# Úřední věstník C 311E/2006

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 311E |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 4919. prosince 2006 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 311E

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 4919. prosince 2006

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informace |
| | Rada |
| 2006/C 311E/1 | Společný postoj (ES) č. 32/2006 ze dne 23. listopadu 2006 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy o založení Evropského společenství, s ohledem na přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 999/2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií | 1 |
| 2006/C 311E/2 | Společný postoj (ES) č. 33/2006 ze dne 23. listopadu 2006 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy o založení Evropského společenství, s ohledem na přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady o vyhodnocování a zvládání povodňových rizik | 10 |
| 2006/C 311E/3 | Společný postoj (ES) č. 34/2006 ze dne ze dne 4. prosince 2006 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy o založení Evropského společenství, s ohledem na přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví pravidla pro jmenovitá množství výrobků v hotovém balení, zrušují směrnice Rady 75/106/EHS a 80/232/EHS a mění směrnice Rady 76/211/EHS | 21 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Informace

Rada

2006/C 311E/1

Společný postoj (ES) č. 32/2006 ze dne 23. listopadu 2006 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy o založení Evropského společenství, s ohledem na přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 999/2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií

1

2006/C 311E/2

Společný postoj (ES) č. 33/2006 ze dne 23. listopadu 2006 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy o založení Evropského společenství, s ohledem na přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady o vyhodnocování a zvládání povodňových rizik

10

2006/C 311E/3

Společný postoj (ES) č. 34/2006 ze dne ze dne 4. prosince 2006 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy o založení Evropského společenství, s ohledem na přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví pravidla pro jmenovitá množství výrobků v hotovém balení, zrušují směrnice Rady 75/106/EHS a 80/232/EHS a mění směrnice Rady 76/211/EHS

21

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Informace

Rada

| 19.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 311/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 311/1

---

SPOLEČNÝ POSTOJ (ES) č. 32/2006

přijatý Radou dne 23. listopadu 2006

s ohledem na přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. .../2006 ze dne ..., kterým se mění nařízení (ES) č. 999/2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií

(Text s významem pro EHP)

(2006/C 311 E/01)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 152 odst. 4 písm. b) této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

po konzultaci s Výborem regionů,

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Cílem nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (3) je zajistit jednotný právní rámec pro přenosné spongiformní encefalopatie (TSE) ve Společenství. |
| --- | --- |

(1)

Cílem nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (3) je zajistit jednotný právní rámec pro přenosné spongiformní encefalopatie (TSE) ve Společenství.

| (2) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 932/2005 ze dne 8. června 2005, kterým se mění nařízení (ES) č. 999/2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií, pokud jde o prodloužení doby pro přechodná opatření (4), prodloužilo dobu použitelnosti přechodných opatření stanovených nařízením (ES) č. 999/2001 nejdéle do 1. července 2007. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 932/2005 ze dne 8. června 2005, kterým se mění nařízení (ES) č. 999/2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií, pokud jde o prodloužení doby pro přechodná opatření (4), prodloužilo dobu použitelnosti přechodných opatření stanovených nařízením (ES) č. 999/2001 nejdéle do 1. července 2007.

| (3) | Během generálního zasedání Mezinárodního úřadu pro nákazy zvířat v květnu 2003 bylo přijato usnesení o zjednodušení stávajících mezinárodních kritérií pro klasifikaci zemí podle rizika výskytu bovinní spongiformní encefalopatie (BSE). Návrh byl přijat na generálním zasedání v květnu 2005. Články nařízení (ES) č. 999/2001 by měly být upraveny tak, aby odpovídaly novému mezinárodně schválenému systému klasifikace. |
| --- | --- |

(3)

Během generálního zasedání Mezinárodního úřadu pro nákazy zvířat v květnu 2003 bylo přijato usnesení o zjednodušení stávajících mezinárodních kritérií pro klasifikaci zemí podle rizika výskytu bovinní spongiformní encefalopatie (BSE). Návrh byl přijat na generálním zasedání v květnu 2005. Články nařízení (ES) č. 999/2001 by měly být upraveny tak, aby odpovídaly novému mezinárodně schválenému systému klasifikace.

| (4) | Nové směry vývoje v oblasti odběru vzorků a analýzy budou vyžadovat celkové změny přílohy X nařízení (ES) č. 999/2001. Je proto nezbytné provést ve stávající definici „rychlých testů“ v nařízení (ES) č. 999/2001 určité technické změny s cílem usnadnit pozdější změnu struktury uvedené přílohy. |
| --- | --- |

(4)

Nové směry vývoje v oblasti odběru vzorků a analýzy budou vyžadovat celkové změny přílohy X nařízení (ES) č. 999/2001. Je proto nezbytné provést ve stávající definici „rychlých testů“ v nařízení (ES) č. 999/2001 určité technické změny s cílem usnadnit pozdější změnu struktury uvedené přílohy.

| (5) | V zájmu přehlednosti právních předpisů Společenství je žádoucí objasnit, že by definice „strojně odděleného masa“ stanovená v jiných právních předpisech Společenství týkajících se bezpečnosti potravin měla být použitelná v nařízení (ES) č. 999/2001 v souvislosti s opatřeními pro eradikaci TSE. |
| --- | --- |

(5)

V zájmu přehlednosti právních předpisů Společenství je žádoucí objasnit, že by definice „strojně odděleného masa“ stanovená v jiných právních předpisech Společenství týkajících se bezpečnosti potravin měla být použitelná v nařízení (ES) č. 999/2001 v souvislosti s opatřeními pro eradikaci TSE.

| (6) | Nařízení (ES) č. 999/2001 zavádí program sledování BSE a klusavky (scrapie). Vědecký řídící výbor doporučil ve svém stanovisku ze 6. – 7. března 2003 zavedení programu sledování TSE u jelenovitých. Systém sledování stanovený zmíněným nařízením by proto měl být rozšířen na ostatní TSE, s možností přijmout k němu později prováděcí pravidla. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení (ES) č. 999/2001 zavádí program sledování BSE a klusavky (scrapie). Vědecký řídící výbor doporučil ve svém stanovisku ze 6. – 7. března 2003 zavedení programu sledování TSE u jelenovitých. Systém sledování stanovený zmíněným nařízením by proto měl být rozšířen na ostatní TSE, s možností přijmout k němu později prováděcí pravidla.

| (7) | Harmonizovaný šlechtitelský program zaměřený na odolnost vůči TSE u ovcí byl jako přechodné opatření zaveden rozhodnutím Komise 2003/100/ES ze dne 13. února 2003, kterým se stanoví minimální požadavky na zřízení šlechtitelských programů na odolnost vůči přenosným spongiformním encefalopatiím u ovcí (5). Nařízení (ES) č. 999/2001 by mělo být změněno tak, aby pro takový program zajistilo trvalý právní základ a stanovilo možnost změnit tyto programy na základě vyhodnocení vědeckých závěrů a celkových výsledků jejich provádění. |
| --- | --- |

(7)

Harmonizovaný šlechtitelský program zaměřený na odolnost vůči TSE u ovcí byl jako přechodné opatření zaveden rozhodnutím Komise 2003/100/ES ze dne 13. února 2003, kterým se stanoví minimální požadavky na zřízení šlechtitelských programů na odolnost vůči přenosným spongiformním encefalopatiím u ovcí (5). Nařízení (ES) č. 999/2001 by mělo být změněno tak, aby pro takový program zajistilo trvalý právní základ a stanovilo možnost změnit tyto programy na základě vyhodnocení vědeckých závěrů a celkových výsledků jejich provádění.

| (8) | Nařízení (ES) č. 999/2001 zakazuje zkrmovat některé zpracované živočišné bílkoviny některými druhy zvířat, s možností stanovit výjimky. Nové směry vývoje týkající se zakázaných krmiv mohou vyžadovat změny v příloze IV uvedeného nařízení. Je nezbytné provést určité technické změny stávajícího znění odpovídajícího článku s cílem usnadnit pozdější změnu struktury uvedené přílohy. |
| --- | --- |

(8)

Nařízení (ES) č. 999/2001 zakazuje zkrmovat některé zpracované živočišné bílkoviny některými druhy zvířat, s možností stanovit výjimky. Nové směry vývoje týkající se zakázaných krmiv mohou vyžadovat změny v příloze IV uvedeného nařízení. Je nezbytné provést určité technické změny stávajícího znění odpovídajícího článku s cílem usnadnit pozdější změnu struktury uvedené přílohy.

| (9) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002 ze dne 3. října 2002 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu, které nejsou určeny pro lidskou spotřebu (6), stanoví pravidla pro likvidaci specifikovaných rizikových materiálů a zvířat infikovaných TSE. Nyní se přijímají pravidla pro tranzit výrobků živočišného původu Společenstvím. V souvislosti s tím by se v zájmu jednotnosti právních předpisů Společenství měla v nařízení (ES) č. 999/2001 nahradit stávající pravidla pro likvidaci takových materiálů a zvířat odkazem na nařízení (ES) č. 1774/2002 a odkaz na pravidla o tranzitu by měl být v nařízení (ES) č. 999/2001 zrušen. |
| --- | --- |

(9)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002 ze dne 3. října 2002 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu, které nejsou určeny pro lidskou spotřebu (6), stanoví pravidla pro likvidaci specifikovaných rizikových materiálů a zvířat infikovaných TSE. Nyní se přijímají pravidla pro tranzit výrobků živočišného původu Společenstvím. V souvislosti s tím by se v zájmu jednotnosti právních předpisů Společenství měla v nařízení (ES) č. 999/2001 nahradit stávající pravidla pro likvidaci takových materiálů a zvířat odkazem na nařízení (ES) č. 1774/2002 a odkaz na pravidla o tranzitu by měl být v nařízení (ES) č. 999/2001 zrušen.

| (10) | Nové směry vývoje týkající se specifikovaných rizikových materiálů budou také vyžadovat celkové změny přílohy V nařízení (ES) č. 999/2001. Je nezbytné provést určité technické změny stávajícího znění odpovídajících ustanovení zmíněného nařízení s cílem usnadnit pozdější změnu struktury uvedené přílohy. |
| --- | --- |

(10)

Nové směry vývoje týkající se specifikovaných rizikových materiálů budou také vyžadovat celkové změny přílohy V nařízení (ES) č. 999/2001. Je nezbytné provést určité technické změny stávajícího znění odpovídajících ustanovení zmíněného nařízení s cílem usnadnit pozdější změnu struktury uvedené přílohy.

| (11) | Ačkoli je omračování vstříknutím plynu do dutiny lebeční ve Společenství zakázáno, může být provedeno také po omráčení. Je proto nezbytné změnit v nařízení (ES) č. 999/2001 příslušná ustanovení o metodách porážky s cílem zakázat vstřikování plynu do dutiny lebeční po omráčení. |
| --- | --- |

(11)

Ačkoli je omračování vstříknutím plynu do dutiny lebeční ve Společenství zakázáno, může být provedeno také po omráčení. Je proto nezbytné změnit v nařízení (ES) č. 999/2001 příslušná ustanovení o metodách porážky s cílem zakázat vstřikování plynu do dutiny lebeční po omráčení.

| (12) | Nařízení Komise (ES) č. 1915/2003, ze dne 30. října 2003, kterým se mění přílohy VII, VIII a IX nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, pokud jde o obchod s ovcemi a kozami a jejich dovoz a opatření po potvrzení přenosných spongiformních encefalopatií u skotu, ovcí a koz (7), zavádí nová ustanovení týkající se eradikace klusavky (scrapie) u ovcí a koz. V souladu s tím je nezbytné zakázat pohyb ovcí a koz z hospodářství, kde existuje úřední podezření na výskyt klusavky. |
| --- | --- |

(12)

Nařízení Komise (ES) č. 1915/2003, ze dne 30. října 2003, kterým se mění přílohy VII, VIII a IX nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, pokud jde o obchod s ovcemi a kozami a jejich dovoz a opatření po potvrzení přenosných spongiformních encefalopatií u skotu, ovcí a koz (7), zavádí nová ustanovení týkající se eradikace klusavky (scrapie) u ovcí a koz. V souladu s tím je nezbytné zakázat pohyb ovcí a koz z hospodářství, kde existuje úřední podezření na výskyt klusavky.

| (13) | Na základě rozvíjejících se vědeckých poznatků by mělo nařízení (ES) č. 999/2001 umožnit, aby byla pravidla týkající se uvádění na trh a vývozu skotu, ovcí a koz a jejich spermatu, embryí a vajíček rozšířena i na jiné druhy zvířat. |
| --- | --- |

(13)

Na základě rozvíjejících se vědeckých poznatků by mělo nařízení (ES) č. 999/2001 umožnit, aby byla pravidla týkající se uvádění na trh a vývozu skotu, ovcí a koz a jejich spermatu, embryí a vajíček rozšířena i na jiné druhy zvířat.

| (14) | Stanovisko Vědeckého řídícího výboru ze dne 26. června 1998 uvádí, že by měla být dodržována určitá omezení týkající se získávání surovin pro výrobu dikalciumfosfátu. V souvislosti s tím by měl být dikalciumfosfát vypuštěn ze seznamu produktů, na které se nevztahují omezení týkající se uvádění na trh podle nařízení (ES) č. 999/2001. Měly by být objasněny důvody absence omezení pro mléko a mléčné výrobky. |
| --- | --- |

(14)

Stanovisko Vědeckého řídícího výboru ze dne 26. června 1998 uvádí, že by měla být dodržována určitá omezení týkající se získávání surovin pro výrobu dikalciumfosfátu. V souvislosti s tím by měl být dikalciumfosfát vypuštěn ze seznamu produktů, na které se nevztahují omezení týkající se uvádění na trh podle nařízení (ES) č. 999/2001. Měly by být objasněny důvody absence omezení pro mléko a mléčné výrobky.

| (15) | Na základě rozvíjejících se vědeckých poznatků a klasifikace rizika, a aniž je dotčena možnost přijmout ochranná opatření, by nařízení (ES) č. 999/2001 mělo povolit, aby byly v souladu s postupem projednávání ve výboru přijaty konkrétnější požadavky na vývoz a uvádění na trh produktů živočišného původu pocházejících z členských států nebo třetích zemí s kontrolovaným nebo neurčeným rizikem výskytu TSE. |
| --- | --- |

(15)

Na základě rozvíjejících se vědeckých poznatků a klasifikace rizika, a aniž je dotčena možnost přijmout ochranná opatření, by nařízení (ES) č. 999/2001 mělo povolit, aby byly v souladu s postupem projednávání ve výboru přijaty konkrétnější požadavky na vývoz a uvádění na trh produktů živočišného původu pocházejících z členských států nebo třetích zemí s kontrolovaným nebo neurčeným rizikem výskytu TSE.

| (16) | Opatření nezbytná k provedení nařízení (ES) č. 999/2001 by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (8). |
| --- | --- |

(16)

Opatření nezbytná k provedení nařízení (ES) č. 999/2001 by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (8).

| (17) | Zejména by měly být Komisi svěřeny pravomoci, aby mohla přijímat rozhodnutí týkající se schvalování rychlých testů, přizpůsobování věku zvířat, zavedení úrovně tolerance, povolení krmení mladých přežvýkavců bílkovinami získávanými z ryb a rozšíření působnosti některých ustanovení na jiné druhy zvířat; aby mohla stanovit pravidla pro výjimky v souvislosti s odstraňováním a likvidací specifikovaného rizikového materiálu a aby mohla stanovit kriteria prokazující zlepšení epizootologické situace a kriteria pro udělování výjimek z určitých omezení a výrobních postupů. Jelikož jsou tato opatření obecné povahy a mohou jimi být pouze měněny jiné než podstatné části tohoto nařízení nebo doplněny nové, jiné než podstatné části, měla by být přijímána v souladu s regulativním postupem s kontrolou stanoveným v článku 5a rozhodnutí Rady 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(17)

Zejména by měly být Komisi svěřeny pravomoci, aby mohla přijímat rozhodnutí týkající se schvalování rychlých testů, přizpůsobování věku zvířat, zavedení úrovně tolerance, povolení krmení mladých přežvýkavců bílkovinami získávanými z ryb a rozšíření působnosti některých ustanovení na jiné druhy zvířat; aby mohla stanovit pravidla pro výjimky v souvislosti s odstraňováním a likvidací specifikovaného rizikového materiálu a aby mohla stanovit kriteria prokazující zlepšení epizootologické situace a kriteria pro udělování výjimek z určitých omezení a výrobních postupů. Jelikož jsou tato opatření obecné povahy a mohou jimi být pouze měněny jiné než podstatné části tohoto nařízení nebo doplněny nové, jiné než podstatné části, měla by být přijímána v souladu s regulativním postupem s kontrolou stanoveným v článku 5a rozhodnutí Rady 1999/468/ES.

| (18) | Nařízení (ES) č. 999/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(18)

Nařízení (ES) č. 999/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 999/2001 se mění takto:

| 1) | Vkládá se nový bod odůvodnění, který zní:






  „(8a) | Krmení nepřežvýkavců určitými zpracovanými živočišnými bílkovinami pocházejícími od nepřežvýkavců by mělo být povoleno při zohlednění zákazu recyklace v rámci téhož druhu stanoveného nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002 ze dne 3. října 2002 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu, které nejsou určeny pro lidskou spotřebu (9), a při zohlednění kontrolních aspektů souvisejících především s rozlišováním zpracovaných živočišných bílkovin specifických pro některé druhy, které jsou stanoveny ve sdělení o plánu boje proti TSE, přijatém Komisí dne 15. července 2005. |
| --- | --- | --- |

1)

Vkládá se nový bod odůvodnění, který zní:

„(8a)

Krmení nepřežvýkavců určitými zpracovanými živočišnými bílkovinami pocházejícími od nepřežvýkavců by mělo být povoleno při zohlednění zákazu recyklace v rámci téhož druhu stanoveného nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002 ze dne 3. října 2002 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu, které nejsou určeny pro lidskou spotřebu (9), a při zohlednění kontrolních aspektů souvisejících především s rozlišováním zpracovaných živočišných bílkovin specifických pro některé druhy, které jsou stanoveny ve sdělení o plánu boje proti TSE, přijatém Komisí dne 15. července 2005.

| 2) | Vkládají se nové body odůvodnění, které znějí:






  „(11a) | V usnesení ze dne 28. října 2004 (10) vyjádřil Evropský parlament obavy ze zkrmování živočišných bílkovin přežvýkavci, protože tyto bílkoviny nejsou součástí přirozené potravy dospělého skotu. Po propuknutí BSE a slintavky a kulhavky je stále více zastáván názor, že nejlepší způsob zajištění zdraví lidí a zvířat je chovat a krmit zvířata způsobem, který zohledňuje zvláštnosti každého druhu. Podle zásady obezřetnosti a v souladu s přirozenou výživou a životními podmínkami přežvýkavců je proto nutné zachovat zákaz zkrmování živočišných bílkovin přežvýkavci ve formách, které nejsou běžnou součástí jejich přirozené potravy. |
| --- | --- | --- |

2)

Vkládají se nové body odůvodnění, které znějí:

„(11a)

V usnesení ze dne 28. října 2004 (10) vyjádřil Evropský parlament obavy ze zkrmování živočišných bílkovin přežvýkavci, protože tyto bílkoviny nejsou součástí přirozené potravy dospělého skotu. Po propuknutí BSE a slintavky a kulhavky je stále více zastáván názor, že nejlepší způsob zajištění zdraví lidí a zvířat je chovat a krmit zvířata způsobem, který zohledňuje zvláštnosti každého druhu. Podle zásady obezřetnosti a v souladu s přirozenou výživou a životními podmínkami přežvýkavců je proto nutné zachovat zákaz zkrmování živočišných bílkovin přežvýkavci ve formách, které nejsou běžnou součástí jejich přirozené potravy.

| (11b) | Strojně oddělené maso se získává oddělením masa od kosti způsobem, který naruší nebo změní strukturu svalového vlákna. Může obsahovat části kostí a periostu (okostice). Strojně oddělené maso proto není srovnatelné s běžným masem. V důsledku toho by mělo být jeho použití pro lidskou spotřebu přezkoumáno. |
| --- | --- |

(11b)

Strojně oddělené maso se získává oddělením masa od kosti způsobem, který naruší nebo změní strukturu svalového vlákna. Může obsahovat části kostí a periostu (okostice). Strojně oddělené maso proto není srovnatelné s běžným masem. V důsledku toho by mělo být jeho použití pro lidskou spotřebu přezkoumáno.

| 3) | V článku 3 se odstavec 1 mění takto:






  a) | písmeno l) se nahrazuje tímto:






  „l) | ‚rychlými testy‘ zjišťovací metody uvedené v příloze X, jejichž výsledky jsou známy během 24 hodin;“ |
| --- | --- | --- | --- |

3)

V článku 3 se odstavec 1 mění takto:

a)

písmeno l) se nahrazuje tímto:

„l)

‚rychlými testy‘ zjišťovací metody uvedené v příloze X, jejichž výsledky jsou známy během 24 hodin;“

| b) | doplňují se nová písmena, která znějí:






  „n) | ‚strojně odděleným masem‘ (SOM) produkt získaný strojním oddělováním z masa na kosti, které zůstalo po vykostění na kostech, tak, že se ztratí nebo změní struktura svalových vláken; |
| --- | --- | --- |

b)

doplňují se nová písmena, která znějí:

„n)

‚strojně odděleným masem‘ (SOM) produkt získaný strojním oddělováním z masa na kosti, které zůstalo po vykostění na kostech, tak, že se ztratí nebo změní struktura svalových vláken;

| o) | ‚pasivním dohledem‘ hlášení všech zvířat, u kterých existuje podezření na infekci TSE, a pokud nelze TSE vyloučit pomocí klinického vyšetření, laboratorní testování těchto zvířat; |
| --- | --- |

o)

‚pasivním dohledem‘ hlášení všech zvířat, u kterých existuje podezření na infekci TSE, a pokud nelze TSE vyloučit pomocí klinického vyšetření, laboratorní testování těchto zvířat;

| p) | ‚aktivním dohledem‘ testování zvířat, u kterých nebylo hlášeno podezření na infekci TSE, jako například zvířata určená k nucené porážce, zvířata s příznaky při prohlídce před porážkou, uhynulá zvířata, zdravá poražená zvířata a zvířata usmrcená v souvislosti s případem TSE, především s cílem zjistit vývoj a prevalenci TSE v určité zemi nebo její oblasti.“ |
| --- | --- |

p)

‚aktivním dohledem‘ testování zvířat, u kterých nebylo hlášeno podezření na infekci TSE, jako například zvířata určená k nucené porážce, zvířata s příznaky při prohlídce před porážkou, uhynulá zvířata, zdravá poražená zvířata a zvířata usmrcená v souvislosti s případem TSE, především s cílem zjistit vývoj a prevalenci TSE v určité zemi nebo její oblasti.“

| 4) | Článek 5 se mění takto:






  a) | odstavec 1 se nahrazuje tímto:
  „1.   Status BSE členského státu, třetí země nebo jejich oblasti (dále jen ‚země nebo oblasti‘) se stanoví zařazením do jedné z těchto tří kategorií:






  — | zanedbatelné riziko výskytu BSE podle definice v příloze II, |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Článek 5 se mění takto:

a)

odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.   Status BSE členského státu, třetí země nebo jejich oblasti (dále jen ‚země nebo oblasti‘) se stanoví zařazením do jedné z těchto tří kategorií:

—

zanedbatelné riziko výskytu BSE podle definice v příloze II,

| — | kontrolované riziko výskytu BSE podle definice v příloze II, |
| --- | --- |

—

kontrolované riziko výskytu BSE podle definice v příloze II,

| — | neurčené riziko výskytu BSE podle definice v příloze II. |
| --- | --- |

—

neurčené riziko výskytu BSE podle definice v příloze II.

Status BSE zemí nebo oblastí může být stanoven pouze na základě kritérií uvedených v příloze II kapitole A. Tato kritéria zahrnují výsledky analýzy rizik na základě všech potenciálních faktorů pro výskyt bovinní spongiformní encefalopatie, jak jsou definovány v příloze II kapitole B, jejich časového vývoje a komplexních opatření aktivního a pasivního dohledu zohledňujících rizikovou kategorii země nebo oblasti.

Členské státy a třetí země, které si přejí zůstat na seznamu třetích zemí schválených pro vývoz živých zvířat nebo produktů uvedených v tomto nařízení do Společenství, předloží Komisi žádost o stanovení svého statusu BSE společně s příslušnými údaji o kritériích stanovených v příloze II kapitole A a o potenciálních rizikových faktorech uvedených v příloze II kapitole B a jejich časovém vývoji.“;

| b) | odstavec 4 se nahrazuje tímto:
  „4.   Členské státy a třetí země, které nepředložily žádost v souladu s odst. 1 třetím pododstavcem, musí s ohledem na dodávky živých zvířat a produktů živočišného původu ze svého území splňovat požadavky platné pro země s neurčeným rizikem výskytu BSE do doby, než takovou žádost předloží a než je přijato konečné rozhodnutí o jejich statusu BSE.“ |
| --- | --- |

b)

odstavec 4 se nahrazuje tímto:

„4.   Členské státy a třetí země, které nepředložily žádost v souladu s odst. 1 třetím pododstavcem, musí s ohledem na dodávky živých zvířat a produktů živočišného původu ze svého území splňovat požadavky platné pro země s neurčeným rizikem výskytu BSE do doby, než takovou žádost předloží a než je přijato konečné rozhodnutí o jejich statusu BSE.“

| 5) | Článek 6 se mění takto:






  a) | odstavec 1 se nahrazuje tímto:
  „1.   Každý členský stát provádí roční program sledování TSE založený na aktivním a pasivním dohledu v souladu s přílohou III. Tento program obsahuje zjišťovací postup využívající rychlých testů, pokud je pro daný druh zvířat k dispozici.
  Rychlé testy se za tímto účelem schvalují postupem podle čl. 24 odst. 3 a uvádějí se v příloze X.“; |
| --- | --- | --- |

5)

Článek 6 se mění takto:

a)

odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.   Každý členský stát provádí roční program sledování TSE založený na aktivním a pasivním dohledu v souladu s přílohou III. Tento program obsahuje zjišťovací postup využívající rychlých testů, pokud je pro daný druh zvířat k dispozici.

Rychlé testy se za tímto účelem schvalují postupem podle čl. 24 odst. 3 a uvádějí se v příloze X.“;

| b) | vkládají se nové odstavce, které znějí:
  „1a.   Roční program sledování uvedený v odstavci 1 zahrnuje alespoň tyto subpopulace:






  a) | veškerý skot starší 24 měsíců odeslaný na nucenou porážku nebo skot, u něhož byly při prohlídkách před porážkou pozorovány příznaky, |
| --- | --- | --- |

b)

vkládají se nové odstavce, které znějí:

„1a.   Roční program sledování uvedený v odstavci 1 zahrnuje alespoň tyto subpopulace:

a)

veškerý skot starší 24 měsíců odeslaný na nucenou porážku nebo skot, u něhož byly při prohlídkách před porážkou pozorovány příznaky,

| b) | veškerý skot starší 30 měsíců normálně poražený pro lidskou spotřebu, |
| --- | --- |

b)

veškerý skot starší 30 měsíců normálně poražený pro lidskou spotřebu,

| c) | veškerý skot starší 24 měsíců neporažený pro lidskou spotřebu, který uhynul nebo byl usmrcen v hospodářství, během přepravy nebo na jatkách (uhynulá zvířata). |
| --- | --- |

c)

veškerý skot starší 24 měsíců neporažený pro lidskou spotřebu, který uhynul nebo byl usmrcen v hospodářství, během přepravy nebo na jatkách (uhynulá zvířata).

Členské státy se mohou rozhodnout odchýlit se od písmene c) v odlehlých oblastech s nízkou hustotou zvířat, kde není organizován sběr uhynulých zvířat. Členské státy, které této možnosti využijí, o tom uvědomí Komisi a předloží seznam dotyčných oblastí spolu s odůvodněním odchylky. Odchylka se nesmí vztahovat na více než 10 % populace skotu v členském státě.

1b.   Po konzultaci s příslušným vědeckým výborem může být věk uvedený v odst. 1a písm. a) a c) přizpůsoben podle čl. 24 odst. 3 vývoji vědeckých poznatků postupem.

Na žádost členského státu, který prokáže podle určitých kritérií stanovených postupem podle čl. 24 odst. 3 zlepšení epizootologické situace v zemi, může být roční program sledování v tomto členském státě přezkoumán.

Dotyčný členský stát musí poskytnout důkaz své schopnosti zjistit účinnost přijatých opatření a zajistit ochranu zdraví lidí a zvířat vycházející z komplexní analýzy rizika. Členský stát musí zejména prokázat:

| a) | jasně klesající nebo trvale nízkou prevalenci BSE na základě aktualizovaných výsledků testování; |
| --- | --- |

a)

jasně klesající nebo trvale nízkou prevalenci BSE na základě aktualizovaných výsledků testování;

| b) | skutečnost, že provedl a alespoň šest let uplatňuje celý systém testování BSE (právní předpisy Společenství o sledovatelnosti a identifikaci živých zvířat a dohledu nad BSE); |
| --- | --- |

b)

skutečnost, že provedl a alespoň šest let uplatňuje celý systém testování BSE (právní předpisy Společenství o sledovatelnosti a identifikaci živých zvířat a dohledu nad BSE);

| c) | skutečnost, že provedl a alespoň šest let uplatňuje právní předpisy Společenství týkající se úplného zákazu krmení hospodářských zvířat živočišnými bílkovinami.“; |
| --- | --- |

c)

skutečnost, že provedl a alespoň šest let uplatňuje právní předpisy Společenství týkající se úplného zákazu krmení hospodářských zvířat živočišnými bílkovinami.“;

| c) | doplňuje se nový odstavec, který zní:
  „5.   Prováděcí pravidla k tomuto článku se přijmou postupem podle čl. 24. odst. 2.“ |
| --- | --- |

c)

doplňuje se nový odstavec, který zní:

„5.   Prováděcí pravidla k tomuto článku se přijmou postupem podle čl. 24. odst. 2.“

| 6) | Vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 6a
  Šlechtitelské programy
  1.   Členské státy mohou zavést šlechtitelské programy s cílem provést výběr s ohledem na odolnost vůči TSE u své populace ovcí. Tyto programy zahrnují rámec pro uznávání statusu odolnosti vůči TSE u určitých stád a mohou být rozšířeny tak, aby zahrnuly i jiné druhy zvířat, a to na základě vědeckých důkazů o odolnosti vůči TSE u konkrétních genotypů těchto druhů.
  2.   Pro programy podle odstavce 1 tohoto článku budou postupem podle čl. 24 odst. 2 přijata zvláštní pravidla.
  3.   Členské státy, které zavedou šlechtitelské programy, předkládají Komisi pravidelné zprávy, aby bylo možné provést vědecké vyhodnocení těchto programů, zejména s ohledem na jejich vliv na výskyt TSE, ale také na genetickou rozmanitost a variabilitu a na udržování starých nebo vzácných plemen ovcí nebo těch plemen, která jsou adaptovaná pro konkrétní oblast. Vědecké závěry a celkové výsledky těchto šlechtitelských programů se pravidelně vyhodnocují a v případě potřeby se tyto programy odpovídajícím způsobem upravují.“ |
| --- | --- |

6)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 6a

Šlechtitelské programy

1.   Členské státy mohou zavést šlechtitelské programy s cílem provést výběr s ohledem na odolnost vůči TSE u své populace ovcí. Tyto programy zahrnují rámec pro uznávání statusu odolnosti vůči TSE u určitých stád a mohou být rozšířeny tak, aby zahrnuly i jiné druhy zvířat, a to na základě vědeckých důkazů o odolnosti vůči TSE u konkrétních genotypů těchto druhů.

2.   Pro programy podle odstavce 1 tohoto článku budou postupem podle čl. 24 odst. 2 přijata zvláštní pravidla.

3.   Členské státy, které zavedou šlechtitelské programy, předkládají Komisi pravidelné zprávy, aby bylo možné provést vědecké vyhodnocení těchto programů, zejména s ohledem na jejich vliv na výskyt TSE, ale také na genetickou rozmanitost a variabilitu a na udržování starých nebo vzácných plemen ovcí nebo těch plemen, která jsou adaptovaná pro konkrétní oblast. Vědecké závěry a celkové výsledky těchto šlechtitelských programů se pravidelně vyhodnocují a v případě potřeby se tyto programy odpovídajícím způsobem upravují.“

| 7) | Článek 7 se mění takto:






  a) | odstavce 1 až 4 se nahrazují tímto:
  „1.   Zkrmování živočišných bílkovin přežvýkavci je zakázáno.
  2.   Zákaz podle odstavce 1 se rozšiřuje rovněž na jiná zvířata než přežvýkavce, a pokud jde o krmení těchto zvířat, omezuje se na produkty živočišného původu podle přílohy IV.
  3.   Odstavce 1 a 2 se použijí, aniž jsou dotčena ustanovení přílohy IV stanovící odchylky od zákazů obsažených v těchto odstavcích.
  Postupem podle čl. 24 odst. 3 se Komise může na základě vědeckého posouzení výživových požadavků mladých přežvýkavců, podle pravidel přijatých k provedení tohoto článku uvedených v odstavci 5 tohoto článku a v návaznosti na posouzení kontrolních aspektů této odchylky rozhodnout, že povolí krmení mladých přežvýkavců bílkovinami získávanými z ryb.
  4.   Členským státům nebo jejich oblastem s neurčeným rizikem výskytu BSE není dovoleno vyvážet nebo skladovat krmivo určené pro hospodářská zvířata, které obsahuje bílkoviny získané ze savců, ani krmivo určené pro savce, s výjimkou krmiva pro psy, kočky a kožešinová zvířata, které obsahuje zpracované bílkoviny získané ze savců.
  Třetím zemím nebo jejich oblastem s neurčeným rizikem výskytu BSE není dovoleno vyvážet do Společenství krmivo určené pro hospodářská zvířata, které obsahuje bílkoviny získané ze savců, ani krmivo určené pro savce, s výjimkou krmiva pro psy, kočky a kožešinová zvířata, které obsahuje zpracované bílkoviny získané ze savců.
  Na žádost členského nebo třetího státu může být postupem podle čl. 24 odst. 2 a podle podrobných kriterií stanovených v souladu s postupem podle čl. 24 odst. 3 rozhodnuto o udělení individuálních výjimek z omezení uvedených v tomto odstavci. Každá výjimka zohlední ustanovení uvedená v odstavci 3 tohoto článku.“; |
| --- | --- | --- |

7)

Článek 7 se mění takto:

a)

odstavce 1 až 4 se nahrazují tímto:

„1.   Zkrmování živočišných bílkovin přežvýkavci je zakázáno.

2.   Zákaz podle odstavce 1 se rozšiřuje rovněž na jiná zvířata než přežvýkavce, a pokud jde o krmení těchto zvířat, omezuje se na produkty živočišného původu podle přílohy IV.

3.   Odstavce 1 a 2 se použijí, aniž jsou dotčena ustanovení přílohy IV stanovící odchylky od zákazů obsažených v těchto odstavcích.

Postupem podle čl. 24 odst. 3 se Komise může na základě vědeckého posouzení výživových požadavků mladých přežvýkavců, podle pravidel přijatých k provedení tohoto článku uvedených v odstavci 5 tohoto článku a v návaznosti na posouzení kontrolních aspektů této odchylky rozhodnout, že povolí krmení mladých přežvýkavců bílkovinami získávanými z ryb.

4.   Členským státům nebo jejich oblastem s neurčeným rizikem výskytu BSE není dovoleno vyvážet nebo skladovat krmivo určené pro hospodářská zvířata, které obsahuje bílkoviny získané ze savců, ani krmivo určené pro savce, s výjimkou krmiva pro psy, kočky a kožešinová zvířata, které obsahuje zpracované bílkoviny získané ze savců.

Třetím zemím nebo jejich oblastem s neurčeným rizikem výskytu BSE není dovoleno vyvážet do Společenství krmivo určené pro hospodářská zvířata, které obsahuje bílkoviny získané ze savců, ani krmivo určené pro savce, s výjimkou krmiva pro psy, kočky a kožešinová zvířata, které obsahuje zpracované bílkoviny získané ze savců.

Na žádost členského nebo třetího státu může být postupem podle čl. 24 odst. 2 a podle podrobných kriterií stanovených v souladu s postupem podle čl. 24 odst. 3 rozhodnuto o udělení individuálních výjimek z omezení uvedených v tomto odstavci. Každá výjimka zohlední ustanovení uvedená v odstavci 3 tohoto článku.“;

| b) | vkládá se nový odstavec, který zní:
  „4a.   Na základě příznivého posouzení rizika, které zohledňuje alespoň rozsah a možný zdroj kontaminace a konečné místo určení zásilek, může být postupem podle čl. 24 odst. 3 rozhodnuto o zavedení úrovně tolerance pro nepatrná množství živočišných bílkovin v krmivech způsobená náhodnou a technicky nevyhnutelnou kontaminací.“; |
| --- | --- |

b)

vkládá se nový odstavec, který zní:

„4a.   Na základě příznivého posouzení rizika, které zohledňuje alespoň rozsah a možný zdroj kontaminace a konečné místo určení zásilek, může být postupem podle čl. 24 odst. 3 rozhodnuto o zavedení úrovně tolerance pro nepatrná množství živočišných bílkovin v krmivech způsobená náhodnou a technicky nevyhnutelnou kontaminací.“;

| c) | odstavec 5 se nahrazuje tímto:
  „5.   Prováděcí pravidla k tomuto článku, zejména pravidla pro prevenci kontaminace z jiných zdrojů a metody odběru vzorků a analytické metody požadované ke kontrole dodržování tohoto článku, se přijmou postupem podle čl. 24 odst. 2. Tato pravidla budou vycházet ze zprávy Komise, která bude zahrnovat zajišťování zdroje, zpracování, kontroly a sledovatelnosti krmiv živočišného původu.“ |
| --- | --- |

c)

odstavec 5 se nahrazuje tímto:

„5.   Prováděcí pravidla k tomuto článku, zejména pravidla pro prevenci kontaminace z jiných zdrojů a metody odběru vzorků a analytické metody požadované ke kontrole dodržování tohoto článku, se přijmou postupem podle čl. 24 odst. 2. Tato pravidla budou vycházet ze zprávy Komise, která bude zahrnovat zajišťování zdroje, zpracování, kontroly a sledovatelnosti krmiv živočišného původu.“

| 8) | V článku 8 se odstavce 1 až 5 nahrazují tímto:
  „1.   Specifikovaný rizikový materiál se odstraňuje a likviduje v souladu s přílohou V tohoto nařízení a s nařízením (ES) č. 1774/2002. Nesmí se dovážet do Společenství. Seznam specifikovaného rizikového materiálu podle přílohy V zahrnuje přinejmenším mozek, míchu, oči a mandle skotu staršího 12 měsíců a páteř skotu nad věkovou hranici, která bude stanovena postupem podle čl. 24 odst. 3. S přihlédnutím k různým kategoriím rizik stanovených v čl. 5 odst. 1 prvním pododstavci a požadavkům čl. 6 odst. 1a a odst. 1b písm. b) bude seznam specifikovaných rizikových materiálů v příloze V odpovídajícím způsobem změněn.
  2.   Odstavec 1 tohoto článku se nevztahuje na tkáně zvířat, které se kontrolovaly pomocí alternativního testu schváleného pro tento zvláštní účel postupem podle čl. 24 odst. 3, za podmínky, že je tento test uveden v příloze X, použit za podmínek podle přílohy V a jeho výsledky jsou negativní.
  Členské státy, které povolují použití alternativního testu podle tohoto odstavce, uvědomí ostatní členské státy a Komisi.
  3.   V členských státech nebo jejich oblastech s kontrolovaným nebo neurčeným rizikem výskytu BSE se rozrušení centrální nervové tkáně po omráčení pomocí tyčovitého nástroje, který se zavádí do lebeční dutiny, nebo vstříknutím plynu do lebeční dutiny nepoužívá u skotu, ovcí a koz, jejichž maso je určeno pro lidskou spotřebu nebo krmení zvířat.
  4.   Údaje o stáří zvířat uvedené v příloze V mohou být upraveny. Tyto úpravy vycházejí z nejnovějších prokázaných vědeckých poznatků týkajících se statistické pravděpodobnosti výskytu TSE v příslušných věkových skupinách skotu, ovcí a koz ve Společenství.
  5.   Postupem podle čl. 24 odst. 3 mohou být přijata pravidla pro výjimky z odstavců 1 až 4 tohoto článku v souvislosti s datem skutečného uplatňování zákazu krmení podle čl. 7 odst. 1, nebo v případě třetích zemí nebo jejich oblastí, kde existuje kontrolované riziko výskytu BSE, v souvislosti s datem skutečného uplatňování zákazu krmení přežvýkavců bílkovinami získanými ze savců s cílem omezit požadavky na odstranění a likvidaci specifikovaného rizikového materiálu na zvířata narozená v těchto zemích nebo oblastech před uvedeným datem.“ |
| --- | --- |

8)

V článku 8 se odstavce 1 až 5 nahrazují tímto:

„1.   Specifikovaný rizikový materiál se odstraňuje a likviduje v souladu s přílohou V tohoto nařízení a s nařízením (ES) č. 1774/2002. Nesmí se dovážet do Společenství. Seznam specifikovaného rizikového materiálu podle přílohy V zahrnuje přinejmenším mozek, míchu, oči a mandle skotu staršího 12 měsíců a páteř skotu nad věkovou hranici, která bude stanovena postupem podle čl. 24 odst. 3. S přihlédnutím k různým kategoriím rizik stanovených v čl. 5 odst. 1 prvním pododstavci a požadavkům čl. 6 odst. 1a a odst. 1b písm. b) bude seznam specifikovaných rizikových materiálů v příloze V odpovídajícím způsobem změněn.

2.   Odstavec 1 tohoto článku se nevztahuje na tkáně zvířat, které se kontrolovaly pomocí alternativního testu schváleného pro tento zvláštní účel postupem podle čl. 24 odst. 3, za podmínky, že je tento test uveden v příloze X, použit za podmínek podle přílohy V a jeho výsledky jsou negativní.

Členské státy, které povolují použití alternativního testu podle tohoto odstavce, uvědomí ostatní členské státy a Komisi.

3.   V členských státech nebo jejich oblastech s kontrolovaným nebo neurčeným rizikem výskytu BSE se rozrušení centrální nervové tkáně po omráčení pomocí tyčovitého nástroje, který se zavádí do lebeční dutiny, nebo vstříknutím plynu do lebeční dutiny nepoužívá u skotu, ovcí a koz, jejichž maso je určeno pro lidskou spotřebu nebo krmení zvířat.

4.   Údaje o stáří zvířat uvedené v příloze V mohou být upraveny. Tyto úpravy vycházejí z nejnovějších prokázaných vědeckých poznatků týkajících se statistické pravděpodobnosti výskytu TSE v příslušných věkových skupinách skotu, ovcí a koz ve Společenství.

5.   Postupem podle čl. 24 odst. 3 mohou být přijata pravidla pro výjimky z odstavců 1 až 4 tohoto článku v souvislosti s datem skutečného uplatňování zákazu krmení podle čl. 7 odst. 1, nebo v případě třetích zemí nebo jejich oblastí, kde existuje kontrolované riziko výskytu BSE, v souvislosti s datem skutečného uplatňování zákazu krmení přežvýkavců bílkovinami získanými ze savců s cílem omezit požadavky na odstranění a likvidaci specifikovaného rizikového materiálu na zvířata narozená v těchto zemích nebo oblastech před uvedeným datem.“

| 9) | V článku 9 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:
  „1.   Produkty živočišného původu uvedené v příloze VI se vyrábějí s využitím výrobních postupů schválených postupem podle článku podle čl. 24 odst. 3.
  2.   Kosti skotu, ovcí a koz ze zemí nebo oblastí s kontrolovaným nebo neurčeným rizikem výskytu BSE se nepoužívají pro výrobu strojně odděleného masa (SOM). Do 1. července 2008 předloží členské státy Komisi zprávu o používání a metodě produkce strojně odděleného masa na svém území. Tato zpráva obsahuje prohlášení o tom, zda členský stát hodlá ve výrobě strojně odděleného masa pokračovat.
  Komise poté předloží Evropskému parlamentu a Radě sdělení o budoucí potřebě a používání strojně odděleného masa ve Společenství, včetně informační politiky vůči spotřebitelům.“ |
| --- | --- |

9)

V článku 9 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:

„1.   Produkty živočišného původu uvedené v příloze VI se vyrábějí s využitím výrobních postupů schválených postupem podle článku podle čl. 24 odst. 3.

2.   Kosti skotu, ovcí a koz ze zemí nebo oblastí s kontrolovaným nebo neurčeným rizikem výskytu BSE se nepoužívají pro výrobu strojně odděleného masa (SOM). Do 1. července 2008 předloží členské státy Komisi zprávu o používání a metodě produkce strojně odděleného masa na svém území. Tato zpráva obsahuje prohlášení o tom, zda členský stát hodlá ve výrobě strojně odděleného masa pokračovat.

Komise poté předloží Evropskému parlamentu a Radě sdělení o budoucí potřebě a používání strojně odděleného masa ve Společenství, včetně informační politiky vůči spotřebitelům.“

| 10) | Článek 12 se mění takto:






  a) | odstavec 1 se nahrazuje tímto:
  „1.   Zvířata podezřelá z infekce TSE jsou buď úředně omezena v pohybu do doby, než jsou známy výsledky klinických a epizootologických vyšetření, která provádějí příslušné orgány, nebo za úředního dohledu usmrcena pro laboratorní vyšetření.
  Je-li skot z hospodářství v členském státě úředně podezřelý z infekce TSE, je všechen ostatní skot z tohoto hospodářství úředně omezen v pohybu do doby, než jsou k dispozici výsledky vyšetření. Jsou-li z infekce TSE úředně podezřelé ovce nebo kozy z hospodářství v členském státě, jsou všechny ostatní ovce a kozy z tohoto hospodářství úředně omezeny v pohybu do doby, než jsou k dispozici výsledky vyšetření.
  Existují-li doklady, že hospodářství, kde bylo zvíře přítomno v době podezření z infekce TSE, pravděpodobně není hospodářstvím, kde mohlo být zvíře infikováno TSE, může příslušný orgán rozhodnout, že úředně omezeno v pohybu je pouze zvíře podezřelé z infekce.
  Příslušný orgán může rovněž v případě nutnosti rozhodnout, že ostatní hospodářství nebo pouze hospodářství vystavené infekci jsou úředně kontrolována v závislosti na dostupných epizootologických údajích.
  Postupem podle čl. 24 odst. 2 a odchylně od úředního omezení pohybu podle tohoto odstavce může být členský stát zproštěn použití zmíněných omezení, používá-li opatření, která poskytují rovnocenné záruky na základě náležitého posouzení možných rizik pro zdraví lidí a zvířat.“; |
| --- | --- | --- |

10)

Článek 12 se mění takto:

a)

odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.   Zvířata podezřelá z infekce TSE jsou buď úředně omezena v pohybu do doby, než jsou známy výsledky klinických a epizootologických vyšetření, která provádějí příslušné orgány, nebo za úředního dohledu usmrcena pro laboratorní vyšetření.

Je-li skot z hospodářství v členském státě úředně podezřelý z infekce TSE, je všechen ostatní skot z tohoto hospodářství úředně omezen v pohybu do doby, než jsou k dispozici výsledky vyšetření. Jsou-li z infekce TSE úředně podezřelé ovce nebo kozy z hospodářství v členském státě, jsou všechny ostatní ovce a kozy z tohoto hospodářství úředně omezeny v pohybu do doby, než jsou k dispozici výsledky vyšetření.

Existují-li doklady, že hospodářství, kde bylo zvíře přítomno v době podezření z infekce TSE, pravděpodobně není hospodářstvím, kde mohlo být zvíře infikováno TSE, může příslušný orgán rozhodnout, že úředně omezeno v pohybu je pouze zvíře podezřelé z infekce.

Příslušný orgán může rovněž v případě nutnosti rozhodnout, že ostatní hospodářství nebo pouze hospodářství vystavené infekci jsou úředně kontrolována v závislosti na dostupných epizootologických údajích.

Postupem podle čl. 24 odst. 2 a odchylně od úředního omezení pohybu podle tohoto odstavce může být členský stát zproštěn použití zmíněných omezení, používá-li opatření, která poskytují rovnocenné záruky na základě náležitého posouzení možných rizik pro zdraví lidí a zvířat.“;

| b) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:
  „3.   Všechny části těla zvířete podezřelého z infekce se buď ponechávají pod úředním dohledem do doby, než je stanovena negativní diagnóza, nebo se zlikvidují v souladu s nařízením (ES) č. 1774/2002.“ |
| --- | --- |

b)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Všechny části těla zvířete podezřelého z infekce se buď ponechávají pod úředním dohledem do doby, než je stanovena negativní diagnóza, nebo se zlikvidují v souladu s nařízením (ES) č. 1774/2002.“

| 11) | V článku 13 se odstavec 1 mění takto:






  a) | v prvním pododstavci se písmeno a) nahrazuje tímto:






  „a) | všechny části těla zvířete se zlikvidují v souladu s nařízením (ES) č. 1774/2002, kromě materiálu ponechaného pro účely záznamů v souladu s přílohou III kapitolou B tohoto nařízení.“; |
| --- | --- | --- | --- |

11)

V článku 13 se odstavec 1 mění takto:

a)

v prvním pododstavci se písmeno a) nahrazuje tímto:

„a)

všechny části těla zvířete se zlikvidují v souladu s nařízením (ES) č. 1774/2002, kromě materiálu ponechaného pro účely záznamů v souladu s přílohou III kapitolou B tohoto nařízení.“;

| b) | v prvním pododstavci se písmeno c) nahrazuje tímto:






  „c) | všechna ohrožená zvířata a produkty z nich podle přílohy VII bodu 2 tohoto nařízení, která byla identifikována šetřením podle písmene b) tohoto odstavce, se usmrtí a zlikvidují v souladu s nařízením (ES) č. 1774/2002.“; |
| --- | --- | --- |

b)

v prvním pododstavci se písmeno c) nahrazuje tímto:

„c)

všechna ohrožená zvířata a produkty z nich podle přílohy VII bodu 2 tohoto nařízení, která byla identifikována šetřením podle písmene b) tohoto odstavce, se usmrtí a zlikvidují v souladu s nařízením (ES) č. 1774/2002.“;

| c) | za první pododstavec se vkládá nový pododstavec, který zní:
  „Na žádost členského státu a na základě příznivého posouzení rizika, zejména s přihlédnutím ke kontrolním opatřením v tomto členském státě, může být postupem podle čl. 24 odst. 2 rozhodnuto povolit používání skotu uvedeného v tomto odstavci do konce jeho produktivního života.“ |
| --- | --- |

c)

za první pododstavec se vkládá nový pododstavec, který zní:

„Na žádost členského státu a na základě příznivého posouzení rizika, zejména s přihlédnutím ke kontrolním opatřením v tomto členském státě, může být postupem podle čl. 24 odst. 2 rozhodnuto povolit používání skotu uvedeného v tomto odstavci do konce jeho produktivního života.“

| 12) | V článku 15 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
  „3.   V souladu s postupem uvedeným v čl. 24 odst. 3 může být působnost odstavců 1 a 2 rozšířena na jiné druhy zvířat.
  4.   Prováděcí pravidla k tomuto článku mohou být přijata v souladu s postupem uvedeným v čl. 24 odst. 2.“ |
| --- | --- |

12)

V článku 15 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.   V souladu s postupem uvedeným v čl. 24 odst. 3 může být působnost odstavců 1 a 2 rozšířena na jiné druhy zvířat.

4.   Prováděcí pravidla k tomuto článku mohou být přijata v souladu s postupem uvedeným v čl. 24 odst. 2.“

| 13) | Článek 16 se mění takto:






  a) | v odstavci 1 se písmeno b) se nahrazuje tímto:






  „b) | mléko a mléčné výrobky, kůže a kožešiny a želatina a kolagen vyrobené z kůží a kožešin.“; |
| --- | --- | --- | --- |

13)

Článek 16 se mění takto:

a)

v odstavci 1 se písmeno b) se nahrazuje tímto:

„b)

mléko a mléčné výrobky, kůže a kožešiny a želatina a kolagen vyrobené z kůží a kožešin.“;

| b) | odstavce 2 a 3 se nahrazují tímto:
  „2.   Produkty živočišného původu dovážené ze třetí země s kontrolovaným nebo neurčeným rizikem výskytu BSE musí pocházet od zdravého skotu, ovcí a koz, které nepodstoupily rozrušení centrální nervové tkáně ani usmrcení vstříknutím plynu do lebeční dutiny podle čl. 8 odst. 3.
  3.   Potraviny živočišného původu obsahující materiál získaný ze skotu pocházejícího ze země nebo oblasti s neurčeným rizikem výskytu BSE nesmějí být uváděny na trh, pokud nepocházejí ze zvířat






  a) | narozených nejméně osm let ode dne, kdy začal být účinně uplatňován zákaz krmení přežvýkavců živočišnými bílkovinami získanými ze savců, a |
| --- | --- | --- |

b)

odstavce 2 a 3 se nahrazují tímto:

„2.   Produkty živočišného původu dovážené ze třetí země s kontrolovaným nebo neurčeným rizikem výskytu BSE musí pocházet od zdravého skotu, ovcí a koz, které nepodstoupily rozrušení centrální nervové tkáně ani usmrcení vstříknutím plynu do lebeční dutiny podle čl. 8 odst. 3.

3.   Potraviny živočišného původu obsahující materiál získaný ze skotu pocházejícího ze země nebo oblasti s neurčeným rizikem výskytu BSE nesmějí být uváděny na trh, pokud nepocházejí ze zvířat

a)

narozených nejméně osm let ode dne, kdy začal být účinně uplatňován zákaz krmení přežvýkavců živočišnými bílkovinami získanými ze savců, a

| b) | narozených, odchovaných a držených ve stádech, u nichž je potvrzeno, že byla prosta BSE po dobu nejméně sedmi předchozích let. |
| --- | --- |

b)

narozených, odchovaných a držených ve stádech, u nichž je potvrzeno, že byla prosta BSE po dobu nejméně sedmi předchozích let.

Kromě toho nesmějí být potraviny pocházející z přežvýkavců z členského státu nebo jeho oblasti s neurčeným rizikem výskytu BSE zasílány do jiného členského státu ani dováženy z třetí země s neurčeným rizikem výskytu BSE.

Tento zákaz se nevztahuje na produkty živočišného původu uvedené v příloze VIII kapitole C, které splňují požadavky přílohy VIII kapitoly C.

Musí být doprovázeny veterinárním osvědčením vystaveným úředním veterinárním lékařem, které potvrzuje, že byly vyrobeny v souladu s tímto nařízením.“

| 14) | Vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 23a
  K provedení tohoto nařízení se v souladu s regulativním postupem s kontrolou uvedeným v článku 24 odst. 3 přijímají následující opatření:






  a) | schvalování rychlých testů uvedených v čl. 6 odst. 1 a v čl. 8 odst. 2, |
| --- | --- | --- |

14)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 23a

K provedení tohoto nařízení se v souladu s regulativním postupem s kontrolou uvedeným v článku 24 odst. 3 přijímají následující opatření:

a)

schvalování rychlých testů uvedených v čl. 6 odst. 1 a v čl. 8 odst. 2,

| b) | přizpůsobování věku uvedeného v čl. 6 odst. 1b, |
| --- | --- |

b)

přizpůsobování věku uvedeného v čl. 6 odst. 1b,

| c) | stanovení kriterií prokazující zlepšení epizootologické situace uvedených v čl. 6 odst. 1b, |
| --- | --- |

c)

stanovení kriterií prokazující zlepšení epizootologické situace uvedených v čl. 6 odst. 1b,

| d) | povolení krmení mladých přežvýkavců bílkovinami získávanými z ryb, jak je uvedeno v čl. 7 odst. 3, |
| --- | --- |

d)

povolení krmení mladých přežvýkavců bílkovinami získávanými z ryb, jak je uvedeno v čl. 7 odst. 3,

| e) | stanovení kriterií pro udělování výjimek z omezení uvedených v čl. 7 odst. 4, |
| --- | --- |

e)

stanovení kriterií pro udělování výjimek z omezení uvedených v čl. 7 odst. 4,

| f) | rozhodnutí o zavedení úrovně tolerance, jak je uvedeno v čl. 7 odst. 4a, |
| --- | --- |

f)

rozhodnutí o zavedení úrovně tolerance, jak je uvedeno v čl. 7 odst. 4a,

| g) | rozhodnutí o věku, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 1, |
| --- | --- |

g)

rozhodnutí o věku, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 1,

| h) | stanovení pravidel pro výjimky v souvislosti s odstraňováním a likvidací specifikovaného rizikového materiálu, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 5, |
| --- | --- |

h)

stanovení pravidel pro výjimky v souvislosti s odstraňováním a likvidací specifikovaného rizikového materiálu, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 5,

| i) | schvalování výrobních postupů podle čl. 9 odst. 1, |
| --- | --- |

i)

schvalování výrobních postupů podle čl. 9 odst. 1,

| j) | rozhodnutí o rozšíření působnosti některých ustanovení na jiné druhy zvířat, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 3. |
| --- | --- |

j)

rozhodnutí o rozšíření působnosti některých ustanovení na jiné druhy zvířat, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 3.

Tato opatření se připojí k tomuto nařízení.“

| 15) | Článek 24 se nahrazuje tímto:
  „Článek 24
  Výbory
  1.   Komisi je nápomocen Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat. Avšak ohledně článku 6a Komise konzultuje také Stálý výbor pro zootechniku.
  2.   Je-li odkazováno na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na ustanovení článku 8 tohoto rozhodnutí.
  Lhůty uvedené v čl. 5 odst. 6 tohoto rozhodnutí jsou tři měsíce a v případě ochranných opatření uvedených v čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení 15 dní.
  3.   Je-li odkazováno na tento odstavec, použijí se články 5a odstavec 1 až 4 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na ustanovení článku 8 tohoto rozhodnutí.“ |
| --- | --- |

15)

Článek 24 se nahrazuje tímto:

„Článek 24

Výbory

1.   Komisi je nápomocen Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat. Avšak ohledně článku 6a Komise konzultuje také Stálý výbor pro zootechniku.

2.   Je-li odkazováno na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na ustanovení článku 8 tohoto rozhodnutí.

Lhůty uvedené v čl. 5 odst. 6 tohoto rozhodnutí jsou tři měsíce a v případě ochranných opatření uvedených v čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení 15 dní.

3.   Je-li odkazováno na tento odstavec, použijí se články 5a odstavec 1 až 4 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na ustanovení článku 8 tohoto rozhodnutí.“

| 16) | Vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 24a
  Rozhodnutí přijatá jedním z postupů uvedených v čl. 24 se zakládají na náležitém posouzení možných rizik pro zdraví lidí a zvířat a zachovávají, při zohlednění existujících vědeckých důkazů, nebo zvyšují, je-li to vědecky podloženo, úroveň ochrany zdraví lidí a zvířat zajištěnou ve Společenství.“ |
| --- | --- |

16)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 24a

Rozhodnutí přijatá jedním z postupů uvedených v čl. 24 se zakládají na náležitém posouzení možných rizik pro zdraví lidí a zvířat a zachovávají, při zohlednění existujících vědeckých důkazů, nebo zvyšují, je-li to vědecky podloženo, úroveň ochrany zdraví lidí a zvířat zajištěnou ve Společenství.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V ... dne ...

Za Evropský parlament

předseda

...

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

...

---

(1)  Úř. věst. C 234, 22.9.2005, s. 26.

1

(2)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 17. května 2006 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku), společný postoj Rady ze dne 23. listopadu 2006 a postoj Evropského parlamentu ze dne ... (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

2

(3)  Úř. věst. L 147, 31.5.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 1041/2006 (Uř. věst. L 187, 8.7.2006, s. 10).

3

(4)  Úř. věst. L 163, 23.6.2005, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. L 41, 14.2.2003, s. 41.

5

(6)  Úř. věst. L 273, 10.10.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES). č. 208/2006 (Úř. věst. L 36, 8.2.2006, s. 25).

6

(7)  Úř. věst. L 283, 31.10.2003, s. 29.

7

(8)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s.23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11).

8

(9)  Úř. věst. L 273, 10.10.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 208/2006 (Úř. věst. L 36, 8.2.2006, s. 25).“.

9

(10)  Úř. věst. C 174 E, 14.7.2005, s. 178.“.

10

---

ODŮVODNĚNÍ RADY

I.   ÚVOD

| 1. | Dne 7. prosince 2004 předložila Komise Radě návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES), kterým se mění nařízení (ES) č. 999/2001. Návrh vychází z článku 152 Smlouvy. |
| --- | --- |

1.

Dne 7. prosince 2004 předložila Komise Radě návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES), kterým se mění nařízení (ES) č. 999/2001. Návrh vychází z článku 152 Smlouvy.

| 2. | Evropský parlament přijal stanovisko v prvním čtení dne 17. května 2006. Hospodářský a sociální výbor zaujal stanovisko dne 9. března 2005. |
| --- | --- |

2.

Evropský parlament přijal stanovisko v prvním čtení dne 17. května 2006. Hospodářský a sociální výbor zaujal stanovisko dne 9. března 2005.

| 3. | Dne 23. listopadu 2006 přijala Rada společný postoj v souladu s článkem 251 Smlouvy. |
| --- | --- |

3.

Dne 23. listopadu 2006 přijala Rada společný postoj v souladu s článkem 251 Smlouvy.

II.   CÍLE

Cílem navrhovaného nařízení je reagovat na obavy členských států, zejména v souvislosti s:

| — | kategorizací zemí podle rizika BSE |
| --- | --- |

—

kategorizací zemí podle rizika BSE

| — | definicí pasivního a aktivního dohledu |
| --- | --- |

—

definicí pasivního a aktivního dohledu

| — | a zejména možností přizpůsobení stávajícího monitorovacího systému zlepšením epidemiologické situace v dotčených státech. |
| --- | --- |

—

a zejména možností přizpůsobení stávajícího monitorovacího systému zlepšením epidemiologické situace v dotčených státech.

III.   ANALÝZA SPOLEČNÉHO POSTOJE

1.   Obecné souvislosti

V květnu roku 2006 bylo v prvním čtení dosaženo dohody o dané složce.

Právníci-lingvisté z obou orgánů provedli revizi návrhu nařízení dne 19. září 2006 (PE-CONS 3618/06).

Rada mezitím přijala rozhodnutí 2006/512/ES, kterým se do rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (článek 5a) zavádí nový postup pod názvem „regulativní postup s kontrolou“.

Pro přijetí opatření obecného významu, jejichž předmětem je změna jiných než podstatných prvků aktu přijatého postupem podle článku 251 Smlouvy, a to i zrušením některých těchto prvků nebo doplněním aktu o nové jiné než podstatné prvky, je třeba použít nový postup projednávání ve výborech.

2.   Úpravy navržené Radou

Nařízení (ES) č. 999/2001 odkazuje ve všech případech, kdy jsou prováděcí pravomoci svěřeny Komisi, na regulativní postup projednávání ve výborech, a musí být tudíž tam, kde je to nutné, upraveno podle nového regulativního postupu s kontrolou.

Vzhledem k naléhavosti situace (1) bude nutné, aby dané nařízení bylo Parlamentem a Radou přijato do prosince roku 2006.

Komise přijala společný postoj schválený Radou.

---

(1)  Několik prováděcích opatření je blokováno na úrovni Komise.

---

| 19.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 311/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 311/10

---

SPOLEČNÝ POSTOJ (ES) č. 33/2006

přijatý Radou dne 23. listopadu 2006

s ohledem na přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/ /ES ze dne ... o vyhodnocování a zvládání povodňových rizik

(2006/C 311 E/02)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 175 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Povodně mohou způsobovat úmrtí, vysídlení obyvatel a škody životnímu prostředí, vážně ohrožovat hospodářský rozvoj a narušovat hospodářské činnosti Společenství. |
| --- | --- |

(1)

Povodně mohou způsobovat úmrtí, vysídlení obyvatel a škody životnímu prostředí, vážně ohrožovat hospodářský rozvoj a narušovat hospodářské činnosti Společenství.

| (2) | Povodně jsou přírodním jevem, kterému nelze zabránit. Určité činnosti člověka a změna klimatu však přispívají ke zvyšování pravděpodobnosti výskytu povodní a jejich nepříznivých účinků. |
| --- | --- |

(2)

Povodně jsou přírodním jevem, kterému nelze zabránit. Určité činnosti člověka a změna klimatu však přispívají ke zvyšování pravděpodobnosti výskytu povodní a jejich nepříznivých účinků.

| (3) | Je proveditelné a žádoucí omezit riziko nepříznivých účinků spojených s povodněmi, zejména na lidské zdraví a na život, životní prostředí, kulturní dědictví, hospodářskou činnost a infrastrukturu. Nicméně pokud mají být opatření k omezení těchto rizik účinná, měla by být v co nejvyšší míře koordinována v rámci celého povodí. |
| --- | --- |

(3)

Je proveditelné a žádoucí omezit riziko nepříznivých účinků spojených s povodněmi, zejména na lidské zdraví a na život, životní prostředí, kulturní dědictví, hospodářskou činnost a infrastrukturu. Nicméně pokud mají být opatření k omezení těchto rizik účinná, měla by být v co nejvyšší míře koordinována v rámci celého povodí.

| (4) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (3), vyžaduje, aby pro všechny oblasti povodí byly v zájmu dosažení dobrého ekologického a chemického stavu vypracovány plány povodí, a tento rámec přispěje ke zmírnění následků povodní. Omezení rizika povodní však nepatří k hlavním cílům uvedené směrnice, která rovněž nezohledňuje budoucí rizika povodní způsobených změnou klimatu. |
| --- | --- |

(4)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (3), vyžaduje, aby pro všechny oblasti povodí byly v zájmu dosažení dobrého ekologického a chemického stavu vypracovány plány povodí, a tento rámec přispěje ke zmírnění následků povodní. Omezení rizika povodní však nepatří k hlavním cílům uvedené směrnice, která rovněž nezohledňuje budoucí rizika povodní způsobených změnou klimatu.

| (5) | Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 12. července 2004 nazvané „Řízení povodňových rizik – prevence, ochrana a zmírnění následků povodní“ předkládá její analýzu a přístup ke zvládání povodňových rizik na úrovni Společenství a uvádí, že společná a koordinovaná akce na úrovni Společenství by přinesla značnou přidanou hodnotu a zvýšila by celkovou úroveň ochrany před povodněmi. |
| --- | --- |

(5)

Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 12. července 2004 nazvané „Řízení povodňových rizik – prevence, ochrana a zmírnění následků povodní“ předkládá její analýzu a přístup ke zvládání povodňových rizik na úrovni Společenství a uvádí, že společná a koordinovaná akce na úrovni Společenství by přinesla značnou přidanou hodnotu a zvýšila by celkovou úroveň ochrany před povodněmi.

| (6) | Kromě koordinace mezi členskými státy vyžaduje účinná protipovodňová prevence a zmírňování účinků povodní spolupráci se třetími zeměmi. To je v souladu se směrnicí 2000/60/ES a s mezinárodními zásadami zvládání povodňových rizik vypracovanými zejména na základě Úmluvy Organizace spojených národů o ochraně a využívání vodních toků přesahujících hranice státu a mezinárodních jezer, schválené rozhodnutím Rady 95/308/ES (4), a všech následných dohod o jejím uplatňování. |
| --- | --- |

(6)

Kromě koordinace mezi členskými státy vyžaduje účinná protipovodňová prevence a zmírňování účinků povodní spolupráci se třetími zeměmi. To je v souladu se směrnicí 2000/60/ES a s mezinárodními zásadami zvládání povodňových rizik vypracovanými zejména na základě Úmluvy Organizace spojených národů o ochraně a využívání vodních toků přesahujících hranice státu a mezinárodních jezer, schválené rozhodnutím Rady 95/308/ES (4), a všech následných dohod o jejím uplatňování.

| (7) | Rozhodnutí Rady 2001/792/ES, Euratom ze dne 23. října 2001 o vytvoření mechanismu Společenství na podporu zesílené spolupráce při asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany (5) mobilizuje podporu a pomoc členských států v případě výskytu závažné mimořádné události, včetně povodní. Civilní ochrana může odpovídajícím způsobem reagovat ve prospěch obyvatelstva postiženého povodní a zlepšit připravenost a odolnost. |
| --- | --- |

(7)

Rozhodnutí Rady 2001/792/ES, Euratom ze dne 23. října 2001 o vytvoření mechanismu Společenství na podporu zesílené spolupráce při asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany (5) mobilizuje podporu a pomoc členských států v případě výskytu závažné mimořádné události, včetně povodní. Civilní ochrana může odpovídajícím způsobem reagovat ve prospěch obyvatelstva postiženého povodní a zlepšit připravenost a odolnost.

| (8) | Podle nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie (6) lze poskytnout rychlou finanční pomoc v případě závažné katastrofy s cílem pomoci postiženým lidem, přírodním oblastem, regionům a zemím k návratu k pokud možno normálním podmínkám, avšak fond lze použít pouze na záchranné operace, a nikoli ve fázích, které mimořádným událostem předcházejí. |
| --- | --- |

(8)

Podle nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie (6) lze poskytnout rychlou finanční pomoc v případě závažné katastrofy s cílem pomoci postiženým lidem, přírodním oblastem, regionům a zemím k návratu k pokud možno normálním podmínkám, avšak fond lze použít pouze na záchranné operace, a nikoli ve fázích, které mimořádným událostem předcházejí.

| (9) | V celém Společenství dochází k různým typům povodní, jako jsou říční povodně, přívalové povodně, záplavy urbanizovaných oblastí a záplavy pobřežních oblastí způsobené mořem. Škody způsobené povodněmi se rovněž mohou lišit v různých zemích a regionech Společenství. Cíle týkající se zvládání povodňových rizik by proto měly být určeny samotnými členskými státy a měly by vycházet z místních a regionálních podmínek. |
| --- | --- |

(9)

V celém Společenství dochází k různým typům povodní, jako jsou říční povodně, přívalové povodně, záplavy urbanizovaných oblastí a záplavy pobřežních oblastí způsobené mořem. Škody způsobené povodněmi se rovněž mohou lišit v různých zemích a regionech Společenství. Cíle týkající se zvládání povodňových rizik by proto měly být určeny samotnými členskými státy a měly by vycházet z místních a regionálních podmínek.

| (10) | V některých oblastech Společenství lze povodňová rizika považovat za nevýznamná, např. v řídce osídlených či neosídlených oblastech nebo v oblastech s omezenými hospodářskými aktivy nebo ekologickou hodnotou. V každé oblasti povodí nebo správní jednotce by měla být posouzena povodňová rizika a potřeba dalších opatření. |
| --- | --- |

(10)

V některých oblastech Společenství lze povodňová rizika považovat za nevýznamná, např. v řídce osídlených či neosídlených oblastech nebo v oblastech s omezenými hospodářskými aktivy nebo ekologickou hodnotou. V každé oblasti povodí nebo správní jednotce by měla být posouzena povodňová rizika a potřeba dalších opatření.

| (11) | Aby byl k dispozici účinný nástroj pro informovanost, jakož i hodnotný základ pro stanovení priorit a přijímání dalších technických, finančních a politických rozhodnutí týkajících se zvládání povodňových rizik, je potřeba zajistit vytvoření map povodňových nebezpečí a map povodňových rizik znázorňujících možné nepříznivé následky související s různými povodňovými scénáři. |
| --- | --- |

(11)

Aby byl k dispozici účinný nástroj pro informovanost, jakož i hodnotný základ pro stanovení priorit a přijímání dalších technických, finančních a politických rozhodnutí týkajících se zvládání povodňových rizik, je potřeba zajistit vytvoření map povodňových nebezpečí a map povodňových rizik znázorňujících možné nepříznivé následky související s různými povodňovými scénáři.

| (12) | S cílem předejít nepříznivým dopadům povodní na dotyčnou oblast nebo je omezit je vhodné zajistit vypracování plánů pro zvládání povodňových rizik. Příčiny a následky povodní se v různých zemích a regionech Společenství liší. Plány pro zvládání povodňových rizik by proto měly zohlednit konkrétní charakteristiky oblastí, kterých se týkají, a stanovit řešení navržená přesně podle potřeb a priorit těchto oblastí a současně zajistit příslušnou koordinaci v rámci oblastí povodí. |
| --- | --- |

(12)

S cílem předejít nepříznivým dopadům povodní na dotyčnou oblast nebo je omezit je vhodné zajistit vypracování plánů pro zvládání povodňových rizik. Příčiny a následky povodní se v různých zemích a regionech Společenství liší. Plány pro zvládání povodňových rizik by proto měly zohlednit konkrétní charakteristiky oblastí, kterých se týkají, a stanovit řešení navržená přesně podle potřeb a priorit těchto oblastí a současně zajistit příslušnou koordinaci v rámci oblastí povodí.

| (13) | Plány pro zvládání povodňových rizik by měly být zaměřeny na prevenci, ochranu a připravenost. Prvky plánů pro zvládání povodňových rizik je třeba pravidelně přezkoumávat a v případě potřeby aktualizovat, s přihlédnutím k pravděpodobným účinkům změny klimatu na výskyt povodní. |
| --- | --- |

(13)

Plány pro zvládání povodňových rizik by měly být zaměřeny na prevenci, ochranu a připravenost. Prvky plánů pro zvládání povodňových rizik je třeba pravidelně přezkoumávat a v případě potřeby aktualizovat, s přihlédnutím k pravděpodobným účinkům změny klimatu na výskyt povodní.

| (14) | V souvislosti se zvládáním povodňových rizik je velmi důležitá zásada solidarity. S ohledem na uvedenou zásadu by měly být členské státy povzbuzovány k tomu, aby usilovaly o spravedlivé sdílení odpovědnosti při společném rozhodování o všeobecně prospěšných opatřeních. |
| --- | --- |

(14)

V souvislosti se zvládáním povodňových rizik je velmi důležitá zásada solidarity. S ohledem na uvedenou zásadu by měly být členské státy povzbuzovány k tomu, aby usilovaly o spravedlivé sdílení odpovědnosti při společném rozhodování o všeobecně prospěšných opatřeních.

| (15) | Aby se předešlo zdvojování práce, měly by být členské státy oprávněny využívat pro účely dosažení cílů této směrnice a splnění jejích požadavků stávající předběžná vyhodnocení povodňových rizik, mapy povodňových nebezpečí a mapy povodňových rizik a plány pro zvládání povodňových rizik. |
| --- | --- |

(15)

Aby se předešlo zdvojování práce, měly by být členské státy oprávněny využívat pro účely dosažení cílů této směrnice a splnění jejích požadavků stávající předběžná vyhodnocení povodňových rizik, mapy povodňových nebezpečí a mapy povodňových rizik a plány pro zvládání povodňových rizik.

| (16) | Vypracování plánů povodí podle směrnice 2000/60/ES a plánů pro zvládání povodňových rizik podle této směrnice tvoří součást integrované správy povodí. Oba tyto postupy by tedy měly s ohledem na environmentální cíle směrnice 2000/60/ES využívat společného potenciálu vzájemné součinnosti a přínosů, aby tak byla zajištěna účinnost a uvážlivé využívání zdrojů a současně uznáno, že příslušné orgány a správní jednotky podle této směrnice mohou být odlišné od příslušných orgánů a správních jednotek podle směrnice 2000/60/ES. |
| --- | --- |

(16)

Vypracování plánů povodí podle směrnice 2000/60/ES a plánů pro zvládání povodňových rizik podle této směrnice tvoří součást integrované správy povodí. Oba tyto postupy by tedy měly s ohledem na environmentální cíle směrnice 2000/60/ES využívat společného potenciálu vzájemné součinnosti a přínosů, aby tak byla zajištěna účinnost a uvážlivé využívání zdrojů a současně uznáno, že příslušné orgány a správní jednotky podle této směrnice mohou být odlišné od příslušných orgánů a správních jednotek podle směrnice 2000/60/ES.

| (17) | V případě víceúčelového využití vodních útvarů pro různé formy udržitelných lidských činností (např. zvládání povodňových rizik, ekologie, vnitrozemská plavba nebo využití vodní energie) a dopadů těchto využití na vodní útvary stanoví směrnice 2000/60/ES jasné a průhledné postupy řešení těchto využití a dopadů, včetně možných výjimek z cílů „dobrého stavu“ nebo „nezhoršování“ stanovených v článku 4 uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(17)

V případě víceúčelového využití vodních útvarů pro různé formy udržitelných lidských činností (např. zvládání povodňových rizik, ekologie, vnitrozemská plavba nebo využití vodní energie) a dopadů těchto využití na vodní útvary stanoví směrnice 2000/60/ES jasné a průhledné postupy řešení těchto využití a dopadů, včetně možných výjimek z cílů „dobrého stavu“ nebo „nezhoršování“ stanovených v článku 4 uvedené směrnice.

| (18) | Opatření nezbytná k provedení této směrnice by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (7). |
| --- | --- |

(18)

Opatření nezbytná k provedení této směrnice by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (7).

| (19) | Tato směrnice dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané zejména Listinou základních práv Evropské unie. Jejím cílem je zejména podpora začlenění vysoké úrovně ochrany životního prostředí do politik Společenství v souladu se zásadou udržitelného rozvoje podle článku 37 Listiny základních práv Evropské unie. |
| --- | --- |

(19)

Tato směrnice dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané zejména Listinou základních práv Evropské unie. Jejím cílem je zejména podpora začlenění vysoké úrovně ochrany životního prostředí do politik Společenství v souladu se zásadou udržitelného rozvoje podle článku 37 Listiny základních práv Evropské unie.

| (20) | Jelikož cíle této směrnice, totiž zavedení rámce pro opatření k omezení rizik povodňových škod, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu rozsahu a účinků činnosti lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

(20)

Jelikož cíle této směrnice, totiž zavedení rámce pro opatření k omezení rizik povodňových škod, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu rozsahu a účinků činnosti lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle.

| (21) | V souladu se zásadami proporcionality a subsidiarity a podle Protokolu o používání zásad subsidiarity a proporcionality připojeného ke Smlouvě a s ohledem na stávající kapacity členských států by měla být ponechána značná pružnost na místní a regionální úrovni, zejména pokud jde o organizaci a odpovědnost orgánů. |
| --- | --- |

(21)

V souladu se zásadami proporcionality a subsidiarity a podle Protokolu o používání zásad subsidiarity a proporcionality připojeného ke Smlouvě a s ohledem na stávající kapacity členských států by měla být ponechána značná pružnost na místní a regionální úrovni, zejména pokud jde o organizaci a odpovědnost orgánů.

| (22) | Podle bodu 34 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů (8) jsou členské státy vybízeny k tomu, aby jak pro sebe, tak i v zájmu Společenství sestavily vlastní tabulky, z nichž bude co nejvíce patrné srovnání mezi touto směrnicí a prováděcími opatřeními, a aby tyto tabulky zveřejnily, |
| --- | --- |

(22)

Podle bodu 34 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů (8) jsou členské státy vybízeny k tomu, aby jak pro sebe, tak i v zájmu Společenství sestavily vlastní tabulky, z nichž bude co nejvíce patrné srovnání mezi touto směrnicí a prováděcími opatřeními, a aby tyto tabulky zveřejnily,

PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:

KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Účelem této směrnice je stanovit rámec pro vyhodnocování a zvládání povodňových rizik s cílem snížit nepříznivé účinky na lidské zdraví, životní prostředí, kulturní dědictví a hospodářskou činnost, které souvisejí s povodněmi ve Společenství.

Článek 2

Pro účely této směrnice se kromě definic pojmů „řeka“, „povodí“, „dílčí povodí“ a „oblast povodí“ uvedených v článku 2 směrnice 2000/60/ES použijí tyto definice:

| 1) | „povodní“ se rozumí dočasné zaplavení území, které obvykle není vodou zaplaveno. Tento pojem zahrnuje povodně způsobené řekami, horskými bystřinami, občasnými vodními toky ve Středomoří a záplavy z moří v pobřežních oblastech a nemusí zahrnovat povodně způsobené kanalizačními systémy; |
| --- | --- |

1)

„povodní“ se rozumí dočasné zaplavení území, které obvykle není vodou zaplaveno. Tento pojem zahrnuje povodně způsobené řekami, horskými bystřinami, občasnými vodními toky ve Středomoří a záplavy z moří v pobřežních oblastech a nemusí zahrnovat povodně způsobené kanalizačními systémy;

| 2) | „povodňovým rizikem“ se rozumí kombinace pravděpodobnosti výskytu povodně a možných nepříznivých účinků na lidské zdraví, životní prostředí, kulturní dědictví a hospodářskou činnost, které souvisejí s povodní. |
| --- | --- |

2)

„povodňovým rizikem“ se rozumí kombinace pravděpodobnosti výskytu povodně a možných nepříznivých účinků na lidské zdraví, životní prostředí, kulturní dědictví a hospodářskou činnost, které souvisejí s povodní.

Článek 3

1.   Pro účely této směrnice členské státy využijí opatření přijatých podle čl. 3 odst. 1, 2, 3, 5 a 6 směrnice 2000/60/ES.

2.   K provedení této směrnice však členské státy mohou:

| a) | jmenovat příslušné orgány odlišné od orgánů určených podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2000/60/ES; |
| --- | --- |

a)

jmenovat příslušné orgány odlišné od orgánů určených podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2000/60/ES;

| b) | vymezit určité pobřežní oblasti nebo jednotlivá povodí a přiřadit je k jiné správní jednotce, než ke kterým jsou přiřazeny podle čl. 3 odst. 1 směrnice 2000/60/ES. |
| --- | --- |

b)

vymezit určité pobřežní oblasti nebo jednotlivá povodí a přiřadit je k jiné správní jednotce, než ke kterým jsou přiřazeny podle čl. 3 odst. 1 směrnice 2000/60/ES.

V těchto případech členské státy do ... (9) sdělí Komisi informace uvedené v příloze I směrnice 2000/60/ES. Pro tento účel se jakýkoliv odkaz na příslušné orgány a oblasti povodí považuje za odkaz na příslušné orgány a správní jednotku podle tohoto článku. Členské státy uvědomí Komisi o jakékoli změně v údajích poskytnutých podle tohoto odstavce do tří měsíců od vstupu této změny v platnost.

KAPITOLA II

PŘEDBĚŽNÉ VYHODNOCENÍ POVODŇOVÝCH RIZIK

Článek 4

1.   Členské státy provedou v souladu s odstavcem 2 předběžné vyhodnocení povodňových rizik pro každou oblast povodí nebo správní jednotku uvedenou v čl. 3 odst. 2 písm. b) nebo část mezinárodní oblasti povodí, jež leží na jejich území.

2.   Předběžné vyhodnocení povodňových rizik se provede za účelem vyhodnocení možných rizik na základě dostupných nebo snadno odvoditelných informací, jako jsou záznamy. Vyhodnocení zahrnuje alespoň:

| a) | mapy oblasti povodí ve vhodném měřítku, včetně hranic povodí, dílčích povodí a případně pobřežních oblastí, znázorňující topografii a využití území; |
| --- | --- |

a)

mapy oblasti povodí ve vhodném měřítku, včetně hranic povodí, dílčích povodí a případně pobřežních oblastí, znázorňující topografii a využití území;

| b) | popis povodní, ke kterým došlo v minulosti a které měly výrazné nepříznivé účinky na lidské zdraví, životní prostředí, kulturní dědictví a hospodářskou činnost, a u nichž je stále velká pravděpodobnost výskytu podobných událostí v budoucnosti, včetně rozsahu a průběhu povodní a vyhodnocení nepříznivých účinků, jež vyvolaly; |
| --- | --- |

b)

popis povodní, ke kterým došlo v minulosti a které měly výrazné nepříznivé účinky na lidské zdraví, životní prostředí, kulturní dědictví a hospodářskou činnost, a u nichž je stále velká pravděpodobnost výskytu podobných událostí v budoucnosti, včetně rozsahu a průběhu povodní a vyhodnocení nepříznivých účinků, jež vyvolaly;

| c) | popis významných povodní, ke kterým došlo v minulosti, pokud lze u podobných událostí v budoucnosti předpokládat výrazné nepříznivé účinky; |
| --- | --- |

c)

popis významných povodní, ke kterým došlo v minulosti, pokud lze u podobných událostí v budoucnosti předpokládat výrazné nepříznivé účinky;

a popřípadě zahrnuje rovněž:

| d) | vyhodnocení možných nepříznivých účinků budoucích povodní na lidské zdraví, životní prostředí, kulturní dědictví a hospodářskou činnost, pokud možno s přihlédnutím k otázkám, jako jsou topografie, poloha vodních toků a jejich obecné hydrologické a geomorfologické vlastnosti, poloha osídlených oblastí a oblastí s hospodářskou činností a dlouhodobý vývoj včetně vlivů změny klimatu na výskyt povodní. |
| --- | --- |

d)

vyhodnocení možných nepříznivých účinků budoucích povodní na lidské zdraví, životní prostředí, kulturní dědictví a hospodářskou činnost, pokud možno s přihlédnutím k otázkám, jako jsou topografie, poloha vodních toků a jejich obecné hydrologické a geomorfologické vlastnosti, poloha osídlených oblastí a oblastí s hospodářskou činností a dlouhodobý vývoj včetně vlivů změny klimatu na výskyt povodní.

3.   V případě mezinárodních oblastí povodí nebo správních jednotek uvedených v čl. 3 odst. 2 písm. b), které jsou sdíleny s jinými členskými státy, členské státy zajistí, aby mezi dotčenými příslušnými orgány probíhala výměna důležitých informací.

4.   Členské státy dokončí předběžné vyhodnocení povodňových rizik do 22. prosince 2012.

Článek 5

1.   Na základě předběžného vyhodnocení povodňových rizik podle článku 4 určí členské státy pro každou oblast povodí nebo správní jednotku uvedenou v čl. 3 odst. 2 písm. b) nebo část mezinárodní oblasti povodí, jež leží na jejich území, oblasti, u kterých dospěly k závěru, že v nich existují potenciálně významná povodňová rizika nebo že lze výskyt těchto rizik považovat za pravděpodobný.

2.   Určení oblastí příslušejících k mezinárodní oblasti povodí nebo správní jednotce uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. b) a sdílené s jiným členským státem prováděné podle odstavce 1 probíhá v koordinaci mezi dotyčnými členskými státy.

KAPITOLA III

MAPY POVODŇOVÉHO NEBEZPEČÍ A MAPY POVODŇOVÝCH RIZIK

Článek 6

1.   Členské státy připraví na úrovni oblasti povodí nebo správní jednotky uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. b) mapy povodňového nebezpečí a mapy povodňových rizik v co nejvhodnějším měřítku pro oblasti určené podle čl. 5 odst. 1.

2.   Příprava map povodňového nebezpečí a map povodňových rizik pro oblasti určené podle článku 5, které jsou sdíleny s jinými členskými státy, podléhá předchozí výměně informací mezi dotyčnými členskými státy.

3.   Mapy povodňového nebezpečí zahrnou zeměpisné oblasti, které by mohly být zaplaveny podle těchto scénářů:

| a) | povodně s nízkou pravděpodobností výskytu nebo extrémní povodňové scénáře; |
| --- | --- |

a)

povodně s nízkou pravděpodobností výskytu nebo extrémní povodňové scénáře;

| b) | povodně se středně vysokou pravděpodobností výskytu (pravděpodobná doba opakování ≥ 100 let); |
| --- | --- |

b)

povodně se středně vysokou pravděpodobností výskytu (pravděpodobná doba opakování ≥ 100 let);

| c) | případně povodně s vysokou pravděpodobností výskytu. |
| --- | --- |

c)

případně povodně s vysokou pravděpodobností výskytu.

4.   U každého scénáře uvedeného v odstavci 3 se uvedou tyto prvky:

| a) | rozsah povodně; |
| --- | --- |

a)

rozsah povodně;

| b) | hloubka vody nebo případně výška vodní hladiny; |
| --- | --- |

b)

hloubka vody nebo případně výška vodní hladiny;

| c) | případně rychlost proudu nebo odpovídající průtok vody. |
| --- | --- |

c)

případně rychlost proudu nebo odpovídající průtok vody.

5.   Na mapách povodňových rizik se vyznačí potenciální nepříznivé následky spojené s povodněmi podle scénářů uvedených v odstavci 3 a vyjádřené podle:

| a) | orientačního počtu potenciálně zasažených obyvatel; |
| --- | --- |

a)

orientačního počtu potenciálně zasažených obyvatel;

| b) | druhu hospodářské činnosti potenciálně postižené oblasti; |
| --- | --- |

b)

druhu hospodářské činnosti potenciálně postižené oblasti;

| c) | zařízení uvedených v příloze I směrnice Rady 96/61/ES ze dne 24. září 1996 o integrované prevenci a omezování znečištění (10), která mohou v případě zaplavení způsobit havarijní znečištění, a potenciálně zasažených chráněných oblastí uvedených v příloze IV odst. 1 bodech i), iii) a v) směrnice 2000/60/ES; |
| --- | --- |

c)

zařízení uvedených v příloze I směrnice Rady 96/61/ES ze dne 24. září 1996 o integrované prevenci a omezování znečištění (10), která mohou v případě zaplavení způsobit havarijní znečištění, a potenciálně zasažených chráněných oblastí uvedených v příloze IV odst. 1 bodech i), iii) a v) směrnice 2000/60/ES;

| d) | dalších informací, které členský stát považuje za užitečné, jako je určení oblastí, kde může docházet k povodním s vysokým obsahem unášených sedimentů a k povodním unášejícím různé předměty. |
| --- | --- |

d)

dalších informací, které členský stát považuje za užitečné, jako je určení oblastí, kde může docházet k povodním s vysokým obsahem unášených sedimentů a k povodním unášejícím různé předměty.

6   Členské státy mohou v případě pobřežních oblastí, kde existuje odpovídající úroveň ochrany, rozhodnout, že se příprava map povodňového nebezpečí omezí na scénář popsaný v odst. 3 písm. a).

7.   Členské státy mohou v případě oblastí, v nichž je zaplavení způsobováno podzemními vodami, rozhodnout, že se příprava map povodňového nebezpečí omezí na scénář popsaný v odst. 3 písm. a).

8.   Členské státy zajistí, aby byly mapy povodňového nebezpečí a mapy povodňových rizik dokončeny do 22. prosince 2013.

KAPITOLA IV

PLÁNY PRO ZVLÁDÁNÍ POVODŇOVÝCH RIZIK

Článek 7

1.   Pro oblasti určené podle čl. 5 odst. 1 a pro oblasti, na něž se vztahuje čl. 13 odst. 1 písm. b), vypracují členské státy v souladu s odstavci 2 a 3 tohoto článku na základě map uvedených v článku 6 plány pro zvládání povodňových rizik koordinované na úrovni oblasti povodí nebo správní jednotky uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. b).

2.   Členské státy stanoví vhodné cíle pro zvládání povodňových rizik pro oblasti určené podle čl. 5 odst. 1 a pro oblasti, na něž se vztahuje čl. 13 odst. 1 písm. b), přičemž se soustředí na zmírnění možných nepříznivých účinků povodní na lidské zdraví, životní prostředí, kulturní dědictví a hospodářskou činnost a pokud se to považuje za vhodné, na nestrukturální iniciativy nebo na snížení pravděpodobnosti zaplavení.

3.   Plány pro zvládání povodňových rizik zahrnují opatření, jejichž účelem je dosáhnout cílů stanovených v souladu s odstavcem 2, a prvky uvedené v části A přílohy.

Plány pro zvládání povodňových rizik zohledňují důležitá hlediska, jako jsou náklady a přínosy, rozsah a průběh povodní a oblasti s potenciálem zadržet povodně, environmentální cíle obsažené v článku 4 směrnice 2000/60/ES, hospodaření s půdou a s vodními zdroji, územní plánování, využití území, ochrana přírody, lodní doprava a přístavní infrastruktura.

Plány pro zvládání povodňových rizik se zabývají všemi aspekty zvládání povodňových rizik, přičemž se soustřeďují na prevenci, ochranu, připravenost, včetně povodňových předpovědí a systémů včasného varování, a zohledňují charakteristiky konkrétního povodí nebo dílčího povodí. Plány pro zvládání povodňových rizik mohou zahrnovat rovněž kontrolované zaplavení určitých oblastí v případě výskytu povodně.

4.   Plány pro zvládání povodňových rizik zavedené v jednom členském státě nesmějí zahrnovat opatření, která svým rozsahem a dopadem významně zvyšují povodňová rizika po proudu nebo proti proudu vodních toků v jiných zemích nacházejících se ve stejném povodí nebo dílčím povodí, pokud tato opatření nebyla koordinována a dotyčné členské státy se nedohodly na řešení v souladu s článkem 8.

5.   Členské státy zajistí, aby byly plány pro zvládání povodňových rizik dokončeny a zveřejněny do 22. prosince 2015.

Článek 8

1.   Členské státy zajistí, aby byl pro oblasti povodí nebo správní jednotky uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. b), které leží výlučně na jejich území, vypracován jediný plán pro zvládání povodňových rizik nebo soubor plánů pro zvládání povodňových rizik koordinovaných na úrovni oblasti povodí.

2.   Pokud mezinárodní oblast povodí nebo správní jednotka uvedená v čl. 3 odst. 2 písm. b) leží výlučně na území Společenství, zajistí členské státy koordinaci s cílem vypracování jediného mezinárodního plánu pro zvládání povodňových rizik nebo souboru plánů pro zvládání povodňových rizik koordinovaných na úrovni mezinárodní oblasti povodí. Pokud takové plány nejsou vypracovány, vypracují členské státy plány pro zvládání povodňových rizik zahrnující alespoň ty části mezinárodní oblasti povodí, které leží na jejich území, pokud možno koordinované na úrovni mezinárodní oblasti povodí.

3.   Pokud mezinárodní oblast povodí nebo správní jednotka uvedená v čl. 3 odst. 2 písm. b) přesahuje hranice Společenství, usilují členské státy o vypracování jediného mezinárodního plánu pro zvládání povodňových rizik nebo souboru plánů pro zvládání povodňových rizik koordinovaných na úrovni mezinárodní oblasti povodí; pokud toto není možné, použije se pro ty části mezinárodní oblasti povodí, jež leží na jejich území, odstavec 2.

4.   Plány pro zvládání povodňových rizik uvedené v odstavcích 2 a 3 se doplní, považují-li to země, které mají společné dílčí povodí, za potřebné, o podrobnější plány pro zvládání povodňových rizik koordinované na úrovni mezinárodních dílčích povodí.

5.   Pokud se členský stát setká s problémem, který ovlivňuje zvládání povodňových rizik jeho vod, a tento členský stát nemůže daný problém vyřešit, může o něm zpravit Komisi a jakýkoli další dotčený členský stát a doporučit přitom jeho řešení.

Komise odpoví na každou zprávu nebo doporučení členských států do šesti měsíců.

KAPITOLA V

KOORDINACE SE SMĚRNICÍ 2000/60/ES, INFORMOVÁNÍ VEŘEJNOSTI A KONZULTACE S VEŘEJNOSTÍ

Článek 9

Členské státy přijmou vhodná opatření ke koordinaci používání této směrnice a směrnice 2000/60/ES, přičemž se zaměří na možnosti zlepšení účinnosti, výměny informací a dosažení vzájemné součinnosti a přínosů s ohledem na environmentální cíle stanovené v článku 4 směrnice 2000/60/ES. Zejména se:

| 1. | vypracování prvních map povodňového nebezpečí a map povodňových rizik a jejich následné přezkumy podle článků 6 a 13 této směrnice provedou tak, aby informace v nich obsažené byly v souladu s příslušnými informacemi předkládanými podle směrnice 2000/60/ES. Pokud se to považuje za vhodné, mohou být tyto mapy dále koordinovány s přezkumy podle čl. 5 odst. 2 směrnice 2000/60/ES a být do nich začleněny; |
| --- | --- |

1.

vypracování prvních map povodňového nebezpečí a map povodňových rizik a jejich následné přezkumy podle článků 6 a 13 této směrnice provedou tak, aby informace v nich obsažené byly v souladu s příslušnými informacemi předkládanými podle směrnice 2000/60/ES. Pokud se to považuje za vhodné, mohou být tyto mapy dále koordinovány s přezkumy podle čl. 5 odst. 2 směrnice 2000/60/ES a být do nich začleněny;

| 2. | vypracování prvních plánů pro zvládání povodňových rizik a jejich následné přezkumy podle článků 7 a 14 této směrnice, pokud se to považuje za vhodné, provedou v koordinaci s přezkumy plánů povodí podle čl. 13 odst. 7 směrnice 2000/60/ES a mohou být do nich začleněny; |
| --- | --- |

2.

vypracování prvních plánů pro zvládání povodňových rizik a jejich následné přezkumy podle článků 7 a 14 této směrnice, pokud se to považuje za vhodné, provedou v koordinaci s přezkumy plánů povodí podle čl. 13 odst. 7 směrnice 2000/60/ES a mohou být do nich začleněny;

| 3. | aktivní zapojení všech zúčastněných stran podle článku 10 této směrnice případně koordinuje s aktivním zapojením zúčastněných stran podle článku 14 směrnice 2000/60/ES. |
| --- | --- |

3.

aktivní zapojení všech zúčastněných stran podle článku 10 této směrnice případně koordinuje s aktivním zapojením zúčastněných stran podle článku 14 směrnice 2000/60/ES.

Článek 10

1.   V souladu s platnými právními předpisy Společenství členské státy zpřístupní veřejnosti předběžná vyhodnocení povodňových rizik, mapy povodňového nebezpečí, mapy povodňových rizik a plány pro zvládání povodňových rizik.

2.   Členské státy podpoří aktivní zapojení zúčastněných stran do vypracovávání, přezkoumávání a aktualizace plánů pro zvládání povodňových rizik uvedených v kapitole IV.

KAPITOLA VI

PROVÁDĚCÍ OPATŘENÍ A ZMĚNY

Článek 11

1.   Komise může postupem podle čl. 12 odst. 2 přijmout technické formáty pro účely zpracování a předávání údajů, včetně statistických a kartografických údajů, Komisi. Technické formáty by měly být přijaty nejpozději dva roky před daty uvedenými v čl. 4 odst. 4, čl. 6 odst. 8 a čl. 7 odst. 5, s přihlédnutím ke stávajícím normám a formátům vytvořeným podle příslušných aktů Společenství.

2.   S ohledem na lhůty pro přezkum a aktualizace může Komise postupem podle čl. 12 odst. 2 přizpůsobit přílohu vědeckému a technickému pokroku.

Článek 12

1.   Komisi je nápomocen výbor zřízený podle článku 21 směrnice 2000/60/ES (dále jen „výbor“).

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí č. 1999/468/ES je tři měsíce.

3.   Výbor přijme svůj jednací řád.

KAPITOLA VII

PŘECHODNÁ OPATŘENÍ

Článek 13

1.   Členské státy se mohou rozhodnout, že neprovedou předběžné vyhodnocení povodňových rizik podle článku 4 u těch povodí, dílčích povodí nebo pobřežních oblastí, u nichž buď:

| a) | již před 22. prosincem 2010 provedly vyhodnocení rizika a dospěly k závěru, že tam existuje potenciálně významné povodňové riziko nebo že lze výskyt povodní považovat za pravděpodobný, což vedlo k určení dané oblasti jako jedné z oblastí uvedených v čl. 5 odst. 1, nebo |
| --- | --- |

a)

již před 22. prosincem 2010 provedly vyhodnocení rizika a dospěly k závěru, že tam existuje potenciálně významné povodňové riziko nebo že lze výskyt povodní považovat za pravděpodobný, což vedlo k určení dané oblasti jako jedné z oblastí uvedených v čl. 5 odst. 1, nebo

| b) | již před 22. prosincem 2010 rozhodly, že připraví mapy povodňového nebezpečí a mapy povodňových rizik a vypracují plány pro zvládání povodňových rizik v souladu s příslušnými ustanoveními této směrnice. |
| --- | --- |

b)

již před 22. prosincem 2010 rozhodly, že připraví mapy povodňového nebezpečí a mapy povodňových rizik a vypracují plány pro zvládání povodňových rizik v souladu s příslušnými ustanoveními této směrnice.

2.   Členské státy se mohou rozhodnout, že využijí map povodňového nebezpečí a map povodňových rizik dokončených před 22. prosincem 2010, pokud tyto mapy poskytují úroveň informací odpovídající požadavkům článku 6.

3.   Členské státy se mohou rozhodnout, že využijí plánů pro zvládání povodňových rizik dokončených před 22. prosincem 2010, pokud obsah těchto plánů odpovídá požadavkům článku 7.

4.   Odstavce 1, 2 a 3 se použijí, aniž je dotčen článek 14.

KAPITOLA VIII

PŘEZKUMY, ZPRÁVY A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 14

1.   Předběžné vyhodnocení povodňových rizik nebo vyhodnocení a rozhodnutí podle čl. 13 odst. 1 se přezkoumají a v případě potřeby aktualizují do 22. prosince 2018 a následně každý šestý rok.

2.   Mapy povodňového nebezpečí a mapy povodňových rizik se přezkoumají a v případě potřeby aktualizují do 22. prosince 2019 a následně každý šestý rok.

3.   Plán či plány pro zvládání povodňových rizik se přezkoumají a v případě potřeby aktualizují do 22. prosince 2021 a následně každý šestý rok, a to včetně prvků uvedených v části B přílohy.

4.   V přezkumech uvedených v odstavcích 1 a 3 se zohlední pravděpodobný účinek změny klimatu na výskyt povodní.

Článek 15

1.   Členské státy zpřístupní Komisi předběžné vyhodnocení povodňových rizik, mapy povodňového nebezpečí, mapy povodňových rizik a plány pro zvládání povodňových rizik podle článků 4, 6 a 7, jakož i jejich přezkumy a případně aktualizace, do tří měsíců od dat uvedených v čl. 4 odst. 4, čl. 6 odst. 8, čl. 7 odst. 5 a článku 14.

2.   Členské státy informují Komisi o rozhodnutích přijatých v souladu s čl. 13 odst. 1, 2 a 3 a příslušné informace o nich zpřístupní ve lhůtách uvedených v čl. 4 odst. 4, čl. 6 odst. 8 a čl. 7 odst. 5.

Článek 16

Do 22. prosince 2018 a následně každý šestý rok předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění této směrnice.

Článek 17

1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do ... (11). Neprodleně o nich uvědomí Komisi.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si určí členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 18

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 19

Tato směrnice je určena členským státům.

V ... dne ...

Za Evropský parlament

předseda

...

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

...

---

(1)  Stanovisko ze dne 17. května 2006 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

1

(2)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 13. června 2006 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne ...

2

(3)  Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1. Směrnice ve znění rozhodnutí č. 2455/2001/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2001, s. 1).

3

(4)  Úř. věst. L 186, 5.8.1995, s. 42.

4

(5)  Úř. věst. L 297, 15.11.2001, s. 7.

5

(6)  Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3.

6

(7)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11).

7

(8)  Úř. věst. C 321, 31.12.2003, s. 1.

8

(9)  Dva a půl roku od vstupu této směrnice v platnost.

9

(10)  Úř. věst. L 257, 10.10.1996, s. 26. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 166/2006 (Úř. věst. L 33, 4.2.2006, s. 1).

10

(11)  Dva roky ode dne vstupu této směrnice v platnost.

11

---

PŘÍLOHA

A.   PLÁNY PRO ZVLÁDÁNÍ POVODŇOVÝCH RIZIK

| I. | První plány pro zvládání povodňových rizik tvoří tyto prvky:






  1. | závěry předběžného vyhodnocení povodňových rizik podle kapitoly II v podobě souhrnné mapy oblasti povodí nebo správní jednotky uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. b), vyznačující oblasti určené podle čl. 5 odst. 1, na něž se vztahuje tento plán pro zvládání povodňových rizik; |
| --- | --- | --- |

I.

První plány pro zvládání povodňových rizik tvoří tyto prvky:

1.

závěry předběžného vyhodnocení povodňových rizik podle kapitoly II v podobě souhrnné mapy oblasti povodí nebo správní jednotky uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. b), vyznačující oblasti určené podle čl. 5 odst. 1, na něž se vztahuje tento plán pro zvládání povodňových rizik;

| 2. | mapy povodňového nebezpečí a mapy povodňových rizik připravené podle kapitoly III nebo již existující mapy v souladu s článkem 13 a závěry, které lze z těchto map vyvodit; |
| --- | --- |

2.

mapy povodňového nebezpečí a mapy povodňových rizik připravené podle kapitoly III nebo již existující mapy v souladu s článkem 13 a závěry, které lze z těchto map vyvodit;

| 3. | popis příslušných cílů v rámci zvládání povodňových rizik stanovených v souladu s čl. 7 odst. 2; |
| --- | --- |

3.

popis příslušných cílů v rámci zvládání povodňových rizik stanovených v souladu s čl. 7 odst. 2;

| 4. | souhrn opatření zaměřených na dosažení příslušných cílů v rámci zvládání povodňových rizik, včetně opatření přijatých v souladu s článkem 7, a opatření spojených s povodněmi přijatých podle jiných aktů Společenství, včetně směrnice Rady 85/337/EHS ze dne 27. června 1985 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí (1), směrnice Rady 96/82/ES ze dne 9. prosince 1996 o kontrole nebezpečí závažných havárií s přítomností nebezpečných látek (2), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES ze dne 27. června 2001 o posuzování vlivů některých plánů a programů na životní prostředí (3) a směrnice 2000/60/ES; |
| --- | --- |

4.

souhrn opatření zaměřených na dosažení příslušných cílů v rámci zvládání povodňových rizik, včetně opatření přijatých v souladu s článkem 7, a opatření spojených s povodněmi přijatých podle jiných aktů Společenství, včetně směrnice Rady 85/337/EHS ze dne 27. června 1985 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí (1), směrnice Rady 96/82/ES ze dne 9. prosince 1996 o kontrole nebezpečí závažných havárií s přítomností nebezpečných látek (2), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES ze dne 27. června 2001 o posuzování vlivů některých plánů a programů na životní prostředí (3) a směrnice 2000/60/ES;

| 5. | pokud je k dispozici, pro společná povodí a dílčí povodí, popis metodiky vymezené dotyčnými členskými státy pro analýzu nákladů a přínosů používanou k posuzování opatření s nadnárodními účinky. |
| --- | --- |

5.

pokud je k dispozici, pro společná povodí a dílčí povodí, popis metodiky vymezené dotyčnými členskými státy pro analýzu nákladů a přínosů používanou k posuzování opatření s nadnárodními účinky.

| II. | Popis provádění plánu:






  1. | popis způsobu, jakým bude sledován pokrok při provádění plánu; |
| --- | --- | --- |

II.

Popis provádění plánu:

1.

popis způsobu, jakým bude sledován pokrok při provádění plánu;

| 2. | souhrn uskutečněných opatření nebo akcí pro informování veřejnosti a konzultace s ní; |
| --- | --- |

2.

souhrn uskutečněných opatření nebo akcí pro informování veřejnosti a konzultace s ní;

| 3. | seznam příslušných orgánů a případně popis postupu koordinace v rámci všech mezinárodních oblastí povodí a postupu koordinace se směrnicí 2000/60/ES. |
| --- | --- |

3.

seznam příslušných orgánů a případně popis postupu koordinace v rámci všech mezinárodních oblastí povodí a postupu koordinace se směrnicí 2000/60/ES.

B.   PRVKY NÁSLEDNÉ AKTUALIZACE PLÁNU PRO ZVLÁDÁNÍ POVODŇOVÝCH RIZIK:

| 1. | všechny změny nebo aktualizace od zveřejnění předchozí verze plánu pro zvládání povodňových rizik, včetně souhrnu přezkumů provedených v souladu s článkem 14; |
| --- | --- |

1.

všechny změny nebo aktualizace od zveřejnění předchozí verze plánu pro zvládání povodňových rizik, včetně souhrnu přezkumů provedených v souladu s článkem 14;

| 2. | zhodnocení pokroku na cestě k dosažení cílů uvedených v čl. 7 odst. 2; |
| --- | --- |

2.

zhodnocení pokroku na cestě k dosažení cílů uvedených v čl. 7 odst. 2;

| 3. | popis a vysvětlení všech opatření předpokládaných v předchozí verzi plánu pro zvládání povodňových rizik, která byla naplánována, avšak nebyla provedena; |
| --- | --- |

3.

popis a vysvětlení všech opatření předpokládaných v předchozí verzi plánu pro zvládání povodňových rizik, která byla naplánována, avšak nebyla provedena;

| 4. | popis všech dalších opatření od zveřejnění předchozí verze plánu pro zvládání povodňových rizik. |
| --- | --- |

4.

popis všech dalších opatření od zveřejnění předchozí verze plánu pro zvládání povodňových rizik.

---

(1)  Úř. věst. L 175, 5.7.1985, s. 40. Směrnice naposledy pozměněné směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/35/ES (Úř. věst. L 156, 25.6.2003, s. 17).

(2)  Úř. věst. L 10, 14.1.1997, s. 13. Směrnice naposledy pozměněná nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

(3)  Úř. věst. L 197, 21.7.2001, s. 30.

---

ODŮVODNĚNÍ RADY

I.   ÚVOD

Komise přijala dne 18. ledna 2006 návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o vyhodnocování povodní a protipovodňových opatřeních.

Evropský parlament přijal stanovisko v prvním čtení dne 13. června 2006.

Výbor regionů se rozhodl stanovisko nevydat.

Hospodářský a sociální výbor přijal stanovisko dne 17. května 2006.

Rada přijala společný postoj dne 23. listopadu 2006.

II.   CÍL

Cílem této směrnice je stanovit rámec pro vyhodnocování a zvládání povodňových rizik souvisejících s lidským zdravím, životním prostředím, kulturním dědictvím a hospodářskou činností. Požaduje předběžné vyhodnocení povodňových rizik, vytvoření povodňových map ve všech oblastech s významným povodňovým rizikem, koordinaci činností v rámci sdílených povodí a vytvoření plánů pro zvládání povodňových rizik postupem se širokým zastoupením stran.

S ohledem na rozmanitost EU ze zeměpisného a hydrologického hlediska a z hlediska struktury osídlení poskytuje navrhovaná směrnice členským státům značnou pružnost pro stanovení cílů v rámci zvládání povodňových rizik, opatření, která mají být přijata k dosažení těchto cílů, a časových plánů pro provádění plánů pro zvládání povodňových rizik.

Použití navrhované směrnice musí být koordinováno s použitím rámcové směrnice o vodě.

III.   ANALÝZA SPOLEČNÉHO POSTOJE

1.   Obecně

Společný postoj zahrnuje řadu změn přijatých Evropským parlamentem v prvním čtení, a to v doslovném znění, zčásti nebo v podstatě. Tyto změny zlepšují nebo vyjasňují znění navrhované směrnice.

Jiné změny se však ve společném postoji neodrážejí, protože se Rada shodla na tom, že jsou nepotřebné nebo nepřijatelné.

2.   Obecná ustanovení (název, kapitola I)

Společný postoj odpovídá změně 1, kterou se mění název směrnice. Jelikož je odkaz na dosažení cílů v oblasti životního prostředí stanovený ve stávajících právních předpisech Společenství zahrnut v právním základu směrnice, změna 26 byla přijata částečně. Společný postoj nesouhlasí se změnou 27, která by omezovala použití směrnice na zvláštní případy povodní. Následky pro lidské zdraví a hospodářskou činnost jsou uvedeny rovněž v definici povodňového rizika. Rada nicméně připojuje neúplný seznam typů povodní a možnost vyloučení povodní způsobených kanalizačními systémy. Změna 28 byla přijata částečně a změna 29 v plném rozsahu.

Změna 30 o využití dalších příslušných orgánů byla přijata v plném rozsahu. Kromě toho byla doplněna možnost využití správních jednotek jiných než stanovených podle čl. 3 odst. 1 směrnice 2000/60/ES.

3.   Předběžné vyhodnocení povodňových rizik (kapitola II)

Změny 32 a 33 byly přijaty v plném rozsahu. Článek 4 byl zjednodušen za účelem snížení administrativní zátěže při předběžném vyhodnocování povodňových rizik a následkem toho nebyly přijaty změny 34 a 36. Posouzení účinnosti stávající infrastruktury protipovodňové ochrany uvedené ve změně 36 je však nesporně součástí každého vyhodnocení povodňových rizik. Byly rovněž odlišeny povodně, k nimž došlo v minulosti od budoucích povodní. V čl. 4 odst. 2 písm. d) Rada ponechala zvážení účinků budoucích povodní na rozhodnutí členských států.

S cílem zjednodušit a zefektivnit znění Rada vypustila čl. 5 odst. 1 písm. a) původního návrhu, na nějž odkazuje změna 38. Změna 39 byla přijata v podstatě. Změna 40 byla převzata v článku 4.

4.   Mapy povodňového nebezpečí a mapy povodňových rizik (kapitola III)

Otázka podpor nespadá do oblasti působnosti této směrnice a změna 85 proto nebyla přijata. Změny 42 a 43 byly zamítnuty, protože byly nadbytečné. Změny 44, 46 a 48 jsou zahrnuty v čl. 6 odst. 5 písm. d) a je na rozhodnutí členských států, jaké další informace uvedou v mapách povodňových rizik. Čl. 7 odst. 3 rovněž odpovídá změně 48. Změna 45 je nadbytečná, jelikož znění společného postoje se změnilo. Změna 47 byla zamítnuta, protože není proveditelné odlišit zvláštní případy povodní a vytvořit pro ně mapy, a změna 49 byla přijata částečně.

Změny 50 a 51 byly nepřijatelné, protože přidávaly k vyhodnocování rizik a způsobu popisu další úrovně. V čl. 6 odst. 5 písm. d) byla přijata změna 52.

5.   Plány pro zvládání povodňových rizik (kapitola IV, příloha)

Část změn 35 a 60, která se týkala posouzení nákladů a přínosů byla převzata v čl. 7 odst. 3. Změna 53 nebyla přijata, protože není nutné výslovně odkazovat na další směrnice, jimiž se členské státy musí řídit. Čl. 7 odst. 3 odpovídá změně 54, pokud jde o záplavové oblasti a trasy postupu povodňové vlny. Změna 56 byla přijata, pokud jde o zásadu solidarity a změna 57 byla přijata částečně, pokud jde o nestrukturální opatření a o to, že plány pro zvládání povodňových rizik nesmějí zahrnovat opatření, která by mohla zvýšit povodňové riziko v jiných zemích ležících proti proudu nebo po proudu (čl. 7 odst. 4).

Změna 58 byla nepřijatelná, protože si Rada nepřála zdůrazňovat přezkum povodňových událostí. Změna 59 byla v podstatě přijata v příloze. Změna 61 byla přijata zčásti a v podstatě, pokud jde o zásadu solidarity. Změna 62 nebyla přijata, aby zásada solidarity zůstala dostatečně obecná. Změna 63 nebyla přijata, protože navrhovaný koordinační postup nebyl přijat a některé části změny nebyly nezbytné.

Změny 64 a 65 byly přijaty zčásti a v podstatě, pokud jde o koordinaci v rámci celého povodí. Změna 66 byla přijata v plném rozsahu, ale v odlišném znění, které kopíruje znění rámcové směrnice o vodě. Dvě změny z odděleného hlasování byly zamítnuty, jelikož Rada chtěla, aby koordinace zůstala dobrovolná. Změna 68 byla ve společném postoji přijata v podstatě, a to odkazem na účast veřejnosti v čl. 10 odst. 1. Změna 69 byla zamítnuta, protože zapojením veřejnosti se již zabývá článek 10. Společný postoj nezahrnuje podrobnosti o opatřeních týkajících se připravenosti a neodpovídá tedy změnám 69 a 70. Změna 72 byla odmítnuta, protože v kontextu požadavků na podávání zpráv není vhodná.

Změna 74 byla zamítnuta. Rada se domnívá, že vztah mezi touto směrnicí a rámcovou směrnicí o vodě stanoví již čl. 7 odst. 3. Je na členských státech, jak vymezí opatření zaměřená na snížení potenciálních nepříznivých dopadů povodní. Změna 75 byla zamítnuta, jelikož terminologie neodpovídá čl. 7 odst. 2 a čl. 7 odst. 3. Změna 86 byla přijata.

6.   Přechodná opatření (kapitola VII)

Společný postoj se opírá o stávající práci na vnitrostátní a regionální úrovni, zejména o mapy povodňového nebezpečí, mapy povodňových rizik a plány pro jejich zvládání. Článek 13 přijímá zčásti nebo v podstatě změny 31, 37, 41, 55 a 71.

7.   Ostatní

| — | V preambuli společný postoj přijímá zčásti nebo v podstatě změny Evropského parlamentu 2, 12, 16, 17, 24 a 25. Společný postoj neodpovídá změně 4, jelikož předběžné vyhodnocení povodňových rizik zohledňuje povodně, k nimž došlo v minulosti a selhání tradičních strategií zvládání povodňových rizik. Změna 5 není v této směrnici vhodná, protože se vztahuje ke koordinaci mezi členskými státy a k tomu, jak orgány spolupracují uvnitř jednotlivých států. Změna 9 byla odmítnuta, protože není nutná: rozšiřuje 19. bod odůvodnění a kopíruje znění závěrů Rady. Změna 23 byla rovněž odmítnuta, protože se jedná o redakční změnu 19. bodu odůvodnění. Změna 13 byl zamítnuta, protože nevyjadřuje ustanovení daných článků. Jelikož byla koncepce předběžného vyhodnocení rizik zjednodušena, změny 15 a 18 jsou nepřijatelné. Změny 19 a 21 překračují oblast působnosti této směrnice. Společný postoj je založen na zásadách subsidiarity a solidarity, tudíž byla zčásti přijata změna 20. Změnu 22 již obsahoval 17. bod odůvodnění, a byla tedy zamítnuta. |
| --- | --- |

—

V preambuli společný postoj přijímá zčásti nebo v podstatě změny Evropského parlamentu 2, 12, 16, 17, 24 a 25. Společný postoj neodpovídá změně 4, jelikož předběžné vyhodnocení povodňových rizik zohledňuje povodně, k nimž došlo v minulosti a selhání tradičních strategií zvládání povodňových rizik. Změna 5 není v této směrnici vhodná, protože se vztahuje ke koordinaci mezi členskými státy a k tomu, jak orgány spolupracují uvnitř jednotlivých států. Změna 9 byla odmítnuta, protože není nutná: rozšiřuje 19. bod odůvodnění a kopíruje znění závěrů Rady. Změna 23 byla rovněž odmítnuta, protože se jedná o redakční změnu 19. bodu odůvodnění. Změna 13 byl zamítnuta, protože nevyjadřuje ustanovení daných článků. Jelikož byla koncepce předběžného vyhodnocení rizik zjednodušena, změny 15 a 18 jsou nepřijatelné. Změny 19 a 21 překračují oblast působnosti této směrnice. Společný postoj je založen na zásadách subsidiarity a solidarity, tudíž byla zčásti přijata změna 20. Změnu 22 již obsahoval 17. bod odůvodnění, a byla tedy zamítnuta.

| — | Odkazy na změnu klimatu (změny 7, 9, 10 a 38) jsou zčásti zahrnuty v 2. a 5. bodu odůvodnění a v čl. 4 odst. 2 písm. d). Povinnost zohledňovat změnu klimatu začíná platit v roce 2018, změna 73 tudíž nebyla přijatelná. |
| --- | --- |

—

Odkazy na změnu klimatu (změny 7, 9, 10 a 38) jsou zčásti zahrnuty v 2. a 5. bodu odůvodnění a v čl. 4 odst. 2 písm. d). Povinnost zohledňovat změnu klimatu začíná platit v roce 2018, změna 73 tudíž nebyla přijatelná.

IV.   ZÁVĚR

Rada se domnívá, že její společný postoj do značné míry zohledňuje stanovisko Evropského parlamentu přijaté v prvním čtení. Představuje vyvážené a realistické řešení zaměřené na snížení následků povodní v Evropské unii a zajišťuje úzkou vazbu na provádění rámcové směrnice o vodě. Rada očekává konstruktivní jednání s Evropským parlamentem za účelem brzkého přijetí směrnice.

---

| 19.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 311/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 311/21

---

SPOLEČNÝ POSTOJ (ES) č. 34/2006

přijatý Radou dne 4. prosince 2006

s ohledem na přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/ /ES ze dne ..., kterou se stanoví pravidla pro jmenovitá množství výrobků v hotovém balení, zrušují směrnice Rady 75/106/EHS a 80/232/EHS a mění směrnice Rady 76/211/EHS

(2006/C 311 E/03)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 95 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice Rady 75/106/EHS ze dne 19. prosince 1974 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se zhotovení některých kapalných výrobků v hotovém balení podle objemu (3) a směrnice Rady 80/232/EHS ze dne 15. ledna 1980 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se řad jmenovitých množství a jmenovitých objemů přípustných pro některé výrobky v hotovém balení (4) stanovily jmenovitá množství pro řadu kapalných a nekapalných výrobků v hotovém balení, jejichž účelem bylo zajistit volný pohyb výrobků, které splňují požadavky uvedených směrnic. Pro většinu výrobků byla vedle jmenovitých množství Společenství umožněna souběžná platnost vnitrostátních jmenovitých množství. Pro některé výrobky jsou však jmenovitá množství Společenství stanovena s vyloučením jakýchkoli vnitrostátních jmenovitých množství. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice Rady 75/106/EHS ze dne 19. prosince 1974 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se zhotovení některých kapalných výrobků v hotovém balení podle objemu (3) a směrnice Rady 80/232/EHS ze dne 15. ledna 1980 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se řad jmenovitých množství a jmenovitých objemů přípustných pro některé výrobky v hotovém balení (4) stanovily jmenovitá množství pro řadu kapalných a nekapalných výrobků v hotovém balení, jejichž účelem bylo zajistit volný pohyb výrobků, které splňují požadavky uvedených směrnic. Pro většinu výrobků byla vedle jmenovitých množství Společenství umožněna souběžná platnost vnitrostátních jmenovitých množství. Pro některé výrobky jsou však jmenovitá množství Společenství stanovena s vyloučením jakýchkoli vnitrostátních jmenovitých množství.

| (2) | Změny ve spotřebitelských preferencích a inovace v hotových baleních a maloobchodě na úrovni Společenství a na vnitrostátní úrovni vedly k potřebě posouzení toho, zda jsou stávající právní předpisy stále vhodné. |
| --- | --- |

(2)

Změny ve spotřebitelských preferencích a inovace v hotových baleních a maloobchodě na úrovni Společenství a na vnitrostátní úrovni vedly k potřebě posouzení toho, zda jsou stávající právní předpisy stále vhodné.

| (3) | Soudní dvůr rozhodl v rozsudku ze dne 12. října 2000 ve věci C-3/99, Cidrerie Ruwet (5), že členské státy nesmějí zakazovat uvádění na trh hotových balení, jejichž jmenovitý objem není obsažen v řadě stanovené Společenstvím a která jsou vyráběna a uváděna na trh v jiném členském státě v souladu s právními předpisy, pokud takový zákaz nemá za cíl splnění prvořadého požadavku týkajícího se ochrany spotřebitele, nevztahuje se bez rozdílu na vnitrostátní i dovážené výrobky a není nezbytný pro splnění dotčeného požadavku a úměrný sledovanému cíli a pokud tohoto cíle není možné dosáhnout pomocí opatření, která méně omezují obchod uvnitř Společenství. |
| --- | --- |

(3)

Soudní dvůr rozhodl v rozsudku ze dne 12. října 2000 ve věci C-3/99, Cidrerie Ruwet (5), že členské státy nesmějí zakazovat uvádění na trh hotových balení, jejichž jmenovitý objem není obsažen v řadě stanovené Společenstvím a která jsou vyráběna a uváděna na trh v jiném členském státě v souladu s právními předpisy, pokud takový zákaz nemá za cíl splnění prvořadého požadavku týkajícího se ochrany spotřebitele, nevztahuje se bez rozdílu na vnitrostátní i dovážené výrobky a není nezbytný pro splnění dotčeného požadavku a úměrný sledovanému cíli a pokud tohoto cíle není možné dosáhnout pomocí opatření, která méně omezují obchod uvnitř Společenství.

| (4) | Ochranu spotřebitele usnadňují směrnice, které byly přijaty po směrnicích 75/106/EHS a 80/232/EHS, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/6/ES ze dne 16. února 1998 o ochraně spotřebitelů při označování cen výrobků nabízených spotřebiteli (6). |
| --- | --- |

(4)

Ochranu spotřebitele usnadňují směrnice, které byly přijaty po směrnicích 75/106/EHS a 80/232/EHS, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/6/ES ze dne 16. února 1998 o ochraně spotřebitelů při označování cen výrobků nabízených spotřebiteli (6).

| (5) | Posouzení dopadu, včetně široké konzultace se všemi zúčastněnými subjekty, ukázalo, že svoboda volby jmenovitých množství zvyšuje v mnoha odvětvích svobodu výrobců v poskytování výrobků podle obliby u spotřebitelů a posiluje hospodářskou soutěž, pokud jde o kvalitu a ceny na vnitřním trhu. V jiných odvětvích je však vhodnější, v zájmu spotřebitelů i podnikatelských subjektů, povinná jmenovitá množství zatím zachovat. |
| --- | --- |

(5)

Posouzení dopadu, včetně široké konzultace se všemi zúčastněnými subjekty, ukázalo, že svoboda volby jmenovitých množství zvyšuje v mnoha odvětvích svobodu výrobců v poskytování výrobků podle obliby u spotřebitelů a posiluje hospodářskou soutěž, pokud jde o kvalitu a ceny na vnitřním trhu. V jiných odvětvích je však vhodnější, v zájmu spotřebitelů i podnikatelských subjektů, povinná jmenovitá množství zatím zachovat.

| (6) | Provádění této směrnice by mělo být v zájmu lepšího pochopení jednotkových cen doprovázeno větším množstvím informací pro spotřebitele a průmysl. |
| --- | --- |

(6)

Provádění této směrnice by mělo být v zájmu lepšího pochopení jednotkových cen doprovázeno větším množstvím informací pro spotřebitele a průmysl.

| (7) | Proto by jmenovitá množství obecně neměla být předmětem regulace na úrovni Společenství ani na vnitrostátní úrovni a mělo by být možné uvádět na trh výrobky v hotovém balení v jakémkoli jmenovitém množství. |
| --- | --- |

(7)

Proto by jmenovitá množství obecně neměla být předmětem regulace na úrovni Společenství ani na vnitrostátní úrovni a mělo by být možné uvádět na trh výrobky v hotovém balení v jakémkoli jmenovitém množství.

| (8) | V některých odvětvích by však taková deregulace mohla vést k neúměrně vysokým dodatečným nákladům, zvláště pro malé a střední podniky. Z tohoto důvodu by pro tato odvětví měly být stávající právní předpisy Společenství upraveny na základě zkušeností, zejména s cílem zajistit, aby byla jmenovitá množství Společenství stanovena alespoň v případě těch výrobků, které jsou spotřebitelům prodávány nejvíce. |
| --- | --- |

(8)

V některých odvětvích by však taková deregulace mohla vést k neúměrně vysokým dodatečným nákladům, zvláště pro malé a střední podniky. Z tohoto důvodu by pro tato odvětví měly být stávající právní předpisy Společenství upraveny na základě zkušeností, zejména s cílem zajistit, aby byla jmenovitá množství Společenství stanovena alespoň v případě těch výrobků, které jsou spotřebitelům prodávány nejvíce.

| (9) | Protože zachování povinných jmenovitých množství by mělo být považováno za odchylku, mělo by být pravidelně přehodnocováno na základě získaných zkušeností a za účelem uspokojení potřeb spotřebitelů a výrobců. Pro tato odvětví by měly být stávající právní předpisy Společenství upraveny, zejména s cílem omezit stanovená jmenovitá množství Společenství pouze na jmenovitá množství, která jsou spotřebitelům prodávána nejvíce. |
| --- | --- |

(9)

Protože zachování povinných jmenovitých množství by mělo být považováno za odchylku, mělo by být pravidelně přehodnocováno na základě získaných zkušeností a za účelem uspokojení potřeb spotřebitelů a výrobců. Pro tato odvětví by měly být stávající právní předpisy Společenství upraveny, zejména s cílem omezit stanovená jmenovitá množství Společenství pouze na jmenovitá množství, která jsou spotřebitelům prodávána nejvíce.

| (10) | Na podporu průhlednosti by všechna jmenovitá množství výrobků v hotovém balení měla být stanovena v jediném právním předpise, a směrnice 75/106/EHS a 80/232/EHS by proto měly být zrušeny. |
| --- | --- |

(10)

Na podporu průhlednosti by všechna jmenovitá množství výrobků v hotovém balení měla být stanovena v jediném právním předpise, a směrnice 75/106/EHS a 80/232/EHS by proto měly být zrušeny.

| (11) | V zájmu zvýšení ochrany spotřebitelů, zejména spotřebitelů vyžadujících zvláštní ochranu, například zdravotně postižených a starších osob, by se měla věnovat dostatečná pozornost tomu, aby byly údaje o hmotnosti a objemu na označeních spotřebního zboží lépe čitelné a viditelné na hotovém balení při běžných podmínkách obchodní úpravy. |
| --- | --- |

(11)

V zájmu zvýšení ochrany spotřebitelů, zejména spotřebitelů vyžadujících zvláštní ochranu, například zdravotně postižených a starších osob, by se měla věnovat dostatečná pozornost tomu, aby byly údaje o hmotnosti a objemu na označeních spotřebního zboží lépe čitelné a viditelné na hotovém balení při běžných podmínkách obchodní úpravy.

| (12) | Směrnice 75/106/EHS stanoví pro některé kapalné výrobky metrologické požadavky shodné s požadavky stanovenými ve směrnici Rady 76/211/EHS ze dne 20. ledna 1976 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se zhotovení některých výrobků v hotovém balení podle hmotnosti nebo objemu (7). Směrnici 76/211/EHS je proto třeba změnit tak, aby byly do její oblasti působnosti zahrnuty výrobky, na které se v současné době vztahuje směrnice 75/106/EHS. |
| --- | --- |

(12)

Směrnice 75/106/EHS stanoví pro některé kapalné výrobky metrologické požadavky shodné s požadavky stanovenými ve směrnici Rady 76/211/EHS ze dne 20. ledna 1976 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se zhotovení některých výrobků v hotovém balení podle hmotnosti nebo objemu (7). Směrnici 76/211/EHS je proto třeba změnit tak, aby byly do její oblasti působnosti zahrnuty výrobky, na které se v současné době vztahuje směrnice 75/106/EHS.

| (13) | Podle bodu 34 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů (8) jsou členské státy vybízeny k tomu, aby jak pro sebe, tak i v zájmu Společenství sestavily vlastní tabulky, z nichž bude co nejvíce patrné srovnání mezi touto směrnicí a prováděcími opatřeními, a aby tyto tabulky zveřejnily. |
| --- | --- |

(13)

Podle bodu 34 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů (8) jsou členské státy vybízeny k tomu, aby jak pro sebe, tak i v zájmu Společenství sestavily vlastní tabulky, z nichž bude co nejvíce patrné srovnání mezi touto směrnicí a prováděcími opatřeními, a aby tyto tabulky zveřejnily.

| (14) | Jelikož cílů této směrnice nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být, z důvodu zrušení řad stanovených Společenstvím a popřípadě zajištění jednotných jmenovitých množství Společenství, lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku, nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů, |
| --- | --- |

(14)

Jelikož cílů této směrnice nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být, z důvodu zrušení řad stanovených Společenstvím a popřípadě zajištění jednotných jmenovitých množství Společenství, lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku, nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů,

PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:

KAPITOLA 1

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Předmět a oblast působnosti

1.   Tato směrnice stanoví pravidla pro jmenovitá množství výrobků v hotovém balení. Vztahuje se na výrobky v hotovém balení a hotová balení definované v článku 2 směrnice 76/211/EHS.

2.   Tato směrnice se nevztahuje na výrobky uvedené v příloze, které se prodávají v bezcelních prodejnách a jsou určeny ke spotřebě mimo Evropskou unii.

Článek 2

Volný pohyb zboží

1.   Není-li v článcích 3 a 4 stanoveno jinak, nesmějí členské státy odmítnout, zakázat ani omezit uvádění na trh výrobků v hotovém balení z důvodů týkajících se jmenovitých množství balení.

2.   Při dodržení zásad stanovených ve Smlouvě, a zejména zásady volného pohybu zboží, mohou členské státy, které v současné době stanoví povinná jmenovitá množství pro mléko, máslo, sušené těstoviny a kávu, tyto požadavky zachovat do ... (9).

Členské státy, které v současné době stanoví povinná jmenovitá množství pro bílý cukr, mohou tyto požadavky zachovat do ... (10).

KAPITOLA II

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ

Článek 3

Uvádění některých výrobků na trh a jejich volný pohyb

Členské státy zajistí, aby byly výrobky uvedené v bodě 2 přílohy, které jsou v hotovém balení v rozpětích uvedených v bodě 1 přílohy, uváděny na trh, pouze pokud jsou hotově zabaleny ve jmenovitých množstvích uvedených v bodě 1 přílohy.

Článek 4

Aerosolové rozprašovače

1.   Na aerosolových rozprašovačích se uvede jmenovitý celkový objem nádobky. Údaj musí mít takovou podobu, aby jej nebylo možné zaměnit s údajem jmenovitého objemu obsahu.

2.   Odchylně od čl. 8 odst. 1 písm. e) směrnice Rady 75/324/EHS ze dne 20. května 1975 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se aerosolových rozprašovačů (11) nemusí být výrobky, které jsou prodávány v aerosolových rozprašovačích, označeny jmenovitou hmotností svého obsahu.

Článek 5

Skupinová balení a hotová balení sestávající z jednotlivých balení, která nejsou určena k prodeji jednotlivě

1.   V případě skupinového balení sestávajícího ze dvou nebo více jednotlivých hotových balení platí pro účely článku 3 jmenovitá množství uvedená v bodě 1 přílohy pro každé jednotlivé hotové balení.

2.   V případě hotového balení sestávajícího ze dvou nebo více jednotlivých balení, která nejsou určena k prodeji jednotlivě, platí jmenovitá množství uvedená v bodě 1 přílohy pro hotové balení.

KAPITOLA III

ZRUŠENÍ, ZMĚNY A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 6

Zrušení

Zrušují se směrnice 75/106/EHS a 80/232/EHS.

Článek 7

Změna

V článku 1 směrnice 76/211/EHS se zrušují slova „s výjimkou těch, na které se vztahuje směrnice Rady 75/106/EHS ze dne 19. prosince 1974 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se zhotovení některých kapalných výrobků v hotovém balení podle objemu,“.

Článek 8

Provedení

1.   Členské státy přijmou a zveřejní do ... (12) právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.

Členské státy budou tyto předpisy používat od ... (13).

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 9

Zprávy, sdělování odchylek a sledování

1.   Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru do ... (14) a poté každých deset let zprávu o uplatňování a dopadech této směrnice. V případě potřeby zprávu doplní návrhem na přezkum této směrnice.

2.   Členské státy uvedené v čl. 2 odst. 2 sdělí Komisi do ... (13) odvětví, na něž se vztahuje odchylka uvedená ve zmíněném odstavci, dobu trvání této odchylky, řadu používaných povinných jmenovitých množství a dané rozpětí.

3.   Komise sleduje uplatňování čl. 2 odst. 2 na základě svých vlastních zjištění a zpráv dotyčných členských států.

Článek 10

Vstup v platnost

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Články 2, 6 a 7 se použijí ode dne ... (13).

Článek 11

Určení

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne ...

Za Evropský parlament

předseda

...

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

...

---

(1)  Úř. věst. C 255, 4.10.2005, s. 36.

1

(2)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 2. února 2006 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku), společný postoj Rady ze dne 4. prosince 2006 a postoj Evropského parlamentu ze dne ... (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

2

(3)  Úř. věst. L 42, 15.2.1975, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná aktem o přistoupení z roku 2003.

3

(4)  Úř. věst. L 51, 25.2.1980, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 87/356/EHS (Úř. věst. L 192, 11.7.1987, s. 48).

4

(5)  [2000] Sb. rozh. I-8749.

5

(6)  Úř. věst. L 80, 18.3.1998, s. 27.

6

(7)  Úř. věst. L 46, 21.2.1976, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 78/891/EHS (Úř. věst. L 311, 4.11.1978, s. 21).

7

(8)  Úř. věst. C 321, 31.12.2003, s. 1.

8

(9)  60 měsíců po dni vstupu této směrnice v platnost.

9

(10)  72 měsíců po dni vstupu této směrnice v platnost.

10

(11)  Úř. věst. L 147, 9.6.1975, s. 40. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 807/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 36).

11

(12)  12 měsíců po dni vstupu této směrnice v platnost.

12

(13)  18 měsíců po dni vstupu této směrnice v platnost.

13

(14)  8 let po dni vstupu této směrnice v platnost.

14

---

PŘÍLOHA

ŘADA JMENOVITÝCH MNOŽSTVÍ OBSAHŮ HOTOVÝCH BALENÍ

1.   Výrobky prodávané podle objemu (množství v ml)

| Tiché víno | V rozpětí od 100 ml do 1500 ml pouze těchto osm jmenovitých množství:
  ml: 100 — 187— 250 — 375 — 500— 750 — 1000 — 1500 |
| --- | --- |
| Žluté víno | V rozpětí od 100 ml do 1500 ml pouze toto jedno jmenovité množství:
  ml: 620 |
| Šumivé víno | V rozpětí od 125 ml do 1500 ml pouze těchto pět jmenovitých množství:
  ml: 125 — 200 — 375 —750 —1500 |
| Likérové víno | V rozpětí od 100 ml do 1500 ml pouze těchto sedm jmenovitých množství:
  ml: 100— 200 — 375 — 500 — 750 — 1000 — 1500 |
| Aromatizované víno | V rozpětí od 100 ml do 1500 ml pouze těchto sedm jmenovitých množství:
  ml: 100 — 200 — 375 — 500 —750 — 1000 — 1500 |
| Lihoviny | V rozpětí od 100 ml do 2000 ml pouze těchto devět jmenovitých množství:
  ml: 100 — 200 — 350 — 500 — 700 — 1000 — 1500 — 1750 — 2000 |

Tiché víno

V rozpětí od 100 ml do 1500 ml pouze těchto osm jmenovitých množství:

ml: 100 — 187— 250 — 375 — 500— 750 — 1000 — 1500

Žluté víno

V rozpětí od 100 ml do 1500 ml pouze toto jedno jmenovité množství:

ml: 620

Šumivé víno

V rozpětí od 125 ml do 1500 ml pouze těchto pět jmenovitých množství:

ml: 125 — 200 — 375 —750 —1500

Likérové víno

V rozpětí od 100 ml do 1500 ml pouze těchto sedm jmenovitých množství:

ml: 100— 200 — 375 — 500 — 750 — 1000 — 1500

Aromatizované víno

V rozpětí od 100 ml do 1500 ml pouze těchto sedm jmenovitých množství:

ml: 100 — 200 — 375 — 500 —750 — 1000 — 1500

Lihoviny

V rozpětí od 100 ml do 2000 ml pouze těchto devět jmenovitých množství:

ml: 100 — 200 — 350 — 500 — 700 — 1000 — 1500 — 1750 — 2000

2.   Definice výrobků

| Tiché víno | Víno definované v čl. 1 odst. 2 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s vínem (1) (číslo společného celního sazebníku: kód KN ex 2204). |
| --- | --- |
| Žluté víno | Víno definované v čl. 1 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 1493/1999 (číslo společného celního sazebníku: kód KN ex 2204) s označením původu:,,Côtes du Jura„,,,Arbois“,,,L'Etoile „a,,Château-Chalon“ v lahvích definovaných v bodě 3 přílohy I nařízení Komise (ES) č. 753/2002 ze dne 29. dubna 2002, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 pro popis, označování, obchodní úpravu a ochranu některých vinařských produktů (2) |
| Šumivé víno | Víno definované v čl. 1 odst. 2 písm. b) a v bodech 15, 16, 17 a 18 přílohy I nařízení (ES) č. 1493/1999 (položka společného celního sazebníku 2204 10) |
| Likérové víno | Víno definované v čl. 1 odst. 2 písm. b) a v bodě 14 přílohy I nařízení (ES) č. 1493/1999 (položky společného celního sazebníku 22.04.21 až 22.04.29) |
| Aromatizované víno | Aromatizované víno, jak je definováno v čl. 2 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 1601/91 ze dne 10. června 1991, kterým se stanoví obecná pravidla pro definici, označování a obchodní úpravu aromatizovaných vín, aromatizovaných vinných nápojů a aromatizovaných vinných koktejlů (3) (číslo společného celního sazebníku 2205) |
| Lihoviny | Lihoviny, jak jsou definovány v čl. 1 odst. 2 nařízení Rady (EHS) č. 1576/89 ze dne 29. května 1989, kterým se stanoví obecná pravidla pro definici, označování a obchodní úpravu lihovin (4) (číslo společného celního sazebníku 2208) |

Tiché víno

Víno definované v čl. 1 odst. 2 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s vínem (1) (číslo společného celního sazebníku: kód KN ex 2204).

Žluté víno

Víno definované v čl. 1 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 1493/1999 (číslo společného celního sazebníku: kód KN ex 2204) s označením původu:,,Côtes du Jura„,,,Arbois“,,,L'Etoile „a,,Château-Chalon“ v lahvích definovaných v bodě 3 přílohy I nařízení Komise (ES) č. 753/2002 ze dne 29. dubna 2002, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 pro popis, označování, obchodní úpravu a ochranu některých vinařských produktů (2)

Šumivé víno

Víno definované v čl. 1 odst. 2 písm. b) a v bodech 15, 16, 17 a 18 přílohy I nařízení (ES) č. 1493/1999 (položka společného celního sazebníku 2204 10)

Likérové víno

Víno definované v čl. 1 odst. 2 písm. b) a v bodě 14 přílohy I nařízení (ES) č. 1493/1999 (položky společného celního sazebníku 22.04.21 až 22.04.29)

Aromatizované víno

Aromatizované víno, jak je definováno v čl. 2 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 1601/91 ze dne 10. června 1991, kterým se stanoví obecná pravidla pro definici, označování a obchodní úpravu aromatizovaných vín, aromatizovaných vinných nápojů a aromatizovaných vinných koktejlů (3) (číslo společného celního sazebníku 2205)

Lihoviny

Lihoviny, jak jsou definovány v čl. 1 odst. 2 nařízení Rady (EHS) č. 1576/89 ze dne 29. května 1989, kterým se stanoví obecná pravidla pro definici, označování a obchodní úpravu lihovin (4) (číslo společného celního sazebníku 2208)

---

(1)  Úř. věst. L 179, 14.7.1999, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2165/2005 (Úř. věst. L 345, 28.12.2005, s. 1).

(2)  Úř. věst. L 118, 4.5.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1507/2006 (Úř. věst. L 280, 12.10.2006, s. 9).

(3)  Úř. věst. L 149, 14.6.1991, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

(4)  Úř. věst. L 160, 12.6.1989, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1882/2003.

---

ODŮVODNĚNÍ RADY

I.   ÚVOD

Dne 2. prosince 2004 předložila Komise Radě a Evropskému parlamentu návrh (1) směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví pravidla pro jmenovitá množství výrobků v hotovém balení, zrušují směrnice Rady 75/106/EHS a 80/232/EHS a mění směrnice Rady 76/211/EHS s ohledem na článek 95 Smlouvy.

| 1. | Hospodářský a sociální výbor přijal stanovisko dne 6. dubna 2005 (2). |
| --- | --- |

1.

Hospodářský a sociální výbor přijal stanovisko dne 6. dubna 2005 (2).

| 2. | Evropský parlament přijal stanovisko v prvním čtení dne 2. února 2006 (3). |
| --- | --- |

2.

Evropský parlament přijal stanovisko v prvním čtení dne 2. února 2006 (3).

| 3. | Komise přijala svůj pozměněný návrh dne 4. dubna 2006. |
| --- | --- |

3.

Komise přijala svůj pozměněný návrh dne 4. dubna 2006.

| 4. | Dne 26. dubna 2006 Komise předložila pozměněný návrh (4). |
| --- | --- |

4.

Dne 26. dubna 2006 Komise předložila pozměněný návrh (4).

| 5. | Dne 25. září 2006 Rada ve složení pro konkurenceschopnost dosáhla politické dohody o kompromisním znění s cílem přijmout společný postoj. |
| --- | --- |

5.

Dne 25. září 2006 Rada ve složení pro konkurenceschopnost dosáhla politické dohody o kompromisním znění s cílem přijmout společný postoj.

| 6. | Dne 4. prosince 2006 Rada přijala svůj společný postoj v souladu s článkem 251 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

6.

Dne 4. prosince 2006 Rada přijala svůj společný postoj v souladu s článkem 251 Smlouvy o ES.

II.   CÍLE

Účelem navrhované směrnice je zrušit směrnice 75/106/EHS a 80/232/EHS, zrušit ve většině odvětví jmenovitá množství velikosti balení, zachovat jmenovitá množství jen v několika málo odvětvích a začlenit je do jednoho právního nástroje. Vzhledem k tomu, že z důkladné konzultace zúčastněných vyplynula většina argumentů pro uvolnění jmenovitých množství, je hlavním cílem navrhované směrnice odstranění kontroly.

III.   SPOLEČNÝ POSTOJ

Společný postoj přijatý Radou částečně odráží stanovisko Evropského parlamentu při prvním čtení. Některé změny Parlamentu již byly zahrnuty do pozměněného návrhu Komise.

Některé změny Parlamentu byly ve společném postoji zohledněny zcela nebo zčásti.

Všechny úpravy pozměněného návrhu Komise navržené ve společném postoji Rady byly Komisí přijaty.

Rada ani Komise však nemohly přijmout změny Evropského parlamentu týkající se harmonizace velikostí v odvětvích, kde se v současnosti harmonizace neuplatňuje, zejména v odvětví mléka, másla, kávy, těstovin, rýže a hnědého cukru.

Podrobný rozbor společného postoje

Rada v plném rozsahu přijala změny 1, 2, 4, 5, 8, 10 až 12, 14 a v zásadě změny 3, 6, 7, 13, 16 s malými úpravami.

Rada se nedomnívá, že odvětví mléka, másla, kávy, těstovin, rýže a hnědého cukru, jež v současné době nemají harmonizované povinné velikosti, vyžadují ES řadu jmenovitých množství.

Rada v čl. 2 odst. 2 zavedla přechodné pětileté období po vstupu směrnice v platnost, během kterého lze v jednotlivých státech zachovat stávající velikosti pro vnitrostátní produkci mléka, másla, kávy, sušených těstovin a rýže, a šestileté období pro bílý cukr.

IV.   SHRNUTÍ

Rada se domnívá, že její společný postoj je v souladu s původními cíli navrhované směrnice.

---

(1)  Úř. věst. ...

(2)  Úř. věst. ...

(3)  Úř. věst. ...

(4)  Úř. věst. ...

---