsenvaltioissa. Se korvaa paperiasiakirjoin tapahtuneen tiedustelumenettelyn.

25

(26)  Muutettu asetus (ETY) N:o 2454/93, 450 a artikla, sekä muutettu asetus (ETY) N:o 2913/92, 215 artiklan 1 kohdan kolmas alakohta.

26

(27)  Asiat C-460/01 ja C-104/02, 14 päivältä huhtikuuta 2005 (EYVL C 132, 28.5.2005, s. 1 ja 2).

27

(28)  Muutettu asetus (ETY) N:o 2913/92, 218 artiklan 3 kohta ja 219 artikla.

28

(29)  Erityiskertomus nro 8/99 yhteisön tullikoodeksissa säädettyjen vakuuksien ja takaussitoumusten käytöstä perinteisten omien varojen kantamisen suojaamisessa sekä komission vastaukset (EUVL C 70, 10.3.2000, s. 1).

29

(30)  Muutettu asetus (ETY) N:o 2913/92, 218 artiklan 3 kohta.

30

(31)  Muutettu asetus (ETY) N:o 2913/92, 219 artiklan 1 kohta.

31

(32)  Muutettu neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1150/2000, annettu 22 päivänä toukokuuta 2000, yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 94/728/EY, Euratom soveltamisesta (EUVL L 130, 31.5.2000, s. 1).

32

(33)  Muutettu asetus (EY, Euratom) N:o 1150/2000, 6 artikla.

33

(34)  Paitsi Itävallan ja Suomen osalta.

34

(35)  Muutettu asetus (EY, Euratom) N:o 1150/2000, 6 artiklan 5 kohta.

35

(36)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 648/2005, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2005, yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 muuttamisesta, 1 artiklan 2 kohta (EUVL L 117, 4.5.2005, s. 13).

36

(37)  Asetuksen (EY) N:o 648/2005 1 artiklan 3 kohta ja 2 artikla.

37

---

LIITE I

YHTEENVETO HAVAINNOISTA TARKASTUSKÄYNNIN KOHTEENA OLLEIDEN 11 JÄSENVALTION OSALTA

| | DE | ES | FR | IT | BE (1) | LV (1) | HU (1) | NL (1) | PL (1) | SI (1) | SE (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NCTS-järjestelmän toteuttaminen |
| Teknisiä ongelmia MCC-sovelluksen käytössä | | | | | X | X | | X | | X | X |
| Järjestelmä tilapäisesti poissa käytöstä MCC-sovelluksen siirto-ongelmien vuoksi | | | | | X | X | X | X | | X | X |
| NCTS-järjestelmää ei integroitu kansallisiin it-järjestelmiin | | | X | | | X | | X | | | X |
| Yleisiä tietoteknisiä ja it-valvontaympäristön ongelmia | | | X | X | X | | | | X | | |
| Säännöstön soveltaminen ja oikeusperustan uudistaminen |
| Yleisvakuudet: myöntämiseen liittyviä tarkastuksia ei tehty / ei dokumentoitu | X | X | X | X | X | | X | | X | X | X |
| Valtuutettu lähettäjä/vastaanottaja: myöntämiseen liittyviä tarkastuksia ei tehty / ei dokumentoitu | X | X | X | | | | X | | | X | X |
| Tiedustelumenettelyjen aloittamisen määräaikaa ei noudatettu | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Passituksesta vastaavan yhteistyö riittämätöntä | X | | X | X | | X | X | | | X | |
| 10 kuukauden määräaikaa ei noudatettu | X | X | X | X | X | X | X | | X | X | X |
| Perinnän/kirjaamisen määräaikoja ei noudatettu | X | X | X | X | X | X | X | | X | X | X |
| Tiedonkulku ongelmallista jäsenvaltioiden välillä | X | X | X | X | | X | | | | X | X |
| Yleisvakuuden kattamia määriä viety B-kirjanpitoon | X | X | X | | X | | X | | | | |
| Petostentorjunta ja riskienhallinta |
| Automaattista riskianalyysiä ei ole integroitu kansalliseen NCTS-sovellukseen tai integrointi heikkoa | X | | | | X | X | X | X | X | X | X |
| Fyysisten tarkastusten kattama osuus vähäinen (~ 1 %) | | X | X | | X | X | | | | | X |
| Fyysisten tarkastusten kattama osuus lähes olematon yksinkertaistettujen menettelyjen osalta | X | X | X | X | X | X | | | | | X |

DE

ES

FR

IT

BE (1)

LV (1)

HU (1)

NL (1)

PL (1)

SI (1)

SE (1)

NCTS-järjestelmän toteuttaminen

Teknisiä ongelmia MCC-sovelluksen käytössä

X

X

X

X

X

Järjestelmä tilapäisesti poissa käytöstä MCC-sovelluksen siirto-ongelmien vuoksi

X

X

X

X

X

X

NCTS-järjestelmää ei integroitu kansallisiin it-järjestelmiin

X

X

X

X

Yleisiä tietoteknisiä ja it-valvontaympäristön ongelmia

X

X

X

X

Säännöstön soveltaminen ja oikeusperustan uudistaminen

Yleisvakuudet: myöntämiseen liittyviä tarkastuksia ei tehty / ei dokumentoitu

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Valtuutettu lähettäjä/vastaanottaja: myöntämiseen liittyviä tarkastuksia ei tehty / ei dokumentoitu

X

X

X

X

X

X

Tiedustelumenettelyjen aloittamisen määräaikaa ei noudatettu

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Passituksesta vastaavan yhteistyö riittämätöntä

X

X

X

X

X

X

10 kuukauden määräaikaa ei noudatettu

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Perinnän/kirjaamisen määräaikoja ei noudatettu

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tiedonkulku ongelmallista jäsenvaltioiden välillä

X

X

X

X

X

X

X

Yleisvakuuden kattamia määriä viety B-kirjanpitoon

X

X

X

X

X

Petostentorjunta ja riskienhallinta

Automaattista riskianalyysiä ei ole integroitu kansalliseen NCTS-sovellukseen tai integrointi heikkoa

X

X

X

X

X

X

X

X

Fyysisten tarkastusten kattama osuus vähäinen (~ 1 %)

X

X

X

X

X

Fyysisten tarkastusten kattama osuus lähes olematon yksinkertaistettujen menettelyjen osalta

X

X

X

X

X

X

X

---

(1)  Käyttää MCC-sovellusta.

---

LIITE II

1.

| 1. | 372 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu lupa annetaan ainoastaan henkilöille, jotka:






  a) | ovat sijoittautuneet yhteisöön; lupa käyttää yleisvakuutta voidaan kuitenkin antaa ainoastaan siihen jäsenvaltioon sijoittautuneille henkilöille, jossa vakuus on annettu; |
| --- | --- | --- |

372 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu lupa annetaan ainoastaan henkilöille, jotka:

a)

ovat sijoittautuneet yhteisöön; lupa käyttää yleisvakuutta voidaan kuitenkin antaa ainoastaan siihen jäsenvaltioon sijoittautuneille henkilöille, jossa vakuus on annettu;

| b) | käyttävät säännöllisesti yhteisön passitusmenettelyä tai jotka tulliviranomaisten tietojen mukaan pystyvät täyttämään menettelyyn liittyvät velvollisuudet, taikka kun kyse on 372 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetusta yksinkertaistetusta menettelystä, jotka vastaanottavat säännöllisesti yhteisön passitusmenettelyyn asetettuja tavaroita; ja |
| --- | --- |

b)

käyttävät säännöllisesti yhteisön passitusmenettelyä tai jotka tulliviranomaisten tietojen mukaan pystyvät täyttämään menettelyyn liittyvät velvollisuudet, taikka kun kyse on 372 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetusta yksinkertaistetusta menettelystä, jotka vastaanottavat säännöllisesti yhteisön passitusmenettelyyn asetettuja tavaroita; ja

| c) | eivät ole syyllistyneet vakavaan tulli- tai verolainsäädännön rikkomiseen. |
| --- | --- |

c)

eivät ole syyllistyneet vakavaan tulli- tai verolainsäädännön rikkomiseen.

| 2. | Yksinkertaistettujen menettelyjen asianmukaisen hallinnoinnin varmistamiseksi lupa voidaan antaa ainoastaan, jos:






  a) | tulliviranomaiset voivat valvoa ja tarkastaa menettelyä ilman asianomaisten henkilöiden tarpeisiin nähden suhteettomia hallinnollisia järjestelyjä; ja |
| --- | --- | --- |

2.

Yksinkertaistettujen menettelyjen asianmukaisen hallinnoinnin varmistamiseksi lupa voidaan antaa ainoastaan, jos:

a)

tulliviranomaiset voivat valvoa ja tarkastaa menettelyä ilman asianomaisten henkilöiden tarpeisiin nähden suhteettomia hallinnollisia järjestelyjä; ja

| b) | tulliviranomaiset voivat henkilöiden pitämän kirjanpidon perusteella toteuttaa tehokasta valvontaa. |
| --- | --- |

b)

tulliviranomaiset voivat henkilöiden pitämän kirjanpidon perusteella toteuttaa tehokasta valvontaa.

---

KOMISSION VASTAUKSET

TIIVISTELMÄ

| I. ja II. | Komissio tehosti passitusta ottamalla käyttöön nykyaikaisen ja vakaan tietokoneistetun järjestelmän koko yhteisössä. |
| --- | --- |

I. ja II.

Komissio tehosti passitusta ottamalla käyttöön nykyaikaisen ja vakaan tietokoneistetun järjestelmän koko yhteisössä.

| III. | b) | Komission viimeaikaisissa tarkastuksissa tekemien alustavien päätelmien mukaan tiettyjen yksinkertaistettujen menettelyjen soveltaminen on jo parantunut joissakin jäsenvaltioissa. Tiedustelu- ja perintämenettelyjen osalta komissio selvittää keinoja niiden tehostamiseksi. |
| --- | --- | --- |

III.

b)

Komission viimeaikaisissa tarkastuksissa tekemien alustavien päätelmien mukaan tiettyjen yksinkertaistettujen menettelyjen soveltaminen on jo parantunut joissakin jäsenvaltioissa. Tiedustelu- ja perintämenettelyjen osalta komissio selvittää keinoja niiden tehostamiseksi.

| c) | Päättämättä olevien passitusmenettelyjen seurantatoimia on tarkasteltu jäsenvaltioiden B-kirjanpidon tarkastuksissa. Jos perinteisten omien varojen käyttöön asettaminen myöhästyi hallinnollisista viiveistä johtuen, jäsenvaltioita pyydettiin/pyydetään tekemään lisäselvityksiä ja maksamaan todetuista viivästymisistä korkoa. Muussa tapauksessa pannaan alulle rikkomisesta johtuva menettely. |
| --- | --- |

c)

Päättämättä olevien passitusmenettelyjen seurantatoimia on tarkasteltu jäsenvaltioiden B-kirjanpidon tarkastuksissa. Jos perinteisten omien varojen käyttöön asettaminen myöhästyi hallinnollisista viiveistä johtuen, jäsenvaltioita pyydettiin/pyydetään tekemään lisäselvityksiä ja maksamaan todetuista viivästymisistä korkoa. Muussa tapauksessa pannaan alulle rikkomisesta johtuva menettely.

| d) | Tekemänsä riskinanalyysin perusteella komissio päätti lykätä passituksen laajamittaista tarkastelua siihen asti, kunnes uusi tietokoneistettu passitusjärjestelmä (NCTS) on otettu kokonaan käyttöön, jotta järjestelmän tehokkuutta voitaisiin arvioida kokonaisvaltaisesti. |
| --- | --- |

d)

Tekemänsä riskinanalyysin perusteella komissio päätti lykätä passituksen laajamittaista tarkastelua siihen asti, kunnes uusi tietokoneistettu passitusjärjestelmä (NCTS) on otettu kokonaan käyttöön, jotta järjestelmän tehokkuutta voitaisiin arvioida kokonaisvaltaisesti.

| e) | Asetuksella (EY) N:o 648/2005 jäsenvaltiot velvoitetaan käyttämään riskianalyysiä tullivalvonnan kohdentamiseen. |
| --- | --- |

e)

Asetuksella (EY) N:o 648/2005 jäsenvaltiot velvoitetaan käyttämään riskianalyysiä tullivalvonnan kohdentamiseen.

| f) | Komissio saa tietoja petosepäilyistä eri lähteistä. Kaiken kaikkiaan vaikuttaa siltä, että passitukseen liittyvät petokset ovat vähentyneet. |
| --- | --- |

f)

Komissio saa tietoja petosepäilyistä eri lähteistä. Kaiken kaikkiaan vaikuttaa siltä, että passitukseen liittyvät petokset ovat vähentyneet.

| IV. | Komissio toteuttaa tarvittavat toimet saadakseen käyttöönsä NCTS-järjestelmän tiedot, joiden avulla se voi muodostaa kokonaiskuvan passituksessa olevien arkojen tavaroiden vakiintuneista reiteistä ja tehdä kyseisiä tavaroita koskevat strategiset ja operatiiviset analyysit. |
| --- | --- |

IV.

Komissio toteuttaa tarvittavat toimet saadakseen käyttöönsä NCTS-järjestelmän tiedot, joiden avulla se voi muodostaa kokonaiskuvan passituksessa olevien arkojen tavaroiden vakiintuneista reiteistä ja tehdä kyseisiä tavaroita koskevat strategiset ja operatiiviset analyysit.

TARKASTUSHAVAINNOT

| 20. | MCC-sovelluksen ja kansallisten sovellusten rinnakkainelosta todettiin, että myös kansallisten sovellusten on perustuttava sovittuihin toiminnallisiin ja teknisiin määritelmiin, jotka ovat samat kaikille jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

20.

MCC-sovelluksen ja kansallisten sovellusten rinnakkainelosta todettiin, että myös kansallisten sovellusten on perustuttava sovittuihin toiminnallisiin ja teknisiin määritelmiin, jotka ovat samat kaikille jäsenvaltioille.

| 21. | Yhteistyösopimus jäsenvaltioiden kanssa tehtiin heinäkuussa 2006. |
| --- | --- |

21.

Yhteistyösopimus jäsenvaltioiden kanssa tehtiin heinäkuussa 2006.

| 24. | Jäsenvaltiot vastaavat kansallisten passitussovellustensa toiminnasta, eikä komissiolla ole valtuuksia tai resursseja tehdä kyseisiin sovelluksiin kohdistuvia tietoteknisiä tarkastuksia. Komissio on kuitenkin panostanut jäsenvaltioiden viranomaisten kehityshankkeiden tukemiseen ja koordinointiin ja arvioi nyttemmin määräajoin jäsenvaltioiden viranomaisten tarjoamien palvelujen laatua. |
| --- | --- |

24.

Jäsenvaltiot vastaavat kansallisten passitussovellustensa toiminnasta, eikä komissiolla ole valtuuksia tai resursseja tehdä kyseisiin sovelluksiin kohdistuvia tietoteknisiä tarkastuksia. Komissio on kuitenkin panostanut jäsenvaltioiden viranomaisten kehityshankkeiden tukemiseen ja koordinointiin ja arvioi nyttemmin määräajoin jäsenvaltioiden viranomaisten tarjoamien palvelujen laatua.

| 25. | NCTS-hankkeen alkuvaiheessa useat jäsenvaltiot eivät olleet kiinnostuneita kehittämään kansallista sovellusta vaan pyysivät komissiota tuottamaan standardisovelluksen. Komission tarjoama MCC on itsenäinen sovellus. Jäsenvaltioilla oli siis mahdollisuus joko kehittää oma NCTS-sovellus, jonka etuna on sen yhdistettävyys jäsenvaltioiden olemassa oleviin järjestelmiin, tai ottaa käyttöön komission toimittama itsenäinen MCC-sovellus. Vuonna 2006 tekemissään passitustarkastuksissa komissio on kiinnittänyt huomiota siihen, onko jäsenvaltioilla käytössä tarkoituksenmukaiset menettelyt, joilla valvoa toisaalta passituksesta muihin tullimenettelyihin ja toisaalta muista menettelyistä passitukseen siirrettäviä tavaroita. Jäsenvaltioiden käytössä olevat järjestelmät voivat olla tehokkaita, vaikkeivät olisikaan kokonaan integroituja. |
| --- | --- |

25.

NCTS-hankkeen alkuvaiheessa useat jäsenvaltiot eivät olleet kiinnostuneita kehittämään kansallista sovellusta vaan pyysivät komissiota tuottamaan standardisovelluksen. Komission tarjoama MCC on itsenäinen sovellus. Jäsenvaltioilla oli siis mahdollisuus joko kehittää oma NCTS-sovellus, jonka etuna on sen yhdistettävyys jäsenvaltioiden olemassa oleviin järjestelmiin, tai ottaa käyttöön komission toimittama itsenäinen MCC-sovellus. Vuonna 2006 tekemissään passitustarkastuksissa komissio on kiinnittänyt huomiota siihen, onko jäsenvaltioilla käytössä tarkoituksenmukaiset menettelyt, joilla valvoa toisaalta passituksesta muihin tullimenettelyihin ja toisaalta muista menettelyistä passitukseen siirrettäviä tavaroita. Jäsenvaltioiden käytössä olevat järjestelmät voivat olla tehokkaita, vaikkeivät olisikaan kokonaan integroituja.

| 27. | Vuonna 1994 aloitettua passituksen oikeusperustan uudistamista jatkettiin vaiheittain. Komissio sisällytti passituksen vuosien 1996, 1997 ja 2000 tarkastusohjelmiinsa. Sen jälkeen komissio päätti rajalliset resurssinsa huomioon ottaen lykätä laajamittaisia tarkastuksia siihen asti, kunnes se pystyisi arvioimaan, ovatko NCTS-järjestelmän edut odotusten mukaisia. Sen sijaan joitakin passituksen osa-alueita tarkasteltiin osana muiden aihepiirien tarkastuksia. |
| --- | --- |

27.

Vuonna 1994 aloitettua passituksen oikeusperustan uudistamista jatkettiin vaiheittain. Komissio sisällytti passituksen vuosien 1996, 1997 ja 2000 tarkastusohjelmiinsa. Sen jälkeen komissio päätti rajalliset resurssinsa huomioon ottaen lykätä laajamittaisia tarkastuksia siihen asti, kunnes se pystyisi arvioimaan, ovatko NCTS-järjestelmän edut odotusten mukaisia. Sen sijaan joitakin passituksen osa-alueita tarkasteltiin osana muiden aihepiirien tarkastuksia.

| 29. | Komissio aikoo perehtyä yksityiskohtaisesti tilintarkastustuomioistuimen havaintoihin ja omien tarkastustensa päätelmiin ja pyytää jäsenvaltioita kiinnittämään tilanteen korjaamiseksi huomiota aloihin, joilla ne eivät noudata velvoitteitaan. Jos poikkeaminen lakisääteisistä vaatimuksista on johtanut tappioihin yhteisön talousarviossa, jäsenvaltioita on pyydetty tai pyydetään asettamaan kyseiset omat varat käyttöön ja maksamaan korkoa. |
| --- | --- |

29.

Komissio aikoo perehtyä yksityiskohtaisesti tilintarkastustuomioistuimen havaintoihin ja omien tarkastustensa päätelmiin ja pyytää jäsenvaltioita kiinnittämään tilanteen korjaamiseksi huomiota aloihin, joilla ne eivät noudata velvoitteitaan. Jos poikkeaminen lakisääteisistä vaatimuksista on johtanut tappioihin yhteisön talousarviossa, jäsenvaltioita on pyydetty tai pyydetään asettamaan kyseiset omat varat käyttöön ja maksamaan korkoa.

| 35. | Myös komissio on havainnut, että kyseisissä jäsenvaltioissa on puutteita ennen luvan myöntämistä tehtävien tarkastusten kirjauskäytännöissä, ja muistuttanut mahdollisista taloudellisista seurauksista, jos yhteisön lainsäädäntöä ei noudateta täysimääräisesti. |
| --- | --- |

35.

Myös komissio on havainnut, että kyseisissä jäsenvaltioissa on puutteita ennen luvan myöntämistä tehtävien tarkastusten kirjauskäytännöissä, ja muistuttanut mahdollisista taloudellisista seurauksista, jos yhteisön lainsäädäntöä ei noudateta täysimääräisesti.

| 36. | Asianomaisia jäsenvaltioita muistutetaan ennen luvan myöntämistä tehtävien tarkastusten ja tutkimusten dokumentoinnin tärkeydestä. Talouden toimijaan kohdistuvan pakkoperintämenettelyn käynnistäminen ei välttämättä tarkoita sitä, että myönnetyt helpotukset olisi peruttava. Jäsenvaltioiden on arvioitava kutakin tapausta objektiivisesti. Jos vakuuden määrää on vähennetty tai vakuuden antamisesta on vapautettu väärin perustein ja sen on todettu synnyttäneen tappiota yhteisön talousarvioon, asianomaista jäsenvaltiota pyydetään asettamaan kyseiset omat varat käyttöön ja maksamaan viivästyskorkoa. |
| --- | --- |

36.

Asianomaisia jäsenvaltioita muistutetaan ennen luvan myöntämistä tehtävien tarkastusten ja tutkimusten dokumentoinnin tärkeydestä. Talouden toimijaan kohdistuvan pakkoperintämenettelyn käynnistäminen ei välttämättä tarkoita sitä, että myönnetyt helpotukset olisi peruttava. Jäsenvaltioiden on arvioitava kutakin tapausta objektiivisesti. Jos vakuuden määrää on vähennetty tai vakuuden antamisesta on vapautettu väärin perustein ja sen on todettu synnyttäneen tappiota yhteisön talousarvioon, asianomaista jäsenvaltiota pyydetään asettamaan kyseiset omat varat käyttöön ja maksamaan viivästyskorkoa.

| 38. | Komissio havaitsi tarkastuksissaan myös sen, että tiedustelumenettelyt harvoin käynnistetään välittömästi. Passitustapahtumien päättämistä sekä tiedustelu- ja perintämenettelyjä käsittelemään perustetun asiantuntijaryhmän on määrä raportoida työnsä tuloksista vuoden 2006 loppuun mennessä. Ryhmän mahdollisesti esittämät muutosehdotukset pannaan täytäntöön vuoden 2007 aikana. |
| --- | --- |

38.

Komissio havaitsi tarkastuksissaan myös sen, että tiedustelumenettelyt harvoin käynnistetään välittömästi. Passitustapahtumien päättämistä sekä tiedustelu- ja perintämenettelyjä käsittelemään perustetun asiantuntijaryhmän on määrä raportoida työnsä tuloksista vuoden 2006 loppuun mennessä. Ryhmän mahdollisesti esittämät muutosehdotukset pannaan täytäntöön vuoden 2007 aikana.

| 41. | Jos passituksesta vastaavat eivät tee yhteistyötä, viranomaisilla on jo nyt mahdollisuus evätä tai peruuttaa passitusta yksinkertaistavat toimet, kuten yleisvakuuksien käytön tai viitemäärästä myönnettävät vähennykset. Uudistuksen myötä tullilaitoksille tarjoutui mahdollisuus käynnistää perintä riippumatta passituksesta vastaavan yhteistyössä toimimisen asteesta. Lisäseuraamuksista päättäminen kuuluu tällä hetkellä jäsenvaltioiden toimivaltaan, tosin uudistetusta tullikoodeksista tehdyssä komission ehdotuksessa (1) esitetään puitteet niiden yhdenmukaistamiselle. |
| --- | --- |

41.

Jos passituksesta vastaavat eivät tee yhteistyötä, viranomaisilla on jo nyt mahdollisuus evätä tai peruuttaa passitusta yksinkertaistavat toimet, kuten yleisvakuuksien käytön tai viitemäärästä myönnettävät vähennykset. Uudistuksen myötä tullilaitoksille tarjoutui mahdollisuus käynnistää perintä riippumatta passituksesta vastaavan yhteistyössä toimimisen asteesta. Lisäseuraamuksista päättäminen kuuluu tällä hetkellä jäsenvaltioiden toimivaltaan, tosin uudistetusta tullikoodeksista tehdyssä komission ehdotuksessa (1) esitetään puitteet niiden yhdenmukaistamiselle.

| 42. | Paperiasiakirjoihin perustuvaa tiedustelumenettelyä rasittivat viiveet. NCTS-järjestelmässä tammikuussa 2006 käyttöön otetun tiedustelumenettelyjen käsittelymoduulin oli määrä ratkaista tämä ongelma. Nyt tehtävien tarkastusten tulosten perusteella näin onkin tapahtunut. Joka tapauksessa laissa säädetään määräajasta, johon mennessä lähtötoimipaikan on ryhdyttävä toimiin velan toteamiseksi. Komissio seuraa tuomioistuimen nimeämiä tapauksia, joissa talouden toimijat ovat itse ilmoittaneet tavaroiden vastaanottamisesta ja joissa ei ole viitteitä siitä, että pikaisiin toimiin tavaroiden ilmoittamiseksi johonkin toiseen tullimenettelyyn olisi ryhdytty. |
| --- | --- |

42.

Paperiasiakirjoihin perustuvaa tiedustelumenettelyä rasittivat viiveet. NCTS-järjestelmässä tammikuussa 2006 käyttöön otetun tiedustelumenettelyjen käsittelymoduulin oli määrä ratkaista tämä ongelma. Nyt tehtävien tarkastusten tulosten perusteella näin onkin tapahtunut. Joka tapauksessa laissa säädetään määräajasta, johon mennessä lähtötoimipaikan on ryhdyttävä toimiin velan toteamiseksi. Komissio seuraa tuomioistuimen nimeämiä tapauksia, joissa talouden toimijat ovat itse ilmoittaneet tavaroiden vastaanottamisesta ja joissa ei ole viitteitä siitä, että pikaisiin toimiin tavaroiden ilmoittamiseksi johonkin toiseen tullimenettelyyn olisi ryhdytty.

| 43. | Komission omat tarkastukset ovat vielä kesken, mutta ne viittaavat siihen, että tiedustelumenettelyn kohteeksi joutuvat tapaukset ratkaistaan nykyään nopeammin. |
| --- | --- |

43.

Komission omat tarkastukset ovat vielä kesken, mutta ne viittaavat siihen, että tiedustelumenettelyn kohteeksi joutuvat tapaukset ratkaistaan nykyään nopeammin.

| 45. | Euroopan yhteisöjen tuomioistuin antoi lokakuussa 2006 tuomion useissa asioissa, joissa oli kyse päättämättömiä tapahtumia (TIR-yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvat tapahtumat mukaan luettuina) koskevien eri säännösten yksityiskohtaisista vaikutuksista. Niissä kolmessa tuomiossa (2), joilla on vaikutusta voimassa olevaan lainsäädäntöön, yhteisöjen tuomioistuin vahvisti komission kannan. |
| --- | --- |

45.

Euroopan yhteisöjen tuomioistuin antoi lokakuussa 2006 tuomion useissa asioissa, joissa oli kyse päättämättömiä tapahtumia (TIR-yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvat tapahtumat mukaan luettuina) koskevien eri säännösten yksityiskohtaisista vaikutuksista. Niissä kolmessa tuomiossa (2), joilla on vaikutusta voimassa olevaan lainsäädäntöön, yhteisöjen tuomioistuin vahvisti komission kannan.

| 46. | Myös komissio on havainnut useaan otteeseen, että selkeistä säännöksistä huolimatta jäsenvaltiot toteavat päättämättömiin passitustapahtumiin liittyvän velan viiveellä. Toimiin on ryhdytty asianomaisten omien varojen käyttöön asettamiseksi ja viivästyskoron perimiseksi. Jos viiveet ovat olleet systemaattisia, jäsenvaltioilta on edellytetty lisätutkimuksia mahdollisten muiden tapausten havaitsemiseksi. Komissio ryhtyy toimiin tapauksissa, jotka tuomioistuin on nimennyt kolmessa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

46.

Myös komissio on havainnut useaan otteeseen, että selkeistä säännöksistä huolimatta jäsenvaltiot toteavat päättämättömiin passitustapahtumiin liittyvän velan viiveellä. Toimiin on ryhdytty asianomaisten omien varojen käyttöön asettamiseksi ja viivästyskoron perimiseksi. Jos viiveet ovat olleet systemaattisia, jäsenvaltioilta on edellytetty lisätutkimuksia mahdollisten muiden tapausten havaitsemiseksi. Komissio ryhtyy toimiin tapauksissa, jotka tuomioistuin on nimennyt kolmessa jäsenvaltiossa.

| 48. | Tuomioistuimen osoittamia tapauksia, joilla on vaikutusta perinteisiin omiin varoihin, seurataan yhteistyössä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

48.

Tuomioistuimen osoittamia tapauksia, joilla on vaikutusta perinteisiin omiin varoihin, seurataan yhteistyössä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa.

| 49. | Passitusilmoituksissa on ilmoitettava tavarakoodi aroille tavaroille (ks. tuomioistuimen alaviite 9) ja eräissä muissa tapauksissa (3). Jos passitusilmoituksessa ei ole ilmoitettu tavaroiden arvoa ja koodia, tullivelan laskemiseen tarvittavat tiedot saadaan yleensä tiedustelumenettelyssä. Muussa tapauksessa tullivelka lasketaan yleensä korkeimman tariffin mukaan. |
| --- | --- |

49.

Passitusilmoituksissa on ilmoitettava tavarakoodi aroille tavaroille (ks. tuomioistuimen alaviite 9) ja eräissä muissa tapauksissa (3). Jos passitusilmoituksessa ei ole ilmoitettu tavaroiden arvoa ja koodia, tullivelan laskemiseen tarvittavat tiedot saadaan yleensä tiedustelumenettelyssä. Muussa tapauksessa tullivelka lasketaan yleensä korkeimman tariffin mukaan.

| 51. | Komissio toteuttaa jäsenvaltioiden kanssa jatkotoimia tuomioistuimen havaintojen johdosta. |
| --- | --- |

51.

Komissio toteuttaa jäsenvaltioiden kanssa jatkotoimia tuomioistuimen havaintojen johdosta.

| 53. ja 54. | Laki siitä, miten velan vakuudellinen osa kirjataan, on selvä. Vakuudellinen osa on vietävä A-kirjanpitoon, paitsi jos siitä on tehty kirjallinen valitus, joka saattaa vaikuttaa velan määrään ja joka on vastaanotettu ennen kuin velka erääntyy maksettavaksi; tällöin se voidaan kirjata B-kirjanpitoon. Vaikka laki on selvä ja jäsenvaltioita on ohjeistettu oikeasta käytännöstä, komissio on tietoinen siitä, että vakuudellisia velkoja on joissakin tullitoimipaikoissa käsitelty väärin ja että kolmessa jäsenvaltiossa ne vietiin systemaattisesti B-kirjanpitoon. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen viimeaikaisissa tuomioissa kahta tällaista jäsenvaltiota vastaan (4) tuomioistuin vahvistaa, ettei käytäntö ole lainmukainen. Käynnissä onkin toimia sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot ovat tietoisia yhteisöjen tuomioistuimen päätöksistä. Samalla on tarkoitus kerätä perinteiset omat varat, joita ei ole asetettu käyttöön, ja mahdolliset viivästyskorot. |
| --- | --- |

53. ja 54.

Laki siitä, miten velan vakuudellinen osa kirjataan, on selvä. Vakuudellinen osa on vietävä A-kirjanpitoon, paitsi jos siitä on tehty kirjallinen valitus, joka saattaa vaikuttaa velan määrään ja joka on vastaanotettu ennen kuin velka erääntyy maksettavaksi; tällöin se voidaan kirjata B-kirjanpitoon. Vaikka laki on selvä ja jäsenvaltioita on ohjeistettu oikeasta käytännöstä, komissio on tietoinen siitä, että vakuudellisia velkoja on joissakin tullitoimipaikoissa käsitelty väärin ja että kolmessa jäsenvaltiossa ne vietiin systemaattisesti B-kirjanpitoon. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen viimeaikaisissa tuomioissa kahta tällaista jäsenvaltiota vastaan (4) tuomioistuin vahvistaa, ettei käytäntö ole lainmukainen. Käynnissä onkin toimia sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot ovat tietoisia yhteisöjen tuomioistuimen päätöksistä. Samalla on tarkoitus kerätä perinteiset omat varat, joita ei ole asetettu käyttöön, ja mahdolliset viivästyskorot.

| 56. | Tietojen luotettavuus ja kattavuus EU:n tasolla riippuu siitä, soveltavatko jäsenvaltiot lakisääteisiä vaatimuksia sekä asetuksissa (EY) N:o 515/97 ja (EY, Euratom) N:o 1150/2000 määriteltyjä petollisten menettelyjen ja väärinkäytösten raportointimenettelyjä asianmukaisesti. OWNRES-tietokannan tiedoista ei välttämättä käy ilmi passitukseen liittyvissä petollisissa menettelyissä ja väärinkäytöksissä ilmenevät suuntaukset, kun tietoja verrataan muista lähteistä saatavilla oleviin tietoihin ja indikaattoreihin (keskinäistä avunantoa koskevat ilmoitukset, CIS, EWS). Niinpä OLAFin käsiteltäväksi on vuodesta 2001 tullut vain muutamia passituspetoksia. Tämä laskusuuntaus ilmenee myös OLAFin antamien keskinäistä avunantoa passituspetoksissa koskevien ilmoitusten määrän vähenemisenä (lähtien keskimäärin 35 prosentista 1990-luvun alussa vuosittain annettujen ilmoitusten kokonaismäärästä alle 3 prosenttiin vuodesta 2001 lähtien) ja tullitietojärjestelmään (CIS) vietyihin passitustapahtumiin suoraan liittyvien OLAFin tutkimien tapausten puuttumisena. Tähän mennessä ainoastaan yksi CIS-tapahtuma 620:stä koskee passitusta. |
| --- | --- |

56.

Tietojen luotettavuus ja kattavuus EU:n tasolla riippuu siitä, soveltavatko jäsenvaltiot lakisääteisiä vaatimuksia sekä asetuksissa (EY) N:o 515/97 ja (EY, Euratom) N:o 1150/2000 määriteltyjä petollisten menettelyjen ja väärinkäytösten raportointimenettelyjä asianmukaisesti. OWNRES-tietokannan tiedoista ei välttämättä käy ilmi passitukseen liittyvissä petollisissa menettelyissä ja väärinkäytöksissä ilmenevät suuntaukset, kun tietoja verrataan muista lähteistä saatavilla oleviin tietoihin ja indikaattoreihin (keskinäistä avunantoa koskevat ilmoitukset, CIS, EWS). Niinpä OLAFin käsiteltäväksi on vuodesta 2001 tullut vain muutamia passituspetoksia. Tämä laskusuuntaus ilmenee myös OLAFin antamien keskinäistä avunantoa passituspetoksissa koskevien ilmoitusten määrän vähenemisenä (lähtien keskimäärin 35 prosentista 1990-luvun alussa vuosittain annettujen ilmoitusten kokonaismäärästä alle 3 prosenttiin vuodesta 2001 lähtien) ja tullitietojärjestelmään (CIS) vietyihin passitustapahtumiin suoraan liittyvien OLAFin tutkimien tapausten puuttumisena. Tähän mennessä ainoastaan yksi CIS-tapahtuma 620:stä koskee passitusta.

| 57. | Komission mielestä on tärkeää analysoida päättämättä olevien passitusten tilannetta. Analyysissään komissio keskittyy kansainvälisiin passituksiin, koska ainoastaan niitä koskevat järjestelmän tiedot olivat riippumattomia. |
| --- | --- |

57.

Komission mielestä on tärkeää analysoida päättämättä olevien passitusten tilannetta. Analyysissään komissio keskittyy kansainvälisiin passituksiin, koska ainoastaan niitä koskevat järjestelmän tiedot olivat riippumattomia.

| 59. | Kuten komission viimeaikaisissa petostentorjunnan vuosikertomuksissa todetaan, OWNRES-tietokannan tietojen ei uskota heijastavan passituspetosten tosiasiallista kehityssuuntausta. Tiedot ovat ristiriidassa muiden käytettävissä olevien indikaattoreiden (EWS, keskinäistä avunantoa koskevat ilmoitukset, CIS) kanssa (ks. myös vastaus kohtaan 56). Komissio ilmoitti budjettivallan käyttäjälle vuonna 2004, että OWNRES ei ole luotettava tietolähde, koska jäsenvaltioiden syöttämät tiedot eivät ole täydellisiä eivätkä ajantasaisia. Jäsenvaltioita on kehotettu parantamaan käytäntöjään, ja ne ovat ryhtyneet toimiin. Raportoinnissa onkin tapahtunut merkittävää edistystä, ja viimeisimmän tilanteen mukaan OWNRES-tietokannan ja B-kirjanpidon tiedot vastaavat 90-prosenttisesti toisiaan. Komissio aikoo jatkossakin seurata jäsenvaltioiden toimintaa. |
| --- | --- |

59.

Kuten komission viimeaikaisissa petostentorjunnan vuosikertomuksissa todetaan, OWNRES-tietokannan tietojen ei uskota heijastavan passituspetosten tosiasiallista kehityssuuntausta. Tiedot ovat ristiriidassa muiden käytettävissä olevien indikaattoreiden (EWS, keskinäistä avunantoa koskevat ilmoitukset, CIS) kanssa (ks. myös vastaus kohtaan 56). Komissio ilmoitti budjettivallan käyttäjälle vuonna 2004, että OWNRES ei ole luotettava tietolähde, koska jäsenvaltioiden syöttämät tiedot eivät ole täydellisiä eivätkä ajantasaisia. Jäsenvaltioita on kehotettu parantamaan käytäntöjään, ja ne ovat ryhtyneet toimiin. Raportoinnissa onkin tapahtunut merkittävää edistystä, ja viimeisimmän tilanteen mukaan OWNRES-tietokannan ja B-kirjanpidon tiedot vastaavat 90-prosenttisesti toisiaan. Komissio aikoo jatkossakin seurata jäsenvaltioiden toimintaa.

| 64. | Asetuksen (EY) N:o 648/2005 antamisen ja täytäntöönpanon myötä riskianalyysiin perustuvasta tullivalvonnasta tulee jäsenvaltioille arkipäivää ja lakisääteinen velvoite (asetuksen (ETY) N:o 2913/92, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 648/2005, 13 artikla). Selviin ja hyvin suunniteltuihin riskiprofiileihin, yhteisiin kriteereihin ja ensisijaisiin valvontakohteisiin perustuva toiminta on tehokkaampaa kuin se, että vahvistettaisiin alusta pitäen valvonnan vähimmäistaso, mikä voisi johtaa resurssien ohjautumiseen aroista lähetyksistä muihin kuin arkoihin lähetyksiin pelkästään kyseisen vähimmäistason saavuttamiseksi. Komissio ei kuitenkaan pidä mahdottomana, etteikö se kehittäisi lainsäädäntöä kokemuspohjalta nykyistä pidemmälle.
  Tavarakoodin osalta viitataan komission vastaukseen kohtaan 49. |
| --- | --- |

64.

Asetuksen (EY) N:o 648/2005 antamisen ja täytäntöönpanon myötä riskianalyysiin perustuvasta tullivalvonnasta tulee jäsenvaltioille arkipäivää ja lakisääteinen velvoite (asetuksen (ETY) N:o 2913/92, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 648/2005, 13 artikla). Selviin ja hyvin suunniteltuihin riskiprofiileihin, yhteisiin kriteereihin ja ensisijaisiin valvontakohteisiin perustuva toiminta on tehokkaampaa kuin se, että vahvistettaisiin alusta pitäen valvonnan vähimmäistaso, mikä voisi johtaa resurssien ohjautumiseen aroista lähetyksistä muihin kuin arkoihin lähetyksiin pelkästään kyseisen vähimmäistason saavuttamiseksi. Komissio ei kuitenkaan pidä mahdottomana, etteikö se kehittäisi lainsäädäntöä kokemuspohjalta nykyistä pidemmälle.

Tavarakoodin osalta viitataan komission vastaukseen kohtaan 49.

| 65. | Komissio ehdottaa, että lähetyksiä valvonnan kohteeksi valittaessa olisi sovellettava myös satunnaisotantaa. Lisäksi jäsenvaltioiden kanssa on komiteamenettelyssä sovittava yhteisistä ensisijaisista valvontakohteista, joilla riskianalyysiin perustuvaa tullivalvontaa lisätään määrättynä ajankohtana yhteisiä kriteerejä soveltaen. Tuomioistuimen huomautuksia ja suosituksia käsitellään tullikoodeksikomiteassa. |
| --- | --- |

65.

Komissio ehdottaa, että lähetyksiä valvonnan kohteeksi valittaessa olisi sovellettava myös satunnaisotantaa. Lisäksi jäsenvaltioiden kanssa on komiteamenettelyssä sovittava yhteisistä ensisijaisista valvontakohteista, joilla riskianalyysiin perustuvaa tullivalvontaa lisätään määrättynä ajankohtana yhteisiä kriteerejä soveltaen. Tuomioistuimen huomautuksia ja suosituksia käsitellään tullikoodeksikomiteassa.

| 66. | Tällä haavaa komissio ei pääse tietoihin käsiksi vaan näkee ainoastaan viestin kuoren, ei sen sisältöä. Komissio kuitenkin toteuttaa tarvittavat toimet saadakseen käyttöönsä NCTS-järjestelmän tiedot, joiden avulla se voi muodostaa kokonaiskuvan passituksessa olevien arkojen tavaroiden vakiintuneista reiteistä ja tehdä kyseisiä tavaroita koskevat strategiset ja operatiiviset analyysit. |
| --- | --- |

66.

Tällä haavaa komissio ei pääse tietoihin käsiksi vaan näkee ainoastaan viestin kuoren, ei sen sisältöä. Komissio kuitenkin toteuttaa tarvittavat toimet saadakseen käyttöönsä NCTS-järjestelmän tiedot, joiden avulla se voi muodostaa kokonaiskuvan passituksessa olevien arkojen tavaroiden vakiintuneista reiteistä ja tehdä kyseisiä tavaroita koskevat strategiset ja operatiiviset analyysit.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 68. | Komissio ratkaisee tuomioistuimen osoittamat tekniset ongelmat ja puutteet tapauskohtaisesti – etenkin silloin kun niillä on rahoitusvaikutuksia – sekä seuraa tilannetta ja kannustaa viranomaisia soveltamaan säännöksiä oikein.
  Tätä varten se varmistaa, että säännökset ovat selviä ja yksiselitteisiä, ja tekee tarvittaessa korjausehdotuksia. Se antaa yksityiskohtaista lisäohjeistusta eräiden säännösten soveltamisesta esimerkiksi Passituskäsikirjassa. Jos vielä tämän jälkeen on epäselvyyksiä, komissio tarjoaa kanavan niiden selventämiseen.
  Jos muu ei auta, komissio harkitsee rikkomisesta johtuvan menettelyn aloittamista asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, joissa jäsenvaltio joko ei sovella lainkaan tai soveltaa väärin yhteisön lainsäädäntöä.
  Katso myös kohtaan 66 annettu vastaus. |
| --- | --- |

68.

Komissio ratkaisee tuomioistuimen osoittamat tekniset ongelmat ja puutteet tapauskohtaisesti – etenkin silloin kun niillä on rahoitusvaikutuksia – sekä seuraa tilannetta ja kannustaa viranomaisia soveltamaan säännöksiä oikein.

Tätä varten se varmistaa, että säännökset ovat selviä ja yksiselitteisiä, ja tekee tarvittaessa korjausehdotuksia. Se antaa yksityiskohtaista lisäohjeistusta eräiden säännösten soveltamisesta esimerkiksi Passituskäsikirjassa. Jos vielä tämän jälkeen on epäselvyyksiä, komissio tarjoaa kanavan niiden selventämiseen.

Jos muu ei auta, komissio harkitsee rikkomisesta johtuvan menettelyn aloittamista asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, joissa jäsenvaltio joko ei sovella lainkaan tai soveltaa väärin yhteisön lainsäädäntöä.

Katso myös kohtaan 66 annettu vastaus.

| 69. | a) | Tuomioistuimen suosituksen mukaisesti oli jo heinäkuussa 2006 tehty yksityiskohtainen yhteistyösopimus NCTS-järjestelmän käyttökelpoisuuteen ja jatkuvuuteen vaikuttavien kriittisten tilanteiden hallintaa varten. |
| --- | --- | --- |

69.

a)

Tuomioistuimen suosituksen mukaisesti oli jo heinäkuussa 2006 tehty yksityiskohtainen yhteistyösopimus NCTS-järjestelmän käyttökelpoisuuteen ja jatkuvuuteen vaikuttavien kriittisten tilanteiden hallintaa varten.

| b) | NCTS-järjestelmän toiminnan valvontaa on tehostettu ja tehostustoimia jatketaan vuonna 2007 (ks. myös vastaus kohtaan 24). |
| --- | --- |

b)

NCTS-järjestelmän toiminnan valvontaa on tehostettu ja tehostustoimia jatketaan vuonna 2007 (ks. myös vastaus kohtaan 24).

| 70. | Komissio päätti lykätä passituksen laajamittaista tarkastelua siihen asti, kunnes NCTS-järjestelmä on kaikkineen otettu täysimääräisesti käyttöön, jotta järjestelmän tehokkuutta voitaisiin arvioida asianmukaisesti. |
| --- | --- |

70.

Komissio päätti lykätä passituksen laajamittaista tarkastelua siihen asti, kunnes NCTS-järjestelmä on kaikkineen otettu täysimääräisesti käyttöön, jotta järjestelmän tehokkuutta voitaisiin arvioida asianmukaisesti.

| 71. | Myös komissio on havainnut, että on jäsenvaltioita, jotka passitustapahtuman jälkeen eivät pysty osoittamaan tehneensä kaiken tarvittavan varmistuakseen siitä, että määrätylle yritykselle voidaan sallia yksinkertaistetut menettelyt. Yhteisöjen talousarvioon tästä aiheutuvat vahingot ovat kuitenkin vähäiset: jos väärin perustein myönnetyt vakuudet osoittautuvat riittämättömiksi, asianomainen jäsenvaltio olisi vastuussa mahdollisesti menetetyistä omista varoista ja tapauksen mukaan myös kertyneistä koroista.
  Edellistä paperiasiakirjoihin perustuvaa tiedustelumenettelyä rasittivat liian monet tapaukset, jotka lähetysviiveistä ja muista menettelylle tyypillisistä ongelmista johtuen näyttivät siltä, ettei niitä ollut päätetty. NCTS-järjestelmällä ruuhkaa saadaan puretuksi. Lisäksi asiantuntijaryhmä laatii parhaillaan omaa arviotaan (ks. vastaus kohtaan 38).
  Jos komissio rutiinitarkastusten yhteydessä tai tuomioistuimen toiminnan ansiosta havaitsee viiveitä perinteisten omien varojen käyttöön asettamisessa, asianomaisten jäsenvaltioiden on maksettava mahdollisesti erääntyneet omat varat sekä tarvittaessa viivästyskorko. Jos on näyttöä järjestelmällisestä viivästymisestä varojen käyttöön asettamisessa, asianomaisten jäsenvaltioiden on tutkittava kaikki sellaiset tapaukset ja tehtävä tarvittavat rahoitusoikaisut. |
| --- | --- |

71.

Myös komissio on havainnut, että on jäsenvaltioita, jotka passitustapahtuman jälkeen eivät pysty osoittamaan tehneensä kaiken tarvittavan varmistuakseen siitä, että määrätylle yritykselle voidaan sallia yksinkertaistetut menettelyt. Yhteisöjen talousarvioon tästä aiheutuvat vahingot ovat kuitenkin vähäiset: jos väärin perustein myönnetyt vakuudet osoittautuvat riittämättömiksi, asianomainen jäsenvaltio olisi vastuussa mahdollisesti menetetyistä omista varoista ja tapauksen mukaan myös kertyneistä koroista.

Edellistä paperiasiakirjoihin perustuvaa tiedustelumenettelyä rasittivat liian monet tapaukset, jotka lähetysviiveistä ja muista menettelylle tyypillisistä ongelmista johtuen näyttivät siltä, ettei niitä ollut päätetty. NCTS-järjestelmällä ruuhkaa saadaan puretuksi. Lisäksi asiantuntijaryhmä laatii parhaillaan omaa arviotaan (ks. vastaus kohtaan 38).

Jos komissio rutiinitarkastusten yhteydessä tai tuomioistuimen toiminnan ansiosta havaitsee viiveitä perinteisten omien varojen käyttöön asettamisessa, asianomaisten jäsenvaltioiden on maksettava mahdollisesti erääntyneet omat varat sekä tarvittaessa viivästyskorko. Jos on näyttöä järjestelmällisestä viivästymisestä varojen käyttöön asettamisessa, asianomaisten jäsenvaltioiden on tutkittava kaikki sellaiset tapaukset ja tehtävä tarvittavat rahoitusoikaisut.

| 72. | Komissio on tarvittaessa ryhtynyt toimiin varmistaakseen, että jäsenvaltiot maksavat yhteisöjen talousarvioon ne omat varat, joita ei ole asianmukaisesti asetettu käyttöön, koska asianomaiset jäsenvaltiot eivät toteuttaneet ajoissa toimia sellaisten passitustapahtumien osalta, jotka näyttivät olevan päättämättä.
  Komissio on valtuutetun taloudellisen toimijan asemaa koskevien säännösten soveltamissääntöjä laatiessaan ottanut huomioon eri osa-alueilla havaitut puutteet. Havainnot huomioidaan myös taloudellisen toimijan asemaa koskevia suuntaviivoja laadittaessa. Asetuksen (EY) N:o 648/2005 soveltamissäännösten 14 q artiklan mukaan tulliviranomaiset valvovat sitä, että valtuutettu taloudellinen toimija noudattaa asetettuja ehtoja ja vaatimuksia aseman kerran saatuaan. Aseman myöntänyt tulliviranomainen arvioi aseman säilyttämistä aina, kun asianomaiseen yhteisön lainsäädäntöön tehdään muutoksia tai jos viranomaisella on kohtuullinen syy olettaa, etteivät vaaditut edellytykset enää täyty.
  Tiedustelumenettelyjen osalta:






  a) | Komissio vahvistaa, että menettelyn tietokoneistaminen on jo nopeuttanut tiedustelujen käsittelyä. Korjaavia toimenpiteitä toteutetaan tarvittaessa ja menettelystä on tekeillä erillinen arvio, kuten vastauksesta kohtaan 71 käy ilmi. Komission yhtenä tavoitteena on määräaikojen lyhentäminen NCTS-järjestelmän käyttöönoton jälkeen. |
| --- | --- | --- |

72.

Komissio on tarvittaessa ryhtynyt toimiin varmistaakseen, että jäsenvaltiot maksavat yhteisöjen talousarvioon ne omat varat, joita ei ole asianmukaisesti asetettu käyttöön, koska asianomaiset jäsenvaltiot eivät toteuttaneet ajoissa toimia sellaisten passitustapahtumien osalta, jotka näyttivät olevan päättämättä.

Komissio on valtuutetun taloudellisen toimijan asemaa koskevien säännösten soveltamissääntöjä laatiessaan ottanut huomioon eri osa-alueilla havaitut puutteet. Havainnot huomioidaan myös taloudellisen toimijan asemaa koskevia suuntaviivoja laadittaessa. Asetuksen (EY) N:o 648/2005 soveltamissäännösten 14 q artiklan mukaan tulliviranomaiset valvovat sitä, että valtuutettu taloudellinen toimija noudattaa asetettuja ehtoja ja vaatimuksia aseman kerran saatuaan. Aseman myöntänyt tulliviranomainen arvioi aseman säilyttämistä aina, kun asianomaiseen yhteisön lainsäädäntöön tehdään muutoksia tai jos viranomaisella on kohtuullinen syy olettaa, etteivät vaaditut edellytykset enää täyty.

Tiedustelumenettelyjen osalta:

a)

Komissio vahvistaa, että menettelyn tietokoneistaminen on jo nopeuttanut tiedustelujen käsittelyä. Korjaavia toimenpiteitä toteutetaan tarvittaessa ja menettelystä on tekeillä erillinen arvio, kuten vastauksesta kohtaan 71 käy ilmi. Komission yhtenä tavoitteena on määräaikojen lyhentäminen NCTS-järjestelmän käyttöönoton jälkeen.

| b) | Uudistuksen myötä tullilaitoksille tarjoutui mahdollisuus käynnistää perintä riippumatta passituksesta vastaavan yhteistyössä toimimisen asteesta. Seuraamuksista päättäminen kuuluu tällä hetkellä jäsenvaltioiden toimivaltaan, tosin uudistetusta tullikoodeksista tehdyssä komission ehdotuksessa esitetään puitteet niiden yhdenmukaistamiselle (ks. kohta 41). |
| --- | --- |

b)

Uudistuksen myötä tullilaitoksille tarjoutui mahdollisuus käynnistää perintä riippumatta passituksesta vastaavan yhteistyössä toimimisen asteesta. Seuraamuksista päättäminen kuuluu tällä hetkellä jäsenvaltioiden toimivaltaan, tosin uudistetusta tullikoodeksista tehdyssä komission ehdotuksessa esitetään puitteet niiden yhdenmukaistamiselle (ks. kohta 41).

Perintämenettelyjen osalta:

| a) | Tämä suositus on pantu täytäntöön vuoden 2006 tarkastusohjelmalla, jonka pääteema oli passitus. Ohjelmaan sisältyvien tarkastusten yleistavoitteena oli varmistaa, että jäsenvaltioiden menettelyt päättämättä olevien tapahtumien käsittelemiseksi ovat asiaa koskevien säännösten mukaisia ja että omat varat on laskettu, vahvistettu ja viety kirjanpitoon asianmukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Tämä suositus on pantu täytäntöön vuoden 2006 tarkastusohjelmalla, jonka pääteema oli passitus. Ohjelmaan sisältyvien tarkastusten yleistavoitteena oli varmistaa, että jäsenvaltioiden menettelyt päättämättä olevien tapahtumien käsittelemiseksi ovat asiaa koskevien säännösten mukaisia ja että omat varat on laskettu, vahvistettu ja viety kirjanpitoon asianmukaisesti.

| b) | Komissio on selvittänyt mahdollisuutta tehdä tavarakoodia ja tavaroiden arvoa koskevista merkinnöistä pakollisia kaikissa passitusilmoituksissa (kohdassa 49 tarkoitettujen tapausten lisäksi). Koska passituksessa tavaranhaltija ei useinkaan ole viejä eikä tuoja, toimijalle näiden tietojen toimittamisesta aiheutuviin lisäkustannuksiin on kiinnitettävä erityishuomiota ja niitä on verrattava niihin harvalukuisiin perintämenettelyihin, jotka tulli panee alulle. Kaiken kaikkiaan komissio on sitä mieltä, että näitä tietoja ei tarvitse ilmoittaa kaikissa passitusilmoituksissa ja että asianmukainen tullin määrä tulee perityksi, jos tulli hoitaa tiedustelumenettelyn asianmukaisesti. Katso myös kohtaan 72 a) annettu vastaus. |
| --- | --- |

b)

Komissio on selvittänyt mahdollisuutta tehdä tavarakoodia ja tavaroiden arvoa koskevista merkinnöistä pakollisia kaikissa passitusilmoituksissa (kohdassa 49 tarkoitettujen tapausten lisäksi). Koska passituksessa tavaranhaltija ei useinkaan ole viejä eikä tuoja, toimijalle näiden tietojen toimittamisesta aiheutuviin lisäkustannuksiin on kiinnitettävä erityishuomiota ja niitä on verrattava niihin harvalukuisiin perintämenettelyihin, jotka tulli panee alulle. Kaiken kaikkiaan komissio on sitä mieltä, että näitä tietoja ei tarvitse ilmoittaa kaikissa passitusilmoituksissa ja että asianmukainen tullin määrä tulee perityksi, jos tulli hoitaa tiedustelumenettelyn asianmukaisesti. Katso myös kohtaan 72 a) annettu vastaus.

Vakuusjärjestelmän osalta:

| a) | Komissio seuraa jatkossakin jäsenvaltioiden menettelyjä. |
| --- | --- |

a)

Komissio seuraa jatkossakin jäsenvaltioiden menettelyjä.

| b) | Komissio aikoo jatkaa riskianalyysin käyttöä valitessaan aiheita tarkastuksille, joita se tekee jäsenvaltioissa varmistaakseen, että ne noudattavat kulloinkin kyseeseen tulevia vaatimuksia. Ennen vuotta 2006 passitus oli ehdolla tarkastuksen kohteeksi, mutta sitä ei valittu, koska komissio halusi odottaa NCTS-järjestelmän täydellisempää täytäntöönpanoa. Vuoden 2007 osalta komissio pitää todennäköisenä, että passitusta tarkastellaan lisää. |
| --- | --- |

b)

Komissio aikoo jatkaa riskianalyysin käyttöä valitessaan aiheita tarkastuksille, joita se tekee jäsenvaltioissa varmistaakseen, että ne noudattavat kulloinkin kyseeseen tulevia vaatimuksia. Ennen vuotta 2006 passitus oli ehdolla tarkastuksen kohteeksi, mutta sitä ei valittu, koska komissio halusi odottaa NCTS-järjestelmän täydellisempää täytäntöönpanoa. Vuoden 2007 osalta komissio pitää todennäköisenä, että passitusta tarkastellaan lisää.

| 73. | Komissio saa tietoja petosepäilyistä eri lähteistä. Kaiken kaikkiaan vaikuttaa siltä, että passitukseen liittyvät petokset ovat vähentyneet. |
| --- | --- |

73.

Komissio saa tietoja petosepäilyistä eri lähteistä. Kaiken kaikkiaan vaikuttaa siltä, että passitukseen liittyvät petokset ovat vähentyneet.

| 74. | Asetuksen (EY) N:o 648/2005 antamisen ja täytäntöönpanon myötä riskianalyysiin perustuvasta tullivalvonnasta tulee jäsenvaltioille arkipäivää ja lakisääteinen velvoite (asetuksen (ETY) N:o 2913/92, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 648/2005, 13 artikla).
  Jo käyttöön otettu riskitietolomake (RIF) on keskeinen osa kehitystyötä, jonka tavoitteena on asetuksen (EY) N:o 648/2005 edellyttämä yhteinen riskinhallintajärjestelmä, joka helpottaa tullivalvontaan, myös käynnissä olevaan passitukseen, liittyviä riskejä koskevan tiedon vaihtoa jäsenvaltioiden kesken. |
| --- | --- |

74.

Asetuksen (EY) N:o 648/2005 antamisen ja täytäntöönpanon myötä riskianalyysiin perustuvasta tullivalvonnasta tulee jäsenvaltioille arkipäivää ja lakisääteinen velvoite (asetuksen (ETY) N:o 2913/92, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 648/2005, 13 artikla).

Jo käyttöön otettu riskitietolomake (RIF) on keskeinen osa kehitystyötä, jonka tavoitteena on asetuksen (EY) N:o 648/2005 edellyttämä yhteinen riskinhallintajärjestelmä, joka helpottaa tullivalvontaan, myös käynnissä olevaan passitukseen, liittyviä riskejä koskevan tiedon vaihtoa jäsenvaltioiden kesken.

---

(1)  KOM(2005) 608 lopullinen, 30. marraskuuta 2005.

(2)  Asiat C-105/02, C-377/03 ja C-275/04, joissa tuomio annettiin 5. lokakuuta 2006.

(3)  Silloin, kun passitusilmoituksen tekee sama henkilö, joka tekee tavarakoodin sisältävän tulli-ilmoituksen joko samanaikaisesti tai ensin, ja yhteisön lainsäädännön edellyttämissä tapauksissa.

(4)  C-105/02 ja C-377/03.

---