# Az Európai Unió C 291/2006

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 291 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 49. évfolyam2006. november 30. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 291

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

49. évfolyam2006. november 30.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Tájékoztatások |
| | Bizottság |
| 2006/C 291/1 | Euro-átváltási árfolyamok | 1 |
| 2006/C 291/2 | A versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2005. május 20-án tartott 391. ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/A/37.507 – AstraZeneca-ügyhöz kapcsolódó határozattervezetről | 2 |
| 2006/C 291/3 | A meghallgatási tisztviselő zárójelentése a COMP/A/37.507 – AstraZeneca ügyben (az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikkével összhangban – HL L 162., 2001.6.19., 21. o.) | 3 |
| 2006/C 291/4 | Állami támogatás – Egyesült Királyság – Állami támogatás – C 39/06 (ex NN 94/05) – Első részvényesek támogatási rendszere – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  ) | 5 |
| 2006/C 291/5 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 10 |
| 2006/C 291/6 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást | 15 |
| 2006/C 291/7 | Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó okoumé rétegelt lemez behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatos részleges időközi felülvizsgálati eljárás megindításáról | 19 |
| 2006/C 291/8 | Hozzáadottérték-adó (HÉA) (Tárgyi adómentes befektetési arany) – Az 1998. október 12-i 98/80/EK tanácsi irányelvvel módosított, 1977. május 17-i 77/388/EGK tanácsi irányelv 26b. cikkének a) bekezdésében megállapított kritériumokat teljesítő aranyérmék jegyzéke (különleges konstrukció a befektetési arany számára) | 21 |
| 2006/C 291/9 | Értesítés a Kínai Népköztársaságból, Egyiptomból, Kazahsztánból, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból és Oroszországból származó ferroszilícium importjára alkalmazandó dömpingellenes eljárás kezdeményezéséről | 34 |
| 2006/C 291/0 | A Párizs (Orly) és Béziers közötti menetrend szerinti légi járatokra rótt közszolgáltatási kötelezettségek Franciaország általi módosításáról | 38 |
| 2006/C 291/1 | Tagállamok által közölt információk az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 68/2001/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásról (
  1
  ) | 39 |
| 2006/C 291/2 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást | 41 |
| 2006/C 291/3 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4415 – Motorola/Symbol) (
  1
  ) | 43 |
| 2006/C 291/4 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4481 – Onex Corporation/Sitel Corporation) – Egyszerűsített eljárásra kijelölt ügy (
  1
  ) | 44 |
| 2006/C 291/5 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4421 – OJSC Novolipetsk Steel/Duferco/JV) (
  1
  ) | 45 |
| 2006/C 291/6 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4293 – Nordic Capital Fund VI/ICA MENY) (
  1
  ) | 45 |
| | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | EFTA Felügyeleti Hatóság |
| 2006/C 291/7 | Iránymutatások az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkében szereplő, a kereskedelemre gyakorolt hatás fogalmáról | 46 |
| | Az EFTA-államok Állandó Bizottsága |
| 2006/C 291/8 | EMAS – A környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszer – A Norvégiában nyilvántartott telephelyek listája a 2001. március 19-i 761/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően | 66 |
| 2006/C 291/9 | Az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás módosításai | 68 |
| 2006/C 291/0 | A 2005. év második félévére az EGT-/EFTA-államok által kiadott forgalomba hozatali engedélyek listája | 69 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Tájékoztatások

Bizottság

2006/C 291/1

Euro-átváltási árfolyamok

1

2006/C 291/2

A versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2005. május 20-án tartott 391. ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/A/37.507 – AstraZeneca-ügyhöz kapcsolódó határozattervezetről

2

2006/C 291/3

A meghallgatási tisztviselő zárójelentése a COMP/A/37.507 – AstraZeneca ügyben (az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikkével összhangban – HL L 162., 2001.6.19., 21. o.)

(az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikkével összhangban – HL L 162., 2001.6.19., 21. o.)

3

2006/C 291/4

Állami támogatás – Egyesült Királyság – Állami támogatás – C 39/06 (ex NN 94/05) – Első részvényesek támogatási rendszere – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  )

1

5

2006/C 291/5

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

10

2006/C 291/6

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

15

2006/C 291/7

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó okoumé rétegelt lemez behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatos részleges időközi felülvizsgálati eljárás megindításáról

19

2006/C 291/8

Hozzáadottérték-adó (HÉA) (Tárgyi adómentes befektetési arany) – Az 1998. október 12-i 98/80/EK tanácsi irányelvvel módosított, 1977. május 17-i 77/388/EGK tanácsi irányelv 26b. cikkének a) bekezdésében megállapított kritériumokat teljesítő aranyérmék jegyzéke (különleges konstrukció a befektetési arany számára)

21

2006/C 291/9

Értesítés a Kínai Népköztársaságból, Egyiptomból, Kazahsztánból, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból és Oroszországból származó ferroszilícium importjára alkalmazandó dömpingellenes eljárás kezdeményezéséről

34

2006/C 291/0

A Párizs (Orly) és Béziers közötti menetrend szerinti légi járatokra rótt közszolgáltatási kötelezettségek Franciaország általi módosításáról

38

2006/C 291/1

Tagállamok által közölt információk az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 68/2001/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásról (
  1
  )

1

39

2006/C 291/2

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

41

2006/C 291/3

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4415 – Motorola/Symbol) (
  1
  )

1

43

2006/C 291/4

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4481 – Onex Corporation/Sitel Corporation) – Egyszerűsített eljárásra kijelölt ügy (
  1
  )

1

44

2006/C 291/5

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4421 – OJSC Novolipetsk Steel/Duferco/JV) (
  1
  )

1

45

2006/C 291/6

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4293 – Nordic Capital Fund VI/ICA MENY) (
  1
  )

1

45

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

EFTA Felügyeleti Hatóság

2006/C 291/7

Iránymutatások az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkében szereplő, a kereskedelemre gyakorolt hatás fogalmáról

46

Az EFTA-államok Állandó Bizottsága

2006/C 291/8

EMAS – A környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszer – A Norvégiában nyilvántartott telephelyek listája a 2001. március 19-i 761/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően

66

2006/C 291/9

Az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás módosításai

68

2006/C 291/0

A 2005. év második félévére az EGT-/EFTA-államok által kiadott forgalomba hozatali engedélyek listája

69

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Tájékoztatások

Bizottság

| 30.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 291/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 291/1

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2006. november 29.

(2006/C 291/01)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3157 |
| JPY | Japán yen | 153,01 |
| DKK | Dán korona | 7,4547 |
| GBP | Angol font | 0,67430 |
| SEK | Svéd korona | 9,0801 |
| CHF | Svájci frank | 1,5889 |
| ISK | Izlandi korona | 90,61 |
| NOK | Norvég korona | 8,2520 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CYP | Ciprusi font | 0,5780 |
| CZK | Cseh korona | 27,988 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 257,16 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6978 |
| MTL | Máltai líra | 0,4293 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,8243 |
| RON | Román lej | 3,4610 |
| SIT | Szlovén tolar | 239,65 |
| SKK | Szlovák korona | 35,531 |
| TRY | Török líra | 1,9330 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6800 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4953 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,2303 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,9398 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0333 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 224,39 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 9,3790 |
| CNY | Kínai renminbi | 10,3036 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3532 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 060,36 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,7727 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 65,430 |
| RUB | Orosz rubel | 34,6550 |
| THB | Thaiföldi baht | 47,477 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3157

JPY

Japán yen

153,01

DKK

Dán korona

7,4547

GBP

Angol font

0,67430

SEK

Svéd korona

9,0801

CHF

Svájci frank

1,5889

ISK

Izlandi korona

90,61

NOK

Norvég korona

8,2520

BGN

Bulgár leva

1,9558

CYP

Ciprusi font

0,5780

CZK

Cseh korona

27,988

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

257,16

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6978

MTL

Máltai líra

0,4293

PLN

Lengyel zloty

3,8243

RON

Román lej

3,4610

SIT

Szlovén tolar

239,65

SKK

Szlovák korona

35,531

TRY

Török líra

1,9330

AUD

Ausztrál dollár

1,6800

CAD

Kanadai dollár

1,4953

HKD

Hongkongi dollár

10,2303

NZD

Új-zélandi dollár

1,9398

SGD

Szingapúri dollár

2,0333

KRW

Dél-Koreai won

1 224,39

ZAR

Dél-Afrikai rand

9,3790

CNY

Kínai renminbi

10,3036

HRK

Horvát kuna

7,3532

IDR

Indonéz rúpia

12 060,36

MYR

Maláj ringgit

4,7727

PHP

Fülöp-szigeteki peso

65,430

RUB

Orosz rubel

34,6550

THB

Thaiföldi baht

47,477

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 30.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 291/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 291/2

---

A versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2005. május 20-án tartott 391. ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/A/37.507 – AstraZeneca-ügyhöz kapcsolódó határozattervezetről

(2006/C 291/02)

| 1. | A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal abban, hogy mind az EK-Szerződés 82. cikkét, mind az EGT-Megállapodás 54. cikkét alkalmazzák. |
| --- | --- |

1.

A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal abban, hogy mind az EK-Szerződés 82. cikkét, mind az EGT-Megállapodás 54. cikkét alkalmazzák.

| 2. | A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal az érintett termékpiac meghatározásában (azaz a vény ellenében kapható orális PPI-készítmények piaca, a H2-blokkolók kizárásával). |
| --- | --- |

2.

A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal az érintett termékpiac meghatározásában (azaz a vény ellenében kapható orális PPI-készítmények piaca, a H2-blokkolók kizárásával).

| 3. | A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal az érintett földrajzi piac meghatározásában (különösen a piac nemzeti jellegét illetően). |
| --- | --- |

3.

A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal az érintett földrajzi piac meghatározásában (különösen a piac nemzeti jellegét illetően).

| 4. | A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal abban, hogy az AstraZeneca valamennyi érintett piacon erőfölénnyel rendelkezik. |
| --- | --- |

4.

A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal abban, hogy az AstraZeneca valamennyi érintett piacon erőfölénnyel rendelkezik.

| 5. | A tanácsadó bizottság tagjainak többsége egyetért a Bizottsággal abban, hogy az AstraZeneca visszaélt az erőfölényével, amennyiben belgiumi, dániai, németországi, hollandiai, norvégiai és egyesült királyságbeli szabadalmi hivatalokat, illetve németországi és norvégiai nemzeti bíróságokat vezetett hosszabb ideig félre, számításba véve, hogy a félrevezetés az AstraZeneca omeprazole-t érintő stratégiájának részét képezte. A kisebbség tartózkodik. |
| --- | --- |

5.

A tanácsadó bizottság tagjainak többsége egyetért a Bizottsággal abban, hogy az AstraZeneca visszaélt az erőfölényével, amennyiben belgiumi, dániai, németországi, hollandiai, norvégiai és egyesült királyságbeli szabadalmi hivatalokat, illetve németországi és norvégiai nemzeti bíróságokat vezetett hosszabb ideig félre, számításba véve, hogy a félrevezetés az AstraZeneca omeprazole-t érintő stratégiájának részét képezte. A kisebbség tartózkodik.

| 6. | A tanácsadó bizottság tagjainak többsége egyetért a Bizottsággal abban, hogy az AstraZeneca visszaélt az erőfölényével, amennyiben rendszeresen visszaélt a gyógyszerkészítmények engedélyezési eljárásaival azáltal, hogy LPPS-stratégiájának részeként Dániában, Svédországban és Norvégiában szelektív módon töröltette a gyógyszerkészítményeket a nyilvántartásból, ugyanakkor átállt a Losec kapszulákról a Losec MUPS tablettákra. A kisebbség tartózkodik, egy másik kisebbség nem ért egyet. |
| --- | --- |

6.

A tanácsadó bizottság tagjainak többsége egyetért a Bizottsággal abban, hogy az AstraZeneca visszaélt az erőfölényével, amennyiben rendszeresen visszaélt a gyógyszerkészítmények engedélyezési eljárásaival azáltal, hogy LPPS-stratégiájának részeként Dániában, Svédországban és Norvégiában szelektív módon töröltette a gyógyszerkészítményeket a nyilvántartásból, ugyanakkor átállt a Losec kapszulákról a Losec MUPS tablettákra. A kisebbség tartózkodik, egy másik kisebbség nem ért egyet.

| 7. | A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal a jogsértés súlyosságát illetően. |
| --- | --- |

7.

A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal a jogsértés súlyosságát illetően.

| 8. | A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal az enyhítő körülmények fennállását illető megfontolásokban (azaz az újszerű vonásokban). |
| --- | --- |

8.

A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal az enyhítő körülmények fennállását illető megfontolásokban (azaz az újszerű vonásokban).

| 9. | A tanácsadó bizottság tagjai felkérik a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a vita során felmerült valamennyi kérdést. |
| --- | --- |

9.

A tanácsadó bizottság tagjai felkérik a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a vita során felmerült valamennyi kérdést.

| 10. | A tanácsadó bizottság tagjai felkérik a Bizottságot, hogy hozza nyilvánosságra ezt a véleményt. |
| --- | --- |

10.

A tanácsadó bizottság tagjai felkérik a Bizottságot, hogy hozza nyilvánosságra ezt a véleményt.

---

| 30.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 291/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 291/3

---

A meghallgatási tisztviselő zárójelentése a COMP/A/37.507 – AstraZeneca ügyben

(az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikkével összhangban – HL L 162., 2001.6.19., 21. o.)

(2006/C 291/03)

A határozattervezettel kapcsolatban a meghallgatáshoz való jogra vonatkozó következő észrevételek merültek fel:

A vizsgálat a Generics (UK) Ltd vállalat és a Scandinavian Pharmaceuticals Generics AB vállalat (a továbbiakban mindkettő: Generics vagy panaszos) által 1999. május 12-én, az EK-Szerződés 82. cikke és az EGT-Megállapodás 54. cikke alapján az Astra AB vállalat (jelenleg AstraZeneca AB) és az AstraZeneca Plc (a továbbiakban mindkettő: AstraZeneca) (1) ellen a 17/62 tanácsi rendelet 3. cikkével összhangban tett közös panaszt követően kezdődött meg (2).

Az ügy az AstraZenecának egyes, kormányok által követett eljárásokkal kapcsolatos visszaéléseire vonatkozik, amely visszaélések a generikus cégeknek és a párhuzamos kereskedőknek az AstraZeneca „Losec” termékével történő versenyből való kizárását célozták. A visszaélések egyfelől a szabadalmi rendszert érintő, a szabadalmi hivatalok tudatos félrevezetéséből álló, a Losec alapvető szabadalmi oltalmának meghosszabbítását célzó visszaéléseket, illetve másfelől a gyógyszerek forgalmazásának engedélyezési rendszerével kapcsolatos visszaéléseket jelentettek, mely utóbbiak azáltal valósultak meg, hogy bizonyos országokban kérelmet nyújtottak be a Losec eredeti, kapszulás változatának engedélyéről való lemondásra, hogy megakadályozzák a Losec generikus változatainak engedélyezését, és kizárják a párhuzamos kereskedelmet.

2003. július 29-én a 2842/98/EK rendelet (3) 2. cikkének megfelelően kifogási nyilatkozatot küldtek az AstraZenecának. Ugyanakkor a bizottsági akta tartalmáról szóló listát bocsátottak az AstraZeneca rendelkezésére, az azon szereplő hozzáférhető dokumentumok példányaival, két CD-ROM formájában.

Az AstraZeneca közös választ nyújtott be 2003. december 3-án (kézhezvétel dátuma), és a 2842/98/EK bizottsági rendelet 5. cikkével összhangban szóbeli meghallgatást kért.

Meg kell említenem, hogy az AstraZenecának az aktához való hozzáférési jogával kapcsolatos álláspontja szerint a bizottsági szolgálatoknak kötelessége feljegyzéseket készíteni a panaszossal folytatott megbeszélésekről, és ezeket a feljegyzéseket csatolni kell az aktához. A Versenypolitikai Főigazgatóság nyilatkozata szerint a végső döntés meghozatala során kizárólag azokra az írásbeli beadványokra támaszkodik, amelyeket a panaszos a kérdéses megbeszélésekkel kapcsolatban nyújtott be. Megítélésük szerint nem kötelességük feljegyzéseket készíteni ezekről a megbeszélésekről, hacsak a feljegyzéseket nem használják fel bizonyítékként a végső döntésben. Megítélésem szerint ezt az álláspontot alátámasztja az Elsőfokú Bíróság joggyakorlata (T-191/98 és T-212/98-tól T-214/98-ig terjedő egyesített ügyek – Atlantic Container Line, 377., 386., 394–395. paragrafus). E joggyakorlat alapján a Bizottság által a panaszossal folytatott megbeszélésekről saját belátása szerint készített feljegyzések belső használatú dokumentumoknak minősülnek, és elvileg nem kell őket nyilvánosságra hozni, hacsak a Bizottság nem támaszkodik rájuk a végső döntés meghozatalában.

A panaszos 2003. november 7-én kézhez kapta a kifogási nyilatkozat nem bizalmas változatát, 2004. január 8-án pedig az AstraZeneca válaszának nem bizalmas változatát. A panaszos 2003. december 16-án észrevételeket nyújtott be a kifogási nyilatkozattal kapcsolatban, amelyeket továbbítottak az AstraZenecának.

Hogy a szóbeli meghallgatáson az AstraZeneca két korábbi alkalmazottja részt vehessen, a meghallgatás lebonyolítása bizonyos késedelmet szenvedett. 2004. február 16-án és 17-én került rá sor. Az AstraZeneca és a Generics egyaránt képviseltette magát. Az AstraZeneca 2004. március 9-én, a szóbeli meghallgatás előtt és után egyaránt nyújtott be új tájékoztatást, különösen az ott felmerült kérdésekre adott további válaszként.

2004. november 23-án kelt levelével a Bizottság alkalmat adott az AstraZenecának, hogy észrevételeket fogalmazzon meg számos, a kifogási nyilatkozatban kifejezetten nem említett, de a Bizottság által az AstraZeneca elleni végső döntésben hivatkozható ténnyel és megfontolással kapcsolatban („ténylevél”). Kérésre 2005. január 13-ig meghosszabbítottam a ténylevélre adandó válasz határidejét. Továbbá biztosítottam, hogy az AstraZeneca férjen hozzá minden egyéb nem bizalmas dokumentumhoz, amelyet a kifogási nyilatkozat kiadása után fűztek a Bizottság ügyaktájához. Az AstraZeneca 2005. január 21-i levelében nyújtotta be észrevételeit a ténylevéllel kapcsolatban.

Véleményem szerint a határozattervezet csak azokat a kifogásokat tartalmazza, amelyekre vonatkozóan a feleknek lehetőségük nyílt saját álláspontjuk ismertetésére.

A fentiek alapján megállapítom, hogy ebben az ügyben tiszteletben tartották valamennyi fél meghallgatáshoz való jogát.

Brüsszel, 2005. május 31.

Serge DURANDE

---

(1)  1999. április 6-i hatállyal az Astra AB fuzionált a Zeneca Group Plc-vel, létrehozva az AstraZeneca Plc nevű, egyesült királyságbeli vállalatot.

1

(2)  A Tanács 1962. február 6-i 17. rendelete, Első rendelet a Szerződés 85. és 86. cikkének végrehajtásáról (HL L 13., 1962.2.21., 204. o.).

2

(3)  A Bizottság 1998. december 22-i 2842/98/EK rendelete az EK-Szerződés 85. és 86. cikke alapján kezdeményezett eljárásokban a felek meghallgatásáról (HL L 354., 1998.12.30., 18. o.).

3

---

| 30.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 291/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 291/5

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

Állami támogatás – C 39/06 (ex NN 94/05)

Első részvényesek támogatási rendszere

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében

(2006/C 291/04)

(EGT vonatkozású szöveg)

A Bizottság 2006. szeptember 13-án kelt levelében, amelynek hiteles nyelvű másolata megtalálható ezen összefoglalót követően, értesítette Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságát a fent említett támogatással kapcsolatban az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindítására vonatkozó határozatáról.

Az érdekelt felek észrevételeiket ezen összefoglaló és az azt követő levél közzétételét követő egy hónapon belül nyújthatják be az alábbi címre:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Fisheries |
| DG FISH/D/3 „Legal Issues” |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 295 19 42 |

European Commission

Directorate General for Fisheries

DG FISH/D/3 „Legal Issues”

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 295 19 42

Ezeket az észrevételeket közlik Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával. Az észrevételeket benyújtó érdekelt felek írásban, kérésüket megindokolva kérhetik adataik bizalmas kezelését.

ÖSSZEFOGLALÓ

A Bizottság 2004 júniusában tudomást szerzett arról, hogy a Shetland Islands Council, az Egyesült Királyság Shetland-szigeteki hatósága támogatást nyújtott a halászati ágazatnak, ami feltételezhetően jogellenes állami támogatásnak minősül.

Az első részvényesek támogatási rendszere keretében támogatások odaítélésére került sor meglévő vagy új halászhajókban való részesedés megszerzéséért a saját pénzügyi hozzájárulásnak megfelelő hozzájárulásként. A részvényszerzési költségek 50 %-ának megfelelő – a meglévő hajók esetében legfeljebb 7 500 GBP, az új hajók esetében pedig legfeljebb 15 000 GBP, a hajó értékének legfeljebb 25 %-át jelentő – támogatást olyan 18 év feletti személyek részére nyújtottak, akik még nem szereztek részesedést halászhajóban. A támogatás odaítélésének feltétele az volt, hogy a hajót a kedvezményezett az elkövetkezendő öt év során teljes mértékben halászati célra használja, és hogy a hajóban való részesedését a támogatás felvételétől számított öt éven belül megőrizze.

Az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot minden, támogatás nyújtására és módosítására irányuló szándékukról. Az Egyesült Királyság szerint a kérdéses rendszert 1982-től 2005. január 14-ig alkalmazták. Az Egyesült Királyság ugyanakkor megerősítette, hogy a támogatási rendszerről nem értesítette a Bizottságot, aminek következtében a támogatási intézkedés új támogatásnak tekintendő.

A 659/1999/EK tanácsi rendelet (1) nem határoz meg jogvesztő határidőt a jogellenes támogatás kivizsgálására. Az említett rendelet 15. cikke ugyanakkor kiköti, hogy a Bizottság támogatás-visszatéríttetésre vonatkozó hatásköre tízéves jogvesztő határidőn belül érvényesíthető, továbbá azt, hogy a jogvesztő határidő azon a napon kezdődik, amikor a jogellenes támogatást a kedvezményezettnek odaítélik, valamint hogy a határidőt fel kell függeszteni, ha a Bizottság bármilyen keresetet nyújt be. Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ebben az esetben nem szükséges megvizsgálni azokat a támogatásokat, amelyeket a Bizottság által bármely, azokkal kapcsolatban meghozott intézkedésnél több mint tíz évvel korábban ítéltek oda. A Bizottság véleménye szerint az Egyesült Királyságnak 2004. augusztus 24-én elküldött információkérésével a jogvesztő határidő felfüggesztésre került. Ennek megfelelően a jogvesztő határidő azokra a támogatásokra vonatkozik, amelyeket 1994. augusztus 24. előtt ítéltek oda a kedvezményezetteknek, ezért a Bizottság az alábbiakban csak az 1994. augusztus 24. és 2005. január 14. között nyújtott támogatásokat vizsgálja. A Bizottság rendelkezésére álló információk alapján úgy tűnik, hogy a szóban forgó időszakban a rendszer keretében mintegy 8 000 000 GBP odaítélésére került sor.

Az intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke szerinti állami támogatásnak tekinthetők. Az állami támogatás a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítható, amennyiben megfelel az EK-Szerződésben előírt valamely kivételnek. A halászati ágazatnak nyújtott állami támogatást a támogatás odaítélésekor hatályos, a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások felülvizsgálatáról szóló iránymutatásban (2) foglalt feltételek alapján kell értékelni.

Az 1994-es, az 1997-es és a 2001-es iránymutatásnak megfelelően, a használt halászhajóban szerzett részesedésre odaítélt támogatás vonatkozásában a támogatás a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, ha annak az a célja, hogy a tengeri halászok tulajdonrészt szerezhessenek, illetőleg az, hogy lecserélhessék hajójukat miután az teljes mértékben károsodott, amennyiben a hajó kora nem haladja meg a 20 évet, és még legalább 10 évig használható. A 2004-es iránymutatás szigorúbb, és a 2792/1999/EK rendelet 12. cikke (3) bekezdésének d) pontjában, valamint 12. cikke (4) bekezdésének f) pontjában megállapított feltételekre hivatkozik, amelyek további követelményeket foglalnak magukban a kedvezményezett életkorára és a hajó teljes hosszára vonatkozóan. Az 1994-es és az 1997-es iránymutatásnak megfelelően az odaítélendő támogatás teljes összege nem haladhatja meg a hajóvétel tényleges költségeinek 30 %-át. A 2001-es iránymutatás értelmében ez 20 %-ra mérséklődik.

A vizsgálat e szakaszában úgy tűnik, hogy a használt hajóban való részesedés megszerzésére odaítélt támogatás nem felel meg az iránymutatásban megállapított feltételeknek. Ezenfelül a rendszer a hajóvétel tényleges költségeinek legfeljebb 25 %-áig engedélyez támogatást, ami a 2001-es iránymutatás szerinti követelményekkel összeegyeztethetetlen lenne.

Az új hajókban való részvények megszerzésére odaítélt támogatás vonatkozásában – az 1994-es és az 1997-es iránymutatás 2.2.3.1. pontjával összhangban – az új halászhajók építésére nyújtott támogatás a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, amennyiben megfelel a 3699/93/EK rendelet vonatkozó feltételeinek. A hajókat a többéves orientációs programban (TOP) foglalt célkitűzésnek megfelelően kell felépíteni, és a hajóknak meg kell felelniük a higiéniára és biztonságra vonatkozó rendeleteknek és irányelveknek, továbbá a hajók méretére vonatkozó közösségi rendelkezéseknek. A hajókat fel kell venni a flottanyilvántartásba.

A 2001-es iránymutatás értelmében hivatkozni kell a 2792/1999/EK rendeletben foglalt felételekre, amelyek alapján az állami támogatással megjelenő új kapacitást állami támogatás nélküli kapacitás kivonásával kell kompenzálni, amely legalább megegyező mértékű az érintett szegmensben megjelenő új kapacitással. Amennyiben nem teljesültek a flottaméretre vonatkozó célkitűzések, a kivont kapacitásnak 2001. december 31-ig legalább 30 %-kal kell meghaladnia a bevezetett új kapacitást. További feltétel, hogy a támogatás csak abban az esetben ítélhető oda, ha az adott tagállam az említett rendelet 5. cikkének megfelelően benyújtotta a többéves orientációs program (TOP) alkalmazására vonatkozó információkat, továbbá eleget tett a halászhajók jellemzőinek meghatározásáról szóló 2930/86/EGK rendeletben foglalt kötelezettségeinek, végrehajtotta a 2792/1999/EK rendelet 6. cikkében foglalt rendelkezéseket, és teljesítette a TOP általános célkitűzéseit.

Mivel a támogatási rendszer nem hivatkozik sem a halászflotta méretének referenciaszintjére, sem a higiéniai és biztonsági követelményekre, és nem létezik a hajó flottanyilvántartásba való felvételére vonatkozó kötelezettség, a Bizottságnak ezért a jelenlegi vizsgálati szakaszban komoly fenntartásai vannak azzal kapcsolatban, hogy a 2001. július 1-je utáni időszakban az új hajóban való részesedés megszerzésére irányuló támogatás összeegyeztethető-e a közös piaccal.

Az előzőekben említett elemzés fényében a Bizottság úgy döntött, hogy nem emel kifogást e támogatási rendszer ellen, amennyiben az új hajóban való részesedés megszerzésére 2001. július 1-je előtt odaítélt támogatásra vonatkozik. Az új hajóban való részesedés megszerzésére vonatkozó támogatási rendszer keretében 2001. július 1-je után odaítélt támogatás vonatkozásában, továbbá a használt hajókban való részesedés megszerzésére odaítélt valamennyi támogatás esetében ugyanakkor a Bizottságnak a jelenlegi vizsgálati szakaszban komoly fenntartásai vannak a támogatások közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban.

A 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkével összhangban valamennyi jogellenes támogatás visszakövetelhető a kedvezményezettől.

A LEVÉL SZÖVEGE

| „(1) | The Commission wishes to inform the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland that, having examined the information supplied by your authorities on the measure referred to above, it has decided to initiate the procedure laid down in Article 88 (2) of the EC Treaty. |
| --- | --- |

„(1)

The Commission wishes to inform the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland that, having examined the information supplied by your authorities on the measure referred to above, it has decided to initiate the procedure laid down in Article 88 (2) of the EC Treaty.

1.   PROCEDURE

| (2) | By letter of 15 June 2004 the Commission was informed by a citizen of the UK of unlawful aid granted by the authorities of the Shetland Islands of the UK. By letters of 24 August 2004, 4 February, 11 May and 16 December 2005 the Commission has requested the UK authorities to provide information about these measures, to which the UK authorities responded by letters of 10 December 2004, 6 April, 8 September 2005 and 31 January 2006. |
| --- | --- |

(2)

By letter of 15 June 2004 the Commission was informed by a citizen of the UK of unlawful aid granted by the authorities of the Shetland Islands of the UK. By letters of 24 August 2004, 4 February, 11 May and 16 December 2005 the Commission has requested the UK authorities to provide information about these measures, to which the UK authorities responded by letters of 10 December 2004, 6 April, 8 September 2005 and 31 January 2006.

2.   DESCRIPTION

| (3) | The Shetland Islands Council (SIC), the public authority in Shetland, has made payments to the fisheries sector under the scope of two general aid measures named “Aid to the Fish Catching and Processing Industry” and “Aid to the Fish Farming Industry”, which actually consisted of several different types of aid schemes. One of these schemes is the so-called First time shareholders scheme. Under the First time shareholders scheme, which was applied from 1982 until 14 January 2005, grants could be given as contribution to matching own financial contribution for the purchase of a share in an existing or new fishing vessel. Aid was only granted to persons over 18 years old that did not yet own a share in a fishing vessel. |
| --- | --- |

(3)

The Shetland Islands Council (SIC), the public authority in Shetland, has made payments to the fisheries sector under the scope of two general aid measures named “Aid to the Fish Catching and Processing Industry” and “Aid to the Fish Farming Industry”, which actually consisted of several different types of aid schemes. One of these schemes is the so-called First time shareholders scheme. Under the First time shareholders scheme, which was applied from 1982 until 14 January 2005, grants could be given as contribution to matching own financial contribution for the purchase of a share in an existing or new fishing vessel. Aid was only granted to persons over 18 years old that did not yet own a share in a fishing vessel.

| (4) | Aid was granted for 50 % of the acquisition costs of the share, with a maximum of GBP 7 500 in case of an existing vessel and GBP 15 000 in case of a new vessel. The other 50 % may only be financed by the beneficiaries own contribution, derived either from his own savings or from any interest-free family loan. The amount of aid may never exceed 25 % of the value of the vessel. |
| --- | --- |

(4)

Aid was granted for 50 % of the acquisition costs of the share, with a maximum of GBP 7 500 in case of an existing vessel and GBP 15 000 in case of a new vessel. The other 50 % may only be financed by the beneficiaries own contribution, derived either from his own savings or from any interest-free family loan. The amount of aid may never exceed 25 % of the value of the vessel.

| (5) | The aid was granted under the condition that the vessel is used for full time fishing for the next 5 years and that the beneficiary retained his share in the vessel for a period of five years from receipt of the aid. |
| --- | --- |

(5)

The aid was granted under the condition that the vessel is used for full time fishing for the next 5 years and that the beneficiary retained his share in the vessel for a period of five years from receipt of the aid.

3.   COMMENTS FROM THE UNITED KINGDOM

| (6) | The United Kingdom states that the aid measures concerned have already been applied already before the accession of the United Kingdom to the European Economic Community. The United Kingdom is however not able to provide any evidence of the existence of these measures at the time of accession. |
| --- | --- |

(6)

The United Kingdom states that the aid measures concerned have already been applied already before the accession of the United Kingdom to the European Economic Community. The United Kingdom is however not able to provide any evidence of the existence of these measures at the time of accession.

| (7) | The United Kingdom confirms that the aid measures have been changed over the years and that these changes have not been notified to the Commission in accordance with Article 88(3) of the EC Treaty (former Article 93(3)). The United Kingdom states however that the expenditure and application of the measures have been reported yearly to the Commission by way of the annual State aid inventory and that the officials responsible for the aids believed that by transmitting the annual reports no notification of the aid would be necessary. |
| --- | --- |

(7)

The United Kingdom confirms that the aid measures have been changed over the years and that these changes have not been notified to the Commission in accordance with Article 88(3) of the EC Treaty (former Article 93(3)). The United Kingdom states however that the expenditure and application of the measures have been reported yearly to the Commission by way of the annual State aid inventory and that the officials responsible for the aids believed that by transmitting the annual reports no notification of the aid would be necessary.

| (8) | Finally the United Kingdom states that where the measures and the amendments to the schemes might have been applied without prior notification to the Commission, they were applied in accordance with the conditions laid down in the Guidelines for the examination of State aid to fisheries and aquaculture applicable at the time aid was granted under the measures. |
| --- | --- |

(8)

Finally the United Kingdom states that where the measures and the amendments to the schemes might have been applied without prior notification to the Commission, they were applied in accordance with the conditions laid down in the Guidelines for the examination of State aid to fisheries and aquaculture applicable at the time aid was granted under the measures.

| (9) | In addition, with regard to the First time shareholder scheme the United Kingdom states that the scheme was in operation until 14 January 2005, but that actually no assistance has been awarded during the financial years 2003/2004 and 2004/2005 as there were no applications. Furthermore, they state that they consider the aid to have been compatible with Guidelines for the examination of State aid to fisheries and aquaculture applicable at the times concerned. |
| --- | --- |

(9)

In addition, with regard to the First time shareholder scheme the United Kingdom states that the scheme was in operation until 14 January 2005, but that actually no assistance has been awarded during the financial years 2003/2004 and 2004/2005 as there were no applications. Furthermore, they state that they consider the aid to have been compatible with Guidelines for the examination of State aid to fisheries and aquaculture applicable at the times concerned.

4.   ASSESSMENT

| (10) | It must be determined first if the scheme can be regarded as State aid and if this is the case, if this aid is compatible with the common market. |
| --- | --- |

(10)

It must be determined first if the scheme can be regarded as State aid and if this is the case, if this aid is compatible with the common market.

| (11) | Aid has been granted to a limited number of companies within the fisheries sector and is thus of a selective nature. The aids have been granted by the Shetland Islands Council, the public authority of Shetland, from State resources and are in the benefit of these companies which are in direct competition with other companies in the fisheries sector of both within the United Kingdom as well as in other Member States. Therefore, the measures distort or threaten to distort competition and appear to be State aid in the sense of Article 87 of the EC Treaty. |
| --- | --- |

(11)

Aid has been granted to a limited number of companies within the fisheries sector and is thus of a selective nature. The aids have been granted by the Shetland Islands Council, the public authority of Shetland, from State resources and are in the benefit of these companies which are in direct competition with other companies in the fisheries sector of both within the United Kingdom as well as in other Member States. Therefore, the measures distort or threaten to distort competition and appear to be State aid in the sense of Article 87 of the EC Treaty.

4.1.   Legality

| (12) | According to the United Kingdom, the two general schemes have been applied before the accession of the United Kingdom to the European Economic Community. However, the Commission notes that according to the provided information, the First time shareholders scheme was put in place only 1982. In any event, due to the absence of past records, the United Kingdom acknowledged that it is not able to provide evidence that the aid measures existed already before the United Kingdom joined the union and thus would have to be regarded as existing aids. In addition, the United Kingdom confirmed that the aid schemes have been changed over the years and that these changes have not been notified to the Commission in accordance with Article 88(3) of the EC Treaty (former Article 93(3)). As a result, the aid measures have to be considered as new aid. |
| --- | --- |

(12)

According to the United Kingdom, the two general schemes have been applied before the accession of the United Kingdom to the European Economic Community. However, the Commission notes that according to the provided information, the First time shareholders scheme was put in place only 1982. In any event, due to the absence of past records, the United Kingdom acknowledged that it is not able to provide evidence that the aid measures existed already before the United Kingdom joined the union and thus would have to be regarded as existing aids. In addition, the United Kingdom confirmed that the aid schemes have been changed over the years and that these changes have not been notified to the Commission in accordance with Article 88(3) of the EC Treaty (former Article 93(3)). As a result, the aid measures have to be considered as new aid.

| (13) | The Commission regrets that the United Kingdom did not respect Article 88(3) of the EC Treaty, under which Member State are obliged to inform the Commission of any plans to grant or alter aid. In this respect the United Kingdom has stated that its authorities were mistakenly convinced that the inclusion of the measures into the annual State aid inventory, yearly submitted to the Commission, would be sufficient to inform the Commission of the aid in question. It must be noted however that such reporting to the Commission can not be considered as notification of the aid as required under Article 88(3) of the EC Treaty. |
| --- | --- |

(13)

The Commission regrets that the United Kingdom did not respect Article 88(3) of the EC Treaty, under which Member State are obliged to inform the Commission of any plans to grant or alter aid. In this respect the United Kingdom has stated that its authorities were mistakenly convinced that the inclusion of the measures into the annual State aid inventory, yearly submitted to the Commission, would be sufficient to inform the Commission of the aid in question. It must be noted however that such reporting to the Commission can not be considered as notification of the aid as required under Article 88(3) of the EC Treaty.

4.2.   Basis for the assessment

| (14) | Council Regulation (EC) No 659/1999 (3) does not lay down any limitation period for the examination of unlawful aid within the meaning of Article 1(f) thereof, i.e. aid implemented before the Commission is able to reach a conclusion about its compatibility with the common market. However, Article 15 of that Regulation stipulates that the powers of the Commission to recover aid is subject to a limitation period of ten years, that the limitation period begins on the day on which the aid is awarded to the beneficiary and that that limitation period is interrupted by any action taken by the Commission. Consequently, the Commission considers that it is not necessary in this case to examine the aid covered by the limitation period, i.e. aid granted more than ten years before any measure taken by the Commission concerning it. |
| --- | --- |

(14)

Council Regulation (EC) No 659/1999 (3) does not lay down any limitation period for the examination of unlawful aid within the meaning of Article 1(f) thereof, i.e. aid implemented before the Commission is able to reach a conclusion about its compatibility with the common market. However, Article 15 of that Regulation stipulates that the powers of the Commission to recover aid is subject to a limitation period of ten years, that the limitation period begins on the day on which the aid is awarded to the beneficiary and that that limitation period is interrupted by any action taken by the Commission. Consequently, the Commission considers that it is not necessary in this case to examine the aid covered by the limitation period, i.e. aid granted more than ten years before any measure taken by the Commission concerning it.

| (15) | The Commission considers that in this case the limitation period was interrupted by its request for information sent to the United Kingdom on 24 August 2004. Accordingly, the limitation period applies to aid granted to beneficiaries before 24 August 1994. Consequently, the Commission will asses below only the aid granted by decisions taken between 24 August 1994 and January 2005. It seems that during that time approximately GBP 8 000 000 have been granted under the scheme. |
| --- | --- |

(15)

The Commission considers that in this case the limitation period was interrupted by its request for information sent to the United Kingdom on 24 August 2004. Accordingly, the limitation period applies to aid granted to beneficiaries before 24 August 1994. Consequently, the Commission will asses below only the aid granted by decisions taken between 24 August 1994 and January 2005. It seems that during that time approximately GBP 8 000 000 have been granted under the scheme.

| (16) | State aid can be declared compatible with the common market if it complies with one of the exceptions foreseen in the EC Treaty. As regards the State aid to the fisheries sector, State aid measures are deemed to be compatible with the common market if they comply with the conditions of Guidelines for the examination of State aid to fisheries and aquaculture. According to point 5.3 of the current Guidelines (4) an “unlawful aid” within the meaning of Article 1(f) of Regulation (EC) No 659/1999 will be appraised in accordance with the guidelines applicable at the time when the administrative act setting up the aid has entered into force. The aid is thus to be assessed on the compatibility with the Guidelines of 1994, 1997 and 2001 (5). |
| --- | --- |

(16)

State aid can be declared compatible with the common market if it complies with one of the exceptions foreseen in the EC Treaty. As regards the State aid to the fisheries sector, State aid measures are deemed to be compatible with the common market if they comply with the conditions of Guidelines for the examination of State aid to fisheries and aquaculture. According to point 5.3 of the current Guidelines (4) an “unlawful aid” within the meaning of Article 1(f) of Regulation (EC) No 659/1999 will be appraised in accordance with the guidelines applicable at the time when the administrative act setting up the aid has entered into force. The aid is thus to be assessed on the compatibility with the Guidelines of 1994, 1997 and 2001 (5).

4.3.   Used vessels

4.3.1.   Guidelines of 1994, 1997 and 2001

| (17) | With regard to aid for the acquisition of a share in a second hand vessel, according to point 2.2.3.3 of the 1994, 1997 and 2001 Guidelines, such aid may be deemed compatible with the common market when the vessel can be used for at least another 10 years. Under the 1994, 1997 Guidelines the vessel has to be at least 10 years old, under the 2001 Guidelines 20 years. According to all guidelines the aid should be intended to enable sea-fishermen to acquire part ownership or to replace a vessel after its total loss. |
| --- | --- |

(17)

With regard to aid for the acquisition of a share in a second hand vessel, according to point 2.2.3.3 of the 1994, 1997 and 2001 Guidelines, such aid may be deemed compatible with the common market when the vessel can be used for at least another 10 years. Under the 1994, 1997 Guidelines the vessel has to be at least 10 years old, under the 2001 Guidelines 20 years. According to all guidelines the aid should be intended to enable sea-fishermen to acquire part ownership or to replace a vessel after its total loss.

| (18) | With regard to the aid rate, under the 1994 and 1997 Guidelines the total amount of aid to be granted may not exceed 50 % of the participation rate provided for in Annex IV to Regulation (EC) No 3699/93, applying the scale relating to construction aid set out in that Annex. As Shetland is an Objective I region, the maximum participation rate is set at 60 %. Thus the aid for sea-fishermen to acquire part ownership of a second hand vessel may not exceed 30 % of the actual costs of the acquisition of the vessel. |
| --- | --- |

(18)

With regard to the aid rate, under the 1994 and 1997 Guidelines the total amount of aid to be granted may not exceed 50 % of the participation rate provided for in Annex IV to Regulation (EC) No 3699/93, applying the scale relating to construction aid set out in that Annex. As Shetland is an Objective I region, the maximum participation rate is set at 60 %. Thus the aid for sea-fishermen to acquire part ownership of a second hand vessel may not exceed 30 % of the actual costs of the acquisition of the vessel.

| (19) | Under the 2001 Guidelines this provision is amended and it is stated that the rate of the aid may not exceed in subsidy equivalent 20 % of the actual cost of the acquisition of the vessel. |
| --- | --- |

(19)

Under the 2001 Guidelines this provision is amended and it is stated that the rate of the aid may not exceed in subsidy equivalent 20 % of the actual cost of the acquisition of the vessel.

4.3.2.   Compatibility

| (20) | Under the scheme aid was granted for individuals who acquired for the first time a share in a second hand vessel. According to the Guidelines aid could only be granted with regard to vessels, not older than 20 years, that could be used for at least another 10 years. The scheme does not contain any conditions with regard to the age of the vessels. The fact that the beneficiaries of the aid are obliged to keep their share in the vessel for at least another five years and to use the vessel for fishing during those years seems to insure that aid is granted for vessels that are still operational and to be used for some years. However, this condition is insufficient to comply with the requirements established in point 2.2.3.3. of the 1994, the 1997 as well as the 2001 Guidelines. |
| --- | --- |

(20)

Under the scheme aid was granted for individuals who acquired for the first time a share in a second hand vessel. According to the Guidelines aid could only be granted with regard to vessels, not older than 20 years, that could be used for at least another 10 years. The scheme does not contain any conditions with regard to the age of the vessels. The fact that the beneficiaries of the aid are obliged to keep their share in the vessel for at least another five years and to use the vessel for fishing during those years seems to insure that aid is granted for vessels that are still operational and to be used for some years. However, this condition is insufficient to comply with the requirements established in point 2.2.3.3. of the 1994, the 1997 as well as the 2001 Guidelines.

| (21) | In addition, according to the information provided, under the scheme the aid may not exceed 25 % of the value of the vessel. Under to the 1994 and 1997 Guidelines, applicable until 1 July 2001, it is allowed to grant aid with a maximum of 30 % of the actual costs of the acquisition of the vessel and thus the aid rate of the scheme of 25 % is compatible with that condition. |
| --- | --- |

(21)

In addition, according to the information provided, under the scheme the aid may not exceed 25 % of the value of the vessel. Under to the 1994 and 1997 Guidelines, applicable until 1 July 2001, it is allowed to grant aid with a maximum of 30 % of the actual costs of the acquisition of the vessel and thus the aid rate of the scheme of 25 % is compatible with that condition.

| (22) | However the 2001 Guidelines, which Member States were to apply as from 1 July 2001, require that the aid shall not exceed 20 % of the actual costs of the acquisition of the vessel. The aid rate of the scheme of 25 % therefore no longer complies with the conditions established under the Guidelines. Therefore, from 1 July 2001, the aid rate of the scheme of 25 % exceeds seems no longer compatible. |
| --- | --- |

(22)

However the 2001 Guidelines, which Member States were to apply as from 1 July 2001, require that the aid shall not exceed 20 % of the actual costs of the acquisition of the vessel. The aid rate of the scheme of 25 % therefore no longer complies with the conditions established under the Guidelines. Therefore, from 1 July 2001, the aid rate of the scheme of 25 % exceeds seems no longer compatible.

| (23) | With regard to the above, the Commission at this stage has serious doubts on the compatibility with the common market of the aid granted for the acquisition of a share in used vessels. |
| --- | --- |

(23)

With regard to the above, the Commission at this stage has serious doubts on the compatibility with the common market of the aid granted for the acquisition of a share in used vessels.

4.4.   New vessels

4.4.1.   Guidelines of 1994 and 1997

| (24) | With regard to aid for the acquisition of a share in new vessels, point 2.2.3.1 of the 1994 and the 1997 Guidelines apply. According to those guidelines, aid for the construction of new fishing vessels may be deemed compatible with the common market provided that it complies with the relevant conditions of Regulation (EC) No 3699/93 (6). |
| --- | --- |

(24)

With regard to aid for the acquisition of a share in new vessels, point 2.2.3.1 of the 1994 and the 1997 Guidelines apply. According to those guidelines, aid for the construction of new fishing vessels may be deemed compatible with the common market provided that it complies with the relevant conditions of Regulation (EC) No 3699/93 (6).

Regulation (EC) No 3699/93

| (25) | According to the conditions laid down in Articles 7 and 10 and Annex III (paragraph 1.3) of Regulation (EC) No 3699/93, the vessels must be built in compliance with the objectives set for the size of the fishing fleet of the Member State concerned under the mulitannual guidance programme (MAGP) and must comply with the regulations and directives governing hygiene and safety and Community provisions concerning the dimension of vessels. The vessels have to be registered in the fleet register. |
| --- | --- |

(25)

According to the conditions laid down in Articles 7 and 10 and Annex III (paragraph 1.3) of Regulation (EC) No 3699/93, the vessels must be built in compliance with the objectives set for the size of the fishing fleet of the Member State concerned under the mulitannual guidance programme (MAGP) and must comply with the regulations and directives governing hygiene and safety and Community provisions concerning the dimension of vessels. The vessels have to be registered in the fleet register.

4.4.2.   Guidelines of 2001

| (26) | With regard to aid for the acquisition of a share in new vessels, point 2.2.3.1 of the 2001 Guidelines applies. According to those guidelines, aid for the construction of new fishing vessels may be deemed compatible with the common market provided that it complies with the relevant conditions of Regulation (EC) No 2792/1999 (7). |
| --- | --- |

(26)

With regard to aid for the acquisition of a share in new vessels, point 2.2.3.1 of the 2001 Guidelines applies. According to those guidelines, aid for the construction of new fishing vessels may be deemed compatible with the common market provided that it complies with the relevant conditions of Regulation (EC) No 2792/1999 (7).

Regulation (EC) No 2792/1999

| (27) | Articles 6, 7, 9 and 10 and Annex III (point 1.3) of Regulation (EC) No 2792/1999 (8), as applicable until 1 January 2003, require that the entry of new capacity is compensated by the withdrawal of a capacity without public aid which is at least equal to the new capacity introduced in the segments concerned. Until 31 December 2001, where the objectives were not yet respected, the withdrawal of capacity should at least be 30 % more than the new capacity introduced. |
| --- | --- |

(27)

Articles 6, 7, 9 and 10 and Annex III (point 1.3) of Regulation (EC) No 2792/1999 (8), as applicable until 1 January 2003, require that the entry of new capacity is compensated by the withdrawal of a capacity without public aid which is at least equal to the new capacity introduced in the segments concerned. Until 31 December 2001, where the objectives were not yet respected, the withdrawal of capacity should at least be 30 % more than the new capacity introduced.

| (28) | The aid may only be granted where the Member State has submitted the information concerning the application of the Multi-annual Guidance Programme (MAGP) as required under Article 5 of that Regulation and furthermore, has complied with its obligations under Regulation (EEC) No 2930/86 concerning the characteristics of fishing vessels, has implemented the arrangements under Article 6 of Regulation (EC) No 2792/1999 and has complied with the overall MAGP-objectives. |
| --- | --- |

(28)

The aid may only be granted where the Member State has submitted the information concerning the application of the Multi-annual Guidance Programme (MAGP) as required under Article 5 of that Regulation and furthermore, has complied with its obligations under Regulation (EEC) No 2930/86 concerning the characteristics of fishing vessels, has implemented the arrangements under Article 6 of Regulation (EC) No 2792/1999 and has complied with the overall MAGP-objectives.

| (29) | When the vessel is deleted from the fishing vessel register of the Community, within 10 years from construction, the aid should be recovered pro rata temporis. |
| --- | --- |

(29)

When the vessel is deleted from the fishing vessel register of the Community, within 10 years from construction, the aid should be recovered pro rata temporis.

| (30) | Finally, the vessels must be built to comply with the regulations and directives governing hygiene and safety and Community provisions concerning the dimension of vessels. The vessels have to be registered in the fleet register and must be entered in the Community fishing fleet register. |
| --- | --- |

(30)

Finally, the vessels must be built to comply with the regulations and directives governing hygiene and safety and Community provisions concerning the dimension of vessels. The vessels have to be registered in the fleet register and must be entered in the Community fishing fleet register.

| (31) | With regard to the compatibility of aid for the construction of new fishing vessels with the common market, the 2001 Guidelines aid also make reference to the provisions of Regulation (EC) No 2792/1999 as mentioned above. |
| --- | --- |

(31)

With regard to the compatibility of aid for the construction of new fishing vessels with the common market, the 2001 Guidelines aid also make reference to the provisions of Regulation (EC) No 2792/1999 as mentioned above.

Regulation (EC) No 2369/2002

| (32) | However, on 1 January 2003 the relevant Articles and Annex of Regulation (EC) No. 2792/1999 were amended by Regulation (EC) No 2369/2002 (9). This amendment introduced the phasing out of aid for construction of new fishing vessels. According to the amended provisions, the conditions have been broadened in the sense that aid for the renewal of fishing vessels may only be granted until 31 December 2004 and for vessels of less than 400 GT. |
| --- | --- |

(32)

However, on 1 January 2003 the relevant Articles and Annex of Regulation (EC) No. 2792/1999 were amended by Regulation (EC) No 2369/2002 (9). This amendment introduced the phasing out of aid for construction of new fishing vessels. According to the amended provisions, the conditions have been broadened in the sense that aid for the renewal of fishing vessels may only be granted until 31 December 2004 and for vessels of less than 400 GT.

4.4.3.   Compatibility

| (33) | Under the scheme grants can be given for the purchase of a share in a new fishing vessel. Aid can only be granted to persons over 18 years old that do not yet own a share in a fishing vessel. The beneficiary is obliged to use the vessel for fishing for the following 5 years and must retain their share in the vessel for at least the same period. In case of breach of the conditions under the scheme the authorities can require pro rata temporis repayment of the aid. |
| --- | --- |

(33)

Under the scheme grants can be given for the purchase of a share in a new fishing vessel. Aid can only be granted to persons over 18 years old that do not yet own a share in a fishing vessel. The beneficiary is obliged to use the vessel for fishing for the following 5 years and must retain their share in the vessel for at least the same period. In case of breach of the conditions under the scheme the authorities can require pro rata temporis repayment of the aid.

| (34) | As the scheme seems to make no reference to the reference level for the size of the fishing fleet nor to the hygiene and safety requirement and there is obligation for the registration of the vessel in the fleet register, the Commission at this stage has serious doubts that the conditions for the acquisition of a share in a new vessel during the period starting from 1 July 2001 can be considered compatible with the Guidelines for the examination of State aid to fisheries and aquaculture. |
| --- | --- |

(34)

As the scheme seems to make no reference to the reference level for the size of the fishing fleet nor to the hygiene and safety requirement and there is obligation for the registration of the vessel in the fleet register, the Commission at this stage has serious doubts that the conditions for the acquisition of a share in a new vessel during the period starting from 1 July 2001 can be considered compatible with the Guidelines for the examination of State aid to fisheries and aquaculture.

| (35) | Furthermore the scheme does not seem to contain any provisions with regard to the additional requirements introduced by Regulation (EC) No 2369/2002 (point 32), applicable as from 1 January 2003. Although the United Kingdom has stated that no aid has been granted under the scheme during the financial years 2003/2004 and 2004/2005, aid has been granted during the financial year 2002/2003 which could include aid granted after 1 January 2003. Therefore at this stage the Commission also has doubts whether the additional conditions established by Regulation (EC) No. 2369/2002 have been complied with. |
| --- | --- |

(35)

Furthermore the scheme does not seem to contain any provisions with regard to the additional requirements introduced by Regulation (EC) No 2369/2002 (point 32), applicable as from 1 January 2003. Although the United Kingdom has stated that no aid has been granted under the scheme during the financial years 2003/2004 and 2004/2005, aid has been granted during the financial year 2002/2003 which could include aid granted after 1 January 2003. Therefore at this stage the Commission also has doubts whether the additional conditions established by Regulation (EC) No. 2369/2002 have been complied with.

| (36) | With regard to the above, the Commission at this stage has serious doubts on the compatibility with the common market of the aid granted for the acquisition of a share in new vessels after 1 July 2001. Aid granted before that date however is deemed to be compatible with the guidelines in force at the time the aid was granted and thus compatible with the common market. |
| --- | --- |

(36)

With regard to the above, the Commission at this stage has serious doubts on the compatibility with the common market of the aid granted for the acquisition of a share in new vessels after 1 July 2001. Aid granted before that date however is deemed to be compatible with the guidelines in force at the time the aid was granted and thus compatible with the common market.

5.   DECISION

| (37) | In view of the foregoing analysis the Commission has decided not to raise any objections to this aid scheme as far as it concerns the aid granted for the acquisition of a share in a new vessel granted before 1 July 2001. |
| --- | --- |

(37)

In view of the foregoing analysis the Commission has decided not to raise any objections to this aid scheme as far as it concerns the aid granted for the acquisition of a share in a new vessel granted before 1 July 2001.

| (38) | With regard to the aid granted under the scheme for the acquisition of a share in a new vessel after 1 July 2001 and all aid granted for the acquisition of a share in second hand vessels, the Commission observes that there exist, at this stage of the preliminary examination, as provided for by Article 6 of Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 88 of the EC Treaty, serious doubts on the compatibility of these aids with the Guidelines for the examination of State aid to Fisheries and aquaculture and, therefore, with the EC Treaty. |
| --- | --- |

(38)

With regard to the aid granted under the scheme for the acquisition of a share in a new vessel after 1 July 2001 and all aid granted for the acquisition of a share in second hand vessels, the Commission observes that there exist, at this stage of the preliminary examination, as provided for by Article 6 of Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 88 of the EC Treaty, serious doubts on the compatibility of these aids with the Guidelines for the examination of State aid to Fisheries and aquaculture and, therefore, with the EC Treaty.

| (39) | In the light of the foregoing conditions, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 88 (2) of the EC Treaty and Article 6 of Regulation (EC) No 659/1999, requests the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland to submit its comments and to provide all such information as may help to further assess the aid, within one month of the date of receipt of this letter. It requests your authorities to forward a copy of this letter to the recipients of the aid immediately. |
| --- | --- |

(39)

In the light of the foregoing conditions, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 88 (2) of the EC Treaty and Article 6 of Regulation (EC) No 659/1999, requests the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland to submit its comments and to provide all such information as may help to further assess the aid, within one month of the date of receipt of this letter. It requests your authorities to forward a copy of this letter to the recipients of the aid immediately.

| (40) | The Commission wishes to remind the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland that Article 88 (3) of the EC Treaty has suspensory effect and would draw your attention to Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999, which provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient. |
| --- | --- |

(40)

The Commission wishes to remind the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland that Article 88 (3) of the EC Treaty has suspensory effect and would draw your attention to Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999, which provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient.

| (41) | The Commission warns the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication.” |
| --- | --- |

(41)

The Commission warns the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication.”

---

(1)  A Tanács 1999. március 22-i 659/1999/EK rendelete az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról, HL L 83., 1999.3.27., 1. o. A legutóbb a 2003. évi csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

1

(2)  HL C 260., 1994.9.17., 3. o.; HL C 100., 1997.3.27., 12. o. és HL C 19., 2001.1.20., 7. o.; HL C 229., 2004.9.14., 5. o.

2

(3)  Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 93 of the EC Treaty, OJ L 83, 27.3.1999, p. 1. Regulation as amended by the Act of Accession of 2003.

3

(4)  OJ C 229, 14.9.2004, p. 5.

4

(5)  OJ C 260, 17.9.1994, p. 3; OJ C 100, 27.3.1997, p. 12 and OJ C 19, 20.1.2001, p. 7.

5

(6)  Council Regulation (EC) 3699/93 of 21 December 1993 laying down the criteria and arrangements regarding Community structural assistance in the fisheries and aquaculture sector and the processing and the marketing of its products, OJ L 346, 31.12.1993, p. 1.

6

(7)  Council Regulation (EC) No 2792/1999 of 17 December 1999 laying down the detailed rules and arrangements regarding Community structural assistance in the fisheries sector OJ L 337, 30.12.1999, p.10, as last amended by Regulation (EC) No 485/2005, OJ L 81, 30.3.2005, p. 1.

7

(8)  Council Regulation (EC) No 2792/1999 of 17 December 1999 laying down the detailed rules and arrangements regarding Community structural assistance in the fisheries sector OJ L 337, 30.12.1999, p.10, as last amended by Regulation (EC) No 485/2005, OJ L 81, 30.3.2005, p. 1.

8

(9)  OJ L 358, 31.12.2002, p. 49.

9

---

| 30.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 291/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 291/10

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

(2006/C 291/05)

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet 7. cikke alapján létrejön a bejegyzés elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatoknak e közzététel időpontjától számított hat hónapon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

ÖSSZEFOGLALÓ LAP

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

Bejegyzés iránti kérelem az 5. cikk és a 17. cikk (2) bekezdése alapján

„RISO DI BARAGGIA BIELLESE E VERCELLESE”

EK-szám: IT/PDO/005/0337/26.02.2004

OEM ( X ) OFJ ( )

Ez az összefoglaló lap kizárólag tájékoztatás céljára készült. Részletesebb tájékoztatásért az érdekeltek az 1. szakaszban feltüntetett nemzeti hatóságoktól vagy az Európai Bizottságtól (1) beszerezhető termékleírás teljes változatát tanulmányozhatják.

1.   A tagállam illetékes hatósága:

| Név: | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali |
| --- | --- |
| Cím: | Via XX Settembre n. 20 — I-00187 Roma |
| Tel.: | (39-06) 481 99 68 |
| Fax: | (39-06) 42 01 31 26 |
| e-mail: | qtc3@politicheagricole.it |

Név:

Ministero delle Politiche Agricole e Forestali

Cím:

Via XX Settembre n. 20 — I-00187 Roma

Tel.:

(39-06) 481 99 68

Fax:

(39-06) 42 01 31 26

e-mail:

qtc3@politicheagricole.it

2.   Kérelmező szövetség:

| Név: | Associazione Riso di Baraggia Biellese e Vercellese |
| --- | --- |
| Cím: | Via F.lli Bandiera, 16 — c/o Consorzio di Bonifica della Baraggia Biellese e Vercellese — I-13100 Vercelli |
| Tel.: | (39-0161) 28 38 11 |
| Fax: | (39-0161) 25 74 25 |
| e-mail: | — |
| Összetétel: | Termelők/feldolgozók ( X ) egyéb ( ) |

Név:

Associazione Riso di Baraggia Biellese e Vercellese

Cím:

Via F.lli Bandiera, 16 — c/o Consorzio di Bonifica della Baraggia Biellese e Vercellese — I-13100 Vercelli

Tel.:

(39-0161) 28 38 11

Fax:

(39-0161) 25 74 25

e-mail:

—

Összetétel:

Termelők/feldolgozók ( X ) egyéb ( )

3.   Terméktípus:

1.6. osztály – A II. melléklet feldolgozatlan vagy feldolgozott gyümölcs- és zöldségféléi – Rizs

4.   Termékleírás (a 4. cikk (2) bekezdésében előírt feltételek összefoglalása)

4.1.   Megnevezés: „Riso di Baraggia Biellese e Vercellese”

4.2.   Leírás: Az O.E.M. „Riso di Baraggia Biellese e Vercellese” jelzés kizárólag azon rizstermesztésből származó terméket jelöli, amelyet hántolatlan rizs feldolgozásával hántolt, finomított illetve forrázott rizzsé dolgoztak át.

A termesztés tárgyát képező rizsfajták és azok jellegzetességei a következők:

A biometrikus jelzések és a fizikai-kémiai tulajdonságok, amelyek azonosítják és meghatározzák a vizsgált rizsfajtákat a fent említett paramétereken kívül, az alábbiak:

4.3.   Földrajzi terület: A „Riso di Baraggia Biellese e Vercellese” védett eredetmegjelölés behatárolt területe Piemonte észak-keleti részén található, Biella és Vercelli tartományban, és a következő települések területeit és kapcsolódó részeit foglalja magában: Albano Vercellese, Arborio, Balocco, Brusnengo, Buronzo, Carisio, Casanova Elvo, Castelletto Cervo, Cavaglià, Collobiano, Dorzano, Formigliana, Gattinara, Ghislarengo, Gifflenga, Greggio, Lenta, Massazza, Masserano, Mottalciata, Oldenico, Rovasenda, Roasio, Salussola, San Giacomo Vercellese, Santhià, Villanova Biellese, Villarboit

4.4.   A származás igazolása: A termelési folyamat minden fázisát a 4.7. pontban említett felügyeleti szerv ellenőrzi, az ellenőrzési tervben meghatározott rendelkezéseknek megfelelően, oly módon, hogy dokumentálnak valamennyi beérkező (input) és kimenő (output) terméket. Ezzel a módszerrel, illetve a termelésben részt vevő telekkönyvi parcelláknak, a termelőknek/feldolgozóknak és a csomagolóknak a felügyeleti szerv által kezelt megfelelő jegyzékekbe való bejegyzésével, valamint a termékek, csomagolások és címkézések mennyiségének a felügyeleti szervnek időben történő bejelentésével szavatolják a termék nyomon követhetőségét. Valamennyi, a vonatkozó jegyzékekbe bejegyzett természetes és jogi személy olyan mértékig lesz a felügyeleti szerv által végzett ellenőrzés alanya, amilyen mértékben ezt a termelési szabályzat és a kapcsolódó ellenőrzési terv előírja.

4.5.   Az előállítás módja: A termékleírás többek között előírja, hogy a trágyázásoknak egy egészséges és tökéletesen érett termék létrehozására kell irányulniuk. Tilos olyan nitrogéntrágyák és műtrágya vegyületek illetve készítmények használata, amelyek nehézfémeket tartalmaznak. A törvények által megengedett növényvédő szerek használatával kapcsolatos hatályos szabványok teljes betartásával, a növénykultúrák gombaölő- illetve rovarölőszerekkel történő kezelését a betakarítás előtt legalább 40 nappal kell elvégezni. A növénykultúrák számára szükséges vetőmagnak az E.N.S.E. által hitelesített terméknek kell lennie, a fajtatisztaság, a gombaélősködőktől való mentesség, valamint a csírázó képesség biztosítására.

A hántolatlan rizs szárítási műveleteit olyan eszközökkel és operatív módszerekkel kell végezni, amelyek lehetővé teszik a rizsszemburkok esetleges tüzelőanyag-maradványok és idegen szagok általi szennyeződésének elkerülését illetve minimálisra történő csökkentését. Ajánlatosabb a lehetőleg metánnal vagy cseppfolyós gázzal és hasonló anyagokkal működő közvetett tüzelésű szárítók használata.

A feldolgozandó raktározott vagy forgalomba hozott hántolatlan rizs nedvességtartalma nem haladhatja meg a 14 %-ot.

A hántolatlan rizs tartósításánál a rizstermelőnek kötelező minden óvintézkedést megtennie, hogy megakadályozza az állati vagy a gombaélősködők, valamint a rendellenes erjedések megjelenését. Nyár végén, de mindenesetre a hántolatlan rizs betakarítása, majd raktárakban, silókban vagy tárolókamrákban valamint a szomszédos létesítményekben való elhelyezése előtt a következő műveleteket kell elvégezni:

A hántolatlan rizs engedélyezett feldolgozásai a következők:

A hántolt rizs elkészítéséhez vagy a termékek utólagos finomításához

Hántás
  : olyan típusú művelet, amely eltávolítja a „lolla” rizsszemek csuhéját, amelyet a rizs nagyság szerinti osztályozási műveletei követnek.

A finomított rizs elkészítéséhez

Finomítás vagy fehérítés
  – Olyan művelet, amely koptatással eltávolítja a rizsszem felszínéről a terméshéj sejtszalagjait: a műveleteket oly módon kell végrehajtani, hogy II. fokú finomítási fokot kapjunk.

A finomítás műveleti technikáinak meg kell felelniük a rizsszemek apróra töredezéséből eredő sérüléseit elkerülő módszereknek.

4.6.   Kapcsolat: Úgy tekinthetjük, hogy a 4.3. pontban leírt övezetből álló termelési terület olyan egységes terület, amelyet a talaj elegyengetési nehézségei jellemeznek agyagos és vastartalmú felépítésük sajátossága miatt, amely egymástól eltérő elárasztási viszonyokban nyilvánul meg. Egy másik tényező a nyári hónapok hűvösebb éghajlata illetve gyakori termikus felborulása, amelyeket a hegyekből leereszkedő szelek bejövetele segít elő. Azon túl, hogy az Alpok lábánál elterülő övezetben hideg vizek vannak jelen, ezt az övezetet öntözik meg először a hegyi patakok.

E termelési övezet jellegzetességeiből az adódik, hogy a Riso di Baraggia Biellese e Vercellesét a főzésállóság, nagyfokú konzisztencia és enyhe tapadás jellemzi. Ezeket a jellegzetességeket kizárólag a fogyasztók ismerik el, és többek között a más övezetekhez viszonyított alacsonyabb terméshozamnak és hosszabb vegetatív ciklusoknak tulajdoníthatók.

A múlt század első éveitől kezdve a rizst – Baraggia hagyományos történelmi termesztését – jelképként használták a tömegrendezvényeken, így a sporteseményeken és különösen a kerékpárversenyeken is, amelyeken többek között olyan bajnokok vettek részt, mint Coppi, Bartali és Magni.

Baraggia és rizse változatosságát mintegy 50 éven keresztül a „Giornale di Risicoltura” írta le, amely 1912-től 1952-ig havonta jelent meg az egykori Istituto Sperimentale di Risicoltura di Vercelli szerkesztésében, amely gyakran jelentetett meg technikai-tudományos cikkeket Baraggia területének különleges jellegzetességeiről és az ott termelt rizsről. Ugyanez az intézet 1931-ben Villarboit településen (Baraggia rizstermelő övezetének központjában) megvásárolt egy rizstermelő gazdálkodást, hogy kutatási központtá alakítsa a baraggiai rizstermelés sajátosságainak javítása céljából. 1952-től ezt a folyóiratot az Ente Nazionale Risi (E.N.R) által szerkesztett „Il Riso” folyóirat váltotta fel, amelyben különböző cikkek örökítették meg az ezen a területen termelt rizs minőségének különleges jellegzetességeit.

A Baraggia által határolt terület rizstermesztése a 16. század elején kezdődött és a körülhatárolt körzetben található Salussola település 1606-os közjegyzői okirataiban is említik.

4.7.   Felügyeleti szerv:

| Név: | Ente Nazionale Risi |
| --- | --- |
| Cím: | Piazza Pio XI — I-20123 Milano |
| Tel.: | (39-02) 885 51 11 |
| Fax: | — |
| e-mail: | — |

Név:

Ente Nazionale Risi

Cím:

Piazza Pio XI — I-20123 Milano

Tel.:

(39-02) 885 51 11

Fax:

—

e-mail:

—

4.8.   Címkézés: Az O.E.M. „Riso di Baraggia Biellese e Vercellese” termék forgalomba hozatalához a csomagoláson fel kell tüntetni a területen termesztett mezőgazdasági fajta pontos megjelölését, nem pedig egy hasonlóét, akkor is, ha a hatályos szabványok engedélyezik azt. Különböző típusú védőcsomagolások és csomagolások vannak előírva a rendeltetési piactól függően. Az O.E.M. „Riso di Baraggia Biellese e Vercellese” csomagolásoknak a fogyasztásra bocsátás céljából a következő, kilogrammban kifejezett súlyúaknak kell lenniük: 0,250 – 0,500 – 1,0 – 2,0 – 5,0 – 10,0 – 25,0 és zsákokban, anyag- vagy az élelmiszerek megfelelő higiéniai követelményeinek eleget tevő műanyag zacskókban, vagy az élelmiszerekre alkalmazandó egészségügyi és higiéniai feltételekkel kapcsolatos jogszabályok által engedélyezett különböző anyagokból készült dobozokban kell kiszerelni.

A csomagoláson nyomtatott betűkkel a következő megjelöléseknek kell megjelenniük:

az Európai Közösség (O.E.M.) megkülönböztető jele;

a „Riso di Baraggia Biellese e Vercellese” O.E.M. logónak szerepelnie kell a csomagoláson méretben és színben egyértelműen megkülönböztethető betűkkel a fent említett megkülönböztető jelnek megfelelően;

a rizshántoló üzemek és a glazúrozó műhelyek saját márkái, cégnevei, fajtaváltozat megjelölései.

Tilos dicsérő vagy megtévesztő jelzéseket használni.

Azon termékek, amelyek előállításához O.E.M. Riso di Baraggia Biellese e Vercellesét használtak, az előállítás és a feldolgozás folyamatait követően is forgalomba hozhatók a csomagoláson az említett megjelölésre történő hivatkozással a közösségi logó feltüntetése nélkül, azzal a feltétellel, hogy:

az oltalom alatt álló elnevezéssel ellátott termékként tanúsított termék a hozzátartozó árukategória kizárólagos alkotóeleme legyen;

az oltalom alatt álló elnevezéssel ellátott termék felhasználói kizárólagos élvezői kell, hogy legyenek az OEM megjelölés bejegyzésekor megszerzett szellemi tulajdonjognak, amelynek védelmére a Mezőgazdasági és Erdészetpolitikai Minisztérium megbízásából konzorciumot alkotnak. Ugyanez a megbízott konzorcium gondoskodik a megfelelő jegyzékekbe történő bejegyzésekről és az oltalom alatt álló elnevezés megfelelő használatának felügyeletéről. A védelemmel megbízott konzorcium hiányában az előbb felsorolt feladatokat a MIPAAF (Mezőgazdasági és Erdészetpolitikai Minisztérium) látja el, a 2081/92/EK rendelet végrehajtására kijelölt nemzeti hatóságként.

A „RISO DI BARAGGIA Biellese e Vercellese” megjelölés logójának, amelynek kolorimetriás jellegzetességeit a termékleírás részletezi, kör alakú formája van és az előtér alsó részén három finomított rizsszem található egymás mellé állítva, ahogyan azt általában kiszerelik és a fogyasztók látják. A rizsszem tetején lévő kicsi üreg, ahol a finomítás előtt a szemes rizs csírája volt jól látható.

A logó alján a belső fehér háttérben jól látható a Monte Rosa hegycsoport stilizált képe gleccserekkel, amelyekről leereszkednek azok a vizek, amelyek közvetlenül és legfőképpen táplálják a Baraggia rizsföldjeit, a „RISO DI BARAGGIA Biellese e Vercellese” kizárólagos termesztési területét.

A logót illetően, a felső részen található a „RISO DI BARAGGIA” elnevezés, és lent pedig a képviselt közigazgatási terület – Biellese e Vercellese – jelzése.

4.9   Nemzeti követelmények: –

---

(1)  Európai Bizottság, Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság, Mezőgazdasági termékek minőségpolitikája, B-1049 Brüsszel.

---

| 30.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 291/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 291/15

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(2006/C 291/06)

| A határozat elfogadásának időpontja | 2006.10.12. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 131/06 |
| Tagállam | Hollandia |
| Megnevezés | Groeifaciliteit |
| Jogalap | Wet van 29 februari 1996, houdende vaststelling van regels inzake de verstrekking van subsidies door de Minister van Economische Zaken (Kaderwet EZ-subsidies); |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Kis- és középvállalkozások |
| Támogatás formája | Állami kezességvállalás |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege: 900 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | Támogatásnak nem minősülő intézkedés |
| Időtartam | 2006.6.1. – 2012.6.1. |
| Gazdasági ágazat | Az összes ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministry of Economic Affairs |
| Bezuidenhoutseweg 20 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC Den Haag |
| Nederland |

A határozat elfogadásának időpontja

2006.10.12.

Támogatás száma

N 131/06

Tagállam

Hollandia

Megnevezés

Groeifaciliteit

Jogalap

Wet van 29 februari 1996, houdende vaststelling van regels inzake de verstrekking van subsidies door de Minister van Economische Zaken (Kaderwet EZ-subsidies);

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Kis- és középvállalkozások

Támogatás formája

Állami kezességvállalás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 900 millió EUR

Támogatás intenzitása

Támogatásnak nem minősülő intézkedés

Időtartam

2006.6.1. – 2012.6.1.

Gazdasági ágazat

Az összes ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministry of Economic Affairs

Bezuidenhoutseweg 20

Postbus 20101

2500 EC Den Haag

Nederland

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2006.10.12. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 349/06 |
| Tagállam | Franciaország |
| Régió | Île-de-France |
| Megnevezés | Aide à la formation en faveur de Rioglass France SA |
| Jogalap | Protocole d'accord pour la formation des salariés Thomson Vidéoglass Bagneaux-sur-Loing du 21 octobre 2005 |
| Az intézkedés típusa | Egyedi támogatás |
| Célkitűzés | Képzés |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege: 1,5 millió EUR |
| Időtartam | 2005.11.1. – 2007.4.1. |
| Gazdasági ágazat | Feldolgozóipar |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministère de l'emploi, de la cohésion sociale et du logement + Conseil régional Ile-de-France |

A határozat elfogadásának időpontja

2006.10.12.

Támogatás száma

N 349/06

Tagállam

Franciaország

Régió

Île-de-France

Megnevezés

Aide à la formation en faveur de Rioglass France SA

Jogalap

Protocole d'accord pour la formation des salariés Thomson Vidéoglass Bagneaux-sur-Loing du 21 octobre 2005

Az intézkedés típusa

Egyedi támogatás

Célkitűzés

Képzés

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 1,5 millió EUR

Időtartam

2005.11.1. – 2007.4.1.

Gazdasági ágazat

Feldolgozóipar

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministère de l'emploi, de la cohésion sociale et du logement + Conseil régional Ile-de-France

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2006.1.11. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 613/05 |
| Tagállam | Csehország |
| Megnevezés | Změna úlevy spotřební daně a provozních subvencí na bionaftu (Česká republika) |
| Jogalap | Nařízení vlády ze 7. prosince 2005, kterým se mění nařízení vlády č. 148/2005 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Környezetvédelem |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 77 millió EUR |
| Időtartam | 2006.1.1. – 2006.12.31. |
| Gazdasági ágazat | Energia |

A határozat elfogadásának időpontja

2006.1.11.

Támogatás száma

N 613/05

Tagállam

Csehország

Megnevezés

Změna úlevy spotřební daně a provozních subvencí na bionaftu (Česká republika)

Jogalap

Nařízení vlády ze 7. prosince 2005, kterým se mění nařízení vlády č. 148/2005

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Környezetvédelem

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 77 millió EUR

Időtartam

2006.1.1. – 2006.12.31.

Gazdasági ágazat

Energia

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2006.10.20. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N. 625/06 |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | Piemonte |
| Megnevezés | Bando regionale sulla ricerca industriale e attività di sviluppo precompetitivo |
| Jogalap | Determinazione dirigenziale n. 501 del 25.7.2006 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Kutatás és fejlesztés |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege: 32 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | 50 % |
| Időtartam | 2008.12.31. |
| Gazdasági ágazat | Az összes ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Regione Piemonte |
| Piazza Castello 165 |
| Torino (Italia) |

A határozat elfogadásának időpontja

2006.10.20.

Támogatás száma

N. 625/06

Tagállam

Olaszország

Régió

Piemonte

Megnevezés

Bando regionale sulla ricerca industriale e attività di sviluppo precompetitivo

Jogalap

Determinazione dirigenziale n. 501 del 25.7.2006

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Kutatás és fejlesztés

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 32 millió EUR

Támogatás intenzitása

50 %

Időtartam

2008.12.31.

Gazdasági ágazat

Az összes ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Regione Piemonte

Piazza Castello 165

Torino (Italia)

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2006.1.19. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 643/05 |
| Tagállam | Hollandia |
| Megnevezés | Milieu-investeringsaftrek (MIA) |
| Jogalap | Artikel 3.42a van de Wet inkomstenbelasting 2001 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Környezetvédelem |
| Támogatás formája | Adóalap-csökkentés |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 91–123 millió EUR |
| Időtartam | 2006.12.1. – 2009.12.31. |

A határozat elfogadásának időpontja

2006.1.19.

Támogatás száma

N 643/05

Tagállam

Hollandia

Megnevezés

Milieu-investeringsaftrek (MIA)

Jogalap

Artikel 3.42a van de Wet inkomstenbelasting 2001

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Környezetvédelem

Támogatás formája

Adóalap-csökkentés

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 91–123 millió EUR

Időtartam

2006.12.1. – 2009.12.31.

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2006.9.26. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N. 51/06 |
| Tagállam | Olaszország |
| Megnevezése | Poste Italiane SpA: az állam által folyósított ellentételezés, ellenszolgáltatásképpen az általános postai szolgáltatás kötelezettségeiért 2000–2005-re |
| Jogalap | Contratto di programma 2000-2002 tra il Ministero del tesoro, del bilancio e della programmazione economica e le Poste italiane SpA, Contratto di programma 2003-2005 tra il Ministero delle comunicazioni di concerto con il Ministero dell'economia e delle finanze e la società per azioni Poste Italiane |
| Az intézkedés típusa | Összeegyeztethető támogatás |
| Célkitűzés | Általános gazdasági érdekű szolgáltatás (SGEI) |
| A támogatás formája | Közvetlen támogatás |
| Költségvetés | 2,4 milliárd EUR a teljes időtartamra |
| Időtartam | 2000–2005 |
| Gazdasági ágazatok | Posta |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministero dell'economia e delle finanze |

A határozat elfogadásának időpontja

2006.9.26.

Támogatás száma

N. 51/06

Tagállam

Olaszország

Megnevezése

Poste Italiane SpA: az állam által folyósított ellentételezés, ellenszolgáltatásképpen az általános postai szolgáltatás kötelezettségeiért 2000–2005-re

Jogalap

Contratto di programma 2000-2002 tra il Ministero del tesoro, del bilancio e della programmazione economica e le Poste italiane SpA, Contratto di programma 2003-2005 tra il Ministero delle comunicazioni di concerto con il Ministero dell'economia e delle finanze e la società per azioni Poste Italiane

Az intézkedés típusa

Összeegyeztethető támogatás

Célkitűzés

Általános gazdasági érdekű szolgáltatás (SGEI)

A támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

2,4 milliárd EUR a teljes időtartamra

Időtartam

2000–2005

Gazdasági ágazatok

Posta

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministero dell'economia e delle finanze

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2006.11.8. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | NN 54/06 |
| Tagállam | Csehország |
| Régió | Olomouc |
| Megnevezés | Vysoká škola logistiky, o.p.s |
| Jogalap | Eseti Szerződések |
| Az intézkedés típusa | Támogatásnak nem minősülő intézkedés |
| Költségvetés | 229 000 EUR |
| Támogatás intenzitása | Támogatásnak nem minősülő intézkedés |
| Gazdasági ágazat | Oktatás |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Magistrát města Přerova, Česká republika |

A határozat elfogadásának időpontja

2006.11.8.

Támogatás száma

NN 54/06

Tagállam

Csehország

Régió

Olomouc

Megnevezés

Vysoká škola logistiky, o.p.s

Jogalap

Eseti Szerződések

Az intézkedés típusa

Támogatásnak nem minősülő intézkedés

Költségvetés

229 000 EUR

Támogatás intenzitása

Támogatásnak nem minősülő intézkedés

Gazdasági ágazat

Oktatás

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Magistrát města Přerova, Česká republika

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 30.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 291/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 291/19

---

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó okoumé rétegelt lemez behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatos részleges időközi felülvizsgálati eljárás megindításáról

(2006/C 291/07)

A legutóbb a 2117/2005/EK tanácsi rendelettel (1) módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) (2) 11. cikkének (3) bekezdése értelmében a Bizottsághoz részleges időközi felülvizsgálat indításáért folyamodó kérelem érkezett. A felülvizsgálat a termékkör vizsgálatára korlátozódik.

A kérelmet a Rétegelt Falemez Európai Szövetsége (FEIC) (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be.

1.   Termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék (a továbbiakban: az érintett termék) a Kínai Népköztársaságból származó okoumé rétegelt lemez, amely a rétegenként a 6 mm-es vastagságot meg nem haladó, kizárólag fa lapokból álló, legalább egy (más anyagokból készült tartós filmbevonattal nem bevont) külső okoumé réteggel rendelkező rétegelt lemez, amelyet jelenleg az ex 4412 13 10 KN-kód alá sorolnak. Ez a KN-kód csak tájékoztató jellegű.

2.   Meglévő intézkedések

A jelenleg hatályban lévő intézkedés az 1942/2004/EK tanácsi rendelet (3) által kivetett végleges dömpingellenes vám, amely a Kínai Népköztársaságból származó, az ex 4412 13 10 KN-kód (4412131010 TARIC-kód) alá tartozó, a rétegenként a 6 mm-es vastagságot meg nem haladó, kizárólag fa lapokból álló, legalább egy (más anyagokból készült tartós filmbevonattal nem bevont) külső okoumé réteggel rendelkező rétegelt lemez behozatalára vonatkozik.

3.   A felülvizsgálat indoklása

A kérelmező elegendő bizonyítékot nyújtott be arra vonatkozóan, hogy a jelenlegi intézkedések alkalmazási köre többé nem elegendő a kárt okozó dömping ellensúlyozására.

A kérelmező azt állítja, hogy új terméktípusok jelentek meg a piacon, mint például a rétegenként a 6 mm-es vastagságot meg nem haladó, kizárólag fa lapokból álló, legalább egy (más anyagokból készült tartós filmbevonattal nem bevont) bintangor, vörös kanárifa (canarium), kedondong vagy bizonyos egyéb fajtájú külső réteggel rendelkező rétegelt lemez, amelyet az ex 4412 13 10, ex 4412 13 90 és ex 4412 14 00 KN-kódok alá soroltak be. Ezek a KN-kódok csupán tájékoztató jellegűek. E termékeket bele kell venni az intézkedések alkalmazási körébe, mivel ugyanolyan alapvető fizikai és kémiai jellegzetességekkel és végfelhasználással rendelkeznek, mint a meglévő intézkedések hatálya alá tartozó termék. Az érintett terméket és az új terméktípusokat ezért egyetlen terméknek kell tekinteni.

4.   Eljárás

Miután a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálat kezdeményezéséhez, a Bizottság az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének értelmében felülvizsgálatot kezdeményez, amelynek hatályát az érintett termék meghatározásának kivizsgálására korlátozzák. A vizsgálat azt hivatott megállapítani, hogy a meglévő intézkedések alkalmazási körét szükséges-e módosítani.

a)   Kérdőívek

A vizsgálat levezetéséhez szükségesnek ítélt információk bekérése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld a kérelmezőnek, az importőröknek, a felhasználóknak, a kínai népköztársaságbeli exportáló gyártóknak és az érintett exportáló országok hatóságainak. Az információknak és az azokat alátámasztó bizonyítékoknak az 5. pont a) alpontjában meghatározott határidőn belül be kell érkezniük a Bizottsághoz.

b)   Információgyűjtés és meghallgatások

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy ismertessék álláspontjukat, a kitöltött kérdőíveken kívül szolgáltassanak további információkat, és állításaikat bizonyítékokkal támasszák alá. Az információknak és az azokat alátámasztó bizonyítékoknak az 5. pont a) alpontjában meghatározott határidőn belül be kell érkezniük a Bizottsághoz.

A Bizottság meghallgathatja továbbá az érdekelt feleket, amennyiben azok olyan kérelmet nyújtanak be, amely bizonyítja, hogy különös okuk van a meghallgatásra. E kérelmet az 5. pont b) alpontjában meghatározott határidőn belül kell benyújtani.

5.   Határidők

a)   Jelentkezés, kitöltött kérdőívek benyújtása, egyéb információk közlése

Eltérő rendelkezés hiányában 40 napon belül azt követően, hogy ez az értesítés az Európai Unió Hivatalos Lapjában megjelenik, az érdekelt feleknek fel kell venniük a kapcsolatot a Bizottsággal, elő kell terjeszteniük álláspontjukat, továbbá a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk a kitöltött kérdőíveket s a birtokukban lévő egyéb információkat annak érdekében, hogy állításaikat figyelembe lehessen venni. A Bizottság felhívja a felek figyelmét, hogy az alaprendeletben ismertetett eljárási jogok gyakorlására többnyire csak akkor nyílik mód, ha a jelzett határidőn belül felveszik a kapcsolatot a Bizottsággal.

b)   Meghallgatások

Az említett 40 napos határidőn belül az érdekelt felek bizottsági meghallgatást is kérelmezhetnek.

6.   Írásbeli beadványok, kitöltött kérdőívek, levelezés

Az érdekelt feleknek minden beadványukat és kérelmüket írásban kell benyújtaniuk (eltérő rendelkezés hiányában nem elektronikus formátumban), melyen fel kell tüntetniük nevüket, címüket, e-mail címüket, telefon- és faxszámukat. Az érdekelt felek valamennyi bizalmas írásos beadványát – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kitöltött kérdőíveket és a leveleket – „Limited” (korlátozott hozzáférés) jelöléssel (4) kell ellátni; az alaprendelet 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezekhez nem bizalmas jellegű változatot is mellékelni kell, amelyet „FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES” (az érdekelt felek számára) jelöléssel kell ellátni.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Directorate General for Trade (Kereskedelmi Főigazgatóság) |
| Directorate B (B Igazgatóság) |
| Office: (Iroda:) J-79 5/16 |
| B-1049 Brüsszel |
| Fax: (32-2) 295 65 05 |

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate General for Trade (Kereskedelmi Főigazgatóság)

Directorate B (B Igazgatóság)

Office: (Iroda:) J-79 5/16

B-1049 Brüsszel

Fax: (32-2) 295 65 05

7.   Az együttműködés megtagadása

Azokban az esetekben, ha az érdekelt felek bármelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy azokat nem bocsátja rendelkezésre a megszabott határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, a rendelkezésre álló tények alapján megerősítő vagy nemleges ténymegállapítások tehetők az alaprendelet 18. cikkével összhangban.

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek bármelyike hamis vagy félrevezető információkat szolgáltatott, ezeket az információkat figyelmen kívül kell hagyni, és – az alaprendelet 18. cikkének megfelelően – a rendelkezésre álló tényeket kell felhasználni. Ha az egyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és a rendelkezésre álló tényeket használják fel, előfordulhat, hogy számára az eredmény kevésbé lesz kedvező, mint abban az esetben, ha együttműködött volna.

8.   A vizsgálat ütemterve

Az alaprendelet 11. cikkének (5) bekezdése értelmében a vizsgálatot az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított 15 hónapon belül le kell zárni.

---

(1)  HL L 340., 2005.12.23., 17. o.

(2)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

(3)  HL L 336., 2004.11.12., 4. o.

(4)  Ez azt jelenti, hogy a dokumentum csak belső használatra szolgál. A dokumentum az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikkének megfelelő védelem alatt áll. Az alaprendelet 19. cikke és a GATT 1994 VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül.

---

| 30.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 291/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 291/21

---

HOZZÁADOTTÉRTÉK-ADÓ (HÉA)

(TÁRGYI ADÓMENTES BEFEKTETÉSI ARANY)

Az 1998. október 12-i 98/80/EK tanácsi irányelvvel módosított, 1977. május 17-i 77/388/EGK tanácsi irányelv 26b. cikkének a) bekezdésében megállapított kritériumokat teljesítő aranyérmék jegyzéke (különleges konstrukció a befektetési arany számára)

(2006/C 291/08)

Érvényes a 2007. évre

MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK

| a) | Ez a jegyzék a tagállamok által a Bizottságnak (az 1998. október 12-i 98/80/EK irányelv által módosított) hatodik irányelv 26b. cikkének a) bekezdésében megadott határidőig megküldött anyagokat tükrözi. |
| --- | --- |

a)

Ez a jegyzék a tagállamok által a Bizottságnak (az 1998. október 12-i 98/80/EK irányelv által módosított) hatodik irányelv 26b. cikkének a) bekezdésében megadott határidőig megküldött anyagokat tükrözi.

| b) | Az ebben a jegyzékben szereplő érmék úgy tekinthetők, hogy azok teljesítik a 26b. cikk kritériumait, és ezért azokban a tagállamokban befektetési aranyként kezelendők. Ennek eredményeként kínálatuk mentes a HÉA alól az egész 2007-os naptári évre. |
| --- | --- |

b)

Az ebben a jegyzékben szereplő érmék úgy tekinthetők, hogy azok teljesítik a 26b. cikk kritériumait, és ezért azokban a tagállamokban befektetési aranyként kezelendők. Ennek eredményeként kínálatuk mentes a HÉA alól az egész 2007-os naptári évre.

| c) | A mentesség az ebben a jegyzékben szereplő adott érme összes kibocsátására vonatkozik, kivéve a 900 ezredrésznél alacsonyabbbb tisztaságú érmék kibocsátásait. |
| --- | --- |

c)

A mentesség az ebben a jegyzékben szereplő adott érme összes kibocsátására vonatkozik, kivéve a 900 ezredrésznél alacsonyabbbb tisztaságú érmék kibocsátásait.

| d) | Ha azonban egy érme nem jelenik meg ebben a jegyzékben, a kínálata mégis adómentes lesz, amennyiben az érme teljesíti a mentességhez szükséges, a Hatodik Irányelvben meghatározott kritériumokat. |
| --- | --- |

d)

Ha azonban egy érme nem jelenik meg ebben a jegyzékben, a kínálata mégis adómentes lesz, amennyiben az érme teljesíti a mentességhez szükséges, a Hatodik Irányelvben meghatározott kritériumokat.

| e) | A jegyzék ábécé-sorrendben készült, az országok neve és az érmék megnevezése szerint. Az érmék azonos kategóriáiban a felsorolás a pénznem növekvő értékét követi. |
| --- | --- |

e)

A jegyzék ábécé-sorrendben készült, az országok neve és az érmék megnevezése szerint. Az érmék azonos kategóriáiban a felsorolás a pénznem növekvő értékét követi.

| f) | A jegyzékben az érmék megnevezése az érméken feltüntetett pénznemet tükrözi. Amikor azonban az érméken a pénznem nincs latin betűkkel feltüntetve, a címlet a jegyzékben lehetőség szerint zárójelben szerepel. |
| --- | --- |

f)

A jegyzékben az érmék megnevezése az érméken feltüntetett pénznemet tükrözi. Amikor azonban az érméken a pénznem nincs latin betűkkel feltüntetve, a címlet a jegyzékben lehetőség szerint zárójelben szerepel.

| A KIBOCSÁTÁS ORSZÁGA | AZ ÉRMÉK |
| --- | --- |
| AFGANISZTÁN | (20 AFGHANI)
  10 000 AFGHANI
  ( AMANI)
  (1 AMANI)
  (2 AMANI)
  (4 GRAMS)
  (8 GRAMS)
  1 TILLA
  2 TILLAS |
| ALBÁNIA | 50 LEKE
  100 LEKE
  200 LEKE
  500 LEKE |
| ALDERNEY | 25 POUNDS |
| ANDORRA | 50 DINERS
  100 DINERS
  250 DINERS
  1 SOVEREIGN |
| ANGUILLA | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  100 DOLLARS |
| ARGENTÍNA | 1 ARGENTINO |
| AUSZTRÁLIA | 5 DOLLARS
  15 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  150 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  1 000 DOLLARS
  2 500 DOLLARS
  3 000 DOLLARS
  10 000 DOLLARS
  1/2 SOVEREIGN (= POUND) |
| AUSZTRIA | 20 CORONA (= 20 KRONEN)
  100 CORONA (= 100 KRONEN)
  ( 4 DUCATS )
  10 EURO
  25 EURO
  50 EURO
  100 EURO
  4 FLORIN = 10 FRANCS (= 4 GULDEN)
  8 FLORIN = 20 FRANCS (= 8 GULDEN)
  25 SCHILLING
  100 SCHILLING
  200 SCHILLING
  1 000 SCHILLING
  2 000 SCHILLING |
| BAHAMA-SZIGETEK | 10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  200 DOLLARS
  2 500 DOLLARS |
| BELGIUM | 10 ECU
  25 ECU
  50 ECU
  100 ECU
  100 EURO
  5 000 FRANCS |
| BELIZE | 25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| BERMUDA | 10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  60 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| BHUTAN | 1 SERTUM
  2 SERTUMS
  5 SERTUMS |
| BOLÍVIA | 4 000 PESOS BOLIVIANOS |
| BOTSWANA | 5 PULA
  150 PULA
  10 THEBE |
| BRAZÍLIA | 300 CRUZEIROS
  (4 000 REIS)
  (5 000 REIS)
  (6 400 REIS)
  (10 000 REIS)
  (20 000 REIS) |
| BRIT VIRGIN-SZIGETEK | 100 DOLLARS |
| BULGÁRIA | 10 LEVA
  100 LEVA |
| BURUNDI | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| CAYMAN-SZIGETEK | 25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| CHILE | 2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS |
| CIPRUS | 50 POUNDS |
| COOK-SZIGETEK | 100 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| COSTA RICA | 5 COLONES
  10 COLONES
  20 COLONES
  50 COLONES
  100 COLONES
  200 COLONES
  1 500 COLONES
  5 000 COLONES
  25 000 COLONES |
| CSÁD | 3 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS
  20 000 FRANCS |
| CSEH KÖZTÁRSASÁG | 1 000 KORUN (1 000 Kč)
  2 000 KORUN (2 000 Kč)
  2 500 KORUN (2 500 Kč)
  5 000 KORUN (5 000 Kč)
  10 000 KORUN (10 000 Kč) |
| CSEHSZLOVÁKIA | 1 DUKÁT
  2 DUKÁT
  5 DUKÁT
  10 DUKÁT |
| DÉL-AFRIKA | 1/10 KRUGERRAND
  1/4 KRUGERRAND
  1/2 KRUGERRAND
  1 KRUGERRAND
  1/10 oz NATURA
  1/4 oz NATURA
  1/2 oz NATURA
  1 oz NATURA
  1/10 PROTEA
  1 PROTEA
  1 RAND
  2 RAND
  1/2 SOVEREIGN (=  POUND)
  1 SOVEREIGN (= 1 POUND) |
| DÉL-KOREA | 2 500 WON
  20 000 WON
  30 000 WON
  50 000 WON |
| DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG | 30 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS
  250 PESOS |
| ECUADOR | 1 CONDOR
  10 SUCRES |
| EGYENLÍTŐI GUINEA | 250 PESETAS
  500 PESETAS
  750 PESETAS
  1 000 PESETAS
  5 000 PESETAS |
| EGYESÜLT ARAB EMIRÁTUSOK | (500 DIRHAMS)
  (750 DIRHAMS)
  (1 000 DIRHAMS) |
| EGYESÜLT KIRÁLYSÁG | (1/3 GUINEA)
  (1/2 GUINEA)
  50 PENCE
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  (2 SOVEREIGNS)
  (5 SOVEREIGNS) |
| ELEFÁNTCSONTPART | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| EL SALVADOR | 25 COLONES
  50 COLONES
  100 COLONES
  200 COLONES
  250 COLONES |
| ETIÓPIA | 400 BIRR
  600 BIRR
  10 (DOLLARS)
  20 (DOLLARS)
  50 (DOLLARS)
  100 (DOLLARS)
  200 (DOLLARS) |
| FIDZSI-SZIGETEK | 200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| FRANCIAORSZÁG | 10 EURO
  20 EURO
  50 EURO
  5 FRANCS
  40 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| FÜLÖP-SZIGETEK | 1 000 PISO
  1 500 PISO
  5 000 PISO |
| GABON | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  1 000 FRANCS
  3 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS
  20 000 FRANCS |
| GAMBIA | 200 DALASIS
  500 DALASIS
  1 000 DALASIS |
| GIBRALTÁR | 2 CROWNS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  1/25 ROYAL
  1/10 ROYAL
  1/5 ROYAL
  1/2 ROYAL
  1 ROYAL |
| GUATEMALA | 5 QUETZALES
  10 QUETZALES
  20 QUETZALES |
| GUERNSEY | 1 POUND
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS |
| GUINEA | 1 000 FRANCS
  2 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS |
| HAITI | 20 GOURDES
  50 GOURDES
  100 GOURDES
  200 GOURDES
  500 GOURDES
  1 000 GOURDES |
| HOLLANDIA | ( 2 DUKAAT )
  1 GULDEN
  5 GULDEN |
| HOLLAND ANTILLÁK | 5 GULDEN
  10 GULDEN
  50 GULDEN
  100 GULDEN
  300 GULDEN |
| HONDURAS | 200 LEMPIRAS
  500 LEMPIRAS |
| HONG KONG | 1 000 DOLLARS |
| INDIA | 1 MOHUR
  15 RUPEES
  1 SOVEREIGN |
| INDONÉZIA | 2 000 RUPIAH
  5 000 RUPIAH
  10 000 RUPIAH
  20 000 RUPIAH
  25 000 RUPIAH
  100 000 RUPIAH
  200 000 RUPIAH |
| IRAK | (5 DINARS)
  (50 DINARS)
  (100 DINARS) |
| IRÁN | (1/2 AZADI)
  (1 AZADI)
  (1/4 PAHLAVI)
  (1/2 PAHLAVI)
  (1 PAHLAVI)
  ( 2 1/2 PAHLAVI )
  (5 PAHLAVI)
  (10 PAHLAVI)
  500 RIALS
  750 RIALS
  1 000 RIALS
  2 000 RIALS |
| IZLAND | 500 KRONUR |
| IZRAEL | 20 LIROT
  50 LIROT
  100 LIROT
  200 LIROT
  500 LIROT
  1 000 LIROT
  5 000 LIROT
  5 NEW SHEQALIM
  10 NEW SHEQALIM
  20 NEW SHEQALIM
  5 SHEQALIM
  10 SHEQALIM
  500 SHEQEL |
| JAMAIKA | 100 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| JERSEY | 1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  20 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  1 SOVEREIGN |
| JORDÁNIA | 2 DINARS
  5 DINARS
  10 DINARS
  25 DINARS
  50 DINARS
  60 DINARS |
| JUGOSZLÁVIA | 20 DINARA
  100 DINARA
  200 DINARA
  500 DINARA
  1 000 DINARA
  1 500 DINARA
  2 000 DINARA
  2 500 DINARA |
| KANADA | 1 DOLLAR
  2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  175 DOLLARS
  200 DOLLARS
  350 DOLLARS |
| KATANGA | 5 FRANCS |
| KENYA | 100 SHILLINGS
  250 SHILLINGS
  500 SHILLINGS |
| KÍNA | 5 (YUAN)
  10 (YUAN)
  25 (YUAN)
  50 (YUAN)
  100 (YUAN)
  150 (YUAN)
  200 (YUAN)
  250 (YUAN)
  300 (YUAN)
  400 (YUAN)
  450 (YUAN)
  500 (YUAN)
  1 000 (YUAN) |
| KIRIBATI | 150 DOLLARS |
| KOLUMBIA | 1 PESO
  2 PESOS
  2 1/2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS
  300 PESOS
  500 PESOS
  1 000 PESOS
  1 500 PESOS
  2 000 PESOS
  15 000 PESOS |
| KONGÓ | 10 FRANCS
  20 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| KUBA | 4 PESOS
  5 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  100 PESOS |
| LENGYELORSZÁG | 50 ZLOTY (Golden Eagle)
  100 ZLOTY (Golden Eagle)
  100 ZLOTY
  200 ZLOTY (Golden Eagle)
  200 ZLOTY
  500 ZLOTY (Golden Eagle) |
| LESOTHO | 1 LOTI
  2 MALOTI
  4 MALOTI
  10 MALOTI
  20 MALOTI
  50 MALOTI
  100 MALOTI
  250 MALOTI
  500 MALOTI |
| LETTORSZÁG | 100 LATUS |
| LIBÉRIA | 12 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  30 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| LUXEMBURG | 5 EURO
  20 FRANCS |
| MACAÓ | 500 PATACAS
  1 000 PATACAS |
| MAGYARORSZÁG | 1 DUKAT
  8 FORINT = 20 FRANCS
  50 FORINT
  100 FORINT
  200 FORINT
  500 FORINT
  1 000 FORINT
  5 000 FORINT
  10 000 FORINT
  20 000 FORINT
  50 000 FORINT
  100 000 FORINT
  20 KORONA
  100 KORONA |
| MALAJZIA | 100 RINGGIT
  200 RINGGIT
  250 RINGGIT
  500 RINGGIT |
| MALAWI | 250 KWACHA |
| MALI | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| MÁLTA | 5 (LIRI)
  10 (LIRI)
  20 (LIRI)
  25 (LIRI)
  50 (LIRI)
  100 (LIRI) |
| MAN-SZIGETEK | 1/20 ANGEL
  1/10 ANGEL
  1/4 ANGEL
  1/2 ANGEL
  1 ANGEL
  5 ANGEL
  10 ANGEL
  15 ANGEL
  20 ANGEL
  1/25 CROWN
  1/10 CROWN
  1/5 CROWN
  1/2 CROWN
  1 CROWN
  1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  50 POUNDS
  ( 1/2 SOVEREIGN )
  (1 SOVEREIGN)
  (2 SOVEREIGNS)
  (5 SOVEREIGNS) |
| MARSHALL-SZIGETEK | 20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  200 DOLLARS |
| MAURITIUS | 100 RUPEES
  200 RUPEES
  250 RUPEES
  500 RUPEES
  1 000 RUPEES |
| MEXIKÓ | 2 PESOS
  2 1/2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  250 PESOS
  500 PESOS
  1 000 PESOS
  2 000 PESOS
  1/20 ONZA
  1/10 ONZA
  1/4 ONZA
  1/2 ONZA
  1 ONZA |
| MONACO | 20 FRANCS
  100 FRANCS
  200 FRANCS |
| MONGÓLIA | 750 ( TUGRIK )
  1 000 ( TUGRIK ) |
| NEPÁL | 1 ASARPHI
  1 000 RUPEES |
| NICARAGUA | 50 CORDOBAS |
| NIGER | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| NORVÉGIA | 1 500 KRONER |
| NYUGAT-SZAMOA | 50 TALA
  100 TALA |
| OMAN | 25 OMANI RIALS
  75 OMANI RIALS |
| OROSZORSZÁG | 25 ROUBLES
  50 (ROUBLES)
  200 (ROUBLES) |
| PAKISZTÁN | 3 000 RUPEES |
| PANAMA | 100 BALBOAS
  500 BALBOAS |
| PÁPUA ÚJ-GUINEA | 100 KINA |
| PERU | 1/5 LIBRA
  1/2 LIBRA
  1 LIBRA
  5 SOLES
  10 SOLES
  20 SOLES
  50 SOLES
  100 SOLES |
| PORTUGÁLIA | 100 ESCUDOS
  200 ESCUDOS
  500 ESCUDOS
  10 000 REIS |
| RHODÉZIA | 10 SHILLINGS
  1 POUND
  5 POUNDS |
| RUANDA | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| SALAMON-SZIGETEK | 10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS |
| SAN MARINO | 1 SCUDO
  2 SCUDI
  5 SCUDI
  10 SCUDI |
| SEYCHELLES-SZIGETEK | 1 000 RUPEES
  1 500 RUPEES |
| SIERRA LEONE | 1/4 GOLDE
  1/2 GOLDE
  1 GOLDE
  5 GOLDE
  10 GOLDE
  20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS |
| SPANYOLORSZÁG | 10 (ESCUDOS)
  10 PESETAS
  5 000 PESETAS
  10 000 PESETAS
  20 000 PESETAS
  40 000 PESETAS
  80 000 PESETAS
  100 (REALES) |
| SURINAME | 100 GULDEN |
| SVÁJC | 10 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| SWÁZIFÖLD | 2 EMALANGENI
  5 EMALANGENI
  10 EMALANGENI
  20 EMALANGENI
  25 EMALANGENI
  50 EMALANGENI
  100 EMALAGENI
  250 EMALAGENI
  1 LILANGENI |
| SZAÚD-ARÁBIA | 1 GUINEA (= 1 SAUDI POUND) |
| SZENEGÁL | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  250 FRANCS
  500 FRANCS
  1 000 FRANCS
  2 500 FRANCS |
| SZERBIA | 10 DINARA |
| SZINGAPÚR | 1 DOLLAR
  2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS |
| SZÍRIA | (1/2 POUND)
  ( 1 POUND ) |
| SZLOVÉNIA | 5 000 TOLARS
  20 000 TOLARS |
| SZOMÁLIA | 20 SHILLINGS
  50 SHILLINGS
  100 SHILLINGS
  200 SHILLINGS
  500 SHILLINGS
  1 500 SHILLINGS |
| SZUDÁN | 25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS |
| TANZÁNIA | 1 500 SHILINGI
  2 000 SHILINGI |
| THAIFÖLD | (150 BAHT)
  (300 BAHT)
  (400 BAHT)
  (600 BAHT)
  (800 BAHT)
  (1 500 BAHT)
  (2 500 BAHT)
  (3 000 BAHT)
  (4 000 BAHT)
  (5 000 BAHT)
  (6 000 BAHT) |
| TONGA | 1/2 HAU
  1 HAU
  5 HAU
  1/4 KOULA
  1/2 KOULA
  1 KOULA |
| TÖRÖKORSZÁG | (25 KURUSH) (= 25 PIASTRES )
  (50 KURUSH) (= 50 PIASTRES)
  (100 KURUSH) (= 100 PIASTRES)
  (250 KURUSH) (= 250 PIASTRES)
  1/2 LIRA
  1 LIRA
  500 LIRA
  1 000 LIRA
  10 000 LIRA |
| TUNÉZIA | 2 DINARS
  5 DINARS
  10 DINARS
  20 DINARS
  40 DINARS
  75 DINARS
  10 FRANCS
  20 FRANCS
  5 PIASTRES |
| TURKS & CAICOS SZIGETEK | 100 CROWNS |
| TUVALU | 50 DOLLARS |
| UGANDA | 50 SHILLINGS
  100 SHILLINGS
  500 SHILLINGS
  1 000 SHILLINGS |
| ÚJ-ZÉLAND | 10 DOLLARS
  150 DOLLARS |
| URUGUAY | 5 000 NUEVO PESOS
  20 000 NUEVO PESOS
  5 PESOS |
| USA | 25 DOLLARS
  50 DOLLARS |
| VATIKÁN | 20 LIRE |
| VENEZUELA | (20 BOLIVARES)
  (100 BOLIVARES)
  1 000 BOLIVARES
  3 000 BOLIVARES
  5 000 BOLIVARES
  10 000 BOLIVARES
  5 VENEZOLANOS |
| ZAIRE | 100 ZAIRES |
| ZAMBIA | 250 KWACHA |

A KIBOCSÁTÁS ORSZÁGA

AZ ÉRMÉK

AFGANISZTÁN

(20 AFGHANI)

10 000 AFGHANI

(Formula AMANI)

(1 AMANI)

(2 AMANI)

(4 GRAMS)

(8 GRAMS)

1 TILLA

2 TILLAS

ALBÁNIA

50 LEKE

100 LEKE

200 LEKE

500 LEKE

ALDERNEY

25 POUNDS

ANDORRA

50 DINERS

100 DINERS

250 DINERS

1 SOVEREIGN

ANGUILLA

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

100 DOLLARS

ARGENTÍNA

1 ARGENTINO

AUSZTRÁLIA

5 DOLLARS

15 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

150 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

1 000 DOLLARS

2 500 DOLLARS

3 000 DOLLARS

10 000 DOLLARS

1/2 SOVEREIGN (= Formula POUND)

AUSZTRIA

20 CORONA (= 20 KRONEN)

100 CORONA (= 100 KRONEN)

( 4 DUCATS )

10 EURO

25 EURO

50 EURO

100 EURO

4 FLORIN = 10 FRANCS (= 4 GULDEN)

8 FLORIN = 20 FRANCS (= 8 GULDEN)

25 SCHILLING

100 SCHILLING

200 SCHILLING

1 000 SCHILLING

2 000 SCHILLING

BAHAMA-SZIGETEK

10 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

200 DOLLARS

2 500 DOLLARS

BELGIUM

10 ECU

25 ECU

50 ECU

100 ECU

100 EURO

5 000 FRANCS

BELIZE

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

BERMUDA

10 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

60 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

BHUTAN

1 SERTUM

2 SERTUMS

5 SERTUMS

BOLÍVIA

4 000 PESOS BOLIVIANOS

BOTSWANA

5 PULA

150 PULA

10 THEBE

BRAZÍLIA

300 CRUZEIROS

(4 000 REIS)

(5 000 REIS)

(6 400 REIS)

(10 000 REIS)

(20 000 REIS)

BRIT VIRGIN-SZIGETEK

100 DOLLARS

BULGÁRIA

10 LEVA

100 LEVA

BURUNDI

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

CAYMAN-SZIGETEK

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

CHILE

2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

CIPRUS

50 POUNDS

COOK-SZIGETEK

100 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

COSTA RICA

5 COLONES

10 COLONES

20 COLONES

50 COLONES

100 COLONES

200 COLONES

1 500 COLONES

5 000 COLONES

25 000 COLONES

CSÁD

3 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

20 000 FRANCS

CSEH KÖZTÁRSASÁG

1 000 KORUN (1 000 Kč)

2 000 KORUN (2 000 Kč)

2 500 KORUN (2 500 Kč)

5 000 KORUN (5 000 Kč)

10 000 KORUN (10 000 Kč)

CSEHSZLOVÁKIA

1 DUKÁT

2 DUKÁT

5 DUKÁT

10 DUKÁT

DÉL-AFRIKA

1/10 KRUGERRAND

1/4 KRUGERRAND

1/2 KRUGERRAND

1 KRUGERRAND

1/10 oz NATURA

1/4 oz NATURA

1/2 oz NATURA

1 oz NATURA

1/10 PROTEA

1 PROTEA

1 RAND

2 RAND

1/2 SOVEREIGN (= Formula POUND)

1 SOVEREIGN (= 1 POUND)

DÉL-KOREA

2 500 WON

20 000 WON

30 000 WON

50 000 WON

DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG

30 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

250 PESOS

ECUADOR

1 CONDOR

10 SUCRES

EGYENLÍTŐI GUINEA

250 PESETAS

500 PESETAS

750 PESETAS

1 000 PESETAS

5 000 PESETAS

EGYESÜLT ARAB EMIRÁTUSOK

(500 DIRHAMS)

(750 DIRHAMS)

(1 000 DIRHAMS)

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

(1/3 GUINEA)

(1/2 GUINEA)

50 PENCE

2 POUNDS

5 POUNDS

10 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

(2 SOVEREIGNS)

(5 SOVEREIGNS)

ELEFÁNTCSONTPART

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

EL SALVADOR

25 COLONES

50 COLONES

100 COLONES

200 COLONES

250 COLONES

ETIÓPIA

400 BIRR

600 BIRR

10 (DOLLARS)

20 (DOLLARS)

50 (DOLLARS)

100 (DOLLARS)

200 (DOLLARS)

FIDZSI-SZIGETEK

200 DOLLARS

250 DOLLARS

FRANCIAORSZÁG

10 EURO

20 EURO

50 EURO

5 FRANCS

40 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

FÜLÖP-SZIGETEK

1 000 PISO

1 500 PISO

5 000 PISO

GABON

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

1 000 FRANCS

3 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

20 000 FRANCS

GAMBIA

200 DALASIS

500 DALASIS

1 000 DALASIS

GIBRALTÁR

2 CROWNS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

1/25 ROYAL

1/10 ROYAL

1/5 ROYAL

1/2 ROYAL

1 ROYAL

GUATEMALA

5 QUETZALES

10 QUETZALES

20 QUETZALES

GUERNSEY

1 POUND

5 POUNDS

10 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

GUINEA

1 000 FRANCS

2 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

HAITI

20 GOURDES

50 GOURDES

100 GOURDES

200 GOURDES

500 GOURDES

1 000 GOURDES

HOLLANDIA

( 2 DUKAAT )

1 GULDEN

5 GULDEN

HOLLAND ANTILLÁK

5 GULDEN

10 GULDEN

50 GULDEN

100 GULDEN

300 GULDEN

HONDURAS

200 LEMPIRAS

500 LEMPIRAS

HONG KONG

1 000 DOLLARS

INDIA

1 MOHUR

15 RUPEES

1 SOVEREIGN

INDONÉZIA

2 000 RUPIAH

5 000 RUPIAH

10 000 RUPIAH

20 000 RUPIAH

25 000 RUPIAH

100 000 RUPIAH

200 000 RUPIAH

IRAK

(5 DINARS)

(50 DINARS)

(100 DINARS)

IRÁN

(1/2 AZADI)

(1 AZADI)

(1/4 PAHLAVI)

(1/2 PAHLAVI)

(1 PAHLAVI)

( 2 1/2 PAHLAVI )

(5 PAHLAVI)

(10 PAHLAVI)

500 RIALS

750 RIALS

1 000 RIALS

2 000 RIALS

IZLAND

500 KRONUR

IZRAEL

20 LIROT

50 LIROT

100 LIROT

200 LIROT

500 LIROT

1 000 LIROT

5 000 LIROT

5 NEW SHEQALIM

10 NEW SHEQALIM

20 NEW SHEQALIM

5 SHEQALIM

10 SHEQALIM

500 SHEQEL

JAMAIKA

100 DOLLARS

250 DOLLARS

JERSEY

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

10 POUNDS

20 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

1 SOVEREIGN

JORDÁNIA

2 DINARS

5 DINARS

10 DINARS

25 DINARS

50 DINARS

60 DINARS

JUGOSZLÁVIA

20 DINARA

100 DINARA

200 DINARA

500 DINARA

1 000 DINARA

1 500 DINARA

2 000 DINARA

2 500 DINARA

KANADA

1 DOLLAR

2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

175 DOLLARS

200 DOLLARS

350 DOLLARS

KATANGA

5 FRANCS

KENYA

100 SHILLINGS

250 SHILLINGS

500 SHILLINGS

KÍNA

5 (YUAN)

10 (YUAN)

25 (YUAN)

50 (YUAN)

100 (YUAN)

150 (YUAN)

200 (YUAN)

250 (YUAN)

300 (YUAN)

400 (YUAN)

450 (YUAN)

500 (YUAN)

1 000 (YUAN)

KIRIBATI

150 DOLLARS

KOLUMBIA

1 PESO

2 PESOS

2 1/2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

300 PESOS

500 PESOS

1 000 PESOS

1 500 PESOS

2 000 PESOS

15 000 PESOS

KONGÓ

10 FRANCS

20 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

KUBA

4 PESOS

5 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

100 PESOS

LENGYELORSZÁG

50 ZLOTY (Golden Eagle)

100 ZLOTY (Golden Eagle)

100 ZLOTY

200 ZLOTY (Golden Eagle)

200 ZLOTY

500 ZLOTY (Golden Eagle)

LESOTHO

1 LOTI

2 MALOTI

4 MALOTI

10 MALOTI

20 MALOTI

50 MALOTI

100 MALOTI

250 MALOTI

500 MALOTI

LETTORSZÁG

100 LATUS

LIBÉRIA

12 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

30 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

LUXEMBURG

5 EURO

20 FRANCS

MACAÓ

500 PATACAS

1 000 PATACAS

MAGYARORSZÁG

1 DUKAT

8 FORINT = 20 FRANCS

50 FORINT

100 FORINT

200 FORINT

500 FORINT

1 000 FORINT

5 000 FORINT

10 000 FORINT

20 000 FORINT

50 000 FORINT

100 000 FORINT

20 KORONA

100 KORONA

MALAJZIA

100 RINGGIT

200 RINGGIT

250 RINGGIT

500 RINGGIT

MALAWI

250 KWACHA

MALI

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

MÁLTA

5 (LIRI)

10 (LIRI)

20 (LIRI)

25 (LIRI)

50 (LIRI)

100 (LIRI)

MAN-SZIGETEK

1/20 ANGEL

1/10 ANGEL

1/4 ANGEL

1/2 ANGEL

1 ANGEL

5 ANGEL

10 ANGEL

15 ANGEL

20 ANGEL

1/25 CROWN

1/10 CROWN

1/5 CROWN

1/2 CROWN

1 CROWN

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

50 POUNDS

( 1/2 SOVEREIGN )

(1 SOVEREIGN)

(2 SOVEREIGNS)

(5 SOVEREIGNS)

MARSHALL-SZIGETEK

20 DOLLARS

50 DOLLARS

200 DOLLARS

MAURITIUS

100 RUPEES

200 RUPEES

250 RUPEES

500 RUPEES

1 000 RUPEES

MEXIKÓ

2 PESOS

2 1/2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

250 PESOS

500 PESOS

1 000 PESOS

2 000 PESOS

1/20 ONZA

1/10 ONZA

1/4 ONZA

1/2 ONZA

1 ONZA

MONACO

20 FRANCS

100 FRANCS

200 FRANCS

MONGÓLIA

750 ( TUGRIK )

1 000 ( TUGRIK )

NEPÁL

1 ASARPHI

1 000 RUPEES

NICARAGUA

50 CORDOBAS

NIGER

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

NORVÉGIA

1 500 KRONER

NYUGAT-SZAMOA

50 TALA

100 TALA

OMAN

25 OMANI RIALS

75 OMANI RIALS

OROSZORSZÁG

25 ROUBLES

50 (ROUBLES)

200 (ROUBLES)

PAKISZTÁN

3 000 RUPEES

PANAMA

100 BALBOAS

500 BALBOAS

PÁPUA ÚJ-GUINEA

100 KINA

PERU

1/5 LIBRA

1/2 LIBRA

1 LIBRA

5 SOLES

10 SOLES

20 SOLES

50 SOLES

100 SOLES

PORTUGÁLIA

100 ESCUDOS

200 ESCUDOS

500 ESCUDOS

10 000 REIS

RHODÉZIA

10 SHILLINGS

1 POUND

5 POUNDS

RUANDA

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

SALAMON-SZIGETEK

10 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

SAN MARINO

1 SCUDO

2 SCUDI

5 SCUDI

10 SCUDI

SEYCHELLES-SZIGETEK

1 000 RUPEES

1 500 RUPEES

SIERRA LEONE

1/4 GOLDE

1/2 GOLDE

1 GOLDE

5 GOLDE

10 GOLDE

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

SPANYOLORSZÁG

10 (ESCUDOS)

10 PESETAS

5 000 PESETAS

10 000 PESETAS

20 000 PESETAS

40 000 PESETAS

80 000 PESETAS

100 (REALES)

SURINAME

100 GULDEN

SVÁJC

10 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

SWÁZIFÖLD

2 EMALANGENI

5 EMALANGENI

10 EMALANGENI

20 EMALANGENI

25 EMALANGENI

50 EMALANGENI

100 EMALAGENI

250 EMALAGENI

1 LILANGENI

SZAÚD-ARÁBIA

1 GUINEA (= 1 SAUDI POUND)

SZENEGÁL

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

250 FRANCS

500 FRANCS

1 000 FRANCS

2 500 FRANCS

SZERBIA

10 DINARA

SZINGAPÚR

1 DOLLAR

2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

SZÍRIA

(1/2 POUND)

( 1 POUND )

SZLOVÉNIA

5 000 TOLARS

20 000 TOLARS

SZOMÁLIA

20 SHILLINGS

50 SHILLINGS

100 SHILLINGS

200 SHILLINGS

500 SHILLINGS

1 500 SHILLINGS

SZUDÁN

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

TANZÁNIA

1 500 SHILINGI

2 000 SHILINGI

THAIFÖLD

(150 BAHT)

(300 BAHT)

(400 BAHT)

(600 BAHT)

(800 BAHT)

(1 500 BAHT)

(2 500 BAHT)

(3 000 BAHT)

(4 000 BAHT)

(5 000 BAHT)

(6 000 BAHT)

TONGA

1/2 HAU

1 HAU

5 HAU

1/4 KOULA

1/2 KOULA

1 KOULA

TÖRÖKORSZÁG

(25 KURUSH) (= 25 PIASTRES )

(50 KURUSH) (= 50 PIASTRES)

(100 KURUSH) (= 100 PIASTRES)

(250 KURUSH) (= 250 PIASTRES)

1/2 LIRA

1 LIRA

500 LIRA

1 000 LIRA

10 000 LIRA

TUNÉZIA

2 DINARS

5 DINARS

10 DINARS

20 DINARS

40 DINARS

75 DINARS

10 FRANCS

20 FRANCS

5 PIASTRES

TURKS & CAICOS SZIGETEK

100 CROWNS

TUVALU

50 DOLLARS

UGANDA

50 SHILLINGS

100 SHILLINGS

500 SHILLINGS

1 000 SHILLINGS

ÚJ-ZÉLAND

10 DOLLARS

150 DOLLARS

URUGUAY

5 000 NUEVO PESOS

20 000 NUEVO PESOS

5 PESOS

USA

25 DOLLARS

50 DOLLARS

VATIKÁN

20 LIRE

VENEZUELA

(20 BOLIVARES)

(100 BOLIVARES)

1 000 BOLIVARES

3 000 BOLIVARES

5 000 BOLIVARES

10 000 BOLIVARES

5 VENEZOLANOS

ZAIRE

100 ZAIRES

ZAMBIA

250 KWACHA

---

| 30.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 291/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 291/34

---

Értesítés a Kínai Népköztársaságból, Egyiptomból, Kazahsztánból, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból és Oroszországból származó ferroszilícium importjára alkalmazandó dömpingellenes eljárás kezdeményezéséről

(2006/C 291/09)

Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 384/96/EK tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) 5. cikke értelmében a Bizottsághoz panaszt nyújtottak be, amely azt állítja, hogy a Kínai Népköztársaságból, Egyiptomból, Kazahsztánból, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból és Oroszországból (a továbbiakban: az érintett országok) származó ferroszilícium behozatala dömpingelt és ennélfogva anyagi kárt okoz a közösségi gazdasági ágazatnak.

1.   A panasz

A panaszt a Comité de Liaison des Industries de Ferro-Alliages (EUROALLIAGES) (a továbbiakban: a panaszos) nyújtotta be 2006. október 16-án azon termelők nevében, akik a ferroszilícium jelentős hányadának, jelen esetben több mint 50 %-ának előállítását végzik.

2.   A termék

Az állítólagosan dömpingelt termék a Kínai Népköztársaságból, Egyiptomból, Kazahsztánból, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból és Oroszországból származó ferroszilícium (a továbbiakban: az érintett termék), melyet rendszerint a 7202 21 00, 7202 29 10 és a 7202 29 90 KN-kód alá sorolnak be. Ezek a KN-kódok csupán tájékoztató jellegűek.

3.   Az állítólagos dömping

Az Egyiptom és Oroszország tekintetében a dömpingre vonatkozó állítás alapja az érintett termék belföldi árai alapján megállapított rendes érték és az érintett termék exportárainak összehasonlítása, ha a terméket a közösségi piacra szánt kivitelre értékesítik.

A Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság tekintetében a dömpingre vonatkozó állítás alapja az így kiszámított rendes érték és a közösségi piaci kivitelre értékesített érintett termék megállapított exportárainak összehasonlítása.

Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésében szereplő rendelkezésekkel összhangban a panaszos a Kínai Népköztársaság és Kazahsztán vonatkozásában a rendes értéket az 5.1. pont d) alpontjában említett, valamely piacgazdasággal rendelkező országra vonatkozóan megállapított rendes érték alapján állapította meg. Az állítólagos dömping alapja az így kiszámított rendes érték és a közösségi piaci kivitelre értékesített érintett termék megállapított exportárainak összehasonlítása.

Ezen az alapon a kiszámított dömping árkülönbözetek valamennyi érintett exportáló ország tekintetében jelentősek.

4.   A károkozás vélelmezése

A panaszos bizonyítékokkal szolgált arról, hogy az érintett termék Kínai Népköztársaságból, Egyiptomból, Kazahsztánból és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból és Oroszországból történő behozatala mind abszolút értékben, mind a piaci részesedést tekintve összességében megnövekedett.

A panaszos állítása szerint a behozott érintett termék mennyiségei és árai – egyéb következmények mellett – negatívan hatottak a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedésére, az általa eladott mennyiségekre és megszabott árszintjeire, ami rendkívül hátrányosan érintette a közösségi gazdasági ágazat összteljesítményét és pénzügyi helyzetét.

5.   A vizsgálat módja

Miután a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy a panaszt a közösségi gazdasági ágazat részéről vagy nevében nyújtották be, és az eljárás megindításához elegendő bizonyíték áll rendelkezésre, a Bizottság az alaprendelet 5. cikkének megfelelően vizsgálatot indít.

5.1.   A dömping és a kár megállapítására vonatkozó eljárás

A vizsgálat célja annak megállapítása, hogy a Kínai Népköztársaságból, Egyiptomból, Kazahsztánból és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból és Oroszországból származó érintett terméket dömpingelték-e illetve ez a dömping okozott-e kárt.

a)   Mintavétel

Tekintettel az eljárásban érintett felek nyilvánvalóan nagy számára, a Bizottság határozhat úgy, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végez.

i.   Mintavétel az importőrök tekintetében

Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, hogy szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválassza a mintát, a Bizottság felkér minden importőrt, termelőt vagy a nevükben eljáró képviselőt, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, valamint ezen értesítés 6. b) pontjának i. alpontjában megállapított határidőn belül és a 7. pontban megjelölt formában adják meg vállalatukról vagy vállalataikról a következő információkat:

| — | név, cím, e-mail cím, telefon- és faxszám, valamint a kapcsolattartó személy neve, |
| --- | --- |

—

név, cím, e-mail cím, telefon- és faxszám, valamint a kapcsolattartó személy neve,

| — | a vállalat euróban kifejezett, 2005. október 1. és 2006. szeptember 30. között elért teljes árbevétele, |
| --- | --- |

—

a vállalat euróban kifejezett, 2005. október 1. és 2006. szeptember 30. között elért teljes árbevétele,

| — | az alkalmazottak teljes létszáma, |
| --- | --- |

—

az alkalmazottak teljes létszáma,

| — | a társaság tevékenységeinek pontos leírása az érintett termék tekintetében, |
| --- | --- |

—

a társaság tevékenységeinek pontos leírása az érintett termék tekintetében,

| — | a Kínai Népköztársaságból, Egyiptomból, Kazahsztánból és a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból és Oroszországból származó importált érintett termék 2005. október 1. és 2006. szeptember 30. közötti, a közösségi piacra irányuló behozatalának és az ott megvalósult viszonteladásának tonnában kifejezett mennyisége és euróban kifejezett értéke, |
| --- | --- |

—

a Kínai Népköztársaságból, Egyiptomból, Kazahsztánból és a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból és Oroszországból származó importált érintett termék 2005. október 1. és 2006. szeptember 30. közötti, a közösségi piacra irányuló behozatalának és az ott megvalósult viszonteladásának tonnában kifejezett mennyisége és euróban kifejezett értéke,

| — | az érintett termék előállításában és/vagy értékesítésében érintett valamennyi kapcsolt vállalat (2) neve és pontos tevékenysége, |
| --- | --- |

—

az érintett termék előállításában és/vagy értékesítésében érintett valamennyi kapcsolt vállalat (2) neve és pontos tevékenysége,

| — | bármely egyéb vonatkozó információ, amely segítheti a Bizottságot a mintaválasztásban, |
| --- | --- |

—

bármely egyéb vonatkozó információ, amely segítheti a Bizottságot a mintaválasztásban,

| — | a fentiekben ismertetett információk közlésével a vállalat hozzájárul ahhoz, hogy a mintavétel esetleg rá is kiterjedjen. Amennyiben mintavétel céljából kiválasztják, a vállalatnak ki kell töltenie egy kérdőívet, továbbá hozzá kell járulnia, hogy válaszait helyszíni ellenőrzésnek vessék alá. Ha a vállalat jelzi, nem járul hozzá ahhoz, hogy a mintavétel esetleg rá is kiterjedjen, azt úgy kell tekinteni, hogy nem működött együtt a vizsgálat során. Az együttműködés elmulasztásának következményeit az alábbiakban a 8. pont ismerteti. |
| --- | --- |

—

a fentiekben ismertetett információk közlésével a vállalat hozzájárul ahhoz, hogy a mintavétel esetleg rá is kiterjedjen. Amennyiben mintavétel céljából kiválasztják, a vállalatnak ki kell töltenie egy kérdőívet, továbbá hozzá kell járulnia, hogy válaszait helyszíni ellenőrzésnek vessék alá. Ha a vállalat jelzi, nem járul hozzá ahhoz, hogy a mintavétel esetleg rá is kiterjedjen, azt úgy kell tekinteni, hogy nem működött együtt a vizsgálat során. Az együttműködés elmulasztásának következményeit az alábbiakban a 8. pont ismerteti.

Az importőrminta kiválasztásának szempontjából fontos információk megszerzése érdekében a Bizottság ezen kívül kapcsolatba lép az importőrök bármely ismert szervezetével.

ii.   A minták végleges kiválasztása

Ha bármely érdekelt fél a minta kiválasztásával kapcsolatban információt kíván benyújtani, be kell tartania a 6. b) pont ii. alpontjában megállapított határidőt.

A Bizottság a végleges mintaválasztást csak a mintavételi eljárásban önként részt vevő érintett felekkel való konzultáció után végzi el.

A mintába felvett vállalatoknak a 6. b) pont iii. alpontjában meghatározott határidőn belül ki kell tölteniük egy kérdőívet, és a vizsgálat során együttműködést kell tanúsítaniuk.

Kellő együttműködés hiányában a Bizottságnak lehetősége van arra, hogy megállapításait – az alaprendelet 17. cikkének (4) bekezdésével és 18. cikkével összhangban – a rendelkezésére álló tényekre alapozza. A rendelkezésre álló tények alapján tett megállapítások a 8. pontban ismertetett okoknál fogva kedvezőtlenebbeknek bizonyulhatnak az érintett fél számára.

b)   Kérdőívek

A vizsgálat elvégzéséhez szükségesnek ítélt információk megszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket juttat el a következő felek részére: a közösségi gazdasági ágazat, a közösségi termelők szervezetei, a Kínai Népköztársaság, Egyiptom, Kazahsztán és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és Oroszország mintában szereplő exportőrei/ termelői, az exportőrök/termelők szervezetei, a mintában szereplő importőrök, az importőrök panaszban megnevezett szervezetei, továbbá az érintett exportáló országok hatóságai.

Exportőrök/termelők a Kínai Népköztársaságban, Egyiptomban, Kazahsztánban, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban és Oroszországban

Minden érdekelt félnek haladéktalanul, de még a 6. a) pont i. alpontjában megjelölt időpont előtt faxon kell érdeklődnie a Bizottságnál, hogy megtudja, szerepel-e a panaszban és, amennyiben szükséges, kérdőívet igényel – tekintettel arra, hogy a 6. a) pont ii. alpontjában meghatározott határidő valamennyi érdekelt félre érvényes.

c)   Információgyűjtés és meghallgatások

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, ismertessék álláspontjukat, a kérdőívre adott válaszokon kívül közöljenek további információkat, és állításaikat bizonyítékokkal támasszák alá. Ezen információknak és az alátámasztó bizonyítéknak a 6. a) pont ii. alpontjában meghatározott határidőn belül be kell érkezniük a Bizottsághoz.

A Bizottság meghallgathatja továbbá az érdekelt feleket, amennyiben azok olyan kérelmet nyújtanak be, mely bizonyítja, hogy különös okuk van a meghallgatásra. E kérelmet a 6. a) pont iii. alpontjában meghatározott határidőn belül be kell nyújtani.

d)   A piacgazdasági berendezkedésű ország kiválasztása

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a Kínai Népköztársaság és Kazahsztán tekintetében a rendes érték megállapításának céljából megfelelő piacgazdaságú országként Norvégia kiválasztását tervezik. A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy a 6. c) pontban megállapított határidőn belül jelezzék, alkalmasnak találják-e az említett országot e célra.

e)   Piacgazdasági berendezkedés-státusz

A Kínai Népköztársaság és Kazahsztán azon exportőreinek/termelőinek tekintetében, akik azt állítják, és megfelelő bizonyítékokat szolgáltatnak arra vonatkozóan, hogy piacgazdasági feltételek között működnek, azaz megfelelnek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjában foglalt követelményeknek, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontja alapján állapítják meg. Az exportőrök/termelők kellően megalapozott kérelmüket a 6. d) pontban megállapított egyedi határidőn belül kell, hogy benyújtsák. A Bizottság a Kínai Népköztársaság panaszban megnevezett valamennyi exportőrének/termelőjének, Kazahsztán mintavételben részt vevő exportőrjeinek/termelőinek, az exportőrök/termelők panaszban megnevezett valamennyi szervezetének, továbbá a Kínai Népköztársaság és Kazahsztán hatóságainak igénylőlapokat küld ki.

5.2.   A közösségi érdek megállapítására irányuló eljárás

Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően és abban az esetben, ha a dömpingre és az ezáltal okozott kárra vonatkozó állítások bizonyítást nyernek, döntést kell hozni arról, hogy a dömpingellenes intézkedések elfogadása nem lenne-e ellentétes a közösségi érdekekkel. Ezért a közösségi gazdasági ágazat, az importőrök és képviseleti szerveik, továbbá a felhasználói és fogyasztói képviseleti szervek – feltéve, hogy bizonyítani tudják, hogy tevékenységük és az érintett termék között objektív kapcsolat áll fenn – a 6. a) pont ii. alpontjában meghatározott általános határidőn belül jelentkezhetnek a Bizottságnál, és annak információt szolgáltathatnak. A fenti mondattal összhangban cselekvő felek a 6. a) pont iii. alpontjában meghatározott általános határidőn belül kérhetik meghallgatásukat – ismertetve annak különleges okait. Meg kell jegyezni, hogy a 21. cikk alapján benyújtott információkat a Bizottság csak akkor veszi figyelembe, ha azokat a benyújtáskor tényszerű bizonyítékokkal támasztják alá.

6.   Határidők

a)   Általános határidők

i.   Kérdőív vagy egyéb igénylőlap benyújtására

Minden érdekelt félnek a lehető legrövidebb határidőn belül, de ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 10 napnál nem később kérdőívet illetve egyéb igénylőlapot kell kérnie.

ii.   Olyan feleknek, akik jelentkezni kívánnak, illetve kérdőívre adott válaszokat vagy bármely más információt kívánnak benyújtani.

Eltérő rendelkezés hiányában az érdekelt feleknek – amennyiben ellenvetéseiket figyelembe kell venni a vizsgálat során – ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 40 napon belül jelentkezniük kell a Bizottságnál, ismertetniük kell álláspontjukat, és be kell nyújtaniuk a kérdőívre adott válaszaikat, illetve az egyéb információkat. A Bizottság felhívja a figyelmet arra a tényre, hogy az alaprendeletben megállapított eljárási jogok többségének gyakorlása csak akkor lehetséges, ha a felek jelentkeznek-e a fent említett időtartamon belül.

A mintában szereplő vállalatok kötelesek a 6. b) pont iii. alpontjában meghatározott határidőn belül visszajuttatni a kérdőívekre adott válaszokat.

iii.   Meghallgatások

Az érdekelt felek ugyanezen 40 napos határidőn belül kérelmezhetik bizottsági meghallgatásukat.

b)   A mintavételre vonatkozó egyedi határidő

| i. | Az 5.1. a) pont i. alpontjában ismertetett információknak az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 15 napon belül be kell érkezniük a Bizottsághoz, mivel a Bizottság az értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 21 napon belül konzultálni kíván azokkal az érintett felekkel, akik hozzájárultak, hogy a végleges mintába bekerüljenek. |
| --- | --- |

i.

Az 5.1. a) pont i. alpontjában ismertetett információknak az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 15 napon belül be kell érkezniük a Bizottsághoz, mivel a Bizottság az értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 21 napon belül konzultálni kíván azokkal az érintett felekkel, akik hozzájárultak, hogy a végleges mintába bekerüljenek.

| ii. | Az 5.1. a) pont ii. alpontjában említetteknek megfelelően minden egyéb, a minta kiválasztása szempontjából fontos információnak az ezen értesítés Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 21 napon belül be kell érkeznie a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

ii.

Az 5.1. a) pont ii. alpontjában említetteknek megfelelően minden egyéb, a minta kiválasztása szempontjából fontos információnak az ezen értesítés Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 21 napon belül be kell érkeznie a Bizottsághoz.

| iii. | A mintában szereplő felek kérdőívekre adott válaszainak a mintában való részvételükről szóló értesítés dátumától számított 37 napon belül meg kell érkezniük a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

iii.

A mintában szereplő felek kérdőívekre adott válaszainak a mintában való részvételükről szóló értesítés dátumától számított 37 napon belül meg kell érkezniük a Bizottsághoz.

c)   A piacgazdasági berendezkedésű ország kiválasztására vonatkozó egyedi határidő

Az értesítés 5.1 d) pontjában említettek értelmében a Kínai Népköztársaság és Kazahsztán tekintetében a rendes érték megállapításának céljából Norvégia lenne a kiválasztott piacgazdasági berendezkedésű ország. A vizsgálatban részt vevő felek véleményezhetik Norvégia alkalmasságát. Az észrevételeknek az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 10 napon belül meg kell érkezniük a Bizottsághoz.

d)   A piacgazdasági státusz és/vagy az egyéni elbírálás iránti kérelmek benyújtására vonatkozó egyedi határidő.

A piacgazdasági státusz (az 5.1. e) pontban említetteknek megfelelően) és/vagy egyéni elbírálás iránti, kellően indokolt igényeknek – az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdése alapján – az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 15 napon belül be kell érkezniük a Bizottsághoz.

7.   Írásbeli beadványok, kérdőívekre adott válaszok és levelezés

Az érdekelt feleknek minden beadványukat és kérelmüket írásban kell benyújtaniuk (eltérő rendelkezés hiányában nem elektronikus formátumban), és fel kell tüntetniük nevüket, címüket, e-mail címüket, telefon-és faxszámukat. Az érdekelt felek valamennyi bizalmas írásos beadványát, az ezen értesítésben kért információkat is beleértve, a kérdőívekre adott válaszait és levelezését, a „Limited” (3) (Korlátozott hozzáférés) felirattal jelölik meg; ezeket az alaprendelet 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően egy nem titkos változat is kíséri, amelyet a „For inspection by interested parties” (Az érdekelt felek számára betekintésre) felirattal jelölik meg.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Directorate General for Trade (Kereskedelmi Főigazgatóság) |
| Directorate B („B” Igazgatóság) |
| Office: J-79 5/16 |
| B-1049 Brüsszel |
| Fax: (32-2) 295 65 05 |

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate General for Trade (Kereskedelmi Főigazgatóság)

Directorate B („B” Igazgatóság)

Office: J-79 5/16

B-1049 Brüsszel

Fax: (32-2) 295 65 05

8.   Az együttműködés elmulasztása

Azokban az esetekben, ha az érdekelt felek bármelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy azokat nem adja meg a megszabott határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az átmeneti vagy végleges tények alapján akár megerősítő, akár nemleges megállapításokat is lehet tenni az alaprendelet 18. cikkével összhangban.

Ha megállapítást nyer, hogy bármely érdekelt fél valótlan vagy félrevezető információkat szolgáltatott, ezeket az információkat figyelmen kívül kell hagyni, és a rendelkezésre álló tényeket lehet felhasználni. Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és így a megállapításokat az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre alapozzák, előfordulhat, hogy az érdekelt fél számára az eredmény kevésbé lesz kedvező, mint abban az esetben, ha együttműködött volna.

9.   A vizsgálat ütemterve

A vizsgálatot az alaprendelet 6. cikke (9) bekezdésének értelmében ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 15 hónapon belül be kell fejezni. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének értelmében az átmeneti intézkedéseket legkésőbb az ezen értesítés Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 9 hónapon belül lehet elrendelni.

---

(1)  HL L 56., 1996. 3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK tanácsi rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

(2)  A kapcsolt vállalat jelentésének tekintetében a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendelet (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.) 143. cikke az irányadó.

(3)  Ez azt jelenti, hogy a dokumentum csak belső használatra szolgál. A dokumentum az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikkének megfelelő védelem alatt áll. Az alaprendelet 19. cikke és az 1994. évi GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás dömpingellenes megállapodás) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül.

---

| 30.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 291/38 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 291/38

---

A Párizs (Orly) és Béziers közötti menetrend szerinti légi járatokra rótt közszolgáltatási kötelezettségek Franciaország általi módosításáról

(2006/C 291/10)

| 1. | Franciaország úgy döntött, hogy 2007. március 25-étől módosítja a Párizs (Orly) és Béziers között működtetett menetrend szerinti légi járatokra rótt, az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapja C sorozatának 2002. április 19-i 95. számában – a közösségi légifuvarozók Közösségen belüli légi útvonalakhoz jutásáról szóló, 1992. július 23-i 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében – közzétett közszolgáltatási kötelezettségeket. |
| --- | --- |

1.

Franciaország úgy döntött, hogy 2007. március 25-étől módosítja a Párizs (Orly) és Béziers között működtetett menetrend szerinti légi járatokra rótt, az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapja C sorozatának 2002. április 19-i 95. számában – a közösségi légifuvarozók Közösségen belüli légi útvonalakhoz jutásáról szóló, 1992. július 23-i 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében – közzétett közszolgáltatási kötelezettségeket.

2.   A közszolgáltatási kötelezettségek a következők:

2.1.   Járatsűrűség

Munkaszüneti napokon kívül a következő minimális járatsűrűséget kell biztosítani:

| — | hétfőtől péntekig egész évben napi 2 oda- és visszaút, |
| --- | --- |

—

hétfőtől péntekig egész évben napi 2 oda- és visszaút,

| — | vasárnaponként egész évben egy oda- és visszaút, |
| --- | --- |

—

vasárnaponként egész évben egy oda- és visszaút,

| — | minden évben 13 héten keresztül hetente további 3 oda- és visszaút, |
| --- | --- |

—

minden évben 13 héten keresztül hetente további 3 oda- és visszaút,

| — | minden évben 13 héten keresztül szombatonként vagy vasárnaponként további 1 oda- és visszaút. |
| --- | --- |

—

minden évben 13 héten keresztül szombatonként vagy vasárnaponként további 1 oda- és visszaút.

Munkaszüneti napokon legalább egy oda- és visszautat kell biztosítani.

2.2.   Repülőgéptípus és férőhely-kapacitás

A járatokat túlnyomásos utasterű, legalább 48 ülőhellyel rendelkező repülőgépekkel kell működtetni.

2.3.   Menetrend

A menetrendnek hétfőtől péntekig lehetővé kell tennie, hogy az utasok ugyanazon a napon oda- és visszautazzanak, és a célállomáson – mind Párizsban, mind Béziérs-ben – legalább hét órát tartózkodjanak.

2.4.   A repülőjegyek értékesítése

Legalább egy számítógépes helyfoglalási rendszernek részt kell vennie a repülőjegy-árusításban.

2.5.   A járatok folytonossága

A légi fuvarozónak közvetlenül felróható járattörlések száma – a vis maior esetét kivéve – üzemeltetési évenként az előírt minimális járatszám legfeljebb 3 %-át teheti ki.

A járatok üzemeltetésének beszüntetését a fuvarozónak legalább hat hónappal előre be kell jelentenie.

Ezúton hívjuk fel a légi fuvarozók figyelmét, hogy a közszolgáltatási kötelezettségek figyelmen kívül hagyásával történő üzemeltetés közigazgatási és/vagy jogi szankciókat vonhat maga után.

| 3. | A Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló, 1993. január 18-i 95/93/EGK tanácsi rendelet 9. cikke értelmében a párizsi repülőtéren (Orly) a bésiers-i menetrend szerinti járat ellátására résidőket tartanak fenn. Az e járat üzemeltetésében érdekelt légi fuvarozók a párizsi repülőterek koordinátorától kaphatnak felvilágosítást az e résidőkkel kapcsolatos bármely kérdésben. |
| --- | --- |

3.

A Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló, 1993. január 18-i 95/93/EGK tanácsi rendelet 9. cikke értelmében a párizsi repülőtéren (Orly) a bésiers-i menetrend szerinti járat ellátására résidőket tartanak fenn. Az e járat üzemeltetésében érdekelt légi fuvarozók a párizsi repülőterek koordinátorától kaphatnak felvilágosítást az e résidőkkel kapcsolatos bármely kérdésben.

---

| 30.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 291/39 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 291/39

---

Tagállamok által közölt információk az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 68/2001/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásról

(2006/C 291/11)

(EGT vonatkozású szöveg)

| Támogatás száma | XT 38/06 |
| --- | --- |
| Tagállam | Görögország |
| Régió | Az egész ország |
| A támogatási program megnevezése | A Görög Technológiai Klaszterek Kezdeményezés a görög fejlesztési minisztérium védnöksége alatt működő tevékenység, amelynek célja versenyképes technológiai klaszterek létrehozása és fejlesztése a cél szerint meghatározott tudásintenzív és exportorientált szegmensekben. A kiválasztott klaszterek főleg kis- és középvállalatokat (KKV-kat) foglalnak magukban |
| Jogalap | Νόμος 1514/85 όπως τροποποιήθηκε από το Νόμο 2919/01. Ο ρόλος του Ερευνητικού Κέντρου «Αθηνά» περιγράφεται στο Άρθρο 8 του Νόμου 2919/01 και το Προεδρικό Διάταγμα 145/03 όπως τροποποιήθηκαν από το άρθρο 9 του Νόμου 3438/06 και το άρθρο 15 του Νόμου 3460/06. |
| A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve valamely vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege | Teljes éves összeg | 2006: 200 000 EUR
  2007: 200 000 EUR
  2008: 106 000 EUR |
| A támogatás teljes összege
  Az tényleges összegek minden egyes évben változhatnak, a teljes összeg azonban meghatározott | 287 000 EUR |
| Maximális támogatási intenzitás | A maximális támogatási intenzitás nem haladja meg a 363/2004 EK rendelettel módosított 68/2001 EK rendeletben meghatározott legfelső határokat |
| Végrehajtás időpontja | Az első ajánlattételi felhívást 2006 augusztus elején tették közzé |
| A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama | 2008. december 31-ig. Jogi kötelezettségek 2006. december 31-ig |
| A támogatás célja | A program olyan formában fogja támogatni a klaszterek megalakulását, hogy rövid időszakra (2006–2008) általános képzés és szakképzés céljából támogatást nyújt KKV-knak, nem KKV-knak egyaránt. A támogatás célja, hogy segítséget nyújtson a klasztertagok tevékenységi köreinek kiterjesztésére, valamint hogy elősegítse a technológia és a know-how terjedését a klasztertagok között, továbbá hogy a tehetséges humántőke felhasználására összpontosítson, és javítsa az érintett vállalatok szaktudását |
| Érintett gazdasági ágazat | A mikroelektronika és beágyazott rendszerek azon vállalatok kivételével, amelyek tevékenységi köre összefügg az Európai Közösséget létrehozó Szerződés I. mellékletének listáján szereplő termékek termelésével, feldolgozásával vagy forgalomba hozatalával |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Υπουργείο Ανάπτυξης, Γενική Γραμματεία Έρευνας και Τεχνολογίας, Ερευνητικό Κέντρο „Αθηνά” |
| Γ. Αναστασίου 13 |
| GR-11527 Αθήνα |

Támogatás száma

XT 38/06

Tagállam

Görögország

Régió

Az egész ország

A támogatási program megnevezése

A Görög Technológiai Klaszterek Kezdeményezés a görög fejlesztési minisztérium védnöksége alatt működő tevékenység, amelynek célja versenyképes technológiai klaszterek létrehozása és fejlesztése a cél szerint meghatározott tudásintenzív és exportorientált szegmensekben. A kiválasztott klaszterek főleg kis- és középvállalatokat (KKV-kat) foglalnak magukban

Jogalap

Νόμος 1514/85 όπως τροποποιήθηκε από το Νόμο 2919/01. Ο ρόλος του Ερευνητικού Κέντρου «Αθηνά» περιγράφεται στο Άρθρο 8 του Νόμου 2919/01 και το Προεδρικό Διάταγμα 145/03 όπως τροποποιήθηκαν από το άρθρο 9 του Νόμου 3438/06 και το άρθρο 15 του Νόμου 3460/06.

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve valamely vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege

Teljes éves összeg

2006: 200 000 EUR

2007: 200 000 EUR

2008: 106 000 EUR

A támogatás teljes összege

Az tényleges összegek minden egyes évben változhatnak, a teljes összeg azonban meghatározott

287 000 EUR

Maximális támogatási intenzitás

A maximális támogatási intenzitás nem haladja meg a 363/2004 EK rendelettel módosított 68/2001 EK rendeletben meghatározott legfelső határokat

Végrehajtás időpontja

Az első ajánlattételi felhívást 2006 augusztus elején tették közzé

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama

2008. december 31-ig. Jogi kötelezettségek 2006. december 31-ig

A támogatás célja

A program olyan formában fogja támogatni a klaszterek megalakulását, hogy rövid időszakra (2006–2008) általános képzés és szakképzés céljából támogatást nyújt KKV-knak, nem KKV-knak egyaránt. A támogatás célja, hogy segítséget nyújtson a klasztertagok tevékenységi köreinek kiterjesztésére, valamint hogy elősegítse a technológia és a know-how terjedését a klasztertagok között, továbbá hogy a tehetséges humántőke felhasználására összpontosítson, és javítsa az érintett vállalatok szaktudását

Érintett gazdasági ágazat

A mikroelektronika és beágyazott rendszerek azon vállalatok kivételével, amelyek tevékenységi köre összefügg az Európai Közösséget létrehozó Szerződés I. mellékletének listáján szereplő termékek termelésével, feldolgozásával vagy forgalomba hozatalával

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Υπουργείο Ανάπτυξης, Γενική Γραμματεία Έρευνας και Τεχνολογίας, Ερευνητικό Κέντρο „Αθηνά”

Γ. Αναστασίου 13

GR-11527 Αθήνα

| (Fejlesztési Minisztérium, Kutatási és Technológiai Főtitkárság, „Athena” Kutatóközpont |
| --- |
| G. Anastasiou 13 |
| GR-11527, Athén) |

(Fejlesztési Minisztérium, Kutatási és Technológiai Főtitkárság, „Athena” Kutatóközpont

G. Anastasiou 13

GR-11527, Athén)

Egyéb információ

A rendszer összhangban áll a 363/2004 EK rendelettel módosított 68/2001 EK rendelettel. A támogatás a strukturális alapok társfinanszírozásában működő versenyképességi operatív program 4.6.3. tevékenységét érinti

| Támogatás száma | XT 47/06 |
| --- | --- |
| Tagállam | Ausztria |
| Régió | Kärnten |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Karintiai szakképzési program vállalkozásoknak |
| Jogalap | Ziel-2-Programm Kärnten 2000 — 2006 |
| A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve valamely vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege | Támogatási program | Teljes éves összeg (Hozzájárulás) | Kb. 1,2 millió EUR |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)-(7) bekezdésével összhangban | Igen | Általános képzés:






  — | nagyvállalatok: 50 % |

Támogatás száma

XT 47/06

Tagállam

Ausztria

Régió

Kärnten

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Karintiai szakképzési program vállalkozásoknak

Jogalap

Ziel-2-Programm Kärnten 2000 — 2006

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve valamely vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege

Támogatási program

Teljes éves összeg (Hozzájárulás)

Kb. 1,2 millió EUR

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)-(7) bekezdésével összhangban

Igen

Általános képzés:

—

nagyvállalatok: 50 %

| — | kis- és középvállalkozások (kkv): 70 % |
| --- | --- |

—

kis- és középvállalkozások (kkv): 70 %

| — | maximális támogatási intenzitás: a támogatható költségek 70 %-a |
| --- | --- |

—

maximális támogatási intenzitás: a támogatható költségek 70 %-a

Szakosított képzés:

| — | nagyvállalatok: 25 % |
| --- | --- |

—

nagyvállalatok: 25 %

| — | kis- és középvállalkozások (kkv): 35 % |
| --- | --- |

—

kis- és középvállalkozások (kkv): 35 %

| — | maximális támogatási intenzitás: a támogatható költségek 35 %-a |
| --- | --- |

—

maximális támogatási intenzitás: a támogatható költségek 35 %-a

Végrehajtás időpontja

2004.6.1.

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama

Végrehajtás vége: 2007.12.31.

A támogatás célja

Általános képzés

A humán erőforrás potenciáljának erősítése szakképzésen keresztül

A vállalatok növekedési lehetőségeinek támogatása, a humán erőforrás-fejlesztésre irányuló, jövőorientált stratégiák által

Szakosított képzés

Érintett gazdasági ágazat

Csak bizonyos ágazatokra vonatkozó támogatás

Igen

Egyéb feldolgozóipar

gépek, berendezések gyártása (ÖNACE 29, 34, 35)

fa- és fafeldolgozóipar (ÖNACE 20)

vegyi anyagok gyártása (ÖNACE 24)

kutatás és fejlesztés (ÖNACE 73)

papír és karton gyártása és feldolgozása (ÖNACE 21)

Egyéb szolgáltatás

elektronika, szoftver, hardver, illetve adatátvitel (ÖNACE 30 – 33, 72)

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Amt der Kärntner Landesregierung, Unterabteilung 6 — Bildungs- und Arbeitsmarktpolitik

| Mießtaler Straße 12 |
| --- |
| D-9020 Klagenfurt |

Mießtaler Straße 12

D-9020 Klagenfurt

Nagy összegű egyedi támogatás

A rendelet 5. cikkével összhangban

Igen

---

| 30.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 291/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 291/41

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(2006/C 291/12)

| A határozat elfogadásának időpontja | 2006.9.18. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 556/06 |
| Tagállam | Egyesült Királyság |
| Régió | Wales |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Beef Quality |
| Jogalap | Section 1 of The Welsh Development Agency Act 1975 (as amended) |
| Az intézkedés típusa | Program |
| Célkitűzés | Minőség |
| A támogatás formája | Támogatás |
| Költségvetés | 0,41 millió GBP (0,6 millió EUR) |
| A támogatás intenzitása | 40 % |
| Időtartam | 2 év |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Hybu Cig Cymru |
| Aberystwyth |
| Ceredigion SY233YA |
| United Kingdom |

A határozat elfogadásának időpontja

2006.9.18.

A támogatás száma

N 556/06

Tagállam

Egyesült Királyság

Régió

Wales

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Beef Quality

Jogalap

Section 1 of The Welsh Development Agency Act 1975 (as amended)

Az intézkedés típusa

Program

Célkitűzés

Minőség

A támogatás formája

Támogatás

Költségvetés

0,41 millió GBP (0,6 millió EUR)

A támogatás intenzitása

40 %

Időtartam

2 év

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Hybu Cig Cymru

Aberystwyth

Ceredigion SY233YA

United Kingdom

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2006.10.2.. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 18/06 |
| Tagállam | Spanyolország |
| A támogatás megnevezése | Fejlesztési támogatás KKV-k és társulásaik számára a lótenyésztési ágazatban |
| Jogalap | Real Decreto 1200/2005, du 10 de octubre, por el que se establecen las bases reguladoras de las subvenciones estatales destinadas al sector equino
  Proyecto de Real Decreto ..../2006, por el que se modifica el Real Decreto 1200/2005 |
| Az intézkedés típusa | Program |
| Célkitűzés | Beruházás, technikai segítségnyújtás, minőségi termékek, termelői csoportok, reklám |
| A támogatás formája | Támogatás |
| Költségvetés | 7,35 millió EUR |
| A támogatás intenzitása | Változó |
| Időtartam | 5 év |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Autoridades competentes de las 17 Comunidades Autónomas del Reino de España |

A határozat elfogadásának időpontja

2006.10.2..

A támogatás száma

N 18/06

Tagállam

Spanyolország

A támogatás megnevezése

Fejlesztési támogatás KKV-k és társulásaik számára a lótenyésztési ágazatban

Jogalap

Real Decreto 1200/2005, du 10 de octubre, por el que se establecen las bases reguladoras de las subvenciones estatales destinadas al sector equino

Proyecto de Real Decreto ..../2006, por el que se modifica el Real Decreto 1200/2005

Az intézkedés típusa

Program

Célkitűzés

Beruházás, technikai segítségnyújtás, minőségi termékek, termelői csoportok, reklám

A támogatás formája

Támogatás

Költségvetés

7,35 millió EUR

A támogatás intenzitása

Változó

Időtartam

5 év

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Autoridades competentes de las 17 Comunidades Autónomas del Reino de España

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2006.9.18. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 154/06 |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | Veneto |
| Megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Támogatások a természeti katasztrófák sújtotta mezőgazdasági övezetekben (2005. június 29. és július 31. közötti fagy, szélvihar és felhőszakadás Veneto régió Padova, Vicenza és Verona megyéiben) |
| Jogalap | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Az intézkedés típusa | Egyedi támogatás |
| Célkitűzés | A kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt a mezőgazdasági létesítményekben bekövetkezett károk kompenzálása |
| Költségvetés | 560 000 EUR |
| Támogatás intenzitása | A károk legfeljebb 100 %-a |
| Időtartam | Egy, a Bizottság által jóváhagyott támogatási rendszer alkalmazására vonatkozó intézkedés |
| Gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság |
| Egyéb információk | Az NN 54/A/2004 állami támogatási dokumentáció (a 2005. június 7-i C(2005)1622 végleges jelzésű bizottsági levél) keretében a Bizottság által jóváhagyott rendszer alkalmazására vonatkozó intézkedés. |

A határozat elfogadásának időpontja

2006.9.18.

Támogatás száma

N 154/06

Tagállam

Olaszország

Régió

Veneto

Megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Támogatások a természeti katasztrófák sújtotta mezőgazdasági övezetekben (2005. június 29. és július 31. közötti fagy, szélvihar és felhőszakadás Veneto régió Padova, Vicenza és Verona megyéiben)

Jogalap

Decreto legislativo n. 102/2004

Az intézkedés típusa

Egyedi támogatás

Célkitűzés

A kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt a mezőgazdasági létesítményekben bekövetkezett károk kompenzálása

Költségvetés

560 000 EUR

Támogatás intenzitása

A károk legfeljebb 100 %-a

Időtartam

Egy, a Bizottság által jóváhagyott támogatási rendszer alkalmazására vonatkozó intézkedés

Gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

Egyéb információk

Az NN 54/A/2004 állami támogatási dokumentáció (a 2005. június 7-i C(2005)1622 végleges jelzésű bizottsági levél) keretében a Bizottság által jóváhagyott rendszer alkalmazására vonatkozó intézkedés.

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2006.10.2. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 474/06 |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | Campania |
| Megnevezése | Támogatások a természeti katasztrófák sújtotta mezőgazdasági övezetekben (a 2006. január 25-i és 26-i fagyok Salerne és Campanie megye egyes településein) |
| Jogalap | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Kártalanítás kedvezőtlen időjárási viszonyok okozta károk esetén |
| A támogatás formája | Támogatások |
| Költségvetés | Lásd az NN 54/A/04 dokumentumot |
| Támogatás intenzitása | Legfeljebb 100 % |
| Időtartam | A kifizetések megtörténtéig |
| Gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság |

A határozat elfogadásának időpontja

2006.10.2.

Támogatás száma

N 474/06

Tagállam

Olaszország

Régió

Campania

Megnevezése

Támogatások a természeti katasztrófák sújtotta mezőgazdasági övezetekben (a 2006. január 25-i és 26-i fagyok Salerne és Campanie megye egyes településein)

Jogalap

Decreto legislativo n. 102/2004

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Kártalanítás kedvezőtlen időjárási viszonyok okozta károk esetén

A támogatás formája

Támogatások

Költségvetés

Lásd az NN 54/A/04 dokumentumot

Támogatás intenzitása

Legfeljebb 100 %

Időtartam

A kifizetések megtörténtéig

Gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 30.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 291/43 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 291/43

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.4415 – Motorola/Symbol)

(2006/C 291/13)

(EGT vonatkozású szöveg)

| 1. | 2006. november 23-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Motorola Inc. (a továbbiakban: Motorola, USA) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint a Symbol Technologies Inc. (a továbbiakban: Symbol, USA) felett. |
| --- | --- |

1.

2006. november 23-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Motorola Inc. (a továbbiakban: Motorola, USA) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint a Symbol Technologies Inc. (a továbbiakban: Symbol, USA) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Motorola esetében: mobiltelefonok, kommunikációs és hálózati rendszerek, szélessávú termékek, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Motorola esetében: mobiltelefonok, kommunikációs és hálózati rendszerek, szélessávú termékek,

| — | a Symbol esetében: ellenálló hordozható számítógépek, adatregisztráló és szkennelő eszközök, vezeték nélküli helyi hálózati infrastruktúra, rádiófrekvenciás azonosítás. |
| --- | --- |

—

a Symbol esetében: ellenálló hordozható számítógépek, adatregisztráló és szkennelő eszközök, vezeték nélküli helyi hálózati infrastruktúra, rádiófrekvenciás azonosítás.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4415 – Motorola/Symbol hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4415 – Motorola/Symbol hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 30.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 291/44 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 291/44

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.4481 – Onex Corporation/Sitel Corporation)

Egyszerűsített eljárásra kijelölt ügy

(2006/C 291/14)

(EGT vonatkozású szöveg)

| 1. | 2006. november 22-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Onex Corporation („Onex”, Kanada) irányítása alá tartozó ClientLogic Corporation („ClientLogic”, Kanada) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés megvásárlása útján egyedüli irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint a Sitel Corporation („Sitel”, Amerikai Egyesült Államok) felett. |
| --- | --- |

1.

2006. november 22-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Onex Corporation („Onex”, Kanada) irányítása alá tartozó ClientLogic Corporation („ClientLogic”, Kanada) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés megvásárlása útján egyedüli irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint a Sitel Corporation („Sitel”, Amerikai Egyesült Államok) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenységei a következők:






  — | az Onex Corporation esetében: a legkülönfélébb piacokon vállalkozásokban részesedés szerzése, irányítása és átvétele, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenységei a következők:

—

az Onex Corporation esetében: a legkülönfélébb piacokon vállalkozásokban részesedés szerzése, irányítása és átvétele,

| — | a ClientLogic Corporation esetében kiszervezett üzleti szolgáltatások az ügyfélszolgálat terén, |
| --- | --- |

—

a ClientLogic Corporation esetében kiszervezett üzleti szolgáltatások az ügyfélszolgálat terén,

| — | a Sitel Corporation esetében kiszervezett üzleti szolgáltatások az ügyfélszolgálat terén. |
| --- | --- |

—

a Sitel Corporation esetében kiszervezett üzleti szolgáltatások az ügyfélszolgálat terén.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4481 – Onex Corporation/Sitel Corporation hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4481 – Onex Corporation/Sitel Corporation hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o.

---

| 30.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 291/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 291/45

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.4421 – OJSC Novolipetsk Steel/Duferco/JV)

(2006/C 291/15)

(EGT vonatkozású szöveg)

2006. november 20-án a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek. |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek.

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32006M4421. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32006M4421. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 30.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 291/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 291/45

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.4293 – Nordic Capital Fund VI/ICA MENY)

(2006/C 291/16)

(EGT vonatkozású szöveg)

2006. szeptember 8-án a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek. |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek.

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32006M4293. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32006M4293. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://eur-lex.europa.eu)

---

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

EFTA Felügyeleti Hatóság

| 30.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 291/46 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 291/46

---

Iránymutatások az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkében szereplő, a kereskedelemre gyakorolt hatás fogalmáról

(2006/C 291/17)

| A. | E közleményt az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: Felügyeleti és Bírósági Megállapodás) szabályai szerint teszik közzé. |
| --- | --- |

A.

E közleményt az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: Felügyeleti és Bírósági Megállapodás) szabályai szerint teszik közzé.

| B. | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) „Iránymutatások a Szerződés 81. és 82. cikkében szereplő, a kereskedelemre gyakorolt hatás fogalmáról” címmel közleményt adott ki (1). A nem kötelező erejű jogi aktus megállapítja az EK-Szerződés 81. és 82. cikkében szereplő, a kereskedelemre gyakorolt hatás értelmezésére vonatkozó elveket. A közleménynek célja továbbá, hogy megállapítsa a kereskedelemre gyakorolt hatás fogalma alkalmazásának módszertanát, és iránymutatást tartalmaz annak alkalmazásáról. |
| --- | --- |

B.

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) „Iránymutatások a Szerződés 81. és 82. cikkében szereplő, a kereskedelemre gyakorolt hatás fogalmáról” címmel közleményt adott ki (1). A nem kötelező erejű jogi aktus megállapítja az EK-Szerződés 81. és 82. cikkében szereplő, a kereskedelemre gyakorolt hatás értelmezésére vonatkozó elveket. A közleménynek célja továbbá, hogy megállapítsa a kereskedelemre gyakorolt hatás fogalma alkalmazásának módszertanát, és iránymutatást tartalmaz annak alkalmazásáról.

| C. | Az EFTA Felügyeleti Hatóság úgy véli, hogy a fenti jogi aktus EGT vonatkozású. Az azonos versenyfeltételek fenntartása, valamint az EGT versenyre vonatkozó szabályainak az Európai Gazdasági Térség területén történő egységes alkalmazásának biztosítása érdekében, a Hatóság – a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja által ráruházott hatáskörnél fogva elfogadja e közleményt. A Hatóság – a vonatkozó EGT-szabályok egy adott esetre (2) történő alkalmazásakor – követni szándékozik az e közleményben megállapított elveket és szabályokat. |
| --- | --- |

C.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság úgy véli, hogy a fenti jogi aktus EGT vonatkozású. Az azonos versenyfeltételek fenntartása, valamint az EGT versenyre vonatkozó szabályainak az Európai Gazdasági Térség területén történő egységes alkalmazásának biztosítása érdekében, a Hatóság – a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja által ráruházott hatáskörnél fogva elfogadja e közleményt. A Hatóság – a vonatkozó EGT-szabályok egy adott esetre (2) történő alkalmazásakor – követni szándékozik az e közleményben megállapított elveket és szabályokat.

| D. | A közlemény megállapítja az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkében szereplő, a kereskedelemre gyakorolt hatás értelmezésére vonatkozó elveket. A közleménynek célja továbbá, hogy megállapítsa a kereskedelemre gyakorolt hatás EFTA pillére alkalmazásának módszertanát, és iránymutatást nyújtson annak alkalmazásáról. |
| --- | --- |

D.

A közlemény megállapítja az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkében szereplő, a kereskedelemre gyakorolt hatás értelmezésére vonatkozó elveket. A közleménynek célja továbbá, hogy megállapítsa a kereskedelemre gyakorolt hatás EFTA pillére alkalmazásának módszertanát, és iránymutatást nyújtson annak alkalmazásáról.

| E. | E közlemény azon ügyekre vonatkozik, amikor a Hatóság az EGT-megállapodás 56. cikke értelmében illetékes felügyeleti hatóság. |
| --- | --- |

E.

E közlemény azon ügyekre vonatkozik, amikor a Hatóság az EGT-megállapodás 56. cikke értelmében illetékes felügyeleti hatóság.

1.   BEVEZETÉS

| 1. | Az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkét kell alkalmazni a vállalkozások azon horizontális és vertikális megállapodásaira valamint magatartásaira, amelyek „hatással lehetnek a szerződő felek közötti kereskedelemre”. |
| --- | --- |

1.

Az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkét kell alkalmazni a vállalkozások azon horizontális és vertikális megállapodásaira valamint magatartásaira, amelyek „hatással lehetnek a szerződő felek közötti kereskedelemre”.

| 2. | Az EFTA-Bíróság az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkeiről szóló értelmezéseiben, valamint a közösségi bíróságok az EK-Szerződés kapcsolódó 81. és 82. cikkeiről szóló értelmezéseiben már jelentős mértékben tisztázták az EGT-megállapodás szerződő felei (a továbbiakban: EGT-államok) közötti kereskedelemre gyakorolt hatás fogalmának tartalmát és alkalmazási körét (3). |
| --- | --- |

2.

Az EFTA-Bíróság az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkeiről szóló értelmezéseiben, valamint a közösségi bíróságok az EK-Szerződés kapcsolódó 81. és 82. cikkeiről szóló értelmezéseiben már jelentős mértékben tisztázták az EGT-megállapodás szerződő felei (a továbbiakban: EGT-államok) közötti kereskedelemre gyakorolt hatás fogalmának tartalmát és alkalmazási körét (3).

| 3. | Ezen iránymutatások megállapítják az EFTA-Bíróság és a közösségi bíróságok által, az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkében, valamint az EK-szerződés kapcsolódó rendelkezéseiben szereplő, a kereskedelemre gyakorolt hatás fogalmának értelmezésével kapcsolatban kidolgozott elveket. Meghatároznak egy szabályt is, amely megmutatja, hogy általában mikor kicsi a valószínűsége annak, hogy a megállapodások képesek érzékelhető hátrányos hatást gyakorolni az EGT államok közötti kereskedelemre („a kereskedelemre gyakorolt nem érzékelhető hátrányos hatás” szabálya, vagy másképpen NAAT-szabály). Ezek az iránymutatások nem kimerítőek. Cél egy módszertan kialakítása a kereskedelemre gyakorolt hatás fogalmának alkalmazásához, valamint útmutatót adni e fogalom alkalmazásához a gyakran előforduló helyzetekben. Noha ezek az iránymutatások nem kötelezőek az EFTA-államok bíróságaira és hatóságaira nézve, mégis igyekeznek útmutatóul szolgálni a számukra az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkében található, a kereskedelemre gyakorolt hatás fogalmának alkalmazása során. |
| --- | --- |

3.

Ezen iránymutatások megállapítják az EFTA-Bíróság és a közösségi bíróságok által, az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkében, valamint az EK-szerződés kapcsolódó rendelkezéseiben szereplő, a kereskedelemre gyakorolt hatás fogalmának értelmezésével kapcsolatban kidolgozott elveket. Meghatároznak egy szabályt is, amely megmutatja, hogy általában mikor kicsi a valószínűsége annak, hogy a megállapodások képesek érzékelhető hátrányos hatást gyakorolni az EGT államok közötti kereskedelemre („a kereskedelemre gyakorolt nem érzékelhető hátrányos hatás” szabálya, vagy másképpen NAAT-szabály). Ezek az iránymutatások nem kimerítőek. Cél egy módszertan kialakítása a kereskedelemre gyakorolt hatás fogalmának alkalmazásához, valamint útmutatót adni e fogalom alkalmazásához a gyakran előforduló helyzetekben. Noha ezek az iránymutatások nem kötelezőek az EFTA-államok bíróságaira és hatóságaira nézve, mégis igyekeznek útmutatóul szolgálni a számukra az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkében található, a kereskedelemre gyakorolt hatás fogalmának alkalmazása során.

| 4. | Ezek az iránymutatások nem foglalkoznak annak kérdésével, hogy mi minősül az 53. cikk (1) bekezdése szerinti érzékelhető versenykorlátozásnak. Ezt a kérdést, amely különbözik a megállapodások azon képességétől, hogy érzékelhető hátrányos hatást gyakoroljanak az EGT-államok közötti kereskedelemre, az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EGT-megállapodás 53. cikkének (1) bekezdése (de minimis szabály) értelmében a versenyt érzékelhetően nem korlátozó, csekély jelentőségű megállapodásokról szóló közleménye tárgyalja (4). Ezen iránymutatásoknak szintén nem célja útmutatást adni a kereskedelemre gyakorolt hatás azon fogalmára vonatkozóan, amely az EGT-megállapodás 61. cikkének (Állami támogatások) (1) bekezdésében szerepel. |
| --- | --- |

4.

Ezek az iránymutatások nem foglalkoznak annak kérdésével, hogy mi minősül az 53. cikk (1) bekezdése szerinti érzékelhető versenykorlátozásnak. Ezt a kérdést, amely különbözik a megállapodások azon képességétől, hogy érzékelhető hátrányos hatást gyakoroljanak az EGT-államok közötti kereskedelemre, az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EGT-megállapodás 53. cikkének (1) bekezdése (de minimis szabály) értelmében a versenyt érzékelhetően nem korlátozó, csekély jelentőségű megállapodásokról szóló közleménye tárgyalja (4). Ezen iránymutatásoknak szintén nem célja útmutatást adni a kereskedelemre gyakorolt hatás azon fogalmára vonatkozóan, amely az EGT-megállapodás 61. cikkének (Állami támogatások) (1) bekezdésében szerepel.

| 5. | Ezek az iránymutatások, ideértve a NAAT-szabályt is, nem sértik az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkének értelmezését, amelyet az EFTA-Bíróság és az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága adhat ki. |
| --- | --- |

5.

Ezek az iránymutatások, ideértve a NAAT-szabályt is, nem sértik az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkének értelmezését, amelyet az EFTA-Bíróság és az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága adhat ki.

2.   A KERESKEDELEMRE GYAKOROLT HATÁS KRITÉRIUMA

2.1.   Általános elvek

| 6. | Az 53. cikk (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „e megállapodás működésével összeegyezhetetlen és tilos: minden olyan vállalkozások közötti megállapodás, vállalkozások társulásai által hozott döntés és összehangolt magatartás, amely hatással lehet a szerződő felek közötti kereskedelemre, és amelynek célja vagy hatása e megállapodás által szabályozott területen belüli verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása”. Az egyszerűség érdekében a „megállapodások, vállalkozások társulásai által hozott döntések vagy összehangolt magatartások” fogalmakat összefoglalóan „megállapodásként” említik. |
| --- | --- |

6.

Az 53. cikk (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „e megállapodás működésével összeegyezhetetlen és tilos: minden olyan vállalkozások közötti megállapodás, vállalkozások társulásai által hozott döntés és összehangolt magatartás, amely hatással lehet a szerződő felek közötti kereskedelemre, és amelynek célja vagy hatása e megállapodás által szabályozott területen belüli verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása”. Az egyszerűség érdekében a „megállapodások, vállalkozások társulásai által hozott döntések vagy összehangolt magatartások” fogalmakat összefoglalóan „megállapodásként” említik.

| 7. | Az 54. cikk előírja, hogy „e megállapodás működésével összeegyeztethetetlen és tilos egy vagy több vállalkozásnak az e megállapodás által szabályozott területen vagy annak jelentős részén meglévő erőfölényével való visszaélése, amennyiben ez hatással lehet a szerződő felek közötti kereskedelemre”. A továbbiakban a „magatartások” kifejezés az erőfölényben lévő vállalkozások magatartását jelenti. |
| --- | --- |

7.

Az 54. cikk előírja, hogy „e megállapodás működésével összeegyeztethetetlen és tilos egy vagy több vállalkozásnak az e megállapodás által szabályozott területen vagy annak jelentős részén meglévő erőfölényével való visszaélése, amennyiben ez hatással lehet a szerződő felek közötti kereskedelemre”. A továbbiakban a „magatartások” kifejezés az erőfölényben lévő vállalkozások magatartását jelenti.

| 8. | A kereskedelemre gyakorolt hatás kritérium ugyancsak meghatározza a Felügyeleti és Bírósági Megállapodásnak az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkében megállapított versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 4. jegyzőkönyve II. fejezete (a továbbiakban: II. fejezet) 3. cikkének alkalmazási körét (5). |
| --- | --- |

8.

A kereskedelemre gyakorolt hatás kritérium ugyancsak meghatározza a Felügyeleti és Bírósági Megállapodásnak az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkében megállapított versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 4. jegyzőkönyve II. fejezete (a továbbiakban: II. fejezet) 3. cikkének alkalmazási körét (5).

| 9. | A II. fejezet 3. cikkének (1) bekezdése szerint, ha az EFTA-államok versenyhatóságai vagy a nemzeti bíróságok az EGT-megállapodás 53. cikkének (1) bekezdése szerinti megállapodásokra, vállalkozások társulásai által hozott döntéseire vagy összehangolt magatartásokra, amelyek e rendelkezés értelmében hátrányosan befolyásolhatják az EGT-államok közötti kereskedelmet, a nemzeti versenyjogot alkalmazzák, akkor az ilyen megállapodásokra, döntésekre vagy összehangolt magatartásokra az EGT-megállapodás 53. cikkét is alkalmazniuk kell. Hasonlóképpen, ha az EFTA-államok versenyhatóságai vagy a nemzeti bíróságok az EGT-megállapodás 54. cikke által tiltott visszaélésre a nemzeti versenyjogot alkalmazzák, akkor az EGT-megállapodás 54. cikkét is alkalmazniuk kell. A 3. cikk (1) bekezdése tehát kötelezi az EFTA-államok versenyhatóságait és nemzeti bíróságait, hogy az 53. és 54. cikket is alkalmazzák, amikor a nemzeti versenyjogot olyan megállapodásokra vagy erőfölénnyel való visszaélést megvalósító magatartásokra alkalmazzák, amelyek hátrányosan befolyásolhatják az EGT-államok közötti kereskedelmet. Másfelől azonban a 3. cikk (1) bekezdése nem kötelezi a nemzeti versenyhatóságokat és az EFTA-államok bíróságait a nemzeti versenyjog alkalmazására, amikor az 53. és 54. cikket olyan megállapodásokra, döntésekre, összehangolt magatartásokra és visszaélésekre alkalmazzák, amelyek hátrányosan befolyásolhatják az EGT-államok közötti kereskedelmet. Ezekben az esetekben az EGT-versenyszabályait egymagukban alkalmazhatják. |
| --- | --- |

9.

A II. fejezet 3. cikkének (1) bekezdése szerint, ha az EFTA-államok versenyhatóságai vagy a nemzeti bíróságok az EGT-megállapodás 53. cikkének (1) bekezdése szerinti megállapodásokra, vállalkozások társulásai által hozott döntéseire vagy összehangolt magatartásokra, amelyek e rendelkezés értelmében hátrányosan befolyásolhatják az EGT-államok közötti kereskedelmet, a nemzeti versenyjogot alkalmazzák, akkor az ilyen megállapodásokra, döntésekre vagy összehangolt magatartásokra az EGT-megállapodás 53. cikkét is alkalmazniuk kell. Hasonlóképpen, ha az EFTA-államok versenyhatóságai vagy a nemzeti bíróságok az EGT-megállapodás 54. cikke által tiltott visszaélésre a nemzeti versenyjogot alkalmazzák, akkor az EGT-megállapodás 54. cikkét is alkalmazniuk kell. A 3. cikk (1) bekezdése tehát kötelezi az EFTA-államok versenyhatóságait és nemzeti bíróságait, hogy az 53. és 54. cikket is alkalmazzák, amikor a nemzeti versenyjogot olyan megállapodásokra vagy erőfölénnyel való visszaélést megvalósító magatartásokra alkalmazzák, amelyek hátrányosan befolyásolhatják az EGT-államok közötti kereskedelmet. Másfelől azonban a 3. cikk (1) bekezdése nem kötelezi a nemzeti versenyhatóságokat és az EFTA-államok bíróságait a nemzeti versenyjog alkalmazására, amikor az 53. és 54. cikket olyan megállapodásokra, döntésekre, összehangolt magatartásokra és visszaélésekre alkalmazzák, amelyek hátrányosan befolyásolhatják az EGT-államok közötti kereskedelmet. Ezekben az esetekben az EGT-versenyszabályait egymagukban alkalmazhatják.

| 10. | A 3. cikk (2) bekezdéséből az következik, hogy a nemzeti versenyjog alkalmazása nem vezethet az olyan megállapodások, vállalkozások társulásai által hozott olyan döntések vagy összehangolt magatartások tilalmához, amelyek hátrányosan befolyásolhatják ugyan az EGT-államok közötti kereskedelmet, viszont az EGT-megállapodás 53. cikke (1) bekezdésének értelmében nem korlátozzák a versenyt, vagy amelyek megfelelnek az EGT-megállapodás 53. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételeknek, illetve amelyek valamelyik, az EGT-megállapodás XIV. mellékletében említett, az EK-Szerződés 81. cikkének (3) bekezdésének alkalmazásáról szóló közösségi rendelethez kapcsolódó jogi aktus hatálya alá tartoznak. A II. fejezet alapján az EFTA-államok nem akadályozhatók meg abban, hogy a saját területükön szigorúbb nemzeti jogszabályokat alkalmazzanak a vállalkozások által folytatott egyoldalú magatartás tilalmára vagy szankcionálására. |
| --- | --- |

10.

A 3. cikk (2) bekezdéséből az következik, hogy a nemzeti versenyjog alkalmazása nem vezethet az olyan megállapodások, vállalkozások társulásai által hozott olyan döntések vagy összehangolt magatartások tilalmához, amelyek hátrányosan befolyásolhatják ugyan az EGT-államok közötti kereskedelmet, viszont az EGT-megállapodás 53. cikke (1) bekezdésének értelmében nem korlátozzák a versenyt, vagy amelyek megfelelnek az EGT-megállapodás 53. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételeknek, illetve amelyek valamelyik, az EGT-megállapodás XIV. mellékletében említett, az EK-Szerződés 81. cikkének (3) bekezdésének alkalmazásáról szóló közösségi rendelethez kapcsolódó jogi aktus hatálya alá tartoznak. A II. fejezet alapján az EFTA-államok nem akadályozhatók meg abban, hogy a saját területükön szigorúbb nemzeti jogszabályokat alkalmazzanak a vállalkozások által folytatott egyoldalú magatartás tilalmára vagy szankcionálására.

| 11. | Végezetül meg kell említeni, hogy a II. fejezet 3. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy az EGT-jog általános alapelveinek és egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül a 3. cikk (1) és (2) bekezdése nem alkalmazható azokban az esetekben, amikor az EFTA-államok versenyhatóságai és nemzeti bíróságai a vállalkozások összefonódásának ellenőrzésére vonatkozó nemzeti jogszabályokat alkalmazzák, illetve nem akadályozhatja meg a nemzeti jog azon rendelkezéseinek alkalmazását, amelyek alapvetően az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkében előirányzott céltól eltérő célkitűzést szolgálnak. |
| --- | --- |

11.

Végezetül meg kell említeni, hogy a II. fejezet 3. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy az EGT-jog általános alapelveinek és egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül a 3. cikk (1) és (2) bekezdése nem alkalmazható azokban az esetekben, amikor az EFTA-államok versenyhatóságai és nemzeti bíróságai a vállalkozások összefonódásának ellenőrzésére vonatkozó nemzeti jogszabályokat alkalmazzák, illetve nem akadályozhatja meg a nemzeti jog azon rendelkezéseinek alkalmazását, amelyek alapvetően az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkében előirányzott céltól eltérő célkitűzést szolgálnak.

| 12. | A kereskedelemre gyakorolt hatás kritériuma önálló EGT-jogi kritérium, amelyet minden esetben külön kell megvizsgálni. Ez az EGT-versenyjog (6) alkalmazási körét körülhatároló kritérium. Az EGT-versenyjogot nem kell olyan megállapodásokra és magatartásokra alkalmazni, amelyek nem képesek érzékelhetően hátrányosan befolyásolni az EGT-államok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

12.

A kereskedelemre gyakorolt hatás kritériuma önálló EGT-jogi kritérium, amelyet minden esetben külön kell megvizsgálni. Ez az EGT-versenyjog (6) alkalmazási körét körülhatároló kritérium. Az EGT-versenyjogot nem kell olyan megállapodásokra és magatartásokra alkalmazni, amelyek nem képesek érzékelhetően hátrányosan befolyásolni az EGT-államok közötti kereskedelmet.

| 13. | A kereskedelemre gyakorolt hatás kritériuma az 53. és 54. cikk alkalmazási körét az olyan megállapodásokra és magatartásokra korlátozza, amelyek az EGT-megállapodás által felölelt területen (a továbbiakban: EGT) belül képesek kiváltani a határon átnyúló hatások minimális szintjét. A megállapodás vagy magatartás EGT-államok közötti kereskedelemre gyakorolt hatásának „érzékelhetőnek” kell lennie (7). |
| --- | --- |

13.

A kereskedelemre gyakorolt hatás kritériuma az 53. és 54. cikk alkalmazási körét az olyan megállapodásokra és magatartásokra korlátozza, amelyek az EGT-megállapodás által felölelt területen (a továbbiakban: EGT) belül képesek kiváltani a határon átnyúló hatások minimális szintjét. A megállapodás vagy magatartás EGT-államok közötti kereskedelemre gyakorolt hatásának „érzékelhetőnek” kell lennie (7).

| 14. | Az EGT-megállapodás 53. cikke esetében magának a megállapodásnak kell képesnek lennie arra, hogy hátrányos hatást gyakoroljon az EGT-államok közötti kereskedelemre. Nem szükséges, hogy a megállapodás minden egyes egyedi része – legyen szó bárminemű, a megállapodásból származó versenykorlátozásról – legyen képes erre (8). Ha a megállapodás összességében képes az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására, akkor a megállapodás egészére nézve az EGT-jogot kell alkalmazni, ideértve a megállapodás azon részeit is, amelyek önmagukban nem befolyásolják hátrányosan az EGT-államok közötti kereskedelmet. Azokban az esetekben, amikor az ugyanazon felek közötti szerződéses kapcsolatok többféle tevékenységet is felölelnek, a tevékenységek csak akkor képezhetik egyetlen megállapodás tárgyát, ha azok közvetlenül kapcsolódnak egymáshoz, és ugyanazon általános üzleti megállapodás szerves részét képezik (9). Ellenkező esetben minden egyes tevékenység külön megállapodást képez. |
| --- | --- |

14.

Az EGT-megállapodás 53. cikke esetében magának a megállapodásnak kell képesnek lennie arra, hogy hátrányos hatást gyakoroljon az EGT-államok közötti kereskedelemre. Nem szükséges, hogy a megállapodás minden egyes egyedi része – legyen szó bárminemű, a megállapodásból származó versenykorlátozásról – legyen képes erre (8). Ha a megállapodás összességében képes az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására, akkor a megállapodás egészére nézve az EGT-jogot kell alkalmazni, ideértve a megállapodás azon részeit is, amelyek önmagukban nem befolyásolják hátrányosan az EGT-államok közötti kereskedelmet. Azokban az esetekben, amikor az ugyanazon felek közötti szerződéses kapcsolatok többféle tevékenységet is felölelnek, a tevékenységek csak akkor képezhetik egyetlen megállapodás tárgyát, ha azok közvetlenül kapcsolódnak egymáshoz, és ugyanazon általános üzleti megállapodás szerves részét képezik (9). Ellenkező esetben minden egyes tevékenység külön megállapodást képez.

| 15. | Szintén lényegtelen az, hogy egy adott vállalkozásnak a megállapodásban való részvétele érzékelhető hatással van-e az EGT-államok közötti kereskedelemre (10). A vállalkozás nem vonhatja ki magát az EGT-jog alkalmazása alól pusztán amiatt, hogy a szerződésből – amely maga hátrányos hatással lehet az EGT-államok közötti kereskedelemre – kivett része jelentéktelen. |
| --- | --- |

15.

Szintén lényegtelen az, hogy egy adott vállalkozásnak a megállapodásban való részvétele érzékelhető hatással van-e az EGT-államok közötti kereskedelemre (10). A vállalkozás nem vonhatja ki magát az EGT-jog alkalmazása alól pusztán amiatt, hogy a szerződésből – amely maga hátrányos hatással lehet az EGT-államok közötti kereskedelemre – kivett része jelentéktelen.

| 16. | Az EGT-jog alkalmazása szükségességének megállapításához a vélt versenykorlátozást nem kell a megállapodás azon képességével összefüggésbe hozni, hogy az képes hátrányosan érinteni a tagállamok közötti kereskedelmet. A versenyt nem korlátozó megállapodások szintén hátrányos hatással lehetnek az EGT-államok közötti kereskedelemre. Például azok a termékek jellegéből adódóan tisztán minőségi kiválasztási kritériumokon alapuló szelektív forgalmazási megállapodások, amelyek az 53. cikk (1) bekezdése értelmében nem korlátozzák a versenyt, adott esetben még lehetnek hátrányos hatással az EGT-államok közötti kereskedelemre. A megállapodásból eredő állítólagos versenykorlátozások azonban egyértelműen jelezhetik, hogy a megállapodás képes hátrányosan befolyásolni az EGT-államok közötti kereskedelmet. Például egy az exportot megtiltó forgalmazási megállapodás természeténél fogva képes hátrányosan befolyásolni az EGT-államok közötti kereskedelmet, jóllehet nem szükségszerűen érzékelhető mértékben (11). |
| --- | --- |

16.

Az EGT-jog alkalmazása szükségességének megállapításához a vélt versenykorlátozást nem kell a megállapodás azon képességével összefüggésbe hozni, hogy az képes hátrányosan érinteni a tagállamok közötti kereskedelmet. A versenyt nem korlátozó megállapodások szintén hátrányos hatással lehetnek az EGT-államok közötti kereskedelemre. Például azok a termékek jellegéből adódóan tisztán minőségi kiválasztási kritériumokon alapuló szelektív forgalmazási megállapodások, amelyek az 53. cikk (1) bekezdése értelmében nem korlátozzák a versenyt, adott esetben még lehetnek hátrányos hatással az EGT-államok közötti kereskedelemre. A megállapodásból eredő állítólagos versenykorlátozások azonban egyértelműen jelezhetik, hogy a megállapodás képes hátrányosan befolyásolni az EGT-államok közötti kereskedelmet. Például egy az exportot megtiltó forgalmazási megállapodás természeténél fogva képes hátrányosan befolyásolni az EGT-államok közötti kereskedelmet, jóllehet nem szükségszerűen érzékelhető mértékben (11).

| 17. | Az 54. cikk esetében a visszaélés az, amelynek hátrányos hatással kell lennie az EGT-államok közötti kereskedelemre. Ez azonban nem jelenti azt, hogy a magatartás minden egyes elemét elkülönítve kell értékelni. Az erőfölényben lévő vállalkozások által követett átfogó stratégia részét képező magatartást abból a szempontból kell vizsgálni, hogy az összességében milyen hatást gyakorol. Amennyiben egy erőfölényben lévő vállalkozás különféle – például a versenytársak félreállítására vagy kiszorítására irányuló – magatartások révén kívánja elérni ugyanazt a célt, és ha ezen magatartásoknak már legalább egyike képes az EGT-államok közötti kereskedelmet hátrányosan befolyásolni, akkor az már elég ahhoz, hogy alkalmazni lehessen az 54. cikket az említett átfogó stratégia részét képező valamennyi magatartásra (12). |
| --- | --- |

17.

Az 54. cikk esetében a visszaélés az, amelynek hátrányos hatással kell lennie az EGT-államok közötti kereskedelemre. Ez azonban nem jelenti azt, hogy a magatartás minden egyes elemét elkülönítve kell értékelni. Az erőfölényben lévő vállalkozások által követett átfogó stratégia részét képező magatartást abból a szempontból kell vizsgálni, hogy az összességében milyen hatást gyakorol. Amennyiben egy erőfölényben lévő vállalkozás különféle – például a versenytársak félreállítására vagy kiszorítására irányuló – magatartások révén kívánja elérni ugyanazt a célt, és ha ezen magatartásoknak már legalább egyike képes az EGT-államok közötti kereskedelmet hátrányosan befolyásolni, akkor az már elég ahhoz, hogy alkalmazni lehessen az 54. cikket az említett átfogó stratégia részét képező valamennyi magatartásra (12).

| 18. | Az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkének megfogalmazásából, valamint a közösségi bíróságok ítélkezési gyakorlatából az következik, hogy a kereskedelemre gyakorolt hatás kritériumának alkalmazásakor három egyedi elemmel kell foglalkozni:






  (a) | „a szerződő felek közötti kereskedelem” fogalma; |
| --- | --- | --- |

18.

Az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkének megfogalmazásából, valamint a közösségi bíróságok ítélkezési gyakorlatából az következik, hogy a kereskedelemre gyakorolt hatás kritériumának alkalmazásakor három egyedi elemmel kell foglalkozni:

(a)

„a szerződő felek közötti kereskedelem” fogalma;

| (b) | a „hatást gyakorolhat” fogalom; valamint |
| --- | --- |

(b)

a „hatást gyakorolhat” fogalom; valamint

| (c) | az „érzékelhetőség” fogalma. |
| --- | --- |

(c)

az „érzékelhetőség” fogalma.

2.2.   A „szerződő felek közötti kereskedelem” fogalma

| 19. | A „kereskedelem” fogalma nem korlátozódik az áruk és szolgáltatások határokon átnyúló hagyományos cseréjére (13). Ez a fogalom szélesebb körű, felöleli a határokon átnyúló valamennyi gazdasági tevékenységet, beleértve a vállalkozások letelepedését is (14). Ez az értelmezés összhangban van az EGT-megállapodásnak az áruk, a szolgáltatások, a személyek és a tőke szabad mozgására vonatkozó alapvető célkitűzésével. |
| --- | --- |

19.

A „kereskedelem” fogalma nem korlátozódik az áruk és szolgáltatások határokon átnyúló hagyományos cseréjére (13). Ez a fogalom szélesebb körű, felöleli a határokon átnyúló valamennyi gazdasági tevékenységet, beleértve a vállalkozások letelepedését is (14). Ez az értelmezés összhangban van az EGT-megállapodásnak az áruk, a szolgáltatások, a személyek és a tőke szabad mozgására vonatkozó alapvető célkitűzésével.

| 20. | A kialakult joggyakorlat szerint a „kereskedelem” azokat az eseteket is felöleli, amikor a megállapodások vagy magatartások a piac versenyszerkezetére vannak hátrányos hatással. Az EGT-versenyszabályok vonatkozhatnak azokra a megállapodásokra és magatartásokra, amelyek az EGT-n belül működő versenytárs félreállításán vagy félreállításának megkísérelésén keresztül hátrányos hatással vannak az EGT-n belüli versenyszerkezetre (15). A vállalkozás félreállítása vagy félreállításának veszélye hátrányos hatással van az EGT versenyszerkezetére, valamint a vállalkozás által folytatott gazdasági tevékenységekre. |
| --- | --- |

20.

A kialakult joggyakorlat szerint a „kereskedelem” azokat az eseteket is felöleli, amikor a megállapodások vagy magatartások a piac versenyszerkezetére vannak hátrányos hatással. Az EGT-versenyszabályok vonatkozhatnak azokra a megállapodásokra és magatartásokra, amelyek az EGT-n belül működő versenytárs félreállításán vagy félreállításának megkísérelésén keresztül hátrányos hatással vannak az EGT-n belüli versenyszerkezetre (15). A vállalkozás félreállítása vagy félreállításának veszélye hátrányos hatással van az EGT versenyszerkezetére, valamint a vállalkozás által folytatott gazdasági tevékenységekre.

| 21. | A „szerződő felek közötti” kereskedelemre gyakorolt hatás követelménye azt jelenti, hogy a hatásnak legalább két EGT-államot érintő, határokon átnyúló gazdasági tevékenységeket kell érintenie. Ehhez nem szükséges az, hogy a megállapodás vagy magatartás a két EGT-állam egésze közötti kereskedelemre legyen hátrányos hatással. Az 53. és 54. cikket az EGT-államnak csak egy adott területét érintő esetekben is alkalmazni lehet, amennyiben a kereskedelemre gyakorolt hatás érzékelhető (16). |
| --- | --- |

21.

A „szerződő felek közötti” kereskedelemre gyakorolt hatás követelménye azt jelenti, hogy a hatásnak legalább két EGT-államot érintő, határokon átnyúló gazdasági tevékenységeket kell érintenie. Ehhez nem szükséges az, hogy a megállapodás vagy magatartás a két EGT-állam egésze közötti kereskedelemre legyen hátrányos hatással. Az 53. és 54. cikket az EGT-államnak csak egy adott területét érintő esetekben is alkalmazni lehet, amennyiben a kereskedelemre gyakorolt hatás érzékelhető (16).

| 22. | A kereskedelemre gyakorolt hatás kritériumának alkalmazása független az érintett földrajzi piacok definíciójától. Az EGT-államok közötti kereskedelmet olyan esetekben is érheti hátrányos hatás, amikor az érintett piac nemzeti vagy regionális (17). |
| --- | --- |

22.

A kereskedelemre gyakorolt hatás kritériumának alkalmazása független az érintett földrajzi piacok definíciójától. Az EGT-államok közötti kereskedelmet olyan esetekben is érheti hátrányos hatás, amikor az érintett piac nemzeti vagy regionális (17).

2.3.   A „hatást gyakorolhat” fogalom

| 23. | A „hatást gyakorolhat” fogalom az EGT-államok közötti kereskedelemre gyakorolt szükséges hatás jellegét tárgyalja. Az Európai Közösségek Bírósága által kialakított standard vizsgálat szerint a „hatást gyakorolhat” fogalom azt jelenti, hogy jogszabályból vagy valós körülményekből eredő objektív tényezők egy csoportja alapján elegendő valószínűséggel megjósolhatónak kell lennie annak, hogy a megállapodás vagy magatartás befolyásolhatja-e az EGT-államok közötti kereskedelem szerkezetét, legyen szó akár közvetlen vagy közvetett, akár tényleges vagy lehetséges befolyásról (18)
   (19). A (20) bekezdésben említetteknek megfelelően, az Európai Közösségek Bírósága külön vizsgálatban állapítja meg, hogy a megállapodás vagy a magatartás hátrányos hatással van-e a versenyszerkezetre. Azokban az esetekben, amikor a megállapodás vagy a magatartás hátrányos hatással lehet az EGT-n belüli versenyszerkezetre, az EGT-jogot kell alkalmazni. |
| --- | --- |

23.

A „hatást gyakorolhat” fogalom az EGT-államok közötti kereskedelemre gyakorolt szükséges hatás jellegét tárgyalja. Az Európai Közösségek Bírósága által kialakított standard vizsgálat szerint a „hatást gyakorolhat” fogalom azt jelenti, hogy jogszabályból vagy valós körülményekből eredő objektív tényezők egy csoportja alapján elegendő valószínűséggel megjósolhatónak kell lennie annak, hogy a megállapodás vagy magatartás befolyásolhatja-e az EGT-államok közötti kereskedelem szerkezetét, legyen szó akár közvetlen vagy közvetett, akár tényleges vagy lehetséges befolyásról (18)
   (19). A (20) bekezdésben említetteknek megfelelően, az Európai Közösségek Bírósága külön vizsgálatban állapítja meg, hogy a megállapodás vagy a magatartás hátrányos hatással van-e a versenyszerkezetre. Azokban az esetekben, amikor a megállapodás vagy a magatartás hátrányos hatással lehet az EGT-n belüli versenyszerkezetre, az EGT-jogot kell alkalmazni.

| 24. | A „kereskedelmi szerkezet” az Európai Közösségek Bírósága által kialakított vizsgálata a következő – a későbbi szakaszokban tárgyalt – fő elemekből áll:






  (a) | „Elegendő valószínűségi fok a jogszabályból vagy valós körülményekből eredő objektív tényezők egy csoportja alapján”; |
| --- | --- | --- |

24.

A „kereskedelmi szerkezet” az Európai Közösségek Bírósága által kialakított vizsgálata a következő – a későbbi szakaszokban tárgyalt – fő elemekből áll:

(a)

„Elegendő valószínűségi fok a jogszabályból vagy valós körülményekből eredő objektív tényezők egy csoportja alapján”;

| (b) | az EGT-államok közötti „kereskedelem szerkezetének” befolyásolása; |
| --- | --- |

(b)

az EGT-államok közötti „kereskedelem szerkezetének” befolyásolása;

| (c) | a kereskedelem szerkezetének „közvetlen vagy közvetett, tényleges vagy lehetséges befolyásolása”. |
| --- | --- |

(c)

a kereskedelem szerkezetének „közvetlen vagy közvetett, tényleges vagy lehetséges befolyásolása”.

2.3.1.   Elegendő valószínűségi fok a jogszabályból vagy valós körülményekből eredő objektív tényezők egy csoportja alapján

| 25. | A kereskedelemre gyakorolt hatás értékelése objektív tényezőkön alapul. Itt nem szükséges az, hogy az érintett vállalkozásoknak ilyen irányú szándéka legyen. Amennyiben azonban bizonyíték van arra, hogy a vállalkozásoknak szándékában állt az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolása (például azáltal, hogy a többi EGT-államba történő kivitel illetve a többi tagállamból való behozatal akadályozására törekedtek), akkor ez jelentős és figyelembe veendő tényező. |
| --- | --- |

25.

A kereskedelemre gyakorolt hatás értékelése objektív tényezőkön alapul. Itt nem szükséges az, hogy az érintett vállalkozásoknak ilyen irányú szándéka legyen. Amennyiben azonban bizonyíték van arra, hogy a vállalkozásoknak szándékában állt az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolása (például azáltal, hogy a többi EGT-államba történő kivitel illetve a többi tagállamból való behozatal akadályozására törekedtek), akkor ez jelentős és figyelembe veendő tényező.

| 26. | A „hatást gyakorolhat” fogalom, valamint az Európai Közösségek Bírósága által említett „elegendő valószínűségi fok” fogalma azt jelenti, hogy az EGT-jog alkalmazásának megállapításához nem szükséges annak ténye, hogy a megállapodás vagy magatartás ténylegesen befolyásolta vagy befolyásolni fogja az EGT-államok közötti kereskedelmet. Az is elegendő, ha a megállapodás vagy magatartás „képes” ilyen hatást gyakorolni (20). |
| --- | --- |

26.

A „hatást gyakorolhat” fogalom, valamint az Európai Közösségek Bírósága által említett „elegendő valószínűségi fok” fogalma azt jelenti, hogy az EGT-jog alkalmazásának megállapításához nem szükséges annak ténye, hogy a megállapodás vagy magatartás ténylegesen befolyásolta vagy befolyásolni fogja az EGT-államok közötti kereskedelmet. Az is elegendő, ha a megállapodás vagy magatartás „képes” ilyen hatást gyakorolni (20).

| 27. | Nem kötelező, és nem is szükséges kiszámítani azt az EGT-államok közötti tényleges kereskedelmi volument, amelyre a megállapodás vagy magatartás hátrányos hatással volt. Például a többi EGT-államba irányuló kivitelt tiltó megállapodások esetén nem szükséges megbecsülni azt, hogy a megállapodás nélkül milyen szintű lett volna az érintett EGT-államok közötti párhuzamos kereskedelem. Ez az értelmezés megfelel a kereskedelemre gyakorolt hatással kapcsolatos kritérium jogi illetékességet körülhatároló természetének. Az EGT-jog alkalmazása a megállapodások és magatartások azon kategóriáira terjed ki, amelyek képesek határokon átnyúló hatást gyakorolni, tekintet nélkül arra, hogy az adott megállapodásnak vagy magatartásnak vannak-e ténylegesen ilyen hatásai. |
| --- | --- |

27.

Nem kötelező, és nem is szükséges kiszámítani azt az EGT-államok közötti tényleges kereskedelmi volument, amelyre a megállapodás vagy magatartás hátrányos hatással volt. Például a többi EGT-államba irányuló kivitelt tiltó megállapodások esetén nem szükséges megbecsülni azt, hogy a megállapodás nélkül milyen szintű lett volna az érintett EGT-államok közötti párhuzamos kereskedelem. Ez az értelmezés megfelel a kereskedelemre gyakorolt hatással kapcsolatos kritérium jogi illetékességet körülhatároló természetének. Az EGT-jog alkalmazása a megállapodások és magatartások azon kategóriáira terjed ki, amelyek képesek határokon átnyúló hatást gyakorolni, tekintet nélkül arra, hogy az adott megállapodásnak vagy magatartásnak vannak-e ténylegesen ilyen hatásai.

| 28. | A kereskedelemre gyakorolt hatás kritériuma alapján történő értékelés számos olyan tényezőtől függ, amely önmagában véve esetleg nem döntő szerepű (21). A lényeges tényezők közé tartozik a megállapodás és a magatartás természete, a megállapodás vagy magatartás által érintett termékek jellege, valamint az érintett vállalkozások helyzete és jelentősége (22). |
| --- | --- |

28.

A kereskedelemre gyakorolt hatás kritériuma alapján történő értékelés számos olyan tényezőtől függ, amely önmagában véve esetleg nem döntő szerepű (21). A lényeges tényezők közé tartozik a megállapodás és a magatartás természete, a megállapodás vagy magatartás által érintett termékek jellege, valamint az érintett vállalkozások helyzete és jelentősége (22).

| 29. | A megállapodás és a magatartás természete minőségi szempontból ad támpontot arra, hogy a megállapodás vagy magatartás képes-e hátrányosan befolyásolni az EGT-államok közötti kereskedelmet. Egyes megállapodások és magatartások már pusztán természetüknél fogva képesek hátrányos hatást gyakorolni az EGT-államok közötti kereskedelemre, míg más megállapodások és magatartások részletesebb vizsgálatot igényelnek e tekintetben. Az előbbinek jó példái a határokon átnyúló kartellek, míg az egy adott EGT-állam területére korlátozódó közös vállalatok az utóbbi kategóriára adnak jó példát. Ezt a szempontú megközelítést bővebben tárgyalja a megállapodások és magatartások különböző kategóriáival foglalkozó 3. szakasz. |
| --- | --- |

29.

A megállapodás és a magatartás természete minőségi szempontból ad támpontot arra, hogy a megállapodás vagy magatartás képes-e hátrányosan befolyásolni az EGT-államok közötti kereskedelmet. Egyes megállapodások és magatartások már pusztán természetüknél fogva képesek hátrányos hatást gyakorolni az EGT-államok közötti kereskedelemre, míg más megállapodások és magatartások részletesebb vizsgálatot igényelnek e tekintetben. Az előbbinek jó példái a határokon átnyúló kartellek, míg az egy adott EGT-állam területére korlátozódó közös vállalatok az utóbbi kategóriára adnak jó példát. Ezt a szempontú megközelítést bővebben tárgyalja a megállapodások és magatartások különböző kategóriáival foglalkozó 3. szakasz.

| 30. | A megállapodások vagy magatartások által érintett termékek jellege szintén támpontot ad arra nézve, hogy érheti-e hátrányos hatás az EGT-államok közötti kereskedelmet. Amennyiben a termékek természete olyan, hogy azokkal könnyedén lehet határokon átnyúlóan kereskedni vagy azok jelentőséggel bírnak a más EGT-államban piacra lépni vagy ott a tevékenységeiket kiterjeszteni kívánó vállalkozások számára, úgy az EGT-jog alkalmazásának nagyobb a létjogosultsága, mint azokban az esetekben, amikor korlátozottabb a kereslet a más EGT-állambeli szállítók által kínált termékek iránt, vagy amikor a termékek korlátozott jelentőséggel bírnak a határokon átnyúló letelepedés szempontjából, vagy az ilyen letelepedési helyről végzett gazdasági tevékenység kiterjesztése szempontjából (23). A letelepedés magában foglalja ügynökségek, fióktelepek vagy leányvállalatok létrehozását egy adott EGT-állam vállalkozásai által egy másik EGT-államban. |
| --- | --- |

30.

A megállapodások vagy magatartások által érintett termékek jellege szintén támpontot ad arra nézve, hogy érheti-e hátrányos hatás az EGT-államok közötti kereskedelmet. Amennyiben a termékek természete olyan, hogy azokkal könnyedén lehet határokon átnyúlóan kereskedni vagy azok jelentőséggel bírnak a más EGT-államban piacra lépni vagy ott a tevékenységeiket kiterjeszteni kívánó vállalkozások számára, úgy az EGT-jog alkalmazásának nagyobb a létjogosultsága, mint azokban az esetekben, amikor korlátozottabb a kereslet a más EGT-állambeli szállítók által kínált termékek iránt, vagy amikor a termékek korlátozott jelentőséggel bírnak a határokon átnyúló letelepedés szempontjából, vagy az ilyen letelepedési helyről végzett gazdasági tevékenység kiterjesztése szempontjából (23). A letelepedés magában foglalja ügynökségek, fióktelepek vagy leányvállalatok létrehozását egy adott EGT-állam vállalkozásai által egy másik EGT-államban.

| 31. | Az érintett vállalkozások piaci pozíciója valamint értékesítéseik volumene mennyiségi szempontból jelzi azt, hogy az érintett megállapodás vagy magatartás képes-e hátrányos hatással bírni az EGT-államok közötti kereskedelemre. E szemponttal, amely az érzékelhetőség vizsgálatának szerves részét képezi, a 2.4 szakasz foglalkozik. |
| --- | --- |

31.

Az érintett vállalkozások piaci pozíciója valamint értékesítéseik volumene mennyiségi szempontból jelzi azt, hogy az érintett megállapodás vagy magatartás képes-e hátrányos hatással bírni az EGT-államok közötti kereskedelemre. E szemponttal, amely az érzékelhetőség vizsgálatának szerves részét képezi, a 2.4 szakasz foglalkozik.

| 32. | A már említett tényezők mellett szükséges figyelembe venni a megállapodás vagy magatartás jogi és tárgyi környezetét. A mindenkori gazdasági és jogi környezet ismerete segíti megítélni az EGT-államok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás lehetőségét. Ha az EGT-államok közötti határokon átnyúló kereskedelemnek abszolút, a megállapodáson vagy magatartáson kívül eső akadályai vannak, a kereskedelmet csak akkor érheti hátrányos hatás, ha ezek az akadályok a közeljövőben valószínűsíthetően elhárulnak. Amennyiben az akadályok nem abszolút akadályok, hanem csak megnehezítik a határokon átnyúló tevékenységeket, alapvetően fontos biztosítani azt, hogy ezeket a tevékenységeket a megállapodások és magatartások ne akadályozzák tovább. Máskülönben a megállapodások és magatartások képesek hátrányosan befolyásolni az EGT-államok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

32.

A már említett tényezők mellett szükséges figyelembe venni a megállapodás vagy magatartás jogi és tárgyi környezetét. A mindenkori gazdasági és jogi környezet ismerete segíti megítélni az EGT-államok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás lehetőségét. Ha az EGT-államok közötti határokon átnyúló kereskedelemnek abszolút, a megállapodáson vagy magatartáson kívül eső akadályai vannak, a kereskedelmet csak akkor érheti hátrányos hatás, ha ezek az akadályok a közeljövőben valószínűsíthetően elhárulnak. Amennyiben az akadályok nem abszolút akadályok, hanem csak megnehezítik a határokon átnyúló tevékenységeket, alapvetően fontos biztosítani azt, hogy ezeket a tevékenységeket a megállapodások és magatartások ne akadályozzák tovább. Máskülönben a megállapodások és magatartások képesek hátrányosan befolyásolni az EGT-államok közötti kereskedelmet.

2.3.2.   Az EGT-államok közötti „kereskedelem szerkezetének” befolyásolása

| 33. | Az 53. és 54. cikk alkalmazásához az szükséges, hogy befolyás érje az „EGT-államok közötti kereskedelem szerkezetét”. |
| --- | --- |

33.

Az 53. és 54. cikk alkalmazásához az szükséges, hogy befolyás érje az „EGT-államok közötti kereskedelem szerkezetét”.

| 34. | A „kereskedelem szerkezete” kifejezés semleges. Nem egy olyan állapotot ír le, amelyben a kereskedelmet korlátozzák vagy mérsékelik (24). A kereskedelem szerkezetét úgy is érheti hátrányos hatás, ha a megállapodás vagy magatartás a kereskedelem fokozódását idézi elő. Sőt, az EGT-jog alkalmazására van szükség akkor, amikor a megállapodás vagy magatartás hatására valószínűleg másképpen alakulna az EGT-államok közötti kereskedelem, mint a megállapodás vagy magatartás megléte nélkül (25). |
| --- | --- |

34.

A „kereskedelem szerkezete” kifejezés semleges. Nem egy olyan állapotot ír le, amelyben a kereskedelmet korlátozzák vagy mérsékelik (24). A kereskedelem szerkezetét úgy is érheti hátrányos hatás, ha a megállapodás vagy magatartás a kereskedelem fokozódását idézi elő. Sőt, az EGT-jog alkalmazására van szükség akkor, amikor a megállapodás vagy magatartás hatására valószínűleg másképpen alakulna az EGT-államok közötti kereskedelem, mint a megállapodás vagy magatartás megléte nélkül (25).

| 35. | Ez az értelmezés tükrözi, hogy a kereskedelemre gyakorolt hatás kritériuma jogi illetékességi kritérium, amely segít megkülönböztetni a határokon átnyúló hatások gyakorlására képes megállapodásokat és magatartásokat az erre nem képes megállapodásoktól és magatartásoktól az EGT-versenyszabályok szerint történő vizsgálat biztosításának érdekében. |
| --- | --- |

35.

Ez az értelmezés tükrözi, hogy a kereskedelemre gyakorolt hatás kritériuma jogi illetékességi kritérium, amely segít megkülönböztetni a határokon átnyúló hatások gyakorlására képes megállapodásokat és magatartásokat az erre nem képes megállapodásoktól és magatartásoktól az EGT-versenyszabályok szerint történő vizsgálat biztosításának érdekében.

2.3.3.   A kereskedelem szerkezetének „közvetlen vagy közvetett, tényleges vagy lehetséges befolyásolása”

| 36. | A megállapodások és magatartások által az EGT-államok közötti kereskedelem szerkezetére gyakorolt befolyás lehet „közvetlen vagy közvetett, tényleges vagy lehetséges”. |
| --- | --- |

36.

A megállapodások és magatartások által az EGT-államok közötti kereskedelem szerkezetére gyakorolt befolyás lehet „közvetlen vagy közvetett, tényleges vagy lehetséges”.

| 37. | Az EGT-államok közötti kereskedelmet érintő közvetlen hatások rendszerint a megállapodás vagy magatartás tárgyát képező termékek kapcsán merülnek fel. Ha például egy adott termék különböző EGT-állambeli előállítói megállapodnak a piacok felosztásáról, közvetlen hatások érik az EGT-államok közötti kereskedelmet a szóban forgó termékek piacán. Ugyanígy közvetlen hatások jelentkeznek akkor is, amikor a szállító a forgalmazók letelepedési helye szerinti EGT-államban értékesített termékekre korlátozza a forgalmazóknak adott árengedményeket. Az ilyen magatartások növelik a kivitelre szánt termékek relatív árát, így az exportértékesítéseknek csökken a vonzereje és a versenyképessége. |
| --- | --- |

37.

Az EGT-államok közötti kereskedelmet érintő közvetlen hatások rendszerint a megállapodás vagy magatartás tárgyát képező termékek kapcsán merülnek fel. Ha például egy adott termék különböző EGT-állambeli előállítói megállapodnak a piacok felosztásáról, közvetlen hatások érik az EGT-államok közötti kereskedelmet a szóban forgó termékek piacán. Ugyanígy közvetlen hatások jelentkeznek akkor is, amikor a szállító a forgalmazók letelepedési helye szerinti EGT-államban értékesített termékekre korlátozza a forgalmazóknak adott árengedményeket. Az ilyen magatartások növelik a kivitelre szánt termékek relatív árát, így az exportértékesítéseknek csökken a vonzereje és a versenyképessége.

| 38. | A közvetett hatások gyakran olyan termékek esetében merülnek fel, amelyek egy megállapodás vagy egy magatartás tárgyát képező termékekhez kapcsolódnak. Közvetett hatások jelentkezhetnek például akkor, amikor a megállapodás vagy magatartás hatással van azon vállalkozások határokon átnyúló tevékenységeire, amelyek a megállapodás vagy magatartás tárgyát képező termékeket használják, vagy azokra más módon vannak ráutalva (26). Ilyen hatások léphetnek fel például akkor, amikor a megállapodás vagy magatartás egy olyan forgalomba nem kerülő közbenső termékre vonatkozik, amelyet egy forgalomba kerülő végtermék előállításához használnak. Az Európai Közösségek Bíróságának az EK-Szerződés megegyező, 81. cikkéről szóló megítélése szerint hátrányos hatás érhette az EK-tagállamok közötti kereskedelmet azon megállapodás esetében, amelynek része volt a konyak előállításához használt párlatok árának rögzítése (27). Noha a nyersanyag nem került kivitelre, a végtermék – a konyak – azonban igen. Az ilyen esetekben tehát, amennyiben a végterméket érzékelhető hátrányos hatás érheti, az EGT-versenyjogot kell alkalmazni. |
| --- | --- |

38.

A közvetett hatások gyakran olyan termékek esetében merülnek fel, amelyek egy megállapodás vagy egy magatartás tárgyát képező termékekhez kapcsolódnak. Közvetett hatások jelentkezhetnek például akkor, amikor a megállapodás vagy magatartás hatással van azon vállalkozások határokon átnyúló tevékenységeire, amelyek a megállapodás vagy magatartás tárgyát képező termékeket használják, vagy azokra más módon vannak ráutalva (26). Ilyen hatások léphetnek fel például akkor, amikor a megállapodás vagy magatartás egy olyan forgalomba nem kerülő közbenső termékre vonatkozik, amelyet egy forgalomba kerülő végtermék előállításához használnak. Az Európai Közösségek Bíróságának az EK-Szerződés megegyező, 81. cikkéről szóló megítélése szerint hátrányos hatás érhette az EK-tagállamok közötti kereskedelmet azon megállapodás esetében, amelynek része volt a konyak előállításához használt párlatok árának rögzítése (27). Noha a nyersanyag nem került kivitelre, a végtermék – a konyak – azonban igen. Az ilyen esetekben tehát, amennyiben a végterméket érzékelhető hátrányos hatás érheti, az EGT-versenyjogot kell alkalmazni.

| 39. | Az EGT-államok közötti kereskedelmet érintő közvetett hatások a megállapodás vagy magatartás tárgyát képező termékek kapcsán is felmerülhetnek. Például azok a megállapodások, amelyekben a gyártó a forgalmazók letelepedésének helye szerinti EGT-államra korlátozza az általuk értékesített termékekre adott jótállást, visszatartják más EGT-államok fogyasztóit e termékek megvásárlásától, mivel nem lennének képesek igénybe venni a jótállást (28). A hivatalos forgalmazók és a párhuzamos kereskedők általi kivitel így megnehezedik, mivel a gyártó jótállásának hiányában csökken a termékek vonzereje a fogyasztók szemében (29). |
| --- | --- |

39.

Az EGT-államok közötti kereskedelmet érintő közvetett hatások a megállapodás vagy magatartás tárgyát képező termékek kapcsán is felmerülhetnek. Például azok a megállapodások, amelyekben a gyártó a forgalmazók letelepedésének helye szerinti EGT-államra korlátozza az általuk értékesített termékekre adott jótállást, visszatartják más EGT-államok fogyasztóit e termékek megvásárlásától, mivel nem lennének képesek igénybe venni a jótállást (28). A hivatalos forgalmazók és a párhuzamos kereskedők általi kivitel így megnehezedik, mivel a gyártó jótállásának hiányában csökken a termékek vonzereje a fogyasztók szemében (29).

| 40. | Az EGT-államok közötti kereskedelemre gyakorolt tényleges hatások olyan hatások, amelyeket a megállapodás vagy a magatartás a végrehajtása után okoz. Az ugyanazon EGT-állambeli szállító és forgalmazó közötti, például a többi EGT-államba irányuló kivitelt tiltó megállapodás valószínűsíthetően tényleges hatásokat gyakorol az EGT-államok közötti kereskedelemre. A megállapodás nélkül a forgalmazó szabadon végezhetett volna exportértékesítéseket. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy nem szükséges a tényleges hatások bemutatása. Az is elegendő, ha a megállapodás vagy magatartás képes ilyen hatásokat gyakorolni. |
| --- | --- |

40.

Az EGT-államok közötti kereskedelemre gyakorolt tényleges hatások olyan hatások, amelyeket a megállapodás vagy a magatartás a végrehajtása után okoz. Az ugyanazon EGT-állambeli szállító és forgalmazó közötti, például a többi EGT-államba irányuló kivitelt tiltó megállapodás valószínűsíthetően tényleges hatásokat gyakorol az EGT-államok közötti kereskedelemre. A megállapodás nélkül a forgalmazó szabadon végezhetett volna exportértékesítéseket. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy nem szükséges a tényleges hatások bemutatása. Az is elegendő, ha a megállapodás vagy magatartás képes ilyen hatásokat gyakorolni.

| 41. | A lehetséges hatások olyan hatások, amelyek elegendő valószínűségi fok mellett bekövetkezhetnek a jövőben. Másképpen fogalmazva tehát figyelembe kell venni az előrelátható piaci fejleményeket (30). Még ha a megállapodás megkötésekor vagy a magatartás megvalósításakor nem is érheti hátrányos hatás a kereskedelmet, az 53. és 54. cikket továbbra is alkalmazni kell, ha az előző megállapítást eredményező tényezők valószínűsíthetően megváltozhatnak a közeljövőben. E tekintetben fontos átgondolni az EGT-megállapodásban foglalt és a szóban forgó EGT-állam által elfogadott liberalizációs intézkedések, valamint a kereskedelem jogi akadályainak elhárítását célzó egyéb várható intézkedések hatását. |
| --- | --- |

41.

A lehetséges hatások olyan hatások, amelyek elegendő valószínűségi fok mellett bekövetkezhetnek a jövőben. Másképpen fogalmazva tehát figyelembe kell venni az előrelátható piaci fejleményeket (30). Még ha a megállapodás megkötésekor vagy a magatartás megvalósításakor nem is érheti hátrányos hatás a kereskedelmet, az 53. és 54. cikket továbbra is alkalmazni kell, ha az előző megállapítást eredményező tényezők valószínűsíthetően megváltozhatnak a közeljövőben. E tekintetben fontos átgondolni az EGT-megállapodásban foglalt és a szóban forgó EGT-állam által elfogadott liberalizációs intézkedések, valamint a kereskedelem jogi akadályainak elhárítását célzó egyéb várható intézkedések hatását.

| 42. | Ezen felül, még ha a piaci feltételek egy adott időpontban nem is kedveznek a határokon átnyúló kereskedelemnek, mert például hasonlóak az árak a szóban forgó EGT-államokban, a kereskedelmet még mindig érheti hátrányos hatás, amennyiben a módosuló piaci feltételek eredményeképpen megváltozik a helyzet (31). Nem az számít, hogy a megállapodás vagy magatartás egy tetszőleges időpontban ténylegesen gyakorol-e hátrányos hatást az EGT-államok közötti kereskedelemre, hanem az, hogy képes-e arra. |
| --- | --- |

42.

Ezen felül, még ha a piaci feltételek egy adott időpontban nem is kedveznek a határokon átnyúló kereskedelemnek, mert például hasonlóak az árak a szóban forgó EGT-államokban, a kereskedelmet még mindig érheti hátrányos hatás, amennyiben a módosuló piaci feltételek eredményeképpen megváltozik a helyzet (31). Nem az számít, hogy a megállapodás vagy magatartás egy tetszőleges időpontban ténylegesen gyakorol-e hátrányos hatást az EGT-államok közötti kereskedelemre, hanem az, hogy képes-e arra.

| 43. | A közvetett vagy lehetséges hatások bevonása az EGT-államok közötti kereskedelemre gyakorolt hatások vizsgálatába nem jelenti azt, hogy a vizsgálatot távoli vagy feltételezett hatásokra lehetne alapozni. Annak a hatóságnak vagy félnek, aki szerint az EGT-államok közötti kereskedelmet érzékelhető hatás érintheti, meg kell magyaráznia, hogy egy adott megállapodás miért gyakorolhat közvetett vagy lehetséges hátrányos hatásokat. A feltételezett vagy elméleti hatások nem elégségesek az EGT-jog alkalmazásának megállapításához. Egy olyan megállapodás például, amely emeli egy nem forgalomképes termék árát, csökkenti a fogyasztók rendelkezésre álló jövedelmét. Mivel a fogyasztóknak kevesebb lesz a pénzük, így kevesebb más EGT-államból importált terméket vásárolhatnak. Az EGT-államok közötti kereskedelem és az ilyen jövedelmi hatások között azonban önmagában általában túl távoli a kapcsolat az EGT-jog alkalmazásának megállapításához. |
| --- | --- |

43.

A közvetett vagy lehetséges hatások bevonása az EGT-államok közötti kereskedelemre gyakorolt hatások vizsgálatába nem jelenti azt, hogy a vizsgálatot távoli vagy feltételezett hatásokra lehetne alapozni. Annak a hatóságnak vagy félnek, aki szerint az EGT-államok közötti kereskedelmet érzékelhető hatás érintheti, meg kell magyaráznia, hogy egy adott megállapodás miért gyakorolhat közvetett vagy lehetséges hátrányos hatásokat. A feltételezett vagy elméleti hatások nem elégségesek az EGT-jog alkalmazásának megállapításához. Egy olyan megállapodás például, amely emeli egy nem forgalomképes termék árát, csökkenti a fogyasztók rendelkezésre álló jövedelmét. Mivel a fogyasztóknak kevesebb lesz a pénzük, így kevesebb más EGT-államból importált terméket vásárolhatnak. Az EGT-államok közötti kereskedelem és az ilyen jövedelmi hatások között azonban önmagában általában túl távoli a kapcsolat az EGT-jog alkalmazásának megállapításához.

2.4.   Az érzékelhetőség fogalma

2.4.1.   Általános alapelv

| 44. | A kereskedelemre gyakorolt hatással kapcsolatos kritérium magába foglal egy mennyiségi tényezőt is, amely az EGT-jog alkalmazását a bizonyos nagyságrendű hatások gyakorlására képes megállapodásokra és magatartásokra korlátozza. Az 53. és az 54. cikk alkalmazási körén kívülre esnek azok a megállapodások és magatartások, amelyek csak jelentéktelen hátrányos hatást gyakorolnak a piacra, tekintettel az érintett vállalkozások gyenge pozíciójára a szóban forgó termékek piacán (32). Az érzékelhetőséget elsősorban a megfelelő vállalkozásoknak az érintett termékek piacán elfoglalt pozíciójához, ott betöltött jelentőségéhez viszonyítva lehet felbecsülni (33). |
| --- | --- |

44.

A kereskedelemre gyakorolt hatással kapcsolatos kritérium magába foglal egy mennyiségi tényezőt is, amely az EGT-jog alkalmazását a bizonyos nagyságrendű hatások gyakorlására képes megállapodásokra és magatartásokra korlátozza. Az 53. és az 54. cikk alkalmazási körén kívülre esnek azok a megállapodások és magatartások, amelyek csak jelentéktelen hátrányos hatást gyakorolnak a piacra, tekintettel az érintett vállalkozások gyenge pozíciójára a szóban forgó termékek piacán (32). Az érzékelhetőséget elsősorban a megfelelő vállalkozásoknak az érintett termékek piacán elfoglalt pozíciójához, ott betöltött jelentőségéhez viszonyítva lehet felbecsülni (33).

| 45. | Az érzékelhetőség értékelése függ az egyes egyedi esetek körülményeitől, különösen a megállapodás és a magatartás természetétől, az érintett termékek jellegétől és az érintett vállalkozások piaci pozíciójától. Amennyiben a megállapodás vagy magatartás pusztán a jellegénél fogva képes az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására, az érzékelhetőség küszöbértéke alacsonyabb mint a jellegüknél fogva erre nem képes megállapodásoknál és magatartásoknál. Minél erősebb az érintett vállalkozások piaci pozíciója, annál valószínűbb az, hogy az EGT-államok közötti kereskedelmet hátrányosan befolyásolni képes megállapodás vagy magatartás érzékelhetően képes azt tenni (34). |
| --- | --- |

45.

Az érzékelhetőség értékelése függ az egyes egyedi esetek körülményeitől, különösen a megállapodás és a magatartás természetétől, az érintett termékek jellegétől és az érintett vállalkozások piaci pozíciójától. Amennyiben a megállapodás vagy magatartás pusztán a jellegénél fogva képes az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására, az érzékelhetőség küszöbértéke alacsonyabb mint a jellegüknél fogva erre nem képes megállapodásoknál és magatartásoknál. Minél erősebb az érintett vállalkozások piaci pozíciója, annál valószínűbb az, hogy az EGT-államok közötti kereskedelmet hátrányosan befolyásolni képes megállapodás vagy magatartás érzékelhetően képes azt tenni (34).

| 46. | Számos kivitelt és behozatalt érintő ügyben az Európai Közösségek Bírósága teljesültnek ítélte meg az érzékelhetőségi követelményt, ha az érintett vállalkozások értékesítései a piacnak mintegy 5 %-át tették ki (35). A piaci részesedés azonban önmagában véve nem minősül minden esetben döntő tényezőnek. Elsősorban azt is figyelembe venni, hogy a vállalkozások mekkora forgalmat bonyolítanak le az érintett termékekkel kapcsolatosan (36). |
| --- | --- |

46.

Számos kivitelt és behozatalt érintő ügyben az Európai Közösségek Bírósága teljesültnek ítélte meg az érzékelhetőségi követelményt, ha az érintett vállalkozások értékesítései a piacnak mintegy 5 %-át tették ki (35). A piaci részesedés azonban önmagában véve nem minősül minden esetben döntő tényezőnek. Elsősorban azt is figyelembe venni, hogy a vállalkozások mekkora forgalmat bonyolítanak le az érintett termékekkel kapcsolatosan (36).

| 47. | Az érzékelhetőséget tehát egyaránt lehet abszolút értékben (forgalom) és viszonyítással mérni – ez utóbbinál az érintett vállalkozás(ok) pozícióját a többi piaci résztvevő pozíciójához (piaci részesedéséhez) viszonyítják. Az érintett vállalkozások pozíciójának és jelentőségének alapul vétele összhangban van a „hatást gyakorolhat” fogalommal, amely azt jelenti, hogy az értékelés alapját nem a termékek és szolgáltatások határokon átnyúló tényleges áramaira gyakorolt hátrányos hatás képezi, hanem az, hogy a megállapodás vagy magatartás képes-e hatást gyakorolni az EGT-államok közötti kereskedelemre. Az érintett vállalkozások piaci pozíciója és az adott termékekkel kapcsolatos forgalma támpontot ad arra, hogy a megállapodás vagy magatartás képes-e hátrányosan befolyásolni az EGT-államok közötti kereskedelmet. Az (52) és (53) bekezdésben ismertetett vélelmek figyelembe veszik ezt a két tényezőt. |
| --- | --- |

47.

Az érzékelhetőséget tehát egyaránt lehet abszolút értékben (forgalom) és viszonyítással mérni – ez utóbbinál az érintett vállalkozás(ok) pozícióját a többi piaci résztvevő pozíciójához (piaci részesedéséhez) viszonyítják. Az érintett vállalkozások pozíciójának és jelentőségének alapul vétele összhangban van a „hatást gyakorolhat” fogalommal, amely azt jelenti, hogy az értékelés alapját nem a termékek és szolgáltatások határokon átnyúló tényleges áramaira gyakorolt hátrányos hatás képezi, hanem az, hogy a megállapodás vagy magatartás képes-e hatást gyakorolni az EGT-államok közötti kereskedelemre. Az érintett vállalkozások piaci pozíciója és az adott termékekkel kapcsolatos forgalma támpontot ad arra, hogy a megállapodás vagy magatartás képes-e hátrányosan befolyásolni az EGT-államok közötti kereskedelmet. Az (52) és (53) bekezdésben ismertetett vélelmek figyelembe veszik ezt a két tényezőt.

| 48. | Az érzékelhetőségi vizsgálat alkalmazása nem követeli meg szükségszerűen az érintett piacok meghatározását és a piaci részesedések kiszámítását (37). A vállalkozás abszolút értékben vett forgalma elegendő lehet annak megállapításához, hogy a kereskedelemre gyakorolt hatás érzékelhető. Ez különösen igaz az olyan megállapodások és magatartások esetében, amelyek pusztán természetüknél fogva képesek hátrányos hatást gyakorolni az EGT-államok közötti kereskedelemre például azért, mert behozatalra vagy kivitelre vonatkoznak, vagy mert több EGT-államot ölelnek fel. Az (53) bekezdésben ismertetett pozitív vélelem figyelembe veszi azt a tényt, hogy ilyen körülmények esetén a megállapodás tárgyát képező termékek forgalma elegendő lehet annak megállapításához, hogy az EGT-államok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás érzékelhető. |
| --- | --- |

48.

Az érzékelhetőségi vizsgálat alkalmazása nem követeli meg szükségszerűen az érintett piacok meghatározását és a piaci részesedések kiszámítását (37). A vállalkozás abszolút értékben vett forgalma elegendő lehet annak megállapításához, hogy a kereskedelemre gyakorolt hatás érzékelhető. Ez különösen igaz az olyan megállapodások és magatartások esetében, amelyek pusztán természetüknél fogva képesek hátrányos hatást gyakorolni az EGT-államok közötti kereskedelemre például azért, mert behozatalra vagy kivitelre vonatkoznak, vagy mert több EGT-államot ölelnek fel. Az (53) bekezdésben ismertetett pozitív vélelem figyelembe veszi azt a tényt, hogy ilyen körülmények esetén a megállapodás tárgyát képező termékek forgalma elegendő lehet annak megállapításához, hogy az EGT-államok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás érzékelhető.

| 49. | A megállapodásokat és magatartásokat mindig azok gazdasági és jogi környezetében kell vizsgálni. A vertikális megállapodások esetében szükséges lehet figyelembe venni a hasonló megállapodások párhuzamos hálózatainak esetleges kumulatív hatásait (38). Ha egyetlenegy megállapodás, vagy a megállapodások egy hálózata nem is képes az EGT-államok közötti kereskedelem érzékelhető hátrányos befolyásolására, a megállapodások párhuzamos hálózatai által összességében gyakorolt hatás azonban képes lehet arra. Ehhez azonban az szükséges, hogy az egyedi megállapodás vagy a megállapodások hálózata jelentős mértékben hozzájáruljon a kereskedelemre gyakorolt teljes hatáshoz (39). |
| --- | --- |

49.

A megállapodásokat és magatartásokat mindig azok gazdasági és jogi környezetében kell vizsgálni. A vertikális megállapodások esetében szükséges lehet figyelembe venni a hasonló megállapodások párhuzamos hálózatainak esetleges kumulatív hatásait (38). Ha egyetlenegy megállapodás, vagy a megállapodások egy hálózata nem is képes az EGT-államok közötti kereskedelem érzékelhető hátrányos befolyásolására, a megállapodások párhuzamos hálózatai által összességében gyakorolt hatás azonban képes lehet arra. Ehhez azonban az szükséges, hogy az egyedi megállapodás vagy a megállapodások hálózata jelentős mértékben hozzájáruljon a kereskedelemre gyakorolt teljes hatáshoz (39).

2.4.2.   Az érzékelhetőség számszerűsítése

| 50. | Nem lehet valamennyi megállapodás-kategóriára nézve általános mennyiségi szabályokat megállapítani, amelyek megmutatnák, hogy mikor érheti érzékelhető hátrányos hatás az EGT-államok közötti kereskedelmet. Meg lehet azonban mondani azt, hogy a kereskedelmet rendszerint mikor nem érheti érzékelhető hátrányos hatás. Először is, az EGT-megállapodás 53. cikkének (1) bekezdése (de minimis szabály) (40) értelmében a versenyt érzékelhetően nem korlátozó csekély jelentőségű megállapodásokról szóló közleményében az EFTA Felügyeleti Hatóság megállapította, hogy az 1996. szeptember 11-i 96/112/EK hatósági határozat (41) meghatározása szerinti kis- és középvállalkozások (KKV-k) közötti megállapodások rendszerint nem képesek a tagállamok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására. E vélelmet az indokolja, hogy a KKV-k tevékenységeiket rendszerint helyi vagy regionális szinten folytatják. Azonban az EGT-jogot kell a KKV-kra alkalmazni különösen akkor, amikor határokon átnyúló tevékenységeket folytatnak. Másodszor, a Hatóság megítélése szerint helyénvaló megfogalmazni olyan fő alapelveket, amelyek megmutatják, hogy a kereskedelmet rendszerint mikor nem érheti érzékelhető hatás, tehát megfogalmazni egy standard definíciót az EGT-államok közötti kereskedelemre gyakorolt érzékelhető hátrányos hatás hiányára nézve (a NAAT-szabály). A Hatóság az 53. cikk alkalmazásakor ezt a standard definíciót olyan megcáfolható negatív vélelemnek tekinti, amely az 53. cikk (1) bekezdése szerinti valamennyi megállapodásra alkalmazandó, tekintet nélkül a megállapodásba foglalt korlátozások jellegére, ideértve azokat a korlátozásokat is, amelyeket kőkemény korlátozásokként azonosítottak a Bizottságnak az EGT-megállapodás XIV. mellékletében említett csoportmentességi rendeleteiben. A Hatóság rendszerint sem kérelemre, sem saját kezdeményezésre nem indít eljárást azokban az esetekben, amikor ezt a vélelmet kell alkalmazni. Amennyiben a vállalkozások jóhiszeműen feltételezik azt, hogy a megállapodásra ez a negatív vélelem vonatkozik, a Hatóság nem szab ki pénzbírságokat. |
| --- | --- |

50.

Nem lehet valamennyi megállapodás-kategóriára nézve általános mennyiségi szabályokat megállapítani, amelyek megmutatnák, hogy mikor érheti érzékelhető hátrányos hatás az EGT-államok közötti kereskedelmet. Meg lehet azonban mondani azt, hogy a kereskedelmet rendszerint mikor nem érheti érzékelhető hátrányos hatás. Először is, az EGT-megállapodás 53. cikkének (1) bekezdése (de minimis szabály) (40) értelmében a versenyt érzékelhetően nem korlátozó csekély jelentőségű megállapodásokról szóló közleményében az EFTA Felügyeleti Hatóság megállapította, hogy az 1996. szeptember 11-i 96/112/EK hatósági határozat (41) meghatározása szerinti kis- és középvállalkozások (KKV-k) közötti megállapodások rendszerint nem képesek a tagállamok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására. E vélelmet az indokolja, hogy a KKV-k tevékenységeiket rendszerint helyi vagy regionális szinten folytatják. Azonban az EGT-jogot kell a KKV-kra alkalmazni különösen akkor, amikor határokon átnyúló tevékenységeket folytatnak. Másodszor, a Hatóság megítélése szerint helyénvaló megfogalmazni olyan fő alapelveket, amelyek megmutatják, hogy a kereskedelmet rendszerint mikor nem érheti érzékelhető hatás, tehát megfogalmazni egy standard definíciót az EGT-államok közötti kereskedelemre gyakorolt érzékelhető hátrányos hatás hiányára nézve (a NAAT-szabály). A Hatóság az 53. cikk alkalmazásakor ezt a standard definíciót olyan megcáfolható negatív vélelemnek tekinti, amely az 53. cikk (1) bekezdése szerinti valamennyi megállapodásra alkalmazandó, tekintet nélkül a megállapodásba foglalt korlátozások jellegére, ideértve azokat a korlátozásokat is, amelyeket kőkemény korlátozásokként azonosítottak a Bizottságnak az EGT-megállapodás XIV. mellékletében említett csoportmentességi rendeleteiben. A Hatóság rendszerint sem kérelemre, sem saját kezdeményezésre nem indít eljárást azokban az esetekben, amikor ezt a vélelmet kell alkalmazni. Amennyiben a vállalkozások jóhiszeműen feltételezik azt, hogy a megállapodásra ez a negatív vélelem vonatkozik, a Hatóság nem szab ki pénzbírságokat.

| 51. | Az (53) bekezdés sérelme nélkül az érzékelhetőség e negatív definíciója nem jelenti azt, hogy az alább ismertetett kritériumokat nem teljesítő megállapodások automatikusan képesek az EGT-államok közötti kereskedelem érzékelhető hátrányos befolyásolására. Az eseteket egyenként kell megvizsgálni. |
| --- | --- |

51.

Az (53) bekezdés sérelme nélkül az érzékelhetőség e negatív definíciója nem jelenti azt, hogy az alább ismertetett kritériumokat nem teljesítő megállapodások automatikusan képesek az EGT-államok közötti kereskedelem érzékelhető hátrányos befolyásolására. Az eseteket egyenként kell megvizsgálni.

| 52. | Az EFTA Felügyeleti Hatóság álláspontja szerint a megállapodások elvileg nem képesek az EGT-államok közötti kereskedelem érzékelhető hátrányos befolyásolására, ha teljesül az összes következő feltétel:






  (a) | a felek összesített piaci részesedése a megállapodás által hátrányosan érintett bármely EGT-n belüli releváns piacon nem haladja meg az 5 %-ot; valamint |
| --- | --- | --- |

52.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság álláspontja szerint a megállapodások elvileg nem képesek az EGT-államok közötti kereskedelem érzékelhető hátrányos befolyásolására, ha teljesül az összes következő feltétel:

(a)

a felek összesített piaci részesedése a megállapodás által hátrányosan érintett bármely EGT-n belüli releváns piacon nem haladja meg az 5 %-ot; valamint

| (b) | a horizontális megállapodások esetén az érintett vállalkozások összesített éves EGT-forgalma (42) a megállapodás tárgyát képező termékek vonatkozásában nem haladja meg a 40 millió eurót. A termékek együttes beszerzésére vonatkozó megállapodások esetén a megfelelő forgalom egyenlő a megállapodás tárgyát képező termékekből történő együttes beszerzések értékével.
  A vertikális megállapodások esetén a szállító összesített éves EGT-forgalma a megállapodás tárgyát képező termékek vonatkozásában nem haladja meg a 40 millió eurót. A licenc-megállapodások esetében a megfelelő forgalom az engedélyesek azon összesített forgalmával egyenlő, amelyet a licencbe adott technológiával készült termékekkel bonyolítottak le, növelve ezt a licenciát adó e termékekre vonatkozó saját forgalmával. Ha a vásárló több szállítóval kötött megállapodást, akkor a megfelelő forgalom a vásárlónak a megállapodás tárgyát képező termékekből történt összes beszerzésével egyenlő. |
| --- | --- |

(b)

a horizontális megállapodások esetén az érintett vállalkozások összesített éves EGT-forgalma (42) a megállapodás tárgyát képező termékek vonatkozásában nem haladja meg a 40 millió eurót. A termékek együttes beszerzésére vonatkozó megállapodások esetén a megfelelő forgalom egyenlő a megállapodás tárgyát képező termékekből történő együttes beszerzések értékével.

A vertikális megállapodások esetén a szállító összesített éves EGT-forgalma a megállapodás tárgyát képező termékek vonatkozásában nem haladja meg a 40 millió eurót. A licenc-megállapodások esetében a megfelelő forgalom az engedélyesek azon összesített forgalmával egyenlő, amelyet a licencbe adott technológiával készült termékekkel bonyolítottak le, növelve ezt a licenciát adó e termékekre vonatkozó saját forgalmával. Ha a vásárló több szállítóval kötött megállapodást, akkor a megfelelő forgalom a vásárlónak a megállapodás tárgyát képező termékekből történt összes beszerzésével egyenlő.

A Hatóság ugyanezt a vélelmet alkalmazza akkor, amikor két egymást követő naptári évben az előbbi forgalmi értékhatárt nem lépik túl több mint 10 %-kal, és a piacra vonatkozó fenti értékhatárt nem lépik túl több mint 2 százalékponttal. Azokban az esetekben, amikor a megállapodás kialakulóban lévő, még nem létező piacot érint, és így a felek nem rendelkeznek sem forgalommal, sem piaci részesedéssel, a Hatóság nem alkalmazza e vélelmet. Az érzékelhetőséget ilyenkor a felek rokon termékek piacain elfoglalt pozíciói alapján, vagy a megállapodásban érintett technológiákban való fejlettségük alapján lehet felmérni.

| 53. | Amennyiben a megállapodás pusztán jellegénél fogva képes az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására, mert például behozatalra és kivitelre vonatkozik, vagy több EGT-államot ölel fel, az EFTA Felügyeleti Hatóság álláspontja szerint megcáfolható pozitív vélelem áll fenn arra nézve, hogy érzékelhető hatások érik a kereskedelmet, ha a feleknek a megállapodás tárgyát képező termékekre vonatkozó – az (52) és (54) bekezdésben előírt módon számított – forgalma meghaladja a 40 millió eurót. E hatások érzékelhetőségét szintén gyakran lehet vélelmezni az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására pusztán jellegüknél fogva képes megállapodásoknál, amennyiben a felek piaci részesedése meghaladja az előző bekezdésben ismertetett 5 %-os értékhatárt. Ezt a vélelmet azonban nem kell alkalmazni akkor, amikor a megállapodás egy EGT-államnak csak egy részét érinti (lásd a (90) bekezdést). |
| --- | --- |

53.

Amennyiben a megállapodás pusztán jellegénél fogva képes az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására, mert például behozatalra és kivitelre vonatkozik, vagy több EGT-államot ölel fel, az EFTA Felügyeleti Hatóság álláspontja szerint megcáfolható pozitív vélelem áll fenn arra nézve, hogy érzékelhető hatások érik a kereskedelmet, ha a feleknek a megállapodás tárgyát képező termékekre vonatkozó – az (52) és (54) bekezdésben előírt módon számított – forgalma meghaladja a 40 millió eurót. E hatások érzékelhetőségét szintén gyakran lehet vélelmezni az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására pusztán jellegüknél fogva képes megállapodásoknál, amennyiben a felek piaci részesedése meghaladja az előző bekezdésben ismertetett 5 %-os értékhatárt. Ezt a vélelmet azonban nem kell alkalmazni akkor, amikor a megállapodás egy EGT-államnak csak egy részét érinti (lásd a (90) bekezdést).

| 54. | A 40 millió eurós értékhatár tekintetében (vesd össze az (52) bekezdéssel) a forgalom számításának alapja az adót nem tartalmazó összes EGT-értékesítés, amelyet az érintett vállalkozások a megállapodás tárgyát képező termékekkel (a szerződés szerinti termékekkel) a megelőző pénzügyi évben bonyolítottak le. Figyelmen kívül kell itt hagyni az ugyanazon vállalkozás részét képező gazdálkodó egységek közötti értékesítéseket (43). |
| --- | --- |

54.

A 40 millió eurós értékhatár tekintetében (vesd össze az (52) bekezdéssel) a forgalom számításának alapja az adót nem tartalmazó összes EGT-értékesítés, amelyet az érintett vállalkozások a megállapodás tárgyát képező termékekkel (a szerződés szerinti termékekkel) a megelőző pénzügyi évben bonyolítottak le. Figyelmen kívül kell itt hagyni az ugyanazon vállalkozás részét képező gazdálkodó egységek közötti értékesítéseket (43).

| 55. | A piaci részesedéssel kapcsolatos értékhatár alkalmazásához meg kell határozni az érintett piacot (44), amely az érintett termékpiacból és az érintett földrajzi piacból áll. A piaci részesedéseket az értékesítések, vagy adott esetben a beszerzések értékére vonatkozó adatok alapján kell kiszámítani. Ha nem állnak rendelkezésre értékadatok, akkor megbízható piaci információkon – ideértve a mennyiségi adatokat is – alapuló becsléseket lehet használni. |
| --- | --- |

55.

A piaci részesedéssel kapcsolatos értékhatár alkalmazásához meg kell határozni az érintett piacot (44), amely az érintett termékpiacból és az érintett földrajzi piacból áll. A piaci részesedéseket az értékesítések, vagy adott esetben a beszerzések értékére vonatkozó adatok alapján kell kiszámítani. Ha nem állnak rendelkezésre értékadatok, akkor megbízható piaci információkon – ideértve a mennyiségi adatokat is – alapuló becsléseket lehet használni.

| 56. | A megállapodások azon hálózatai esetén, amelyeket ugyanaz a szállító különböző forgalmazókkal kötött, a teljes hálózaton keresztül lebonyolított értékesítéseket kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

56.

A megállapodások azon hálózatai esetén, amelyeket ugyanaz a szállító különböző forgalmazókkal kötött, a teljes hálózaton keresztül lebonyolított értékesítéseket kell figyelembe venni.

| 57. | Az ugyanazon általános üzleti megállapodás részét képező szerződések a NAAT-szabály alkalmazásának céljából egyetlen megállapodást képeznek (45). A vállalkozások nem vihetik magukat ezen értékhatárok alá úgy, hogy a gazdasági szemszögből egyetlen egy megállapodást képező megállapodást feldarabolják. |
| --- | --- |

57.

Az ugyanazon általános üzleti megállapodás részét képező szerződések a NAAT-szabály alkalmazásának céljából egyetlen megállapodást képeznek (45). A vállalkozások nem vihetik magukat ezen értékhatárok alá úgy, hogy a gazdasági szemszögből egyetlen egy megállapodást képező megállapodást feldarabolják.

3.   A FENTI ALAPELVEK ALKALMAZÁSA A MEGÁLLAPODÁSOK ÉS VISZAÉLÉSEK ÁLTALÁNOS TÍPUSAIRA

| 58. | Az EFTA Felügyeleti Hatóság az előző szakaszban ismertetett negatív vélelmet alkalmazza valamennyi megállapodásra, ideértve az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására pusztán jellegüknél fogva képes megállapodásokat valamint azokat a megállapodásokat, amelyeknek része a harmadik országokban honos vállalkozásokkal folytatott kereskedelem (lásd a 3.3 szakaszt). |
| --- | --- |

58.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság az előző szakaszban ismertetett negatív vélelmet alkalmazza valamennyi megállapodásra, ideértve az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására pusztán jellegüknél fogva képes megállapodásokat valamint azokat a megállapodásokat, amelyeknek része a harmadik országokban honos vállalkozásokkal folytatott kereskedelem (lásd a 3.3 szakaszt).

| 59. | A negatív vélelem alkalmazási körén kívül az EFTA Felügyeleti Hatóság figyelembe veszi a megállapodás vagy magatartás természetéhez, valamint az ezek által érintett termékek jellegéhez kapcsolódó minőségi tényezőket (lásd a (29) és (30) bekezdést). A megállapodás természetének jelentőségét az (53) bekezdésben ismertetett pozitív vélelem is figyelembe veszi, amely vélelem az érzékelhetőséggel foglalkozik az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására pusztán jellegüknél fogva képes megállapodások esetében. Ahhoz, hogy további iránymutatásokat lehessen adni a kereskedelemre gyakorolt hatás fogalmának alkalmazásához, számba kell venni a megállapodások és magatartások általános típusait. |
| --- | --- |

59.

A negatív vélelem alkalmazási körén kívül az EFTA Felügyeleti Hatóság figyelembe veszi a megállapodás vagy magatartás természetéhez, valamint az ezek által érintett termékek jellegéhez kapcsolódó minőségi tényezőket (lásd a (29) és (30) bekezdést). A megállapodás természetének jelentőségét az (53) bekezdésben ismertetett pozitív vélelem is figyelembe veszi, amely vélelem az érzékelhetőséggel foglalkozik az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására pusztán jellegüknél fogva képes megállapodások esetében. Ahhoz, hogy további iránymutatásokat lehessen adni a kereskedelemre gyakorolt hatás fogalmának alkalmazásához, számba kell venni a megállapodások és magatartások általános típusait.

| 60. | A következő szakaszok alapvető különbséget tesz a több EGT-államot felölelő megállapodások és magatartások, valamint az egyetlen EGT-államra, vagy annak egy részére korlátozódó megállapodások és magatartások között. E két fő kategória további alkategóriákra bontható az adott megállapodás vagy magatartás jellegének alapján. Szintén megtárgyalásra kerülnek a harmadik országokat is magukban foglaló megállapodások és magatartások. |
| --- | --- |

60.

A következő szakaszok alapvető különbséget tesz a több EGT-államot felölelő megállapodások és magatartások, valamint az egyetlen EGT-államra, vagy annak egy részére korlátozódó megállapodások és magatartások között. E két fő kategória további alkategóriákra bontható az adott megállapodás vagy magatartás jellegének alapján. Szintén megtárgyalásra kerülnek a harmadik országokat is magukban foglaló megállapodások és magatartások.

3.1.   Több EGT-államot érintő, vagy több EGT-államban végrehajtott megállapodások és visszaélések

| 61. | A több EGT-államot érintő, vagy több EGT-államban végrehajtott megállapodások és magatartások majdnem minden esetben olyanok, hogy pusztán jellegüknél fogva képesek a tagállamok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására. Ha a megfelelő forgalom meghaladja az (53) bekezdésben ismertetett értékhatárt, az esetek többségében nincs szükség részletes vizsgálatra annak megállapításához, hogy érheti-e hátrányos hatás az EGT-államok közötti kereskedelmet. Azonban azért, hogy ezekben az esetekben is iránymutatást lehessen adni és hogy szemléltetni lehessen a 2. szakaszban kifejtett alapelveket, hasznos tisztázni azokat a tényezőket, amelyek rendszerint megalapozottá teszik az EGT-jog alkalmazását. |
| --- | --- |

61.

A több EGT-államot érintő, vagy több EGT-államban végrehajtott megállapodások és magatartások majdnem minden esetben olyanok, hogy pusztán jellegüknél fogva képesek a tagállamok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására. Ha a megfelelő forgalom meghaladja az (53) bekezdésben ismertetett értékhatárt, az esetek többségében nincs szükség részletes vizsgálatra annak megállapításához, hogy érheti-e hátrányos hatás az EGT-államok közötti kereskedelmet. Azonban azért, hogy ezekben az esetekben is iránymutatást lehessen adni és hogy szemléltetni lehessen a 2. szakaszban kifejtett alapelveket, hasznos tisztázni azokat a tényezőket, amelyek rendszerint megalapozottá teszik az EGT-jog alkalmazását.

3.1.1.   Behozatalra és kivitelre vonatkozó megállapodások

| 62. | A kettő vagy több EGT-állambeli vállalkozások közötti, behozatalra és kivitelre vonatkozó megállapodások pusztán jellegüknél fogva képesek hátrányosan befolyásolni az EGT-államok közötti kereskedelmet. Az ilyen megállapodások közvetlen hatást gyakorolnak az EGT-államok közötti kereskedelem szerkezetére, tekintet nélkül arra, hogy korlátozzák-e vagy sem a versenyt. A Kerpen & Kerpen ügyben például, amely egy francia gyártó és egy német forgalmazó közötti, a Németországba irányuló francia cementkivitel több mint 10 %-át – évi 350 000 tonnát – felölelő megállapodással volt kapcsolatos, a Bíróság megítélése szerint lehetetlen volt azt az álláspontot képviselni, hogy egy ilyen megállapodás nem képes (érzékelhető) hátrányos hatást gyakorolni a tagállamok közötti kereskedelemre (46). |
| --- | --- |

62.

A kettő vagy több EGT-állambeli vállalkozások közötti, behozatalra és kivitelre vonatkozó megállapodások pusztán jellegüknél fogva képesek hátrányosan befolyásolni az EGT-államok közötti kereskedelmet. Az ilyen megállapodások közvetlen hatást gyakorolnak az EGT-államok közötti kereskedelem szerkezetére, tekintet nélkül arra, hogy korlátozzák-e vagy sem a versenyt. A Kerpen & Kerpen ügyben például, amely egy francia gyártó és egy német forgalmazó közötti, a Németországba irányuló francia cementkivitel több mint 10 %-át – évi 350 000 tonnát – felölelő megállapodással volt kapcsolatos, a Bíróság megítélése szerint lehetetlen volt azt az álláspontot képviselni, hogy egy ilyen megállapodás nem képes (érzékelhető) hátrányos hatást gyakorolni a tagállamok közötti kereskedelemre (46).

| 63. | Ebbe a kategóriába tartoznak az import- és exportkorlátozásokat bevezető megállapodások, ideértve az aktív és passzív értékesítések korlátozásait, valamint a vásárlók által más EGT-államokbeli fogyasztók irányában lebonyolított viszonteladások korlátozásait (47). Ezekben az esetekben elidegeníthetetlen kapcsolat áll fenn a verseny állítólagos korlátozása és a kereskedelemre gyakorolt hatás között, hiszen a korlátozás alapvető célja az EGT-államok közötti áru- és szolgáltatásáramlás korlátozása, amely áramlás a megállapodás hiányában lehetséges volna. Ebből a szempontból lényegtelen az, hogy a megállapodás felei ugyanabban az EGT-államban, vagy különböző EGT-államokban honosak. |
| --- | --- |

63.

Ebbe a kategóriába tartoznak az import- és exportkorlátozásokat bevezető megállapodások, ideértve az aktív és passzív értékesítések korlátozásait, valamint a vásárlók által más EGT-államokbeli fogyasztók irányában lebonyolított viszonteladások korlátozásait (47). Ezekben az esetekben elidegeníthetetlen kapcsolat áll fenn a verseny állítólagos korlátozása és a kereskedelemre gyakorolt hatás között, hiszen a korlátozás alapvető célja az EGT-államok közötti áru- és szolgáltatásáramlás korlátozása, amely áramlás a megállapodás hiányában lehetséges volna. Ebből a szempontból lényegtelen az, hogy a megállapodás felei ugyanabban az EGT-államban, vagy különböző EGT-államokban honosak.

3.1.2.   Több EGT-államot felölelő kartellek

| 64. | A több EGT-államot felölelő – például árrögzítő és piacfelosztó – kartellmegállapodások pusztán jellegüknél fogva képesek az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására. A határokon átnyúló kartellek összehangolják a versenyfeltételeket és a kereskedelem hagyományos szerkezetének erősítésén keresztül hátrányosan érintik a kölcsönös kereskedelmi behatolást (48). Ha a vállalkozások megállapodnak a földrajzi területek felosztásáról, a felosztott területeken megszűnhetnek vagy csökkenhetnek a más területekről származó értékesítések. Ha a vállalkozások megállapodnak az árak rögzítéséről, megszűnik a verseny és az abból adódó esetleges árkülönbségek, amelyek a versenytársakat és a fogyasztókat egyaránt a határokon túlnyúló kereskedelemre ösztönöznék. Ha a vállalkozások értékesítési kontingensekben állapodnak meg, konzerválódik a kereskedelem hagyományos szerkezete. Az érintett vállalkozások nem fogják növelni a kibocsátást, így nem is fogják kiszolgálni más EGT-államok lehetséges vásárlóit. |
| --- | --- |

64.

A több EGT-államot felölelő – például árrögzítő és piacfelosztó – kartellmegállapodások pusztán jellegüknél fogva képesek az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására. A határokon átnyúló kartellek összehangolják a versenyfeltételeket és a kereskedelem hagyományos szerkezetének erősítésén keresztül hátrányosan érintik a kölcsönös kereskedelmi behatolást (48). Ha a vállalkozások megállapodnak a földrajzi területek felosztásáról, a felosztott területeken megszűnhetnek vagy csökkenhetnek a más területekről származó értékesítések. Ha a vállalkozások megállapodnak az árak rögzítéséről, megszűnik a verseny és az abból adódó esetleges árkülönbségek, amelyek a versenytársakat és a fogyasztókat egyaránt a határokon túlnyúló kereskedelemre ösztönöznék. Ha a vállalkozások értékesítési kontingensekben állapodnak meg, konzerválódik a kereskedelem hagyományos szerkezete. Az érintett vállalkozások nem fogják növelni a kibocsátást, így nem is fogják kiszolgálni más EGT-államok lehetséges vásárlóit.

| 65. | A kereskedelemre a határokon átnyúló kartellek által gyakorolt hatás általában a puszta természeténél fogva érzékelhető, a kartellben résztvevők piaci pozíciójából adódóan. Kartellek képzésére rendszerint csak akkor kerül sor, ha a résztvevő vállalkozások együttes piaci részesedése nagy, hiszen ez lehetővé teszi számukra az árak emelését vagy a kibocsátás csökkentését. |
| --- | --- |

65.

A kereskedelemre a határokon átnyúló kartellek által gyakorolt hatás általában a puszta természeténél fogva érzékelhető, a kartellben résztvevők piaci pozíciójából adódóan. Kartellek képzésére rendszerint csak akkor kerül sor, ha a résztvevő vállalkozások együttes piaci részesedése nagy, hiszen ez lehetővé teszi számukra az árak emelését vagy a kibocsátás csökkentését.

3.1.3.   Több EGT-államot felölelő horizontális együttműködési megállapodások

| 66. | Ez a szakasz a horizontális együttműködési megállapodások különböző típusaival foglalkozik. A horizontális együttműködési megállapodások például olyan megállapodások formáját ölthetik fel, amelyek alapján kettő vagy több vállalkozás egy meghatározott gazdasági tevékenység – mint például a termelés és a forgalmazás – gyakorlásában működik együtt (49). Az ilyen megállapodásokra gyakran mint közös vállalatokra hivatkoznak. Az összefonódás-ellenőrzési rendelet vonatkozik azonban azokra a közös vállalatokra, amelyek huzamos jelleggel látnak el olyan feladatkört, amelyek az önálló gazdálkodó egységekre jellemzőek (50). Az EGT szintjén az ilyen teljes feladatkört ellátó közös vállalatokra nem vonatkozik az EGT-megállapodás 53. és 54. cikke, kivéve azokat az eseteket, amikor az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikkének (4) bekezdése alkalmazandó (51). Ez a szakasz emiatt nem foglalkozik a teljes feladatkört ellátó közös vállalatokkal. A nem teljes feladatkört ellátó közös vállalatok esetében a közös gazdálkodó egység egy piacon sem lép fel független szállítóként (vagy vevőként), pusztán az anyavállalatokat szolgálja, akik saját maguk vannak jelen a piacon (52). |
| --- | --- |

66.

Ez a szakasz a horizontális együttműködési megállapodások különböző típusaival foglalkozik. A horizontális együttműködési megállapodások például olyan megállapodások formáját ölthetik fel, amelyek alapján kettő vagy több vállalkozás egy meghatározott gazdasági tevékenység – mint például a termelés és a forgalmazás – gyakorlásában működik együtt (49). Az ilyen megállapodásokra gyakran mint közös vállalatokra hivatkoznak. Az összefonódás-ellenőrzési rendelet vonatkozik azonban azokra a közös vállalatokra, amelyek huzamos jelleggel látnak el olyan feladatkört, amelyek az önálló gazdálkodó egységekre jellemzőek (50). Az EGT szintjén az ilyen teljes feladatkört ellátó közös vállalatokra nem vonatkozik az EGT-megállapodás 53. és 54. cikke, kivéve azokat az eseteket, amikor az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikkének (4) bekezdése alkalmazandó (51). Ez a szakasz emiatt nem foglalkozik a teljes feladatkört ellátó közös vállalatokkal. A nem teljes feladatkört ellátó közös vállalatok esetében a közös gazdálkodó egység egy piacon sem lép fel független szállítóként (vagy vevőként), pusztán az anyavállalatokat szolgálja, akik saját maguk vannak jelen a piacon (52).

| 67. | A kettő vagy több EGT-államban tevékenységet folytató közös vállalatok, vagy az olyan közös vállalatok, amelyek kibocsátását az anyavállalatok kettő vagy több EGT-államban értékesítik, hátrányos hatással vannak a részt vevő felek kereskedelmi tevékenységeire az EGT ezen területein. Emiatt általában az ilyen megállapodások pusztán jellegüknél fogva – a megállapodás megléte nélküli körülményekkel összehasonlítva – képesek hátrányosan befolyásolni az EGT-államok közötti kereskedelmet (53). Hátrányos hatás éri a kereskedelem szerkezetét akkor, amikor a vállalkozások a közös vállalatra ruházzák át tevékenységeiket, vagy azt arra használják, hogy új beszerzési forrást alakítsanak ki az EGT-ben. |
| --- | --- |

67.

A kettő vagy több EGT-államban tevékenységet folytató közös vállalatok, vagy az olyan közös vállalatok, amelyek kibocsátását az anyavállalatok kettő vagy több EGT-államban értékesítik, hátrányos hatással vannak a részt vevő felek kereskedelmi tevékenységeire az EGT ezen területein. Emiatt általában az ilyen megállapodások pusztán jellegüknél fogva – a megállapodás megléte nélküli körülményekkel összehasonlítva – képesek hátrányosan befolyásolni az EGT-államok közötti kereskedelmet (53). Hátrányos hatás éri a kereskedelem szerkezetét akkor, amikor a vállalkozások a közös vállalatra ruházzák át tevékenységeiket, vagy azt arra használják, hogy új beszerzési forrást alakítsanak ki az EGT-ben.

| 68. | Hátrányos hatás érheti a kereskedelmet akkor is, ha a közös vállalat olyan közbenső termékeket állít elő az anyavállalatok részére, amelyeket az anyavállalatok a későbbiekben feldolgoznak, vagy beépítenek termékeikbe. Ez az eset áll fenn valószínűsíthetően akkor, ha a szóban forgó közbenső terméket korábban más EGT-állambeli szállítóktól szerezték be, ha az anyavállalatok a közbenső terméket korábban más EGT-államokban állították elő, vagy ha a végterméket egynél több EGT-államban értékesítik. |
| --- | --- |

68.

Hátrányos hatás érheti a kereskedelmet akkor is, ha a közös vállalat olyan közbenső termékeket állít elő az anyavállalatok részére, amelyeket az anyavállalatok a későbbiekben feldolgoznak, vagy beépítenek termékeikbe. Ez az eset áll fenn valószínűsíthetően akkor, ha a szóban forgó közbenső terméket korábban más EGT-állambeli szállítóktól szerezték be, ha az anyavállalatok a közbenső terméket korábban más EGT-államokban állították elő, vagy ha a végterméket egynél több EGT-államban értékesítik.

| 69. | Az érzékelhetőség vizsgálatakor nem csak a megállapodással létrehozott közös gazdálkodó egység értékesítéseit fontos figyelembe venni, hanem az anyavállalatoknak a megállapodás tárgyát képező termékekkel lebonyolított értékesítéseit is, mivel a közös vállalat egyik piacon sem működik független gazdálkodó egységként. |
| --- | --- |

69.

Az érzékelhetőség vizsgálatakor nem csak a megállapodással létrehozott közös gazdálkodó egység értékesítéseit fontos figyelembe venni, hanem az anyavállalatoknak a megállapodás tárgyát képező termékekkel lebonyolított értékesítéseit is, mivel a közös vállalat egyik piacon sem működik független gazdálkodó egységként.

3.1.4.   Több EGT-államban végrehajtott vertikális megállapodások

| 70. | A több EGT-államban végrehajtott vertikális megállapodások illetve hasonló vertikális megállapodások hálózatai rendszerint képesek az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására, ha a kereskedelmet egy meghatározott irányba terelik. A két vagy több EGT-államban végrehajtott szelektív forgalmazási megállapodások hálózatai például azért terelik a kereskedelmet egy meghatározott irányba, mert azt a hálózat tagjaira korlátozzák, és így a megállapodás nélküli helyzethez képest hátrányosan érintik a kereskedelem szerkezetét (54). |
| --- | --- |

70.

A több EGT-államban végrehajtott vertikális megállapodások illetve hasonló vertikális megállapodások hálózatai rendszerint képesek az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására, ha a kereskedelmet egy meghatározott irányba terelik. A két vagy több EGT-államban végrehajtott szelektív forgalmazási megállapodások hálózatai például azért terelik a kereskedelmet egy meghatározott irányba, mert azt a hálózat tagjaira korlátozzák, és így a megállapodás nélküli helyzethez képest hátrányosan érintik a kereskedelem szerkezetét (54).

| 71. | A piaclezáró hatású vertikális megállapodások szintén képesek hátrányos hatást gyakorolni az EGT-államok közötti kereskedelemre. Ez az eset állhat fenn például az olyan megállapodások esetében, amelyekben több EGT-állam forgalmazói megállapodnak arról, hogy csak egy adott szállítótól vásároljanak, vagy csak annak a termékeit értékesítsék. Ezek a megállapodások korlátozhatják a kereskedelmet azon EGT-államok között, amelyekben a megállapodásokat végrehajtják, vagy azon EGT-államok kereskedelmi tevékenységeit, amelyek nem részesei a megállapodásoknak. A piac lezárását okozhatják egyedi megállapodások vagy megállapodások hálózatai. Ha a több EGT-államot felölelő megállapodások vagy megállapodás-hálózatok piaclezáró hatással bírnak, akkor a megállapodás vagy a megállapodások rendszerint természetüknél fogva képesek az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására. |
| --- | --- |

71.

A piaclezáró hatású vertikális megállapodások szintén képesek hátrányos hatást gyakorolni az EGT-államok közötti kereskedelemre. Ez az eset állhat fenn például az olyan megállapodások esetében, amelyekben több EGT-állam forgalmazói megállapodnak arról, hogy csak egy adott szállítótól vásároljanak, vagy csak annak a termékeit értékesítsék. Ezek a megállapodások korlátozhatják a kereskedelmet azon EGT-államok között, amelyekben a megállapodásokat végrehajtják, vagy azon EGT-államok kereskedelmi tevékenységeit, amelyek nem részesei a megállapodásoknak. A piac lezárását okozhatják egyedi megállapodások vagy megállapodások hálózatai. Ha a több EGT-államot felölelő megállapodások vagy megállapodás-hálózatok piaclezáró hatással bírnak, akkor a megállapodás vagy a megállapodások rendszerint természetüknél fogva képesek az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására.

| 72. | A szállítók és forgalmazók közötti, két vagy több EGT-államot felölelő, viszonteladási árat kikötő megállapodások rendszerint pusztán jellegüknél fogva képesek az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására (55). Az ilyen megállapodások módosítják a megállapodások nélkül valószínűsíthetően fennálló árszinteket, és ezáltal hátrányosan érintik a kereskedelem szerkezetét. |
| --- | --- |

72.

A szállítók és forgalmazók közötti, két vagy több EGT-államot felölelő, viszonteladási árat kikötő megállapodások rendszerint pusztán jellegüknél fogva képesek az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására (55). Az ilyen megállapodások módosítják a megállapodások nélkül valószínűsíthetően fennálló árszinteket, és ezáltal hátrányosan érintik a kereskedelem szerkezetét.

3.1.5.   Erőfölénnyel való visszaélés több EGT-államban

| 73. | Az erőfölénnyel való visszaélés esetén hasznos különbséget tenni a piacralépési akadályokat teremtő vagy a versenytársakat félreállító visszaélések (versenykorlátozó visszaélések) és az olyan visszaélések között, amelyek során az erőfölényben lévő vállalkozás túlzottan magas vagy megkülönböztető árak szabásával húz hasznot gazdasági erejéből (kizsákmányoló visszaélések). A visszaélés mindkét fajtája megvalósulhat megállapodásokon keresztül, amelyekre szintén az 53. cikk (1) bekezdése vonatkozik, vagy egyoldalú magatartáson keresztül, amelyre az EGT-versenyjogot illetően csak az 54. cikk vonatkozik. |
| --- | --- |

73.

Az erőfölénnyel való visszaélés esetén hasznos különbséget tenni a piacralépési akadályokat teremtő vagy a versenytársakat félreállító visszaélések (versenykorlátozó visszaélések) és az olyan visszaélések között, amelyek során az erőfölényben lévő vállalkozás túlzottan magas vagy megkülönböztető árak szabásával húz hasznot gazdasági erejéből (kizsákmányoló visszaélések). A visszaélés mindkét fajtája megvalósulhat megállapodásokon keresztül, amelyekre szintén az 53. cikk (1) bekezdése vonatkozik, vagy egyoldalú magatartáson keresztül, amelyre az EGT-versenyjogot illetően csak az 54. cikk vonatkozik.

| 74. | A kizsákmányoló visszaélések, mint például a megkülönböztető árengedmények, esetén a kapcsolódó kereskedelmi partnereket éri előnyös vagy hátrányos hatás, így módosul azok versenyhelyzete és hátrányos hatás éri az EGT-államok közötti kereskedelem szerkezetét. |
| --- | --- |

74.

A kizsákmányoló visszaélések, mint például a megkülönböztető árengedmények, esetén a kapcsolódó kereskedelmi partnereket éri előnyös vagy hátrányos hatás, így módosul azok versenyhelyzete és hátrányos hatás éri az EGT-államok közötti kereskedelem szerkezetét.

| 75. | Ha az erőfölényben lévő vállalkozás egynél több EGT-államban folytat versenykorlátozó magatartást, akkor ez a visszaélés rendszerint pusztán jellegénél fogva képes az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására. Az ilyen magatartás nem csak egyetlen EGT-államban, hanem azon kívül is negatív hatással van a versenyre, és valószínűleg eltéríti a kereskedelmet arról a pályáról, amelyen az a visszaélés hiányában haladt volna. Hátrányos hatás érheti a kereskedelem szerkezetét például akkor, amikor az erőfölényben lévő vállalkozás árengedményt nyújt a hűséges vásárlóknak. A versenykorlátozó árengedményben részesülő vásárlók valószínűleg kevesebbet vásárolnak az erőfölényben lévő vállalkozás versenytársaitól, mint azt egyébként tennék. A közvetlenül a versenytárs félreállítását célzó versenykorlátozó magatartás – mint például a felfaló árazás – az EGT versenypiacának szerkezetére gyakorolt hatása miatt szintén képes hátrányosan befolyásolni az EGT-államok közötti kereskedelmet (56). Ha az erőfölényben lévő vállalat az egynél több EGT-államban működő versenytárs félreállítására irányuló magatartást folytat, a kereskedelmet többféleképpen is érheti hátrányos hatás. Először is fennáll annak a veszélye, hogy a hátrányba került versenytárs többé már nem jön szóba beszerzési forrásként az EGT-n belül. Ha nem is kerül sor a megtámadott vállalkozás félreállítására, a versenyben való jövőbeni magatartása valószínűleg akadályoztatva lesz, ami pedig az EGT-államok közötti kereskedelemre gyakorol hatást. Másodszor, a visszaélés hatást gyakorolhat a többi versenytársra. Az erőfölényben lévő vállalkozás a visszaéléses magatartásával azt jelezheti versenytársainak, hogy megtorolja a valós verseny folytatására tett kísérleteket. Harmadszor, a versenytárs félreállítása már önmagában elegendő ahhoz, hogy hátrányos hatás érhesse az EGT-államok közötti kereskedelmet. Ez az eset állhat fenn még akkor is, ha a félreállítás veszélyétől fenyegetett vállalkozás főként harmadik országoknak bonyolít le kivitelt (57). Az EGT-jogot kell alkalmazni, amikor fennáll annak a veszélye, hogy tovább sérül az EGT hatékony versenypiaci szerkezete. |
| --- | --- |

75.

Ha az erőfölényben lévő vállalkozás egynél több EGT-államban folytat versenykorlátozó magatartást, akkor ez a visszaélés rendszerint pusztán jellegénél fogva képes az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására. Az ilyen magatartás nem csak egyetlen EGT-államban, hanem azon kívül is negatív hatással van a versenyre, és valószínűleg eltéríti a kereskedelmet arról a pályáról, amelyen az a visszaélés hiányában haladt volna. Hátrányos hatás érheti a kereskedelem szerkezetét például akkor, amikor az erőfölényben lévő vállalkozás árengedményt nyújt a hűséges vásárlóknak. A versenykorlátozó árengedményben részesülő vásárlók valószínűleg kevesebbet vásárolnak az erőfölényben lévő vállalkozás versenytársaitól, mint azt egyébként tennék. A közvetlenül a versenytárs félreállítását célzó versenykorlátozó magatartás – mint például a felfaló árazás – az EGT versenypiacának szerkezetére gyakorolt hatása miatt szintén képes hátrányosan befolyásolni az EGT-államok közötti kereskedelmet (56). Ha az erőfölényben lévő vállalat az egynél több EGT-államban működő versenytárs félreállítására irányuló magatartást folytat, a kereskedelmet többféleképpen is érheti hátrányos hatás. Először is fennáll annak a veszélye, hogy a hátrányba került versenytárs többé már nem jön szóba beszerzési forrásként az EGT-n belül. Ha nem is kerül sor a megtámadott vállalkozás félreállítására, a versenyben való jövőbeni magatartása valószínűleg akadályoztatva lesz, ami pedig az EGT-államok közötti kereskedelemre gyakorol hatást. Másodszor, a visszaélés hatást gyakorolhat a többi versenytársra. Az erőfölényben lévő vállalkozás a visszaéléses magatartásával azt jelezheti versenytársainak, hogy megtorolja a valós verseny folytatására tett kísérleteket. Harmadszor, a versenytárs félreállítása már önmagában elegendő ahhoz, hogy hátrányos hatás érhesse az EGT-államok közötti kereskedelmet. Ez az eset állhat fenn még akkor is, ha a félreállítás veszélyétől fenyegetett vállalkozás főként harmadik országoknak bonyolít le kivitelt (57). Az EGT-jogot kell alkalmazni, amikor fennáll annak a veszélye, hogy tovább sérül az EGT hatékony versenypiaci szerkezete.

| 76. | Ha az erőfölényben lévő vállalkozás egynél több EGT-államban folytat kizsákmányoló vagy versenykorlátozó visszaélést, akkor a visszaélés rendszerint pusztán jellegénél fogva képes az EGT-államok közötti kereskedelem érzékelhető hátrányos befolyásolására. Tekintettel az erőfölényben lévő érintett vállalkozás piaci pozíciójára és arra, hogy a visszaélésre több EGT-államban kerül sor, a visszaélés nagyságrendje és annak a kereskedelem szerkezetére valószínűen gyakorolt hatása rendszerint képes az EGT-államok közötti kereskedelem érzékelhető hátrányos befolyásolására. A kizsákmányoló visszaélés, mint például az árdiszkrimináció esetén a visszaélés több EGT-államban megváltoztatja a kereskedelmi partnerek versenypozícióját. A versenykorlátozó visszaélések esetén, ideértve a versenytárs félreállítására irányuló visszaéléseket is, több EGT-államban is hátrányos hatás éri a versenytársak gazdasági tevékenységét. A több EGT-államban jelentkező erőfölény puszta léte azt jelenti, hogy a verseny már az EGT-piac jelentős részén gyengült (58). Ha az erőfölényben lévő vállalkozás tovább gyengíti a versenyt azáltal, hogy visszaéléses magatartást folytat, például félreállít egy versenytársat, akkor a visszaélés rendszerint érzékelhető hátrányos hatással leheti az EGT-államok közötti kereskedelemre. |
| --- | --- |

76.

Ha az erőfölényben lévő vállalkozás egynél több EGT-államban folytat kizsákmányoló vagy versenykorlátozó visszaélést, akkor a visszaélés rendszerint pusztán jellegénél fogva képes az EGT-államok közötti kereskedelem érzékelhető hátrányos befolyásolására. Tekintettel az erőfölényben lévő érintett vállalkozás piaci pozíciójára és arra, hogy a visszaélésre több EGT-államban kerül sor, a visszaélés nagyságrendje és annak a kereskedelem szerkezetére valószínűen gyakorolt hatása rendszerint képes az EGT-államok közötti kereskedelem érzékelhető hátrányos befolyásolására. A kizsákmányoló visszaélés, mint például az árdiszkrimináció esetén a visszaélés több EGT-államban megváltoztatja a kereskedelmi partnerek versenypozícióját. A versenykorlátozó visszaélések esetén, ideértve a versenytárs félreállítására irányuló visszaéléseket is, több EGT-államban is hátrányos hatás éri a versenytársak gazdasági tevékenységét. A több EGT-államban jelentkező erőfölény puszta léte azt jelenti, hogy a verseny már az EGT-piac jelentős részén gyengült (58). Ha az erőfölényben lévő vállalkozás tovább gyengíti a versenyt azáltal, hogy visszaéléses magatartást folytat, például félreállít egy versenytársat, akkor a visszaélés rendszerint érzékelhető hátrányos hatással leheti az EGT-államok közötti kereskedelemre.

3.2.   Egyetlen EGT-államot, vagy egy EGT-állam egy részét érintő megállapodások és visszaélések

| 77. | Ha a megállapodások vagy visszaélések egyetlen EGT-állam területét érintik, szükséges lehet részletesebben megvizsgálni a megállapodások vagy visszaélések azon képességét, hogy hátrányos hatást gyakoroljanak az EGT-államok közötti kereskedelemre. Szem előtt kell itt tartani azt, hogy nem szükséges a kereskedelem visszaesése ahhoz, hogy hatás érje az EGT-államok közötti kereskedelmet. Elég az is, ha fennáll az EGT-államok közötti kereskedelem érzékelhető szerkezeti változásának lehetősége. Számos egy EGT-államot érintő esetben azonban az állítólagos jogsértés természete, valamint különösen annak a nemzeti piac lezárására való képessége megfelelőképpen jelzi, hogy a megállapodás vagy magatartás képes-e hátrányosan érinteni az EGT-államok közötti kereskedelmet. Az alább említett példák nem kimerítőek. Rávilágítanak azokra az esetekre, amikor az egyetlen EGT-állam területére szorítkozó megállapodásokat képesnek lehet tekinteni az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására. |
| --- | --- |

77.

Ha a megállapodások vagy visszaélések egyetlen EGT-állam területét érintik, szükséges lehet részletesebben megvizsgálni a megállapodások vagy visszaélések azon képességét, hogy hátrányos hatást gyakoroljanak az EGT-államok közötti kereskedelemre. Szem előtt kell itt tartani azt, hogy nem szükséges a kereskedelem visszaesése ahhoz, hogy hatás érje az EGT-államok közötti kereskedelmet. Elég az is, ha fennáll az EGT-államok közötti kereskedelem érzékelhető szerkezeti változásának lehetősége. Számos egy EGT-államot érintő esetben azonban az állítólagos jogsértés természete, valamint különösen annak a nemzeti piac lezárására való képessége megfelelőképpen jelzi, hogy a megállapodás vagy magatartás képes-e hátrányosan érinteni az EGT-államok közötti kereskedelmet. Az alább említett példák nem kimerítőek. Rávilágítanak azokra az esetekre, amikor az egyetlen EGT-állam területére szorítkozó megállapodásokat képesnek lehet tekinteni az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására.

3.2.1.   Egyetlen EGT-államot érintő kartellek

| 78. | Az adott EGT-állam egészére kiterjedő horizontális kartellek rendszerint képesek az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására. A közösségi bíróságok számos esetben úgy ítélték meg, hogy az adott EK-tagállam teljes területére kiterjedő megállapodások pusztán természetüknél fogva erősítik a piacok nemzeti alapú szétdaraboltságát, mivel akadályozzák az EK-Szerződés által célul kitűzött gazdasági behatolást (59). |
| --- | --- |

78.

Az adott EGT-állam egészére kiterjedő horizontális kartellek rendszerint képesek az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására. A közösségi bíróságok számos esetben úgy ítélték meg, hogy az adott EK-tagállam teljes területére kiterjedő megállapodások pusztán természetüknél fogva erősítik a piacok nemzeti alapú szétdaraboltságát, mivel akadályozzák az EK-Szerződés által célul kitűzött gazdasági behatolást (59).

| 79. | E megállapodások belső piacot feldaraboló képessége abból adódik, hogy a kartellekben csak egyetlen EGT-államban résztvevő vállalkozásoknak rendszerint aktívan kell fellépniük annak érdekében, hogy kizárják a más EGT-állambeli versenytársakat (60). Ha ezt nem teszik meg és a megállapodásban érintett termék forgalomképes (61), fennáll annak veszélye, hogy a kartellt aláássa a többi EGT-állambeli versenytársak által támasztott verseny. Ezek a megállapodások rendszerint szintén olyanok, hogy természetüknél fogva képesek érezhető hatást gyakorolni az EGT-államok közötti kereskedelemre, tekintettel a az ilyen kartellek hatékonyságához szükséges piaci lefedettségre. |
| --- | --- |

79.

E megállapodások belső piacot feldaraboló képessége abból adódik, hogy a kartellekben csak egyetlen EGT-államban résztvevő vállalkozásoknak rendszerint aktívan kell fellépniük annak érdekében, hogy kizárják a más EGT-állambeli versenytársakat (60). Ha ezt nem teszik meg és a megállapodásban érintett termék forgalomképes (61), fennáll annak veszélye, hogy a kartellt aláássa a többi EGT-állambeli versenytársak által támasztott verseny. Ezek a megállapodások rendszerint szintén olyanok, hogy természetüknél fogva képesek érezhető hatást gyakorolni az EGT-államok közötti kereskedelemre, tekintettel a az ilyen kartellek hatékonyságához szükséges piaci lefedettségre.

| 80. | Mivel a kereskedelemre gyakorolt hatás fogalma a lehetséges hatásokat is magába foglalja, nem döntő az, hogy egy adott időpontban ténylegesen sor kerül-e a más EGT-állambeli versenytársakkal szembeni fellépésre. Hiszen ha a kartellár hasonló az egyéb EGT-államokban érvényes árakhoz, a kartell tagjainak valószínűleg nem kell azonnal lépéseket tenniük a többi EGT-állambeli versenytársakkal szemben. Itt inkább az számít, hogy előreláthatólag tennének-e ilyen lépéseket a piaci feltételek változása esetén. Ennek valószínűsége attól függ, hogy a kereskedelemnek vannak-e természetes korlátai a piacon, illetve különösen attól is, hogy a szóban forgó termék forgalomképes-e vagy sem. Az egyes lakossági banki szolgáltatásokkal (62) kapcsolatos egyik ügyben például az Európai Közösségek Bírósága úgy találta, hogy nem állt fenn a kereskedelmet érintő érzékelhető hátrányos hatás lehetősége, mivel az adott termékek kereskedelmi potenciálja igen korlátozott volt, illetve mert a termékek nem minősültek fontos tényezőnek a többi EK-tagállam vállalkozásainak arra vonatkozó döntésében, hogy letelepedjenek-e a szóban forgó EK-tagállamban vagy sem (63). |
| --- | --- |

80.

Mivel a kereskedelemre gyakorolt hatás fogalma a lehetséges hatásokat is magába foglalja, nem döntő az, hogy egy adott időpontban ténylegesen sor kerül-e a más EGT-állambeli versenytársakkal szembeni fellépésre. Hiszen ha a kartellár hasonló az egyéb EGT-államokban érvényes árakhoz, a kartell tagjainak valószínűleg nem kell azonnal lépéseket tenniük a többi EGT-állambeli versenytársakkal szemben. Itt inkább az számít, hogy előreláthatólag tennének-e ilyen lépéseket a piaci feltételek változása esetén. Ennek valószínűsége attól függ, hogy a kereskedelemnek vannak-e természetes korlátai a piacon, illetve különösen attól is, hogy a szóban forgó termék forgalomképes-e vagy sem. Az egyes lakossági banki szolgáltatásokkal (62) kapcsolatos egyik ügyben például az Európai Közösségek Bírósága úgy találta, hogy nem állt fenn a kereskedelmet érintő érzékelhető hátrányos hatás lehetősége, mivel az adott termékek kereskedelmi potenciálja igen korlátozott volt, illetve mert a termékek nem minősültek fontos tényezőnek a többi EK-tagállam vállalkozásainak arra vonatkozó döntésében, hogy letelepedjenek-e a szóban forgó EK-tagállamban vagy sem (63).

| 81. | Az, hogy a kartell tagjai milyen mértékben követik nyomon az árakat és a többi EGT-állambeli versenytársakat, jelezni képes azt, hogy a kartell által érintett termékek milyen mértékben forgalomképesek. A nyomon követés arra enged következtetni, hogy a kartell lehetséges veszélyként értékeli a többi EGT-állam által támasztott versenyt illetve az ottani versenytársakat. Ha ezen felül bizonyíték van arra, hogy a kartell tagjai a többi EGT-államban érvényes árak függvényében szándékosan rögzítették az árszintet (limit pricing vagy kizáró árképzés), akkor az azt jelzi, hogy a szóban forgó termékek forgalomképesek és hogy fennáll az EGT-államok közötti kereskedelmet érő hátrányos hatások lehetősége. |
| --- | --- |

81.

Az, hogy a kartell tagjai milyen mértékben követik nyomon az árakat és a többi EGT-állambeli versenytársakat, jelezni képes azt, hogy a kartell által érintett termékek milyen mértékben forgalomképesek. A nyomon követés arra enged következtetni, hogy a kartell lehetséges veszélyként értékeli a többi EGT-állam által támasztott versenyt illetve az ottani versenytársakat. Ha ezen felül bizonyíték van arra, hogy a kartell tagjai a többi EGT-államban érvényes árak függvényében szándékosan rögzítették az árszintet (limit pricing vagy kizáró árképzés), akkor az azt jelzi, hogy a szóban forgó termékek forgalomképesek és hogy fennáll az EGT-államok közötti kereskedelmet érő hátrányos hatások lehetősége.

| 82. | Hátrányos hatás érheti a kereskedelmet rendszerint akkor is, ha egy nemzeti kartell tagjai úgy próbálnak lazítani a piaci magatartás versenyből adódó – más EGT-állambeli versenytársak által támasztott – korlátain, hogy a versenytársakat a korlátozó megállapodáshoz való csatlakozásra ösztönzik; vagy ha a versenytársaknak versenyhátrányt okoz a megállapodásból való kizárásuk (64). A megállapodás ilyen esetekben vagy akadályozza a versenytársakat meglévő versenyelőnyeik kiaknázásában, vagy emeli a versenytársak költségeit, így negatív hatás éri azok versenyképességét és értékesítéseit. A megállapodás mindkét esetben akadályozza a más EGT-állambeli versenytársak működését a szóban forgó nemzeti piacon. Ugyanez érvényes akkor is, amikor a más EGT-államból importált termékeket továbbértékesítő vállalkozások egyetlen EGT-államra korlátozódó kartell-megállapodást kötnek (65). |
| --- | --- |

82.

Hátrányos hatás érheti a kereskedelmet rendszerint akkor is, ha egy nemzeti kartell tagjai úgy próbálnak lazítani a piaci magatartás versenyből adódó – más EGT-állambeli versenytársak által támasztott – korlátain, hogy a versenytársakat a korlátozó megállapodáshoz való csatlakozásra ösztönzik; vagy ha a versenytársaknak versenyhátrányt okoz a megállapodásból való kizárásuk (64). A megállapodás ilyen esetekben vagy akadályozza a versenytársakat meglévő versenyelőnyeik kiaknázásában, vagy emeli a versenytársak költségeit, így negatív hatás éri azok versenyképességét és értékesítéseit. A megállapodás mindkét esetben akadályozza a más EGT-állambeli versenytársak működését a szóban forgó nemzeti piacon. Ugyanez érvényes akkor is, amikor a más EGT-államból importált termékeket továbbértékesítő vállalkozások egyetlen EGT-államra korlátozódó kartell-megállapodást kötnek (65).

3.2.2.   Egyetlen EGT-államot felölelő horizontális együttműködési megállapodások

| 83. | Az egyetlen EGT-államra korlátozódó, közvetlenül behozatalt illetve kivitelt nem érintő horizontális együttműködési megállapodások, így különösen a nem teljes feladatkört ellátó közös vállalatok (vesd össze a (66) bekezdéssel) nem képesek természetüknél fogva hátrányos hatást gyakorolni az EGT-államok közötti kereskedelemre. Emiatt szükséges lehet az egyedi megállapodás körültekintő vizsgálata arra nézve, hogy az képes-e hátrányos hatást gyakorolni az EGT-államok közötti kereskedelemre. |
| --- | --- |

83.

Az egyetlen EGT-államra korlátozódó, közvetlenül behozatalt illetve kivitelt nem érintő horizontális együttműködési megállapodások, így különösen a nem teljes feladatkört ellátó közös vállalatok (vesd össze a (66) bekezdéssel) nem képesek természetüknél fogva hátrányos hatást gyakorolni az EGT-államok közötti kereskedelemre. Emiatt szükséges lehet az egyedi megállapodás körültekintő vizsgálata arra nézve, hogy az képes-e hátrányos hatást gyakorolni az EGT-államok közötti kereskedelemre.

| 84. | A horizontális együttműködési megállapodások egyébként képesek hátrányos hatást gyakorolni az EGT-államok közötti kereskedelemre, amennyiben piaclezáró hatásuk van. Ez állhat fenn az ágazat egészére kiterjedő szabványosítási és tanúsítási rendszereket kialakító megállapodások esetében, amelyek vagy kizárják a többi EGT-állam vállalkozásait, vagy amelyeket a szóban forgó EGT-állam vállalkozásai könnyebben tudnak teljesíteni, mivel azok nemzeti szabályokra és hagyományokra épülnek Ilyen körülmények között a megállapodások megnehezítik a többi EGT-állam vállalkozásainak az adott nemzeti piacra való behatolást. |
| --- | --- |

84.

A horizontális együttműködési megállapodások egyébként képesek hátrányos hatást gyakorolni az EGT-államok közötti kereskedelemre, amennyiben piaclezáró hatásuk van. Ez állhat fenn az ágazat egészére kiterjedő szabványosítási és tanúsítási rendszereket kialakító megállapodások esetében, amelyek vagy kizárják a többi EGT-állam vállalkozásait, vagy amelyeket a szóban forgó EGT-állam vállalkozásai könnyebben tudnak teljesíteni, mivel azok nemzeti szabályokra és hagyományokra épülnek Ilyen körülmények között a megállapodások megnehezítik a többi EGT-állam vállalkozásainak az adott nemzeti piacra való behatolást.

| 85. | Hátrányos hatás érheti a kereskedelmet akkor is, amikor a közös vállalat egy fontos forgalmazási csatorna vagy keresleti forrás elzárását eredményezi a többi EGT-állam vállalkozásai számára. Ha például kettő vagy több, ugyanazon EGT-államban letelepedett forgalmazó, akik a szóban forgó termék behozatalának jelentős hányadáért felelnek, közös vállalatot hoz létre az adott termék beszerzéseinek együttes végzésére, akkor a forgalmazási csatornák számának ilyen módon adódó csökkenése korlátozza más EGT-államok szállítóit abban, hogy a szóban forgó nemzeti piacra jussanak. Emiatt hátrányos hatás érheti a kereskedelmet (66). Hátrányos hatás érheti a kereskedelmet akkor is, amikor egy adott terméket korábban importáló vállalkozások ugyanennek a terméknek az előállítására közös vállalatot hoznak létre. Ilyenkor a megállapodás megváltoztatja a EGT-államok közötti kereskedelem szerkezetét a megállapodást megelőző állapothoz képest. |
| --- | --- |

85.

Hátrányos hatás érheti a kereskedelmet akkor is, amikor a közös vállalat egy fontos forgalmazási csatorna vagy keresleti forrás elzárását eredményezi a többi EGT-állam vállalkozásai számára. Ha például kettő vagy több, ugyanazon EGT-államban letelepedett forgalmazó, akik a szóban forgó termék behozatalának jelentős hányadáért felelnek, közös vállalatot hoz létre az adott termék beszerzéseinek együttes végzésére, akkor a forgalmazási csatornák számának ilyen módon adódó csökkenése korlátozza más EGT-államok szállítóit abban, hogy a szóban forgó nemzeti piacra jussanak. Emiatt hátrányos hatás érheti a kereskedelmet (66). Hátrányos hatás érheti a kereskedelmet akkor is, amikor egy adott terméket korábban importáló vállalkozások ugyanennek a terméknek az előállítására közös vállalatot hoznak létre. Ilyenkor a megállapodás megváltoztatja a EGT-államok közötti kereskedelem szerkezetét a megállapodást megelőző állapothoz képest.

3.2.3.   Egyetlen EGT-államot érintő vertikális megállapodások

| 86. | Az egy adott EGT-állam egészére kiterjedő vertikális megállapodások hátrányosan érinthetik az EGT-államok közötti kereskedelem szerkezetét, ha megnehezítik a más EGt-állambeli vállalkozások számára a szóban forgó nemzeti piacra való behatolást, történjen az exporton vagy kivitelen keresztül (piaclezáró hatás). Ha a vertikális megállapodások ilyen piaclezáró hatásokkal bírnak, akkor elősegítik a piacok nemzeti alapú szétdaraboltságát és ezáltal akadályozzák az EGT-megállapodás által célul kitűzött gazdasági behatolást (67). |
| --- | --- |

86.

Az egy adott EGT-állam egészére kiterjedő vertikális megállapodások hátrányosan érinthetik az EGT-államok közötti kereskedelem szerkezetét, ha megnehezítik a más EGt-állambeli vállalkozások számára a szóban forgó nemzeti piacra való behatolást, történjen az exporton vagy kivitelen keresztül (piaclezáró hatás). Ha a vertikális megállapodások ilyen piaclezáró hatásokkal bírnak, akkor elősegítik a piacok nemzeti alapú szétdaraboltságát és ezáltal akadályozzák az EGT-megállapodás által célul kitűzött gazdasági behatolást (67).

| 87. | A piac lezárására kerülhet sor például akkor, amikor a szállítók kizárólagos vásárlási kötelezettségeket írnak elő a vásárlóknak (68). A Delimitis ügyben (69) – amely egy sörgyár és több italmérő közötti olyan megállapodásokkal volt kapcsolatos, amelyekben az italmérő arra vállalt kötelezettséget, hogy kizárólag a sörgyártól vásárol sört – az Európai Közösségek Bírósága szerint azért állt fenn piaclezáró hatás, mert a megállapodások miatt nem volt meg a piacra jutás konkrét és valós lehetősége. A megállapodások rendszerint csak akkor támasztanak jelentős piacra jutási akadályokat, ha a piac jelentős hányadára kiterjednek. Ehhez a piaci részesedésből és a piaci lefedettségből lehet kiindulni. Az értékelés során nem csak a szóban forgó egyedi megállapodást vagy megállapodások hálózatát kell figyelembe venni, hanem a hasonló hatással bíró megállapodások párhuzamos hálózatait is (70). |
| --- | --- |

87.

A piac lezárására kerülhet sor például akkor, amikor a szállítók kizárólagos vásárlási kötelezettségeket írnak elő a vásárlóknak (68). A Delimitis ügyben (69) – amely egy sörgyár és több italmérő közötti olyan megállapodásokkal volt kapcsolatos, amelyekben az italmérő arra vállalt kötelezettséget, hogy kizárólag a sörgyártól vásárol sört – az Európai Közösségek Bírósága szerint azért állt fenn piaclezáró hatás, mert a megállapodások miatt nem volt meg a piacra jutás konkrét és valós lehetősége. A megállapodások rendszerint csak akkor támasztanak jelentős piacra jutási akadályokat, ha a piac jelentős hányadára kiterjednek. Ehhez a piaci részesedésből és a piaci lefedettségből lehet kiindulni. Az értékelés során nem csak a szóban forgó egyedi megállapodást vagy megállapodások hálózatát kell figyelembe venni, hanem a hasonló hatással bíró megállapodások párhuzamos hálózatait is (70).

| 88. | Az egy adott EGT-állam egészére kiterjedő és forgalomképes termékekkel kapcsolatos vertikális megállapodások szintén képesek hátrányos hatást gyakorolni az EGT-államok közötti kereskedelemre, még akkor is, ha nem támasztanak közvetlen kereskedelmi akadályokat. A viszonteladási árat kikötő megállapodások közvetlen hatást gyakorolhatnak az EGT-államok közötti kereskedelemre azáltal, hogy növelik a többi EGT-tagállamból jövő importot és csökkentik a szóban forgó EGT-államból induló exportot (71). A viszonteladási árat kikötő megállapodások a kereskedelem szerkezetét is érinthetik hátrányosan, ugyanúgy, mint a horizontális kartellek. Amennyiben a viszonteladási ár kikötéséből adódó ár meghaladja a többi EGT-államban érvényes árakat, azt csak a többi EGT-államból származó import szabályozásával lehet fenntartani. |
| --- | --- |

88.

Az egy adott EGT-állam egészére kiterjedő és forgalomképes termékekkel kapcsolatos vertikális megállapodások szintén képesek hátrányos hatást gyakorolni az EGT-államok közötti kereskedelemre, még akkor is, ha nem támasztanak közvetlen kereskedelmi akadályokat. A viszonteladási árat kikötő megállapodások közvetlen hatást gyakorolhatnak az EGT-államok közötti kereskedelemre azáltal, hogy növelik a többi EGT-tagállamból jövő importot és csökkentik a szóban forgó EGT-államból induló exportot (71). A viszonteladási árat kikötő megállapodások a kereskedelem szerkezetét is érinthetik hátrányosan, ugyanúgy, mint a horizontális kartellek. Amennyiben a viszonteladási ár kikötéséből adódó ár meghaladja a többi EGT-államban érvényes árakat, azt csak a többi EGT-államból származó import szabályozásával lehet fenntartani.

3.2.4.   Egy EGT-államnak csak egy részét érintő megállapodások

| 89. | Az egy EGT-állam csak egy részét érintő megállapodásokat minőségi szempontból ugyanúgy kell értékelni, mint az EGT-állam egészét felölelő megállapodásokat. El kell tehát végezni a 2. szakasz szerinti elemzést. Az érzékelhetőség vizsgálatakor azonban meg kell különböztetni két kategóriát, és figyelembe kell venni, hogy a megállapodás csak az EGT-állam egy részét érinti. Azt is figyelembe kell venni, hogy az ország mekkora területe jöhet szóba a kereskedelem szempontjából. Ha például a szállítási költségek vagy a berendezések hatótávolsága alapján a többi EGT-állam vállalkozásainak számára gazdaságilag nem kifizetődő egy másik EGT-állam teljes területének kiszolgálása, akkor hátrányos hatás érheti a kereskedelmet, ha a megállapodás lezárja az EGT-állam kereskedelem szempontjából szóba jöhető területrészét, feltéve, hogy ez a területrész nem jelentéktelen (72). |
| --- | --- |

89.

Az egy EGT-állam csak egy részét érintő megállapodásokat minőségi szempontból ugyanúgy kell értékelni, mint az EGT-állam egészét felölelő megállapodásokat. El kell tehát végezni a 2. szakasz szerinti elemzést. Az érzékelhetőség vizsgálatakor azonban meg kell különböztetni két kategóriát, és figyelembe kell venni, hogy a megállapodás csak az EGT-állam egy részét érinti. Azt is figyelembe kell venni, hogy az ország mekkora területe jöhet szóba a kereskedelem szempontjából. Ha például a szállítási költségek vagy a berendezések hatótávolsága alapján a többi EGT-állam vállalkozásainak számára gazdaságilag nem kifizetődő egy másik EGT-állam teljes területének kiszolgálása, akkor hátrányos hatás érheti a kereskedelmet, ha a megállapodás lezárja az EGT-állam kereskedelem szempontjából szóba jöhető területrészét, feltéve, hogy ez a területrész nem jelentéktelen (72).

| 90. | Amennyiben egy megállapodás lezárja a hozzáférést egy regionális piachoz, a kereskedelem érzékelhető hátrányos befolyásolásához az szükséges, hogy a hátrányosan érintett értékesítések mennyisége jelentős legyen az adott termékek összes értékesítési mennyiségéhez képest a szóban forgó EGT-államban. Ennek megítélését nem lehet csak pusztán a földrajzi lefedettségre alapozni. A megállapodásban résztvevők piaci részesedését szintén csak korlátozott mértékben kell figyelembe venni. Ha a felek piaci részesedése magas is a jól körülhatárolt regionális piacon, e piac mérete az értékesítési mennyiség tekintetében még mindig jelentéktelen lehet az érintett termékek összes értékesítéseihez képest a szóban forgó EGT-államban. Emiatt általában a lezárt piaci résznek a nemzeti piac értékesítési mennyiségéből való részesedése a legjobb mutató arra nézve, hogy egy megállapodás képes-e (érzékelhetően) hátrányosan befolyásolni az EGT-államok közötti kereskedelmet. A nagyon koncentrált keresletű területekre vonatkozó megállapodások tehát jobban latba esnek, mint a kevésbé koncentrált keresletű területeket érintő megállapodások. Ahhoz, hogy az EGT-jogot lehessen alkalmazni, a nemzeti piac lezárt részének jelentősnek kell lennie. |
| --- | --- |

90.

Amennyiben egy megállapodás lezárja a hozzáférést egy regionális piachoz, a kereskedelem érzékelhető hátrányos befolyásolásához az szükséges, hogy a hátrányosan érintett értékesítések mennyisége jelentős legyen az adott termékek összes értékesítési mennyiségéhez képest a szóban forgó EGT-államban. Ennek megítélését nem lehet csak pusztán a földrajzi lefedettségre alapozni. A megállapodásban résztvevők piaci részesedését szintén csak korlátozott mértékben kell figyelembe venni. Ha a felek piaci részesedése magas is a jól körülhatárolt regionális piacon, e piac mérete az értékesítési mennyiség tekintetében még mindig jelentéktelen lehet az érintett termékek összes értékesítéseihez képest a szóban forgó EGT-államban. Emiatt általában a lezárt piaci résznek a nemzeti piac értékesítési mennyiségéből való részesedése a legjobb mutató arra nézve, hogy egy megállapodás képes-e (érzékelhetően) hátrányosan befolyásolni az EGT-államok közötti kereskedelmet. A nagyon koncentrált keresletű területekre vonatkozó megállapodások tehát jobban latba esnek, mint a kevésbé koncentrált keresletű területeket érintő megállapodások. Ahhoz, hogy az EGT-jogot lehessen alkalmazni, a nemzeti piac lezárt részének jelentősnek kell lennie.

| 91. | A jellegüknél fogva helyi megállapodások önmagukban nem képesek az EGT-államok közötti kereskedelem érzékelhető hátrányos befolyásolására. Így van ez akkor is, ha a helyi piac határövezetben található. Ellenben ha a nemzeti piac lezárt része jelentős, hátrányos hatás érheti a kereskedelmet akkor is, amikor a szóban forgó piac nem határövezetben található. |
| --- | --- |

91.

A jellegüknél fogva helyi megállapodások önmagukban nem képesek az EGT-államok közötti kereskedelem érzékelhető hátrányos befolyásolására. Így van ez akkor is, ha a helyi piac határövezetben található. Ellenben ha a nemzeti piac lezárt része jelentős, hátrányos hatás érheti a kereskedelmet akkor is, amikor a szóban forgó piac nem határövezetben található.

| 92. | Az e kategóriákba tartozó esetekhez útmutatást ad az EK-Szerződés párhuzamos 82. cikkében szereplő, a közös piac jelentős részének fogalmával kapcsolatos joggyakorlat (73). Az EGT-államok közötti kereskedelmet érzékelhetően befolyásolónak kell tekinteni például azokat a megállapodásokat, amelyek akadályozzák a más EGT-állambeli versenytársak piacra jutását az EGT-állam azon részében, amely az EGT-piac jelentős részét képezi. |
| --- | --- |

92.

Az e kategóriákba tartozó esetekhez útmutatást ad az EK-Szerződés párhuzamos 82. cikkében szereplő, a közös piac jelentős részének fogalmával kapcsolatos joggyakorlat (73). Az EGT-államok közötti kereskedelmet érzékelhetően befolyásolónak kell tekinteni például azokat a megállapodásokat, amelyek akadályozzák a más EGT-állambeli versenytársak piacra jutását az EGT-állam azon részében, amely az EGT-piac jelentős részét képezi.

3.2.5.   Erőfölénnyel való visszaélés egyetlen EGT-államban

| 93. | Amennyiben az adott EGT-állam teljes területén erőfölénnyel rendelkező vállalkozás versenykorlátozó visszaélést folytat, rendszerint hátrányos hatás érheti az EGT-államok közötti kereskedelmet. A visszaéléses magatartás általában megnehezíti a piaci behatolást a más EGT-állambeli versenytársak számára, így hátrányos hatás érheti a kereskedelem szerkezetét (74). A Michelin ügyben (75) például az Európai Közösségek Bírósága úgy ítélte meg, hogy a hűséges vásárlóknak nyújtott árengedmények rendszere lezárta a piacot a többi tagállam versenytársai számára, így az EK-Szerződés 82. cikke értelmében hátrányos hatás érte a kereskedelmet. Ehhez hasonlóan a Rennet ügyben (76) a Bíróság úgy ítélte meg, hogy a visszaélés – kizárólagos vásárlási kötelezettség előírása a vásárlóknak – lezárta a piacot a többi EK-tagállam termékeivel szemben. |
| --- | --- |

93.

Amennyiben az adott EGT-állam teljes területén erőfölénnyel rendelkező vállalkozás versenykorlátozó visszaélést folytat, rendszerint hátrányos hatás érheti az EGT-államok közötti kereskedelmet. A visszaéléses magatartás általában megnehezíti a piaci behatolást a más EGT-állambeli versenytársak számára, így hátrányos hatás érheti a kereskedelem szerkezetét (74). A Michelin ügyben (75) például az Európai Közösségek Bírósága úgy ítélte meg, hogy a hűséges vásárlóknak nyújtott árengedmények rendszere lezárta a piacot a többi tagállam versenytársai számára, így az EK-Szerződés 82. cikke értelmében hátrányos hatás érte a kereskedelmet. Ehhez hasonlóan a Rennet ügyben (76) a Bíróság úgy ítélte meg, hogy a visszaélés – kizárólagos vásárlási kötelezettség előírása a vásárlóknak – lezárta a piacot a többi EK-tagállam termékeivel szemben.

| 94. | Azok a versenykorlátozó visszaélések, amelyek egy versenytárs félreállításán vagy félreállításának megkísérelésén keresztül hátrányos hatást gyakorolnak egy adott EGT-állam versenypiaci szerkezetére, képesek lehetnek az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására. Ha a félreállítás veszélyétől fenyegetett vállalkozás csak egyetlen EGT-államban működik, a visszaélés rendszerint nem érinti hátrányosan az EGT-államok közötti kereskedelmet. Hátrányos hatás érheti azonban az EGT-államok közötti kereskedelmet, ha a megtámadott vállalkozás más EGT-államokba exportál vagy más EGT-államokból importál (77), és ha más EGT-államokban is folytat tevékenységet (78). Hatás érheti a kereskedelmet, mivel a visszaélés visszatartóan hat a többi versenytársra. Ha az erőfölénnyel rendelkező vállalkozás már többször visszaélt erejével és emiatt tudni lehet róla, hogy versenykorlátozó magatartást folytat a közvetlen versenyt megkísérlő versenytársakkal szemben, a többi EGT-állambeli versenytársak valószínűleg kevésbé agresszívan fognak versenyezni. Ebben az esetben hátrányos hatás érheti a kereskedelmet, még akkor is, ha az áldozat nem másik EGT-államból való. |
| --- | --- |

94.

Azok a versenykorlátozó visszaélések, amelyek egy versenytárs félreállításán vagy félreállításának megkísérelésén keresztül hátrányos hatást gyakorolnak egy adott EGT-állam versenypiaci szerkezetére, képesek lehetnek az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására. Ha a félreállítás veszélyétől fenyegetett vállalkozás csak egyetlen EGT-államban működik, a visszaélés rendszerint nem érinti hátrányosan az EGT-államok közötti kereskedelmet. Hátrányos hatás érheti azonban az EGT-államok közötti kereskedelmet, ha a megtámadott vállalkozás más EGT-államokba exportál vagy más EGT-államokból importál (77), és ha más EGT-államokban is folytat tevékenységet (78). Hatás érheti a kereskedelmet, mivel a visszaélés visszatartóan hat a többi versenytársra. Ha az erőfölénnyel rendelkező vállalkozás már többször visszaélt erejével és emiatt tudni lehet róla, hogy versenykorlátozó magatartást folytat a közvetlen versenyt megkísérlő versenytársakkal szemben, a többi EGT-állambeli versenytársak valószínűleg kevésbé agresszívan fognak versenyezni. Ebben az esetben hátrányos hatás érheti a kereskedelmet, még akkor is, ha az áldozat nem másik EGT-államból való.

| 95. | Még bonyolultabb lehet a helyzet a kizsákmányoló visszaélések esetén, mint például az árdiszkrimináció vagy a túlzottan magas árak szabása. A hazai vásárlókkal szembeni árdiszkrimináció rendszerint nem gyakorol hátrányos hatást az EGT-államok közötti kereskedelemre. Ennek ellenkezője állhat fenn azonban akkor, amikor a vásárlók export tevékenységeket folytatnak és így a megkülönböztető árképzés hátrányba hozza őket, vagy akkor, amikor az árdiszkriminációt az import megakadályozására alkalmazzák (79). Amennyiben alacsonyabb árakat biztosítanak azoknak a vásárlóknak, akikre nézve a leginkább valószínű, hogy más EGT-államokból importálnak termékeket, akkor az megnehezíti a piacra lépést a más EGT-állambeli versenytársak számára. Az ilyen esetekben hátrányos hatás érheti az EGT-államok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

95.

Még bonyolultabb lehet a helyzet a kizsákmányoló visszaélések esetén, mint például az árdiszkrimináció vagy a túlzottan magas árak szabása. A hazai vásárlókkal szembeni árdiszkrimináció rendszerint nem gyakorol hátrányos hatást az EGT-államok közötti kereskedelemre. Ennek ellenkezője állhat fenn azonban akkor, amikor a vásárlók export tevékenységeket folytatnak és így a megkülönböztető árképzés hátrányba hozza őket, vagy akkor, amikor az árdiszkriminációt az import megakadályozására alkalmazzák (79). Amennyiben alacsonyabb árakat biztosítanak azoknak a vásárlóknak, akikre nézve a leginkább valószínű, hogy más EGT-államokból importálnak termékeket, akkor az megnehezíti a piacra lépést a más EGT-állambeli versenytársak számára. Az ilyen esetekben hátrányos hatás érheti az EGT-államok közötti kereskedelmet.

| 96. | Amennyiben a vállalkozás az adott EGT-állam egész területén erőfölényben van, rendszerint nincs jelentősége annak, hogy az erőfölénnyel rendelkező vállalkozás által folytatott visszaélés a tagállam területének csak egy részét érinti vagy csak a tagállam meghatározott vásárlóit érinti hátrányosan. Az erőfölényben lévő vállalat jelentősen akadályozhatja a kereskedelmet, ha azokon a területeken vagy azokkal a vásárlókkal szemben folytat visszaélést, amelyek a többi EGT-állambeli versenytársak legvalószínűbb célpontjai. Előfordulhat például az, hogy egy bizonyos forgalmazási csatorna különösen fontos szerepet játszik a fogyasztók széles rétegeinek elérésében. Az e csatornákhoz való hozzáférés akadályozása jelentős hatással lehet az EGT-államok közötti kereskedelemre. Az érzékelhetőség vizsgálatakor azt is figyelembe kell venni, hogy az EGT-állam egész területén erőfölényben lévő vállalkozás puszta jelenléte valószínűleg megnehezíti a piaci behatolást. A nemzeti piacra lépést nehezítő visszaéléseket emiatt úgy kell tekinteni, hogy azok érzékelhetően hátrányos hatást gyakorolnak a kereskedelemre. Az erőfölényben lévő vállalkozás piaci pozíciójából, valamint magatartásának versenyellenes természetéből együttesen az következik, hogy ezek a visszaélések pusztán jellegüknél fogva rendszerint érezhető hatást gyakorolnak a tagállamok közötti kereskedelemre. Ha a visszaélés azonban pusztán helyi jellegű vagy a szóban forgó EGT-államban az erőfölényben lévő vállalkozás értékesítéseinek csak egy jelentéktelen részéről van szó, akkor lehet, hogy nem érheti hátrányos hatás a kereskedelmet. |
| --- | --- |

96.

Amennyiben a vállalkozás az adott EGT-állam egész területén erőfölényben van, rendszerint nincs jelentősége annak, hogy az erőfölénnyel rendelkező vállalkozás által folytatott visszaélés a tagállam területének csak egy részét érinti vagy csak a tagállam meghatározott vásárlóit érinti hátrányosan. Az erőfölényben lévő vállalat jelentősen akadályozhatja a kereskedelmet, ha azokon a területeken vagy azokkal a vásárlókkal szemben folytat visszaélést, amelyek a többi EGT-állambeli versenytársak legvalószínűbb célpontjai. Előfordulhat például az, hogy egy bizonyos forgalmazási csatorna különösen fontos szerepet játszik a fogyasztók széles rétegeinek elérésében. Az e csatornákhoz való hozzáférés akadályozása jelentős hatással lehet az EGT-államok közötti kereskedelemre. Az érzékelhetőség vizsgálatakor azt is figyelembe kell venni, hogy az EGT-állam egész területén erőfölényben lévő vállalkozás puszta jelenléte valószínűleg megnehezíti a piaci behatolást. A nemzeti piacra lépést nehezítő visszaéléseket emiatt úgy kell tekinteni, hogy azok érzékelhetően hátrányos hatást gyakorolnak a kereskedelemre. Az erőfölényben lévő vállalkozás piaci pozíciójából, valamint magatartásának versenyellenes természetéből együttesen az következik, hogy ezek a visszaélések pusztán jellegüknél fogva rendszerint érezhető hatást gyakorolnak a tagállamok közötti kereskedelemre. Ha a visszaélés azonban pusztán helyi jellegű vagy a szóban forgó EGT-államban az erőfölényben lévő vállalkozás értékesítéseinek csak egy jelentéktelen részéről van szó, akkor lehet, hogy nem érheti hátrányos hatás a kereskedelmet.

3.2.6.   Az EGT-államnak csak egy részét érintő erőfölénnyel való visszaélés

| 97. | Ha az erőfölény csak az EGT-állam egy részét érinti, akkor – ugyanúgy, mint a megállapodásoknál – az 54. cikk azon feltétele ad eligazítást, amely szerint az erőfölénynek az EGT jelentős részét kell érintenie. Ha az erőfölény az EGT-államnak egy – az EGT jelentős szeletét képező – részét érinti és a visszaélés megnehezíti a többi EGT-állambeli versenytársak számára a piacra jutást ott, ahol a vállalkozás erőfölénnyel rendelkezik, akkor rendszerint abból kell kiindulni, hogy érzékelhetően hátrányos hatás érheti az EGT-államok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

97.

Ha az erőfölény csak az EGT-állam egy részét érinti, akkor – ugyanúgy, mint a megállapodásoknál – az 54. cikk azon feltétele ad eligazítást, amely szerint az erőfölénynek az EGT jelentős részét kell érintenie. Ha az erőfölény az EGT-államnak egy – az EGT jelentős szeletét képező – részét érinti és a visszaélés megnehezíti a többi EGT-állambeli versenytársak számára a piacra jutást ott, ahol a vállalkozás erőfölénnyel rendelkezik, akkor rendszerint abból kell kiindulni, hogy érzékelhetően hátrányos hatás érheti az EGT-államok közötti kereskedelmet.

| 98. | E kritérium alkalmazásakor tekintettel kell lenni különösen a szóban forgó piac méretére (értékesítési mennyiségek). Az EGT-állam régiói, vagy akár egy kikötő vagy egy repülőtér is az EGT jelentős részét képezhetik jelentőségüktől függően (80). A kikötők és repülőterek esetén figyelembe kell venni, hogy a szóban forgó infrastruktúrát határokon átnyúló szolgáltatások nyújtására használják-e, és ha igen, akkor milyen mértékben. Amennyiben a például kikötői vagy repülőtéri infrastruktúrák jelentős szerepet játszanak a határokon átnyúló szolgáltatások nyújtásában, hátrányos hatás érheti az EGT-államok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

98.

E kritérium alkalmazásakor tekintettel kell lenni különösen a szóban forgó piac méretére (értékesítési mennyiségek). Az EGT-állam régiói, vagy akár egy kikötő vagy egy repülőtér is az EGT jelentős részét képezhetik jelentőségüktől függően (80). A kikötők és repülőterek esetén figyelembe kell venni, hogy a szóban forgó infrastruktúrát határokon átnyúló szolgáltatások nyújtására használják-e, és ha igen, akkor milyen mértékben. Amennyiben a például kikötői vagy repülőtéri infrastruktúrák jelentős szerepet játszanak a határokon átnyúló szolgáltatások nyújtásában, hátrányos hatás érheti az EGT-államok közötti kereskedelmet.

| 99. | Az EGT-állam egészére kiterjedő erőfölény esetéhez hasonlóan (vesd össze a (95) bekezdéssel) valószínűleg nem áll fenn a kereskedelemre gyakorolt érzékelhető, hátrányos hatás lehetősége, ha a visszaélés pusztán helyi jellegű vagy az erőfölényben lévő vállalkozás értékesítéseinek csak egy jelentéktelen részéről van szó. |
| --- | --- |

99.

Az EGT-állam egészére kiterjedő erőfölény esetéhez hasonlóan (vesd össze a (95) bekezdéssel) valószínűleg nem áll fenn a kereskedelemre gyakorolt érzékelhető, hátrányos hatás lehetősége, ha a visszaélés pusztán helyi jellegű vagy az erőfölényben lévő vállalkozás értékesítéseinek csak egy jelentéktelen részéről van szó.

3.3.   Harmadik országban honos vállalkozásokkal folytatott behozatali és kiviteli tevékenységeket érintő megállapodások és visszaélések, valamint harmadik országban honos vállalkozásokat érintő megállapodások és magatartások

3.3.1.   Általános megjegyzések

| 100. | Az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkeit akkor is alkalmazni kell az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására képes megállapodásokra és magatartásokra, ha egy vagy több fél az EGT-n kívül honos (81). Amennyiben a megállapodást vagy magatartást az EGT-n belül hajtják végre (82), vagy azok hatásai az EGT-n belül jelentkeznek (83), akkor az 53. és 54. cikket kell alkalmazni függetlenül attól, hogy hol honosak a vállalkozások vagy hogy hol kötötték meg a megállapodást. Az 53. és 54. cikket kell alkalmazni azokra a harmadik országokra kiterjedő megállapodásokra és magatartásokra is, amelyek képesek az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására. A 2. szakaszban ismertetett általános elvet – amely szerint a megállapodásnak vagy magatartásnak képesnek kell lennie érzékelhető (közvetlen vagy közvetett, tényleges vagy lehetséges) hatást gyakorolni az EGT-államok közötti kereskedelem szerkezetére – kell alkalmazni az olyan megállapodások és visszaélések esetében is, amelyek harmadik országban honos vállalkozásokat vagy harmadik országokkal folytatott behozatali és kiviteli tevékenységeket érintenek. |
| --- | --- |

100.

Az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkeit akkor is alkalmazni kell az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására képes megállapodásokra és magatartásokra, ha egy vagy több fél az EGT-n kívül honos (81). Amennyiben a megállapodást vagy magatartást az EGT-n belül hajtják végre (82), vagy azok hatásai az EGT-n belül jelentkeznek (83), akkor az 53. és 54. cikket kell alkalmazni függetlenül attól, hogy hol honosak a vállalkozások vagy hogy hol kötötték meg a megállapodást. Az 53. és 54. cikket kell alkalmazni azokra a harmadik országokra kiterjedő megállapodásokra és magatartásokra is, amelyek képesek az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására. A 2. szakaszban ismertetett általános elvet – amely szerint a megállapodásnak vagy magatartásnak képesnek kell lennie érzékelhető (közvetlen vagy közvetett, tényleges vagy lehetséges) hatást gyakorolni az EGT-államok közötti kereskedelem szerkezetére – kell alkalmazni az olyan megállapodások és visszaélések esetében is, amelyek harmadik országban honos vállalkozásokat vagy harmadik országokkal folytatott behozatali és kiviteli tevékenységeket érintenek.

| 101. | Az EGT-jog alkalmazásának megállapításához elegendő, ha a harmadik országokat vagy harmadik országban honos vállalkozásokat érintő megállapodás vagy magatartás képes a határokon átnyúló gazdasági tevékenységeket hátrányosan befolyásolni az EGT-n belül. Az adott EGT-államba történő behozatal kiválthat ilyen hatásokat. A behozatal hátrányosan érintheti a versenyfeltételeket az importáló EGT-államban, ezek pedig befolyásolhatják a versenyző termékek kivitelét más EGT-államokba, vagy azok behozatalát más EGT-államokból. A harmadik országokból a megállapodás vagy magatartás alapján történő behozatalok tehát eltéríthetik az EGT-államok közötti kereskedelmet, így hátrányosan érintik a kereskedelem szerkezetét. |
| --- | --- |

101.

Az EGT-jog alkalmazásának megállapításához elegendő, ha a harmadik országokat vagy harmadik országban honos vállalkozásokat érintő megállapodás vagy magatartás képes a határokon átnyúló gazdasági tevékenységeket hátrányosan befolyásolni az EGT-n belül. Az adott EGT-államba történő behozatal kiválthat ilyen hatásokat. A behozatal hátrányosan érintheti a versenyfeltételeket az importáló EGT-államban, ezek pedig befolyásolhatják a versenyző termékek kivitelét más EGT-államokba, vagy azok behozatalát más EGT-államokból. A harmadik országokból a megállapodás vagy magatartás alapján történő behozatalok tehát eltéríthetik az EGT-államok közötti kereskedelmet, így hátrányosan érintik a kereskedelem szerkezetét.

| 102. | Amikor a kereskedelemre gyakorolt hatás kritériumát az előbb említett megállapodásokra és magatartásokra alkalmazzák, szükséges megvizsgálni a megállapodás tartalmát illetve az érintett vállalkozások mögöttes szándékát többek között annak meghatározására, hogy mi a megállapodás vagy magatartás célja (84). |
| --- | --- |

102.

Amikor a kereskedelemre gyakorolt hatás kritériumát az előbb említett megállapodásokra és magatartásokra alkalmazzák, szükséges megvizsgálni a megállapodás tartalmát illetve az érintett vállalkozások mögöttes szándékát többek között annak meghatározására, hogy mi a megállapodás vagy magatartás célja (84).

| 103. | Ha a megállapodás célja az EGT-n belüli verseny korlátozása, akkor könnyebben tetten érhető az EGT-államok közötti kereskedelemre gyakorolt szükséges hatás, mint akkor, amikor az EGT-n kívüli verseny szabályozása a fő cél. Az első esetben ugyanis a megállapodás vagy magatartás közvetlen hatást gyakorol az EGT-n belüli versenyre és az EGT-államok közötti kereskedelemre. Az ilyen megállapodások és magatartások, amelyek kivitelre és behozatalra egyaránt vonatkozhatnak, rendszerint pusztán természetüknél fogva képesek hatást gyakorolni az EGT-államok közötti kereskedelemre. |
| --- | --- |

103.

Ha a megállapodás célja az EGT-n belüli verseny korlátozása, akkor könnyebben tetten érhető az EGT-államok közötti kereskedelemre gyakorolt szükséges hatás, mint akkor, amikor az EGT-n kívüli verseny szabályozása a fő cél. Az első esetben ugyanis a megállapodás vagy magatartás közvetlen hatást gyakorol az EGT-n belüli versenyre és az EGT-államok közötti kereskedelemre. Az ilyen megállapodások és magatartások, amelyek kivitelre és behozatalra egyaránt vonatkozhatnak, rendszerint pusztán természetüknél fogva képesek hatást gyakorolni az EGT-államok közötti kereskedelemre.

3.3.2.   Az EGT-n belüli verseny korlátozását célzó megállapodások

| 104. | A behozatalok esetén ebbe a kategóriába tartoznak azok a megállapodások, amelyek elszigetelik az EGT-megállapodás által felölelt területet (85). Ez áll fenn például az olyan megállapodások esetében, amelyekben az EGT és harmadik országbeli versenytársak felosztják a piacokat, például kölcsönös (kizárólagos) forgalmazási megállapodásokkal vagy olyan megegyezéssel, hogy nem értékesítenek egymás hazai piacain (86). |
| --- | --- |

104.

A behozatalok esetén ebbe a kategóriába tartoznak azok a megállapodások, amelyek elszigetelik az EGT-megállapodás által felölelt területet (85). Ez áll fenn például az olyan megállapodások esetében, amelyekben az EGT és harmadik országbeli versenytársak felosztják a piacokat, például kölcsönös (kizárólagos) forgalmazási megállapodásokkal vagy olyan megegyezéssel, hogy nem értékesítenek egymás hazai piacain (86).

| 105. | A kivitelek esetén ebbe a kategóriába tartoznak az olyan esetek, amikor a két vagy több EGT-államban versenyző vállalkozások megállapodnak arról, hogy harmadik országokba egy meghatározott (feleslegben lévő) termékmennyiséget exportálnak, hogy összehangolják az EGT-n belüli piaci magatartásukat. Az ilyen export-megállapodások az árverseny visszafogását szolgálják az EGT-n belüli kibocsátás korlátozásán keresztül, és így hátrányosan érintik az EGT-államok közötti kereskedelmet. Ezeket a termékmennyiségeket az export-megállapodás hiányában az EGT-n belül lehetett volna értékesíteni (87). |
| --- | --- |

105.

A kivitelek esetén ebbe a kategóriába tartoznak az olyan esetek, amikor a két vagy több EGT-államban versenyző vállalkozások megállapodnak arról, hogy harmadik országokba egy meghatározott (feleslegben lévő) termékmennyiséget exportálnak, hogy összehangolják az EGT-n belüli piaci magatartásukat. Az ilyen export-megállapodások az árverseny visszafogását szolgálják az EGT-n belüli kibocsátás korlátozásán keresztül, és így hátrányosan érintik az EGT-államok közötti kereskedelmet. Ezeket a termékmennyiségeket az export-megállapodás hiányában az EGT-n belül lehetett volna értékesíteni (87).

3.3.3.   Egyéb megállapodások

| 106. | Azon megállapodások és magatartások esetén, amelyeknek nem célja az EGT-n belüli verseny korlátozása, rendszerint részletesebben kell megvizsgálni azt, hogy érheti-e hátrányos hatás az EGT-n belüli határokon átnyúló gazdasági tevékenységeket és így az EGT-államok közötti kereskedelem szerkezetét. |
| --- | --- |

106.

Azon megállapodások és magatartások esetén, amelyeknek nem célja az EGT-n belüli verseny korlátozása, rendszerint részletesebben kell megvizsgálni azt, hogy érheti-e hátrányos hatás az EGT-n belüli határokon átnyúló gazdasági tevékenységeket és így az EGT-államok közötti kereskedelem szerkezetét.

| 107. | E tekintetben meg kell vizsgálni a megállapodás vagy magatartás által azon EGT-n belüli vásárlókra és egyéb piaci szereplőkre gyakorolt hatásokat, akik a megállapodásban vagy magatartásban résztvevő vállalkozások termékeitől függenek (88). A Compagnie maritime belge ügyben (89), amely közösségi és nyugat-afrikai kikötők között működő hajózási társaságok megállapodásaival volt kapcsolatos, azt állapították meg a megállapodásokról, hogy azok közvetve képesek az EK tagállamok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására, mivel megváltoztatták a megállapodásban érintett közösségi kikötők szolgáltatási területét és hátrányos hatást gyakoroltak más vállalkozások tevékenységeire ezeken a területeken. A megállapodások közelebbről nézve azon vállalkozások tevékenységeit érintették hátrányosan, akik rá voltak utalva a megállapodásban résztvevők szállítási szolgáltatásaira, amelyeket a harmadik országokban vásárolt vagy az ott értékesített termékek szállítására vettek igénybe, vagy amelyek fontos elemét képezték a maguk a kikötők által nyújtott szolgáltatások létrehozásának. |
| --- | --- |

107.

E tekintetben meg kell vizsgálni a megállapodás vagy magatartás által azon EGT-n belüli vásárlókra és egyéb piaci szereplőkre gyakorolt hatásokat, akik a megállapodásban vagy magatartásban résztvevő vállalkozások termékeitől függenek (88). A Compagnie maritime belge ügyben (89), amely közösségi és nyugat-afrikai kikötők között működő hajózási társaságok megállapodásaival volt kapcsolatos, azt állapították meg a megállapodásokról, hogy azok közvetve képesek az EK tagállamok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására, mivel megváltoztatták a megállapodásban érintett közösségi kikötők szolgáltatási területét és hátrányos hatást gyakoroltak más vállalkozások tevékenységeire ezeken a területeken. A megállapodások közelebbről nézve azon vállalkozások tevékenységeit érintették hátrányosan, akik rá voltak utalva a megállapodásban résztvevők szállítási szolgáltatásaira, amelyeket a harmadik országokban vásárolt vagy az ott értékesített termékek szállítására vettek igénybe, vagy amelyek fontos elemét képezték a maguk a kikötők által nyújtott szolgáltatások létrehozásának.

| 108. | Hátrányos hatás érheti a kereskedelmet akkor is, ha a megállapodás akadályozza az EGT-be irányuló reimportot. Ez az eset állhat fenn például az EGT szállítók és harmadik országbeli forgalmazók közötti olyan vertikális megállapodásoknál, amelyek egy kijelölt területen – ideértve az EGT-t is – kívül korlátozzák a viszonteladásokat. Ha a megállapodás nélkül lehetséges és valószínű lenne a Közösségnek történő viszonteladás, akkor ezek az importok képesek hátrányosan érinteni a Közösségen belüli kereskedelem szerkezetét (90). |
| --- | --- |

108.

Hátrányos hatás érheti a kereskedelmet akkor is, ha a megállapodás akadályozza az EGT-be irányuló reimportot. Ez az eset állhat fenn például az EGT szállítók és harmadik országbeli forgalmazók közötti olyan vertikális megállapodásoknál, amelyek egy kijelölt területen – ideértve az EGT-t is – kívül korlátozzák a viszonteladásokat. Ha a megállapodás nélkül lehetséges és valószínű lenne a Közösségnek történő viszonteladás, akkor ezek az importok képesek hátrányosan érinteni a Közösségen belüli kereskedelem szerkezetét (90).

| 109. | Ilyen hatások azonban csak akkor jelentkeznek, ha érzékelhető különbség áll fenn a termékek EGT-n belüli és EGT-n kívüli árai között, és ezt a különbséget nem egyenlítik ki a vámok és a szállítási költségek. Ezen kívül az exportált termékmennyiségeknek jelentősnek kell lenniük az adott termékek teljes piacához képest az EGT piac területén (91). Amennyiben ezek a termékmennyiségek nem jelentősek az EGT-n belül értékesített mennyiségekhez képest, akkor az újrabehozatal tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatása nem érzékelhető. Ennek vizsgálatakor nem csak a résztvevő felek között megkötött egyedi megállapodást kell figyelembe venni, hanem a résztvevő felek és más versenyző szállítók által kötött hasonló megállapodások halmozott hatását is. Előfordulhat például az, hogy egyetlen megállapodás meglehetősen kicsi termékmennyiségeket érint, de a több ilyen megállapodással érintett termékmennyiség összességében jelentős. Ebben az esetben a megállapodások összességében képesek lehetnek érezhetően hátrányosan befolyásolni az EGT-államok közötti kereskedelmet. Emlékeztetni kell azonban arra (vesd össze a (49) bekezdéssel), hogy az egyedi megállapodásnak vagy a megállapodások hálózatának jelentős mértékben kell hozzájárulnia a kereskedelemre gyakorolt teljes hatáshoz. |
| --- | --- |

109.

Ilyen hatások azonban csak akkor jelentkeznek, ha érzékelhető különbség áll fenn a termékek EGT-n belüli és EGT-n kívüli árai között, és ezt a különbséget nem egyenlítik ki a vámok és a szállítási költségek. Ezen kívül az exportált termékmennyiségeknek jelentősnek kell lenniük az adott termékek teljes piacához képest az EGT piac területén (91). Amennyiben ezek a termékmennyiségek nem jelentősek az EGT-n belül értékesített mennyiségekhez képest, akkor az újrabehozatal tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatása nem érzékelhető. Ennek vizsgálatakor nem csak a résztvevő felek között megkötött egyedi megállapodást kell figyelembe venni, hanem a résztvevő felek és más versenyző szállítók által kötött hasonló megállapodások halmozott hatását is. Előfordulhat például az, hogy egyetlen megállapodás meglehetősen kicsi termékmennyiségeket érint, de a több ilyen megállapodással érintett termékmennyiség összességében jelentős. Ebben az esetben a megállapodások összességében képesek lehetnek érezhetően hátrányosan befolyásolni az EGT-államok közötti kereskedelmet. Emlékeztetni kell azonban arra (vesd össze a (49) bekezdéssel), hogy az egyedi megállapodásnak vagy a megállapodások hálózatának jelentős mértékben kell hozzájárulnia a kereskedelemre gyakorolt teljes hatáshoz.

---

(1)  HL C 101., 2004.4.27., 81. o.

(2)  Az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkének hatálya alá tartozó egyedi esetek kezelésének hatásköre – az EGT-megállapodás 56. cikkében megállapított szabályok szerint – megoszlik az EFTA Felügyeleti Hatóság és a Bizottság között. Bármely ügyben csak az egyik felügyeleti hatóság hivatott eljárni.

(3)  Az EGT-megállapodás 6. cikke előírja, hogy az ítélkezési gyakorlatok jövőbeni alakulásának sérelme nélkül, e megállapodás rendelkezéseit, amennyiben azok a lényeget illetően megegyeznek az Európai Közösséget létrehozó szerződés és az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés megfelelő szabályaival, valamint az e két szerződés alkalmazásában elfogadott jogi aktusokkal, végrehajtásuk és alkalmazásuk során az Európai Közösségek Bírósága által az EGT-megállapodás aláírásának időpontja előtt hozott vonatkozó határozatoknak megfelelően kell értelmezni. A Bíróság által az EGT-megállapodás aláírásának időpontját követően hozott vonatkozó határozatok tekintetében, a Felügyeleti és Bírósági megállapodás 3. cikkének (2) bekezdéséből következik, hogy az EFTA Bíróságának és az EFTA Felügyeleti Hatóságának kellő figyelmet kell szentelnie az e határozatokban megállapított elveknek.

(4)  EFTA Felügyeleti Hatóság közleménye az EGT megállapodás 53. cikke (1) bekezdésének értelmében (de minimis szabály) a versenyt érzékelhetően nem korlátozó csekély jelentőségű megállapodásokról, HL C 67., 2003.3.20., 20. o., valamint a HL 15., 2003.3.20., 11. o. EGT-kiegészítés.

(5)  Amikor hatályba lép az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás módosításairól szóló, 2004. szeptember 24-I megállapodás, a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 4. jegyzőkönyvének II. fejezete nagy mértékben tükrözni fogja az 1/2003/EK tanácsi rendelet (HL L 1., 2003.1.4., 1. o.) EFTA pillérét.

(6)  Lásd például az 56/64 és 58/64, Consten és Grundig egyesített ügyeket, [1966] EBHT 429. o., valamint a 6/73 és 7/73, Commercial Solvents egyesített ügyeket, [1974] EBHT 223. o.

(7)  Lásd e tekintetben a 22/71. sz. Béguelin ügyet, [1971] EBHT 949. o., (16) bekezdés, valamint az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatát az NSF ügyben,, HL L 284., 1997.10.16., 68. o., (77) bekezdés.

(8)  Lásd a 193/83. sz. Windsurfing ügyet, [1986] EBHT 611. o., (96) bekezdés, valamint a T-77/94. sz. Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten ügyet, [1997] EBHT II-759, (126) bekezdés.

(9)  Lásd az előző lábjegyzetben említett Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten ügyben hozott ítélet (142)–(144) bekezdését.

(10)  Lásd például a T-2/89. sz. Petrofina ügyet, [1991] EBHT II-1087, (226) bekezdés.

(11)  Az érzékelhetőség fogalmával a 2.4 szakasz foglalkozik.

(12)  Lásd ehhez a 85/76. sz. Hoffmann-La Roche ügyet, [1979] EBHT 461. o., (126) bekezdés.

(13)  Ezekben az iránymutatásokban a „termékek” kifejezés egyaránt jelenti az árukat és a szolgáltatásokat.

(14)  Lásd a 172/80. sz. Züchner ügyet, [1981] EBHT 2021, (18) bekezdés, valamint a C-309/99. sz. Wouters ügyet, [2002] EBHT I-1577, (95) bekezdés, a C-475/99. sz. Ambulanz Glöckner ügyet, [2001] EBHT I-8089, (49) bekezdés, a C-215/96. sz. és 216/96. sz. Bagnasco egyesített ügyeket, [1999] EBHT I-135, (51) bekezdés, a C-55/96. sz. Job Centre ügyet, [1997] EBHT I-7119, (37) bekezdés, valamint a C-41/90. sz. Höfner és Elser ügyet, [1991] EBHT I-1979, (33) bekezdés.

(15)  Lásd például a T-24/93. sz. Compagnie maritime belge és mások egyesített ügyeket, [1996] EBHT II-1201, (203) bekezdés, valamint a 6. lábjegyzetben említett Commercial Solvents ügyben hozott ítélet (23) bekezdését.

(16)  Lásd például a T-213/95. és a T-18/96. sz. SCK és FNK egyesített ügyeket, [1997] EBHT II-1739, valamint az alábbi 3.2.4 és 3.2.6 szakaszokat.

(17)  Lásd alább a 3.2 szakaszt.

(18)  Lásd például a 14. lábjegyzetben említett Züchner ügyben hozott ítéletet és a 319/82. sz. Kerpen & Kerpen ügyet, [1983] EBHT 4173, a 240/82. sz. Stichting Sigarettenindustrie és mások egyesített ügyeket, [1985] EBHT 3831. o., (48) bekezdés, valamint a T-25/95. sz. Cimenteries CBR és mások egyesített ügyeket, [2000] EBHT II-491, (3930) bekezdés.

(19)  Az Európai Közösségek Bírósága egyes – elsősorban vertikális megállapodások kapcsán hozott – ítéleteiben kiegészítette ezt a megfogalmazást azzal, hogy „a megállapodás képes az EK-tagállamok közötti egységes piac célkitűzései elérésének akadályozására”, lásd például a T-62/98. sz. Volkswagen ügyet, [2000] EBHT II-2707, (179) bekezdés, valamint a 14. lábjegyzetben említett Bagnasco ítélet (47) bekezdését, valamint az 56/65. sz. Société Technique Miničre ügyet, [1966] EBHT 337. A megállapodás által az EGT-megállapodás működésére gyakorolt hatás ilyen módon figyelembe vehető tényező.

(20)  Lásd például az E-7-01. sz. Hegelstad Eiendomsselskap Arvid B. Hegelstad és egyebek, valamint Hydro Texaco AS, [2002] EFTA bírósági jelentés, 310. o. és T-228/97. sz. Irish Sugar ügyet, [1999] ECR II-2969, (170) bekezdés, valamint a 19/77. sz. Miller ügyet, [1978] ECR 131, (15) bekezdés.

(21)  Lásd például a C-250/92. sz. Gřttrup-Klim ügyet, [1994] EBHT II-5641, (54) bekezdés.

(22)  Lásd például a C-306/96. sz. Javico ügyet, [1998] EBHT I-1983, (17) bekezdés, valamint a 7. lábjegyzetben említett Béguelin ügyben hozott ítélet (18) bekezdését.

(23)  Vesd össze a 14. lábjegyzetben említett Bagnasco és Wouters ügyekben hozott ítéletekkel.

(24)  Lásd például a T-141/89. sz. Tréfileurope ügyet, [1995] EBHT II-791, a T-29/92. sz. Vereniging van Samenwerkende Prijsregelende Organisaties in de Bouwnijverheid (SPO) ügyet, [1995] EBHT II-289, a kivitelre vonatkozóan, valamint a Volkswagen (II) ügyben hozott bizottsági határozatot, HL L 262., 2001.10.2., 14. o.)

(25)  Lásd e tekintetben a 71/74. sz. Frubo ügyet, [1975] EBHT 563, (38) bekezdés, a 209/78. sz. Van Landewyck és mások egyesített ügyeket, [1980] EBHT 3125, (172) bekezdés, a T-61/89. sz. Dansk Pelsdyravler Forening ügyet, [1992] EBHT II-1931, (143) bekezdés, valamint a T-65/89. sz. BPB Industries és British Gypsum ügyet, [1993] EBHT II-389, (135) bekezdés.

(26)  Lásd e tekintetben például a T-86/95. sz. Compagnie Générale Maritime és mások ügyet, [2002] EBHT II-1011, (148) bekezdés, valamint a 15. lábjegyzetben említett Compagnie maritime belge ügyben hozott ítélet (202) bekezdését.

(27)  Lásd a 123/83. sz. BNIC kontra Clair ügyet, [1985] EBHT 391, (29) bekezdés. Lásd továbbá az EFTA Felügyeleti Hatóság az NSF-ben, (79) bekezdés, 7. lábjegyzet.

(28)  Lásd a Zanussi ügyben hozott bizottsági határozatot, HL 1978 L 322., 36. o., (11) bekezdés.

(29)  Lásd e tekintetben a 31/85. sz. ETA Fabrique d'Ebauches ügyet, [1985] EBHT 3933, (12) és (13) bekezdés.

(30)  Lásd a C-241/91 P. sz. és C-242/91 P. sz. RTE (Magill) egyesített ügyeket, [1995] EBHT I-743, (70) bekezdés, valamint a 107/82. sz. AEG ügyet, [1983] EBHT 3151, (60) bekezdés.

(31)  Lásd az előző lábjegyzetben említett AEG ügyben hozott ítélet (60) bekezdését.

(32)  Lásd az 5/69. sz. Völk ügyet, [1969] EBHT 295, (7) bekezdés.

(33)  Lásd például a 22. lábjegyzetben említett Javico ügyben hozott ítélet (17) bekezdését, valamint a 25. lábjegyzetben említett BPB Industries és British Gypsum ügyben hozott ítélet (138) bekezdését.

(34)  Lásd a 25. lábjegyzetben említett BPB Industries és British Gypsum ügyben hozott ítélet (138) bekezdését.

(35)  Lásd például a 20. lábjegyzetben említett Miller ügyben hozott ítélet (9) és (10) bekezdését, valamint a 30. lábjegyzetben említett AEG ügyben hozott ítélet (58) bekezdését.

(36)  Lásd a 100/80. sz. Musique Diffusion Française és mások egyesített ügyeket, [1983] EBHT 1825. o., (86) bekezdés. Ebben az esetben a szóban forgó termékek az érintett nemzeti piacok értékesítéseinek kicsivel több mint 3 %-át tették ki. Az Európai Közösségek Bírósága megítélése szerint a megállapodások, amelyek akadályozták a párhuzamos kereskedelmet, képesek voltak érzékelhetően befolyásolni az EK-tagállamok közötti kereskedelmet a felek nagy forgalma és a termékek relatív piaci pozíciója miatt, összehasonlítva a versenytársak által előállított termékekkel.

(37)  Lásd e tekintetben a 16. lábjegyzetben említett Volkswagen ügyben hozott ítélet (179) és (231) bekezdését, valamint a T-213/00. sz. CMA CGM és mások ügyet, [2003] EBHT I-, (219) és (220) bekezdés.

(38)  Lásd például a T-7/93. sz. Langnese-Iglo ügyet, [1995] EBHT II-1533, (120) bekezdés.

(39)  Lásd az 8. lábjegyzetben említett Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten ügyben hozott ítélet (140) és (141) bekezdését. Lásd továbbá a 20. lábjegyzetben említett Helgelstad ügyben hozott ítéletet.

(40)  Lásd az EFTA Felügyeleti Hatóság csekély jelentőségű megállapodásokról szóló közleményét, 4. lábjegyzet, (3) bekezdés.

(41)  E határozat a kis- és középvállalkozásoknak az Európai Bizottság 96/280/EK (HL L 107., 1996.4.30., 4. o.) ajánlásában megállapított meghatározására hivatkozik. 2005.1.1-jei hatállyal ezen ajánlás helyébe a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003/361/EK bizottsági ajánlás (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.) lép, melyet az EGT-Vegyesbizottság 2004. szeptember 25-i 131/2004 határozatával (HL L 64., 2005.3.10., 49. o. és a HL EGT-kiegészítése 2005.3.10., 49. o.) beleillesztett az EGT-megállapodásba.

(42)  Az „érintett vállalkozások” fogalmába beletartoznak az EFTA Felügyeleti Hatóság csekély jelentőségű megállapodásokról szóló közleményének 12.2 bekezdése szerinti kapcsolt vállalkozások, lásd a fenti 4. lábjegyzet.

(43)  Lásd az előző lábjegyzetet.

(44)  Az érintett piac meghatározásakor az EGT területén belüli versenyjog alkalmazásában az érintett piac meghatározásáról szóló közleményt kell alapul venni (HL L 200., 1998.7.16., 48. o. és a HL EGT melléklete, HL 28., 1998.7.16., 3. o.)

(45)  Lásd az előbbi (14) bekezdést is.

(46)  Lásd a 18. lábjegyzetben említett Kerpen & Kerpen ügyben hozott ítélet (8) bekezdését. Meg kell említeni, hogy az Európai Közösségek Bírósága nem a piaci részesedést vette alapul, hanem a francia kivitel arányát és az érintett termékek mennyiségét.

(47)  Lásd például a 16. lábjegyzetben említett Volkswagen ügyben hozott ítéletet, valamint a T-175/95. sz. BASF Coatings ügyet, [1999] EBHT II-1581. A párhuzamos kereskedelmet akadályozó horizontális megállapodások kapcsán lásd a 96/82. sz. IAZ International és mások egyesített ügyeket, [1983] EBHT 3369, (27) bekezdés.

(48)  Lásd például a T-142/89. sz. Usines Gustave Boël ügyet, [1995] EBHT II-867, (102) bekezdés.

(49)  A horizontális együttműködési megállapodásokat az EK-Szerződés 81. cikkének a horizontális együttműködési megállapodásokra való alkalmazhatóságáról szóló bizottsági iránymutatások tárgyalják, HL 2001., C 3., 2. o. Ezek az iránymutatások a különböző megállapodás-típusok versenyjogi megítélésével foglalkoznak, de nem érintik a kereskedelemre gyakorolt hatás kérdését.

(50)  Lásd az EGT-megállapodás XIV. mellékletének 1. pontjában említett, a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK tanácsi rendeletet (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet), HL L 24., 2004.1.29., 1. o), melyet az EGT-Vegyesbizottság 2004. június 4-i 78/2004 határozatával (HL L 219., 2004.6.19., 13. o. és a HL 32., 2004.6.19., 1. o. EGT melléklete) belefoglalt az EGT-megállapodásba.

(51)  Az összefonódás-ellenőrzési rendelet alapján a teljes feladatkört ellátó közös vállalatok fogalmáról szóló bizottsági közlemény (HL C 66., 1998.3.2., 1. o.) útmutatást ad e fogalom hatókörére nézve. Az EFTA Felügyeleti Hatóság eddig nem fogadott el közleményt az összefonódások terén. Adott esetben alkalmazza viszont a Bizottság összefonódással kapcsolatos közleményeiben meghatározott elveket,

(52)  Lásd például a Ford kontra Volkswagen ügyben hozott bizottsági határozatot, HL L 20., 1993.1.28., 14. o.

(53)  E tekintetben lásd a 26. lábjegyzetben említett Compagnie Générale Maritime ügyben hozott ítélet (146) bekezdését.

(54)  E tekintetben lásd a 43/82. sz. és 63/82. sz., VBVB és VBBB egyesített ügyeket, [1984] EBHT 19, (9) bekezdés.

(55)  Lásd e tekintetben a T-66/89. sz. Publishers Association ügyet, [1992] EBHT II-1995.

(56)  Lásd e tekintetben a 6. lábjegyzetben említett Commercial Solvents ügyben hozott ítéletet, a 12. lábjegyzetben említett Hoffmann-La Roche ügyben hozott ítélet (125) bekezdését, a 30. lábjegyzetben említett RTE és ITP ügyben hozott ítéletet, valamint a 6/72. sz. Continental Can ügyet, [1973] EBHT 215, (16) bekezdés, és a 27/76. sz. United Brands ügyet, [1978] EBHT 207, (197)–(203) bekezdés.

(57)  Lásd a 7. lábjegyzetben említett Commercial Solvents ügyben hozott ítélet (32) és (33) bekezdését.

(58)  A kialakult joggyakorlat szerint az erőfölény olyan pozíciót jelent, amelyben a vállalkozás gazdasági ereje lehetővé teszi számára a hatékony verseny fenntartásának megakadályozását az érintett piacon annak révén, hogy általa a vállalkozás érzékelhető mértékben függetlenedni tud a versenytársaitól, a vásárlóitól, és végső soron a fogyasztóktól, lásd például a 12. lábjegyzetben említett Hoffmann-La Roche ügyben hozott ítélet (38) bekezdését.

(59)  Lásd például a 14. lábjegyzetben említett Wouters ügyben nemrég hozott ítélet (95) bekezdését.

(60)  Lásd például a 246/86. sz. Belasco ügyet, [1989] EBHT 2117, (32)–(38) bekezdés.

(61)  Lásd az előző lábjegyzetben említett Belasco ügyben hozott ítélet (34) bekezdését, valamint a T-202/98. sz. British Sugar és mások új keletű egyesített ügyeket, [2001] EBHT II-2035, (79) bekezdés. Nem így van ez egyébként abban az esetben, amikor a piac nem érzékeny a behozatalra, lásd a 14. lábjegyzetben említett Bagnasco ügyben hozott ítélet (51) bekezdését.

(62)  Folyószámlahitel-keretek garanciái.

(63)  Lásd a 14. lábjegyzetben említett Bagnasco ügyben hozott ítélet (51) bekezdését.

(64)  Lásd e tekintetben a 45/85. sz. Verband der Sachversicherer ügyet, [1987] EBHT 405, (50) bekezdés, valamint a C-7/95 P. sz. John Deere ügyet, [1998] EBHT I-3111. Lásd a 25. lábjegyzetben említett Van Landewyck ügyben hozott ítélet (172) bekezdését is, ahol is az Európai Közösségek Bíróság kiemelte, hogy a szóban forgó megállapodás érzékelhetően az importált termékek értékesítése ellen hatott.

(65)  Lásd például a 18. lábjegyzetben említett Stichting Sigarettenindustrie ügyben hozott ítélet (49) és (50) bekezdését.

(66)  Lásd ehhez a T-22/97. sz. Kesko esetet, [1999] EBHT II-3775, (109) bekezdés.

(67)  Lásd például a T-65/98. sz. Van den Bergh Foods ügyet, [2003] EBHT II-, valamint a 38. lábjegyzetben említett Langnese-Iglo ügyben hozott ítélet (120) bekezdését.

(68)  Lásd például a C-214/99. sz. Neste ügyben hozott ítéletet, 2000.12.7. EBHT I-11121.

(69)  Lásd a C-234/89. sz. Delimitis ügyben hozott ítéletet, 1991.2.28., EBHT I-935.

(70)  Lásd a 38. lábjegyzetben említett Langnese-Iglo ügyben hozott ítélet (120) bekezdését. Lásd továbbá a 20. lábjegyzetben említett Helgelstad ügyben hozott ítéletet.

(71)  Lásd például a 24. lábjegyzetben említett Volkswagen (II) ügyben hozott bizottsági határozat (81) és az azt követő bekezdéseit.

(72)  Lásd e tekintetben a 16. lábjegyzetben említett SCK és FNK ügyekben hozott ítélet (177)–(181) bekezdését.

(73)  E fogalom kapcsán lásd a 14. lábjegyzetben említett Ambulanz Glöckner ügyben hozott ítélet (38) bekezdését, valamint a C-179/90. sz. Merci convenzionali porto di Genova ügyet, [1991] EBHT I-5889, és a C-242/95. sz. GT-Link ügyet, [1997] EBHT I-4449.

(74)  Lásd a 25. lábjegyzetben említett BPB Industries és British Gypsum ügyben hozott ítélet (135) bekezdését.

(75)  Lásd a 322/81. sz. Nederlandse Banden Industrie Michelin ügyet, [1983] EBHT 3461.

(76)  Lásd a 61/80. sz. Coöperative Stremsel- en Kleurselfabriek ügyet, [1981] EBHT 851, (15) bekezdés.

(77)  Lásd e tekintetben a 20. lábjegyzetben említett Irish Sugar ügyben hozott ítélet (169) bekezdését.

(78)  Lásd a 30. lábjegyzetben említett RTE (Magill) ügyben hozott ítélet (70) bekezdését.

(79)  Lásd a 20. lábjegyzetben említett Irish Sugar ügyben hozott ítéletet.

(80)  Lásd például a 73. lábjegyzetben említett joggyakorlatot.

(81)  Lásd e tekintetben a 28/77. sz. Tepea ügyet, [1978] EBHT 1391, (48) bekezdés, valamint az 56. lábjegyzetben említett Continental Can ügyben hozott ítélet (16) bekezdését.

(82)  Lásd a C-89/85. sz. Ahlström Osakeyhtiö (Woodpulp) és mások egyesített ügyeket, [1988] EBHT 651, (16) bekezdés.

(83)  Lásd e tekintetben a T-102/96. sz. Gencor ügyet, [1999] EBHT II-753, amely a fúziók esetében vizsgálja a hatásokat.

(84)  Lásd ehhez a 22. lábjegyzetben említett Javico ügyben hozott ítélet (19) bekezdését.

(85)  Lásd e tekintetben az 51/75. sz. EMI kontra CBS ügy [1976] ECR 811, (28) és (29) bekezdését.

(86)  Lásd a Siemens/Fanuc ügyben hozott bizottsági határozatot,, HL L 376., 1985.12.31., 29. o.

(87)  Lásd e tekintetben a 29/83. sz. és 30/83. sz. CRAM és Rheinzinc egyesített ügyeket, [1984] EBHT 1679, valamint a 40/73. sz. Suiker Unie és mások egyesített ügyeket, [1975] EBHT 1663, (564) és (580) bekezdés.

(88)  Lásd a 22. lábjegyzetben említett Javico ügyben hozott ítélet (22) bekezdését.

(89)  Lásd a 15. lábjegyzetben említett Compagnie maritime belge ügyben hozott ítélet (203) bekezdését.

(90)  Lásd e tekintetben a 22. lábjegyzetben említett Javico ügyben hozott ítéletet.

(91)  E tekintetben lásd a 22. lábjegyzetben említett Javico ügyben hozott ítélet (24)–(26) bekezdését.

---

Az EFTA-államok Állandó Bizottsága

| 30.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 291/66 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 291/66

---

EMAS

A környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszer

A Norvégiában nyilvántartott telephelyek listája a 2001. március 19-i 761/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően

(2006/C 291/18)

| Nyilvántartási szám | A vállalat neve és címe | Tel.
  Fax
  E-mail | Kapcsolattartó személy | Ipari ágazat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NO-000005 | Kraft Foods Norge AS, avd Disenå |
| N-2114 Disenå |

Nyilvántartási szám

A vállalat neve és címe

Tel.

Fax

E-mail

Kapcsolattartó személy

Ipari ágazat

NO-000005

Kraft Foods Norge AS, avd Disenå

N-2114 Disenå

(47) 62 96 82 00

(47) 62 96 82 50

kmellem@krafteurope.com

Kari Benterud Mellem

15.31

NO-000015

| Rescon Mapei AS |
| --- |
| Vallsetveien 6 |
| N-2120 Sagstua |

Rescon Mapei AS

Vallsetveien 6

N-2120 Sagstua

(47) 62 97 20 00

(47) 62 97 20 99

alan.ulstad@resconmapei.no

Alan K. Ulstad

24.66

NO-000016

| Håg ASA |
| --- |
| Sundveien |
| N-7460 Røros |

Håg ASA

Sundveien

N-7460 Røros

(47) 72 40 72 00

(47) 72 40 72 72

mbf@hag.no

Maj Britt Fjerdingen

36.11

NO-000017

| Gyproc AS |
| --- |
| Habornv 59 |
| N-1631 Gamle Fredrikstad |

Gyproc AS

Habornv 59

N-1631 Gamle Fredrikstad

(47) 69 35 75 00

(47) 69 35 75 01

gyprocno@gyproc.com

Jon Gjerløw

26.62

NO-000034

| Savo AS |
| --- |
| Fyrstikkbakken 7 |
| N-0667 Oslo |

Savo AS

Fyrstikkbakken 7

N-0667 Oslo

(47) 22 91 67 00

(47) 22 63 12 09

Birgit Madsen

31.11

NO-000044

| Hydro Aluminium Profiler AS, Magnor |
| --- |
| Gaustadveien |
| N-2240 Magnor |

Hydro Aluminium Profiler AS, Magnor

Gaustadveien

N-2240 Magnor

(47) 62 83 34 15

(47) 62 83 33 00

oyvind.aasen@hydro.com

Øyvind Aasen

27.422

NO-000059

| Ørsta Gruppen AS |
| --- |
| N-6151 Ørsta |

Ørsta Gruppen AS

N-6151 Ørsta

(47) 70 04 70 00

(47) 70 04 70 04

firmapost@orstastaal.no

Rolf O. Hjelle

28.1

NO-000063

| Pyrox AS |
| --- |
| N-5685 Uggdal |

Pyrox AS

N-5685 Uggdal

(47) 53 43 04 00

(47) 53 43 04 04

Eirik Helgesen

29.2

NO-000071

| Forestia AS |
| --- |
| Avd Kvam |
| N-2650 Kvam |

Forestia AS

Avd Kvam

N-2650 Kvam

(47) 62 42 82 00

(47) 61 29 25 30

kvam@forestia.com

Harvey Rønningen

20.200

NO-000083

| Total E & P Norge AS |
| --- |
| Finnestadveien 44 |
| N-4029 Stavanger |

Total E & P Norge AS

Finnestadveien 44

N-4029 Stavanger

(47) 51 50 39 18

(47) 51 50 31 40

firmapost@ep.total.no

Ulf Einar Moltu

11.100

NO-000085

| Kährs Brumunddal AS |
| --- |
| Nygata 4 |
| N-2380 Brumunddal |

Kährs Brumunddal AS

Nygata 4

N-2380 Brumunddal

(47) 62 36 23 00

(47) 62 36 23 01

Knut Midtbruket

20.200

NO-000086

| Grøset Trykk AS |
| --- |
| N-2260 Kirkenær |

Grøset Trykk AS

N-2260 Kirkenær

(47) 62 94 65 00

(47) 62 99 65 01

firmapost@groset.no

Mari L Breen

22.22

NO-000087

| Norske Skogindustrier ASA |
| --- |
| Follum |
| N-3505 Hønefoss |

Norske Skogindustrier ASA

Follum

N-3505 Hønefoss

(47) 32 11 21 00

(47) 32 11 22 00

astrid.broch-due@norske-skog.com

Astrid Broch-Due

21.12

NO-000090

| AS Oppland Metall |
| --- |
| Mattisrudsvingen 2 |
| N-2827 Hunndalen |

AS Oppland Metall

Mattisrudsvingen 2

N-2827 Hunndalen

(47) 61 18 76 70

(47) 61 17 04 71

firmapost@opplandmetall.no

Knut Sørlie

37.00, 60.2

NO-000092

| Forestia AS |
| --- |
| Braskereidfoss |
| N-2435 Braskereidfoss |

Forestia AS

Braskereidfoss

N-2435 Braskereidfoss

(47) 62 42 82 00

(47) 62 42 82 78

braskeriedfoss@forestia.com

Per Olav Løken

20.200

NO-000095

| Grip Senter |
| --- |
| Storgata 23 C |
| N-0184 Oslo |

Grip Senter

Storgata 23 C

N-0184 Oslo

(47) 22 97 98 00

(47) 22 42 75 10

eva-britt.isager@grip.no

Eva Britt Isager

74.2

NO-000096

| Gjøvik Land og Toten Interkommunale Avfallsselskap DA |
| --- |
| Dalborgmarka 100 |
| N-2827 Hunndalen |

Gjøvik Land og Toten Interkommunale Avfallsselskap DA

Dalborgmarka 100

N-2827 Hunndalen

(47) 61 14 55 80

(47) 61 13 22 45

post@glt-avfall.no

Bjørn E. Berg

90

NO-000097

| Hydro Polymers AS |
| --- |
| Rafnes |
| N-3966 Stathelle |

Hydro Polymers AS

Rafnes

N-3966 Stathelle

(47) 35 00 60 94

(47) 35 00 52 98

nils.eirik.stamland@hydro.com

Nils Eirik Stamland

24.140

---

| 30.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 291/68 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 291/68

---

Az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás módosításai

(2006/C 291/19)

Az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló, 2005. március 11-én és 2006. március 10-én Brüsszelben aláírt megállapodás 4. jegyzőkönyvét módosító megállapodások 2006. március 27-én léptek hatályba.

Ezeket a megállapodásokat és az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás egységes szerkezetbe foglalt változatát közzétették az EFTA Titkárságának honlapján.

A megállapodások az alábbi linkeken érhetők el:

| | http://secretariat.efta.int/Web/legaldocuments/ESAAndEFTACourtAgreement/Amendments |
| --- | --- |

http://secretariat.efta.int/Web/legaldocuments/ESAAndEFTACourtAgreement/Amendments

| | http://secretariat.efta.int/Web/legaldocuments/ESAAndEFTACourtAgreement/Documents/ |
| --- | --- |

http://secretariat.efta.int/Web/legaldocuments/ESAAndEFTACourtAgreement/Documents/

---

| 30.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 291/69 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 291/69

---

A 2005. év második félévére az EGT-/EFTA-államok által kiadott forgalomba hozatali engedélyek listája

(2006/C 291/20)

Hivatkozással az 1999. május 28-i 74/1999 sz. EGT-vegyesbizottsági határozatra, felkérik az EGT-Vegyesbizottságot, hogy 2006. június 2-i ülésén jegyezze fel a gyógyszerkészítmények 2005. június 1. és december 31. közötti időszakra vonatkozó forgalomba hozatali engedélyének alábbi listáit:

| I. melléklet | Az új forgalomba hozatali engedélyek listája |
| --- | --- |
| II. melléklet | A megújított forgalomba hozatali engedélyek listája |
| III. melléklet | A meghosszabbított forgalomba hozatali engedélyek listája |
| IV. melléklet | A visszavont forgalomba hozatali engedélyek listája |
| V. melléklet | A felfüggesztett forgalomba hozatali engedélyek listája |

I. melléklet

Az új forgalomba hozatali engedélyek listája

II. melléklet

A megújított forgalomba hozatali engedélyek listája

III. melléklet

A meghosszabbított forgalomba hozatali engedélyek listája

IV. melléklet

A visszavont forgalomba hozatali engedélyek listája

V. melléklet

A felfüggesztett forgalomba hozatali engedélyek listája

---

I. MELLÉKLET

1.   Új forgalomba hozatali engedélyek

A 2005. június 1. és december 31. közötti időszakban az EGT-/EFTA-államokban az alábbi forgalomba hozatali engedélyeket adták ki:

| EU-szám | Termék | Ország | Engedélyezés időpontja |
| --- | --- | --- | --- |
| EU/1/00/129/001-003 | Azopt | Liechtenstein | 2005.7.31. |
| EU/1/00/131/001-030 | PegIntron | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/1/00/134/008-011 | Lantus | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/1/00/135/002 | DaTSCAN | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/1/00/142/009-010 | NovoMix | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/1/00/142/011-016 | NovoMix | Liechtenstein | 2005.11.30. |
| EU/1/00/142/017-022 | NovoMix | Liechtenstein | 2005.11.30. |
| EU/1/01/198/007-010 | Glivec | Liechtenstein | 2005.7.31. |
| EU/1/02/215/001/NO-010/NO | Pritor Plus | Norvégia | 2005.9.7. |
| EU/1/02/227/003 | Neulasta | Liechtenstein | 2005.11.30. |
| EU/1/02/228/003 | Neupopeg | Liechtenstein | 2005.11.30. |
| EU/1/03/255/001-003 | Ventavis | Liechtenstein | 2005.11.30. |
| EU/1/03/258/013-014 | Avandamet | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/1/03/263/001-003/IS | Dukoral, vakcina szuszpenzió és pezsgőgranulátum orális oldathoz | Izland | 2005.10.6. |
| EU/1/03/265/003-004 | Bonviva | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/1/03/266/003-004 | Bondenza | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/1/03/269/001 | Faslodex | Liechtenstein | 2005.11.30. |
| EU/1/03/270/003 | Kentera | Liechtenstein | 2005.7.31. |
| EU/1/04/276/021-032 | Abilify | Liechtenstein | 2005.7.31. |
| EU/1/04/276/033-035 | Abilify | Liechtenstein | 2005.11.30. |
| EU/1/04/279/030-032 | Lyrica | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/1/04/280/007 | Yentreve | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/1/04/283/007 | Ariclaim | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/1/04/289/002 | Angiox | Liechtenstein | 2005.7.31. |
| EU/1/04/296/005-006 | Cymbalta | Liechtenstein | 2005.7.31. |
| EU/1/04/297/005-006 | Xeristar | Liechtenstein | 2005.7.31. |
| EU/1/05/310/001/NO-005/NO | Fosavance | Norvégia | 2005.9.6. |
| EU/1/05/310/001-005 | Fosavance | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/1/05/310/001-005/IS | Fosavance tabletta | Izland | 2005.9.20. |
| EU/1/05/311/001/NO-003/NO | Tarceva | Norvégia | 2005.9.26. |
| EU/1/05/311/001-003 | Tarceva | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/1/05/311/001-003/IS | Tarceva | Izland | 2005.10.18. |
| EU/1/05/312/001/IS | Xyrem | Izland | 2005.11.18. |
| EU/1/05/312/001/NO | Xyrem | Norvégia | 2005.11.18. |
| EU/1/05/313/001/NO-009/NO | Vasovist | Norvégia | 2005.10.14. |
| EU/1/05/313/001-009 | Vasovist | Liechtenstein | 2005.11.30. |
| EU/1/05/313/001-009/IS | Vasovist | Izland | 2005.11.2. |
| EU/1/05/314/001 | Kepivance | Liechtenstein | 2005.11.30. |
| EU/1/05/314/001/IS | Kepivance | Izland | 2005.11.24. |
| EU/1/05/314/001/NO | Kepivance | Norvégia | 2005.11.22. |
| EU/1/05/315/001 | Aptivus | Liechtenstein | 2005.11.30. |
| EU/1/05/315/001/IS | Aptivus | Izland | 2005.11.25. |
| EU/1/05/315/001/NO | Aptivus | Norvégia | 2005.11.2. |
| EU/1/05/316/001/NO-014/NO | Procoralan | Norvégia | 2005.11.10. |
| EU/1/05/316/001-014 | Procoralan | Liechtenstein | 2005.11.30. |
| EU/1/05/316/001-014/IS | Procoralan | Izland | 2005.11.24. |
| EU/1/05/317/001/NO-014/NO | Corlentor | Norvégia | 2005.11.10. |
| EU/1/05/317/001-014 | Corlentor | Liechtenstein | 2005.11.30. |
| EU/1/05/317/001-014/IS | Corlentor | Izland | 2005.11.24. |
| EU/1/05/318/001 | Revatio | Liechtenstein | 2005.11.30. |
| EU/1/05/318/001/IS | Revatio | Izland | 2005.11.28. |
| EU/1/05/318/001/NO | Revatio | Norvégia | 2005.11.11. |
| EU/1/05/319/001/NO-002/NO | Xolair | Norvégia | 2005.11.7. |
| EU/1/05/319/001-002 | Xolair | Liechtenstein | 2005.11.30. |
| EU/1/05/319/001-002/IS | Xolair | Izland | 2005.11.25. |
| EU/1/05/320/001 | Noxafil | Liechtenstein | 2005.11.30. |
| EU/1/05/320/001/IS | Noxafil | Izland | 2005.11.20. |
| EU/1/05/320/001/NO | Noxafil | Norvégia | 2005.11.23. |
| EU/1/05/321/001 | Posaconazole SP | Liechtenstein | 2005.11.30. |
| EU/1/05/321/001/IS | Posaconazole SP | Izland | 2005.11.24. |
| EU/1/05/321/001/NO | Posaconazole SP | Norvégia | 2005.11.23. |
| EU/2/01/030/003-004 | Virbagen Omega | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/2/04/047/001-002/IS | Purevax RCPCh Fel V, por és oldószer szuszpenziós injekcióhoz | Izland | 2005.6.30. |
| EU/2/04/048/001-002/IS | Purevax RCP Fel V, por és oldószer szuszpenziós injekcióhoz | Izland | 2005.6.30. |
| EU/2/04/049/001-002/IS | Purevax RCCh, por és oldószer szuszpenziós injekcióhoz | Izland | 2005.6.30. |
| EU/2/04/050/001-002/IS | Purevax RCPCh, por és oldószer szuszpenziós injekcióhoz | Izland | 2005.6.30. |
| EU/2/04/051/001-002/IS | Purevax RC, por és oldószer szuszpenziós injekcióhoz | Izland | 2005.6.30. |
| EU/2/04/052/001-002/IS | Purevax RCP, por és oldószer szuszpenziós injekcióhoz | Izland | 2005.6.30. |
| EU/2/05/053/001 | Naxcel | Liechtenstein | 2005.7.31. |
| EU/2/05/053/001/IS | Naxcel, szuszpenziós injekció | Izland | 2005.6.9. |
| EU/2/05/053/001/NO | Naxcel | Norvégia | 2005.6.17. |
| EU/2/05/054/001/NO-017/NO | Profender | Norvégia | 2005.8.30. |
| EU/2/05/054/001-017 | Profender | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/2/05/054/001-017/IS | Profender rácsepegtető oldat | Izland | 2005.8.26. |
| EU/2/05/055/001/NO-002/NO | Equilis Te | Norvégia | 2005.8.12. |
| EU/2/05/055/001-002 | Equilis Te | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/2/05/055/001-002/IS | Equilis Te, szuszpenziós injekció | Izland | 2005.8.2. |
| EU/2/05/056/001/NO-002/NO | Equilis Prequenza | Norvégia | 2005.8.12. |
| EU/2/05/056/001-002 | Equilis Prequenza | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/2/05/056/001-002/IS | Equilis Prequenza, szuszpenziós injekció | Izland | 2005.8.2. |
| EU/2/05/057/001/NO-002/NO | Equilis Prequenza Te | Norvégia | 2005.8.12. |
| EU/2/05/057/001-002 | Equilis Prequenza Te | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/2/05/057/001-002/IS | Equilis Prequenza Te, szuszpenziós injekció | Izland | 2005.8.2. |
| EU/2/97/004/011 | Metacam | Liechtenstein | 2005.7.31. |
| EU/2/97/004/012-013 | Metacam | Liechtenstein | 2005.9.30. |

EU-szám

Termék

Ország

Engedélyezés időpontja

EU/1/00/129/001-003

Azopt

Liechtenstein

2005.7.31.

EU/1/00/131/001-030

PegIntron

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/1/00/134/008-011

Lantus

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/1/00/135/002

DaTSCAN

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/1/00/142/009-010

NovoMix

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/1/00/142/011-016

NovoMix

Liechtenstein

2005.11.30.

EU/1/00/142/017-022

NovoMix

Liechtenstein

2005.11.30.

EU/1/01/198/007-010

Glivec

Liechtenstein

2005.7.31.

EU/1/02/215/001/NO-010/NO

Pritor Plus

Norvégia

2005.9.7.

EU/1/02/227/003

Neulasta

Liechtenstein

2005.11.30.

EU/1/02/228/003

Neupopeg

Liechtenstein

2005.11.30.

EU/1/03/255/001-003

Ventavis

Liechtenstein

2005.11.30.

EU/1/03/258/013-014

Avandamet

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/1/03/263/001-003/IS

Dukoral, vakcina szuszpenzió és pezsgőgranulátum orális oldathoz

Izland

2005.10.6.

EU/1/03/265/003-004

Bonviva

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/1/03/266/003-004

Bondenza

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/1/03/269/001

Faslodex

Liechtenstein

2005.11.30.

EU/1/03/270/003

Kentera

Liechtenstein

2005.7.31.

EU/1/04/276/021-032

Abilify

Liechtenstein

2005.7.31.

EU/1/04/276/033-035

Abilify

Liechtenstein

2005.11.30.

EU/1/04/279/030-032

Lyrica

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/1/04/280/007

Yentreve

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/1/04/283/007

Ariclaim

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/1/04/289/002

Angiox

Liechtenstein

2005.7.31.

EU/1/04/296/005-006

Cymbalta

Liechtenstein

2005.7.31.

EU/1/04/297/005-006

Xeristar

Liechtenstein

2005.7.31.

EU/1/05/310/001/NO-005/NO

Fosavance

Norvégia

2005.9.6.

EU/1/05/310/001-005

Fosavance

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/1/05/310/001-005/IS

Fosavance tabletta

Izland

2005.9.20.

EU/1/05/311/001/NO-003/NO

Tarceva

Norvégia

2005.9.26.

EU/1/05/311/001-003

Tarceva

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/1/05/311/001-003/IS

Tarceva

Izland

2005.10.18.

EU/1/05/312/001/IS

Xyrem

Izland

2005.11.18.

EU/1/05/312/001/NO

Xyrem

Norvégia

2005.11.18.

EU/1/05/313/001/NO-009/NO

Vasovist

Norvégia

2005.10.14.

EU/1/05/313/001-009

Vasovist

Liechtenstein

2005.11.30.

EU/1/05/313/001-009/IS

Vasovist

Izland

2005.11.2.

EU/1/05/314/001

Kepivance

Liechtenstein

2005.11.30.

EU/1/05/314/001/IS

Kepivance

Izland

2005.11.24.

EU/1/05/314/001/NO

Kepivance

Norvégia

2005.11.22.

EU/1/05/315/001

Aptivus

Liechtenstein

2005.11.30.

EU/1/05/315/001/IS

Aptivus

Izland

2005.11.25.

EU/1/05/315/001/NO

Aptivus

Norvégia

2005.11.2.

EU/1/05/316/001/NO-014/NO

Procoralan

Norvégia

2005.11.10.

EU/1/05/316/001-014

Procoralan

Liechtenstein

2005.11.30.

EU/1/05/316/001-014/IS

Procoralan

Izland

2005.11.24.

EU/1/05/317/001/NO-014/NO

Corlentor

Norvégia

2005.11.10.

EU/1/05/317/001-014

Corlentor

Liechtenstein

2005.11.30.

EU/1/05/317/001-014/IS

Corlentor

Izland

2005.11.24.

EU/1/05/318/001

Revatio

Liechtenstein

2005.11.30.

EU/1/05/318/001/IS

Revatio

Izland

2005.11.28.

EU/1/05/318/001/NO

Revatio

Norvégia

2005.11.11.

EU/1/05/319/001/NO-002/NO

Xolair

Norvégia

2005.11.7.

EU/1/05/319/001-002

Xolair

Liechtenstein

2005.11.30.

EU/1/05/319/001-002/IS

Xolair

Izland

2005.11.25.

EU/1/05/320/001

Noxafil

Liechtenstein

2005.11.30.

EU/1/05/320/001/IS

Noxafil

Izland

2005.11.20.

EU/1/05/320/001/NO

Noxafil

Norvégia

2005.11.23.

EU/1/05/321/001

Posaconazole SP

Liechtenstein

2005.11.30.

EU/1/05/321/001/IS

Posaconazole SP

Izland

2005.11.24.

EU/1/05/321/001/NO

Posaconazole SP

Norvégia

2005.11.23.

EU/2/01/030/003-004

Virbagen Omega

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/2/04/047/001-002/IS

Purevax RCPCh Fel V, por és oldószer szuszpenziós injekcióhoz

Izland

2005.6.30.

EU/2/04/048/001-002/IS

Purevax RCP Fel V, por és oldószer szuszpenziós injekcióhoz

Izland

2005.6.30.

EU/2/04/049/001-002/IS

Purevax RCCh, por és oldószer szuszpenziós injekcióhoz

Izland

2005.6.30.

EU/2/04/050/001-002/IS

Purevax RCPCh, por és oldószer szuszpenziós injekcióhoz

Izland

2005.6.30.

EU/2/04/051/001-002/IS

Purevax RC, por és oldószer szuszpenziós injekcióhoz

Izland

2005.6.30.

EU/2/04/052/001-002/IS

Purevax RCP, por és oldószer szuszpenziós injekcióhoz

Izland

2005.6.30.

EU/2/05/053/001

Naxcel

Liechtenstein

2005.7.31.

EU/2/05/053/001/IS

Naxcel, szuszpenziós injekció

Izland

2005.6.9.

EU/2/05/053/001/NO

Naxcel

Norvégia

2005.6.17.

EU/2/05/054/001/NO-017/NO

Profender

Norvégia

2005.8.30.

EU/2/05/054/001-017

Profender

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/2/05/054/001-017/IS

Profender rácsepegtető oldat

Izland

2005.8.26.

EU/2/05/055/001/NO-002/NO

Equilis Te

Norvégia

2005.8.12.

EU/2/05/055/001-002

Equilis Te

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/2/05/055/001-002/IS

Equilis Te, szuszpenziós injekció

Izland

2005.8.2.

EU/2/05/056/001/NO-002/NO

Equilis Prequenza

Norvégia

2005.8.12.

EU/2/05/056/001-002

Equilis Prequenza

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/2/05/056/001-002/IS

Equilis Prequenza, szuszpenziós injekció

Izland

2005.8.2.

EU/2/05/057/001/NO-002/NO

Equilis Prequenza Te

Norvégia

2005.8.12.

EU/2/05/057/001-002

Equilis Prequenza Te

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/2/05/057/001-002/IS

Equilis Prequenza Te, szuszpenziós injekció

Izland

2005.8.2.

EU/2/97/004/011

Metacam

Liechtenstein

2005.7.31.

EU/2/97/004/012-013

Metacam

Liechtenstein

2005.9.30.

---

II. MELLÉKLET

2.   Megújított forgalomba hozatali engedélyek

A 2005. június 1. és december 31. közötti időszakban az EGT-/EFTA-államokban az alábbi forgalomba hozatali engedélyeket újították meg:

| EU-szám | Termék | Ország | Megújítás időpontja |
| --- | --- | --- | --- |
| EU/1/00/129/001/NO-003/NO | Azopt | Norvégia | 2005.6.30. |
| EU/1/00/129/001-003/IS | Azopt, szemcsepp, szuszpenzió, 1 % | Izland | 2005.6.30. |
| EU/1/05/131/001/NO-005/NO | PegIntron | Norvégia | 2005.6.24. |
| EU/1/00/131/001-050/IS | PegIntron | Izland | 2005.6.28. |
| EU/1/00/131/031-050 | PegIntron | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/1/05/132/001/NO-005/NO | ViraferonPeg | Norvégia | 2005.6.24. |
| EU/1/00/132/001-050 | ViraferonPeg | Liechtenstein | 2005.7.31. |
| EU/1/00/132/001-050/IS | ViraferonPeg | Izland | 2005.6.28. |
| EU/1/00/133/001/NO-008/NO | Optisulin | Norvégia | 2005.7.27. |
| EU/1/00/133/001-008 | Optisulin | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/1/00/133/001-008/IS | Optisulin | Izland | 2005.8.29. |
| EU/1/00/134/001/NO-029/NO | Lantus | Norvégia | 2005.7.27. |
| EU/1/00/134/001-007, 012-029 | Lantus | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/1/00/134/001-029/IS | Lantus | Izland | 2005.8.29. |
| EU/1/00/135/001 | DaTSCAN | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/1/00/135/001/NO-002/NO | DaTSCAN | Norvégia | 2005.9.20. |
| EU/1/00/135/001-002/IS | DaTSCAN | Izland | 2005.10.11. |
| EU/1/00/137/001/NO-012/NO | Avandia | Norvégia | 2005.7.27. |
| EU/1/00/137/001-012 | Avandia | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/1/00/137/001-012/IS | Avandia | Izland | 2005.9.16. |
| EU/1/00/140/001 | Visudyne | Liechtenstein | 2005.7.31. |
| EU/1/00/140/001/IS | Visudyne 15 mg por injekciós oldathoz | Izland | 2005.7.14. |
| EU/1/00/140/001/NO | Visudyne | Norvégia | 2005.7.27. |
| EU/1/00/141/001 | Myocet | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/1/00/141/001/IS | Myocet | Izland | 2005.10.13. |
| EU/1/00/141/001/NO | Myocet | Norvégia | 2005.9.28. |
| EU/1/00/142/004/NO-005/NO | NovoMix Penfill | Norvégia | 2005.10.13. |
| EU/1/00/142/004-005 | NovoMix | Liechtenstein | 2005.09.30. |
| EU/1/00/142/004-005/IS | NovoMix 30 Penfill | Izland | 2005.10.21. |
| EU/1/00/142/009/NO-010/NO | NovoMix Flexpen | Norvégia | 2005.10.13. |
| EU/1/00/142/009-010/IS | NovoMix 30 FlexPen | Izland | 2005.10.21. |
| EU/1/00/143/001/NO-006/NO | Kogenate Bayer | Norvégia | 2005.9.7. |
| EU/1/00/143/001-006 | Kogenate | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/1/00/143/001-006/IS | Kogenate Bayer | Izland | 2005.10.7. |
| EU/1/00/144/001/NO-003/NO | Helixate NexGen | Norvégia | 2005.9.7. |
| EU/1/00/144/001-003 | Helixate | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/1/00/144/001-003/IS | Helixate NexGen | Izland | 2005.10.7. |
| EU/1/00/145/001 | Herceptin | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/1/00/145/001/IS | Herceptin | Izland | 2005.11.28. |
| EU/1/00/145/001/NO | Herceptin | Norvégia | 2005.9.23. |
| EU/1/00/146/001/NO-029/NO | Keppra | Norvégia | 2005.8.8. |
| EU/1/00/146/001-029 | Keppra | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/1/00/146/001-029/IS | Keppra | Izland | 2005.9.12. |
| EU/1/00/148/001/NO-004/NO | Agenerase | Norvégia | 2005.12.12. |
| EU/1/00/148/001-004 | Agenerase | Liechtenstein | 2005.11.30. |
| EU/1/00/148/001-004/IS | Agenerase | Izland | 2005.12.16. |
| EU/1/00/149/001 | Panretin | Liechtenstein | 2005.11.30. |
| EU/1/00/149/001/IS | Panretin | Izland | 2005.12.16. |
| EU/1/00/149/001/NO | Panretin | Norvégia | 2005.12.9. |
| EU/1/00/150/001/NO-015/NO | Actos | Norvégia | 2005.11.2. |
| EU/1/00/150/001-015 | Actos | Liechtenstein | 2005.11.30. |
| EU/1/00/150/001-015/IS | Actos | Izland | 2005.11.11. |
| EU/1/00/151/001/NO-013/NO | Glustin | Norvégia | 2005.11.2. |
| EU/1/00/151/001-013 | Glustin | Liechtenstein | 2005.11.30. |
| EU/1/00/151/001-013/IS | Glustin | Izland | 2005.11.11. |
| EU/1/00/152/001-018 | Infanrix hexa | Liechtenstein | 2005.11.30. |
| EU/1/00/153/001-010 | Infanrix penta | Liechtenstein | 2005.11.30. |
| EU/1/00/153/001-010/IS | Infanrix penta | Izland | 2005.12.16. |
| EU/1/00/153/001-010/NO | Infanrix penta | Norvégia | 2005.12.7. |
| EU/1/00152/001-018/NO | Infanrix hexa | Norvégia | 2005.12.07. |
| EU/1/95/001/001, 003-005, 009, 012, 021-022, 025-028, 031-035/IS | Gonal-F | Izland | 2005.11.15. |
| EU/1/95/001/001/NO | Gonal-F | Norvégia | 2005.11.11. |
| EU/1/95/001/003/NO-006/NO | Gonal-F | Norvégia | 2005.11.11. |
| EU/1/95/001/009/NO | Gonal-F | Norvégia | 2005.11.11. |
| EU/1/95/001/012/NO | Gonal-F | Norvégia | 2005.11.11. |
| EU/1/95/001/021/NO-022/NO | Gonal-F | Norvégia | 2005.11.11. |
| EU/1/95/001/025/NO-028/NO | Gonal-F | Norvégia | 2005.11.11. |
| EU/1/95/001/031/NO-035/NO | Gonal-F | Norvégia | 2005.11.11. |
| EU/1/98/093/002 | Forcaltonin | Liechtenstein | 2005.7.31. |
| EU/1/99/127/001/NO-044/NO | IntronA | Norvégia | 2005.6.20. |
| EU/1/99/127/001-044 | IntronA | Liechtenstein | 2005.7.31. |
| EU/1/99/127/001-044/IS | IntronA | Izland | 2005.6.27. |
| EU/1/99/128/001/NO-037/NO | Viraferon | Norvégia | 2005.6.20. |
| EU/1/99/128/001-037 | Viraferon | Liechtenstein | 2005.7.31. |
| EU/1/99/128/001-037/IS | Viraferon | Izland | 2005.6.27. |
| EU/2/00/018/001 | Incurin | Liechtenstein | 2005.7.31. |
| EU/2/00/018/001/NO | Incurin | Norvégia | 2005.6.16. |
| EU/2/00/022//002b-03a | Ibaflin | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/2/00/022/001/NO-017/NO | Ibaflin | Norvégia | 2005.8.31. |
| EU/2/00/022/001-017/IS | Ibaflin | Izland | 2005.7.15. |
| EU/2/00/022/001a | Ibaflin | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/2/00/022/001b-02a | Ibaflin | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/2/00/022/003b-04a | Ibaflin | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/2/00/022/004b | Ibaflin | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/2/00/022/005-017 | Ibaflin | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/2/00/024/001/IS | Pruban | Izland | 2005.12.16. |
| EU/2/99/016/001/NO-006/NO | Porcilis Pesti | Norvégia | 2005.7.18. |
| EU/2/99/016/001-006 | Porcilis Pesti | Liechtenstein | 2005.07.31. |
| EU/2/99/016/001-006/IS | Porcilis Pesti | Izland | 2005.7.13. |
| EU/2/99/017/001/NO-006/NO | Ibraxion | Norvégia | 2005.6.2. |

EU-szám

Termék

Ország

Megújítás időpontja

EU/1/00/129/001/NO-003/NO

Azopt

Norvégia

2005.6.30.

EU/1/00/129/001-003/IS

Azopt, szemcsepp, szuszpenzió, 1 %

Izland

2005.6.30.

EU/1/05/131/001/NO-005/NO

PegIntron

Norvégia

2005.6.24.

EU/1/00/131/001-050/IS

PegIntron

Izland

2005.6.28.

EU/1/00/131/031-050

PegIntron

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/1/05/132/001/NO-005/NO

ViraferonPeg

Norvégia

2005.6.24.

EU/1/00/132/001-050

ViraferonPeg

Liechtenstein

2005.7.31.

EU/1/00/132/001-050/IS

ViraferonPeg

Izland

2005.6.28.

EU/1/00/133/001/NO-008/NO

Optisulin

Norvégia

2005.7.27.

EU/1/00/133/001-008

Optisulin

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/1/00/133/001-008/IS

Optisulin

Izland

2005.8.29.

EU/1/00/134/001/NO-029/NO

Lantus

Norvégia

2005.7.27.

EU/1/00/134/001-007, 012-029

Lantus

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/1/00/134/001-029/IS

Lantus

Izland

2005.8.29.

EU/1/00/135/001

DaTSCAN

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/1/00/135/001/NO-002/NO

DaTSCAN

Norvégia

2005.9.20.

EU/1/00/135/001-002/IS

DaTSCAN

Izland

2005.10.11.

EU/1/00/137/001/NO-012/NO

Avandia

Norvégia

2005.7.27.

EU/1/00/137/001-012

Avandia

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/1/00/137/001-012/IS

Avandia

Izland

2005.9.16.

EU/1/00/140/001

Visudyne

Liechtenstein

2005.7.31.

EU/1/00/140/001/IS

Visudyne 15 mg por injekciós oldathoz

Izland

2005.7.14.

EU/1/00/140/001/NO

Visudyne

Norvégia

2005.7.27.

EU/1/00/141/001

Myocet

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/1/00/141/001/IS

Myocet

Izland

2005.10.13.

EU/1/00/141/001/NO

Myocet

Norvégia

2005.9.28.

EU/1/00/142/004/NO-005/NO

NovoMix Penfill

Norvégia

2005.10.13.

EU/1/00/142/004-005

NovoMix

Liechtenstein

2005.09.30.

EU/1/00/142/004-005/IS

NovoMix 30 Penfill

Izland

2005.10.21.

EU/1/00/142/009/NO-010/NO

NovoMix Flexpen

Norvégia

2005.10.13.

EU/1/00/142/009-010/IS

NovoMix 30 FlexPen

Izland

2005.10.21.

EU/1/00/143/001/NO-006/NO

Kogenate Bayer

Norvégia

2005.9.7.

EU/1/00/143/001-006

Kogenate

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/1/00/143/001-006/IS

Kogenate Bayer

Izland

2005.10.7.

EU/1/00/144/001/NO-003/NO

Helixate NexGen

Norvégia

2005.9.7.

EU/1/00/144/001-003

Helixate

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/1/00/144/001-003/IS

Helixate NexGen

Izland

2005.10.7.

EU/1/00/145/001

Herceptin

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/1/00/145/001/IS

Herceptin

Izland

2005.11.28.

EU/1/00/145/001/NO

Herceptin

Norvégia

2005.9.23.

EU/1/00/146/001/NO-029/NO

Keppra

Norvégia

2005.8.8.

EU/1/00/146/001-029

Keppra

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/1/00/146/001-029/IS

Keppra

Izland

2005.9.12.

EU/1/00/148/001/NO-004/NO

Agenerase

Norvégia

2005.12.12.

EU/1/00/148/001-004

Agenerase

Liechtenstein

2005.11.30.

EU/1/00/148/001-004/IS

Agenerase

Izland

2005.12.16.

EU/1/00/149/001

Panretin

Liechtenstein

2005.11.30.

EU/1/00/149/001/IS

Panretin

Izland

2005.12.16.

EU/1/00/149/001/NO

Panretin

Norvégia

2005.12.9.

EU/1/00/150/001/NO-015/NO

Actos

Norvégia

2005.11.2.

EU/1/00/150/001-015

Actos

Liechtenstein

2005.11.30.

EU/1/00/150/001-015/IS

Actos

Izland

2005.11.11.

EU/1/00/151/001/NO-013/NO

Glustin

Norvégia

2005.11.2.

EU/1/00/151/001-013

Glustin

Liechtenstein

2005.11.30.

EU/1/00/151/001-013/IS

Glustin

Izland

2005.11.11.

EU/1/00/152/001-018

Infanrix hexa

Liechtenstein

2005.11.30.

EU/1/00/153/001-010

Infanrix penta

Liechtenstein

2005.11.30.

EU/1/00/153/001-010/IS

Infanrix penta

Izland

2005.12.16.

EU/1/00/153/001-010/NO

Infanrix penta

Norvégia

2005.12.7.

EU/1/00152/001-018/NO

Infanrix hexa

Norvégia

2005.12.07.

EU/1/95/001/001, 003-005, 009, 012, 021-022, 025-028, 031-035/IS

Gonal-F

Izland

2005.11.15.

EU/1/95/001/001/NO

Gonal-F

Norvégia

2005.11.11.

EU/1/95/001/003/NO-006/NO

Gonal-F

Norvégia

2005.11.11.

EU/1/95/001/009/NO

Gonal-F

Norvégia

2005.11.11.

EU/1/95/001/012/NO

Gonal-F

Norvégia

2005.11.11.

EU/1/95/001/021/NO-022/NO

Gonal-F

Norvégia

2005.11.11.

EU/1/95/001/025/NO-028/NO

Gonal-F

Norvégia

2005.11.11.

EU/1/95/001/031/NO-035/NO

Gonal-F

Norvégia

2005.11.11.

EU/1/98/093/002

Forcaltonin

Liechtenstein

2005.7.31.

EU/1/99/127/001/NO-044/NO

IntronA

Norvégia

2005.6.20.

EU/1/99/127/001-044

IntronA

Liechtenstein

2005.7.31.

EU/1/99/127/001-044/IS

IntronA

Izland

2005.6.27.

EU/1/99/128/001/NO-037/NO

Viraferon

Norvégia

2005.6.20.

EU/1/99/128/001-037

Viraferon

Liechtenstein

2005.7.31.

EU/1/99/128/001-037/IS

Viraferon

Izland

2005.6.27.

EU/2/00/018/001

Incurin

Liechtenstein

2005.7.31.

EU/2/00/018/001/NO

Incurin

Norvégia

2005.6.16.

EU/2/00/022//002b-03a

Ibaflin

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/2/00/022/001/NO-017/NO

Ibaflin

Norvégia

2005.8.31.

EU/2/00/022/001-017/IS

Ibaflin

Izland

2005.7.15.

EU/2/00/022/001a

Ibaflin

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/2/00/022/001b-02a

Ibaflin

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/2/00/022/003b-04a

Ibaflin

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/2/00/022/004b

Ibaflin

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/2/00/022/005-017

Ibaflin

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/2/00/024/001/IS

Pruban

Izland

2005.12.16.

EU/2/99/016/001/NO-006/NO

Porcilis Pesti

Norvégia

2005.7.18.

EU/2/99/016/001-006

Porcilis Pesti

Liechtenstein

2005.07.31.

EU/2/99/016/001-006/IS

Porcilis Pesti

Izland

2005.7.13.

EU/2/99/017/001/NO-006/NO

Ibraxion

Norvégia

2005.6.2.

---

III. MELLÉKLET

3.   Meghosszabbított forgalomba hozatali engedélyek

A 2005. június 1. és december 31. közötti időszakban az EGT-/EFTA-államokban az alábbi forgalomba hozatali engedélyeket hosszabbították meg:

| EU-szám | Termék | Ország | Meghosszabbítás időpontja |
| --- | --- | --- | --- |
| EU/1/00/142/011/NO-013/NO | NovoMix Penfill 50 | Norvégia | 2005.11.1. |
| EU/1/00/142/001-013/IS | NovoMix 50 Penfill szuszpenziós injekció | Izland | 2005.10.5. |
| EU/1/00/142/014/NO-016/NO | NovoMix Flexpen 50 | Norvégia | 2005.11.1. |
| EU/1/00/142/014-016/IS | NovoMix 50 FlexPen szuszpenziós injekció | Izland | 2005.10.5. |
| EU/1/00/142/017/NO-019/NO | NovoMix Penfill 70 | Norvégia | 2005.11.1. |
| EU/1/00/142/017-019/IS | NovoMix 70 Penfill szuszpenziós injekció | Izland | 2005.10.5. |
| EU/1/00/142/020/NO-022/NO | NovoMix Flexpen 70 | Norvégia | 2005.11.1. |
| EU/1/00/142/020-022/IS | NovoMix 70 FlexPen szuszpenziós injekció | Izland | 2005.10.5. |
| EU/1/03/265/003/NO-004/NO | Bonviva, filmbevonatú tabletta | Norvégia | 2005.9.28. |
| EU/1/03/265/003-004/IS | Bonviva, filmbevonatú tabletta | Izland | 2005.10.25. |
| EU/1/03/266/003/NO-004/NO | Bondenza, filmbevonatú tabletta | Norvégia | 2005.9.28. |
| EU/1/03/266/003-004/IS | Bondenza, filmbevonatú tabletta | Izland | 2005.10.21. |
| EU/1/04/276/021/NO-023/NO | Abilify, szájban diszpergálódó tabletta 5 mg | Norvégia | 2005.7.18. |
| EU/1/04/276/021-023/IS | Abilify, szájban diszpergálódó tabletta 5 mg | Izland | 2005.7.14. |
| EU/1/04/276/024/NO-026/NO | Abilify, szájban diszpergálódó tabletta 10 mg | Norvégia | 2005.7.18. |
| EU/1/04/276/024-026/IS | Abilify, szájban diszpergálódó tabletta 10 mg | Izland | 2005.7.14. |
| EU/1/04/276/027/NO-029/NO | Abilify, szájban diszpergálódó tabletta 15 mg | Norvégia | 2005.7.18. |
| EU/1/04/276/027-029/IS | Abilify, szájban diszpergálódó tabletta 15 mg | Izland | 2005.7.14. |
| EU/1/04/276/030/NO-032/NO | Abilify, szájban diszpergálódó tabletta 30 mg | Norvégia | 2005.7.18. |
| EU/1/04/276/030-032/IS | Abilify, szájban diszpergálódó tabletta 30 mg | Izland | 2005.7.14. |
| EU/1/04/276/033/NO-035/NO | Abilify 1 mg/ml, oldat orális alkalmazásra | Norvégia | 2005.11.9. |
| EU/1/04/276/033-035/IS | Abilify 1 mg/ml, oldat orális alkalmazásra | Izland | 2005.12.1. |
| EU/1/96/026/002/IS | Invirase, filmbevonatú tabletta 500 mg | Izland | 2005.7.19. |
| EU/1/96/026/002/NO | Invirase | Norvégia | 2005.6.9. |
| EU/2/97/004/012/NO-013/NO | Metacam, 0,5 mg/ml orális szuszpenzió kutyáknak | Norvégia | 2005.9.5. |
| EU/2/97/004/012-013/IS | Metacam, 0,5 mg/ml orális szuszpenzió kutyáknak | Izland | 2005.9.2. |

EU-szám

Termék

Ország

Meghosszabbítás időpontja

EU/1/00/142/011/NO-013/NO

NovoMix Penfill 50

Norvégia

2005.11.1.

EU/1/00/142/001-013/IS

NovoMix 50 Penfill szuszpenziós injekció

Izland

2005.10.5.

EU/1/00/142/014/NO-016/NO

NovoMix Flexpen 50

Norvégia

2005.11.1.

EU/1/00/142/014-016/IS

NovoMix 50 FlexPen szuszpenziós injekció

Izland

2005.10.5.

EU/1/00/142/017/NO-019/NO

NovoMix Penfill 70

Norvégia

2005.11.1.

EU/1/00/142/017-019/IS

NovoMix 70 Penfill szuszpenziós injekció

Izland

2005.10.5.

EU/1/00/142/020/NO-022/NO

NovoMix Flexpen 70

Norvégia

2005.11.1.

EU/1/00/142/020-022/IS

NovoMix 70 FlexPen szuszpenziós injekció

Izland

2005.10.5.

EU/1/03/265/003/NO-004/NO

Bonviva, filmbevonatú tabletta

Norvégia

2005.9.28.

EU/1/03/265/003-004/IS

Bonviva, filmbevonatú tabletta

Izland

2005.10.25.

EU/1/03/266/003/NO-004/NO

Bondenza, filmbevonatú tabletta

Norvégia

2005.9.28.

EU/1/03/266/003-004/IS

Bondenza, filmbevonatú tabletta

Izland

2005.10.21.

EU/1/04/276/021/NO-023/NO

Abilify, szájban diszpergálódó tabletta 5 mg

Norvégia

2005.7.18.

EU/1/04/276/021-023/IS

Abilify, szájban diszpergálódó tabletta 5 mg

Izland

2005.7.14.

EU/1/04/276/024/NO-026/NO

Abilify, szájban diszpergálódó tabletta 10 mg

Norvégia

2005.7.18.

EU/1/04/276/024-026/IS

Abilify, szájban diszpergálódó tabletta 10 mg

Izland

2005.7.14.

EU/1/04/276/027/NO-029/NO

Abilify, szájban diszpergálódó tabletta 15 mg

Norvégia

2005.7.18.

EU/1/04/276/027-029/IS

Abilify, szájban diszpergálódó tabletta 15 mg

Izland

2005.7.14.

EU/1/04/276/030/NO-032/NO

Abilify, szájban diszpergálódó tabletta 30 mg

Norvégia

2005.7.18.

EU/1/04/276/030-032/IS

Abilify, szájban diszpergálódó tabletta 30 mg

Izland

2005.7.14.

EU/1/04/276/033/NO-035/NO

Abilify 1 mg/ml, oldat orális alkalmazásra

Norvégia

2005.11.9.

EU/1/04/276/033-035/IS

Abilify 1 mg/ml, oldat orális alkalmazásra

Izland

2005.12.1.

EU/1/96/026/002/IS

Invirase, filmbevonatú tabletta 500 mg

Izland

2005.7.19.

EU/1/96/026/002/NO

Invirase

Norvégia

2005.6.9.

EU/2/97/004/012/NO-013/NO

Metacam, 0,5 mg/ml orális szuszpenzió kutyáknak

Norvégia

2005.9.5.

EU/2/97/004/012-013/IS

Metacam, 0,5 mg/ml orális szuszpenzió kutyáknak

Izland

2005.9.2.

---

IV. MELLÉKLET

4.   Visszavont fogalomba hozatali engedélyek

A 2005. június 1. és december 31. közötti időszakban az EGT-/EFTA-államokban az alábbi forgalomba hozatali engedélyeket vonták vissza:

| EU-szám | Termék | Ország | Visszavonás időpontja |
| --- | --- | --- | --- |
| EU/1/00/158/001-034/IS | Opulis | Izland | 2005.9.9. |
| EU/1/00/168/001/NO-006/NO | Tenecteplase | Norvégia | 2005.8.9. |
| EU/1/00/168/001-006 | Tenecteplase | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/1/02/208/001-008/IS | Xapit | Izland | 2005.9.9. |
| EU/1/02/210/001/NO-008/NO | Rayzon | Norvégia | 2005.7.22. |
| EU/1/02/210/001-008 | Rayzon | Liechtenstein | 2005.7.31. |
| EU/1/02/210/001-008/IS | Rayzon | Izland | 2005.7.5. |
| EU/1/02/242/001-024 | Valdyn | Liechtenstein | 2005.9.30. |
| EU/1/02/242/001-024/IS | Valdyn, filmbevonatú tabletta | Izland | 2005.7.05. |
| EU/1/02/244/001/NO-024/NO | Valdyn | Norvégia | 2005.7.22. |
| EU/1/02/244/001-024/IS | Valdyn | Liechtenstein | 2005.7.31. |
| EU/1/96/009/010/NO-017/NO | Zerit | Norvégia | 2005.9.30. |
| EU/1/96/009/010-017/IS | Zerit retard kapszula | Izland | 2005.11.29. |
| EU/1/96/023/001 | Cea-Scan | Liechtenstein | 2005.11.30. |
| EU/1/96/023/001/IS | CEA-Scan | Izland | 2005.11.9. |
| EU/1/97/048/001-014/IS | Infanrix HepB, szuszpenziós injekció | Izland | 2005.06.15. |
| EU/2/00/023/001-003 | Pulsaflox | Liechtenstein | 2005.11.30. |

EU-szám

Termék

Ország

Visszavonás időpontja

EU/1/00/158/001-034/IS

Opulis

Izland

2005.9.9.

EU/1/00/168/001/NO-006/NO

Tenecteplase

Norvégia

2005.8.9.

EU/1/00/168/001-006

Tenecteplase

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/1/02/208/001-008/IS

Xapit

Izland

2005.9.9.

EU/1/02/210/001/NO-008/NO

Rayzon

Norvégia

2005.7.22.

EU/1/02/210/001-008

Rayzon

Liechtenstein

2005.7.31.

EU/1/02/210/001-008/IS

Rayzon

Izland

2005.7.5.

EU/1/02/242/001-024

Valdyn

Liechtenstein

2005.9.30.

EU/1/02/242/001-024/IS

Valdyn, filmbevonatú tabletta

Izland

2005.7.05.

EU/1/02/244/001/NO-024/NO

Valdyn

Norvégia

2005.7.22.

EU/1/02/244/001-024/IS

Valdyn

Liechtenstein

2005.7.31.

EU/1/96/009/010/NO-017/NO

Zerit

Norvégia

2005.9.30.

EU/1/96/009/010-017/IS

Zerit retard kapszula

Izland

2005.11.29.

EU/1/96/023/001

Cea-Scan

Liechtenstein

2005.11.30.

EU/1/96/023/001/IS

CEA-Scan

Izland

2005.11.9.

EU/1/97/048/001-014/IS

Infanrix HepB, szuszpenziós injekció

Izland

2005.06.15.

EU/2/00/023/001-003

Pulsaflox

Liechtenstein

2005.11.30.

---

V. MELLÉKLET

5.   Felfüggesztett forgalomba hozatali engedélyek

A 2005. június 1. és december 31. közötti időszakban az EGT-/EFTA-államokban az alábbi forgalomba hozatali engedélyeket függesztették fel:

| EU-szám | Termék | Ország | Felfüggesztés időpontja |
| --- | --- | --- | --- |
| EU/1/00/147/001/NO-012/NO | Hexavac | Norvégia | 2005.11.17. |
| EU/1/00/147/001-008 | Hexavac | Liechtenstein | 2005.11.30. |
| EU/1/00/147/001-008/IS | Hexavac | Izland | 2005.11.17. |

EU-szám

Termék

Ország

Felfüggesztés időpontja

EU/1/00/147/001/NO-012/NO

Hexavac

Norvégia

2005.11.17.

EU/1/00/147/001-008

Hexavac

Liechtenstein

2005.11.30.

EU/1/00/147/001-008/IS

Hexavac

Izland

2005.11.17.

---