# Úřední věstník C 332/2006

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 332 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 4930. prosince 2006 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 332

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 4930. prosince 2006

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informace |
| | Komise |
| 2006/C 332/1 | Směnné kurzy vůči euru | 1 |
| 2006/C 332/2 | Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 332/3 | Sdělení francouzské vlády týkající se směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (Oznámení týkající se žádosti o povolení těžit kapalné nebo plynné uhlovodíky, tzv. concession de Muehlweg) (
  1
  ) | 3 |
| 2006/C 332/4 | Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin | 4 |
| 2006/C 332/5 | Jednotné použití kombinované nomenklatury (KN) (Zařazení zboží) | 7 |
| 2006/C 332/6 | Oznámení o žádosti podle článku 30 směrnice 2004/17/ES – prodloužení lhůty | 10 |
| 2006/C 332/7 | Státní podpora – Rakousko — Státní podpora č. C 50/2006 (ex NN 68/2006) — Státní záruka pro BAWAG-PSK — Výzva k podání připomínek podle článku 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  ) | 11 |
| 2006/C 332/8 | Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Rady 96/48/ESze dne 23. července 1996 o interoperabilitě transevropského vysokorychlostního železničního systému (
  1
  ) | 30 |
| 2006/C 332/9 | Oznámení o názvech kvalifikací v oboru architektury (
  1
  ) | 35 |
| 2006/C 332/0 | Dokumenty KOM jiné než legislativní návrhy přijaté Komisí | 42 |
| | Evropská investiční banka |
| 2006/C 332/1 | Politika zpřístupňování informací veřejnosti — Zásady, pravidla a postupy | 45 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Informace

Komise

2006/C 332/1

Směnné kurzy vůči euru

1

2006/C 332/2

Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům (
  1
  )

1

2

2006/C 332/3

Sdělení francouzské vlády týkající se směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (Oznámení týkající se žádosti o povolení těžit kapalné nebo plynné uhlovodíky, tzv. concession de Muehlweg) (
  1
  )

1

3

2006/C 332/4

Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

4

2006/C 332/5

Jednotné použití kombinované nomenklatury (KN) (Zařazení zboží)

7

2006/C 332/6

Oznámení o žádosti podle článku 30 směrnice 2004/17/ES – prodloužení lhůty

10

2006/C 332/7

Státní podpora – Rakousko — Státní podpora č. C 50/2006 (ex NN 68/2006) — Státní záruka pro BAWAG-PSK — Výzva k podání připomínek podle článku 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  )

1

11

2006/C 332/8

Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Rady 96/48/ESze dne 23. července 1996 o interoperabilitě transevropského vysokorychlostního železničního systému (
  1
  )

1

30

2006/C 332/9

Oznámení o názvech kvalifikací v oboru architektury (
  1
  )

1

35

2006/C 332/0

Dokumenty KOM jiné než legislativní návrhy přijaté Komisí

42

Evropská investiční banka

2006/C 332/1

Politika zpřístupňování informací veřejnosti — Zásady, pravidla a postupy

45

| | II   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | Komise |
| 2006/C 332/2 | Legislativní návrhy přijaté Komisí | 61 |

II   Přípravné akty

Komise

2006/C 332/2

Legislativní návrhy přijaté Komisí

61

| | III   Oznámení |
| --- | --- |
| | Komise |
| 2006/C 332/3 | Poslední zveřejnění dokumentů KOM jiných než legislativní návrhy a legislativních návrhů přijatých KomisíÚř. věst. č. C 317, 23.12.2006 | 67 |

III   Oznámení

Komise

2006/C 332/3

Poslední zveřejnění dokumentů KOM jiných než legislativní návrhy a legislativních návrhů přijatých KomisíÚř. věst. č. C 317, 23.12.2006

67

| | |
| --- | --- |
| 2006/C 332/4 | Oznámení čtenářům | s3 |

2006/C 332/4

Oznámení čtenářům

Oznámení čtenářům

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Informace

Komise

| 30.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 332/1

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

29. prosince 2006

(2006/C 332/01)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,3170 |
| JPY | japonský jen | 156,93 |
| DKK | dánská koruna | 7,4560 |
| GBP | britská libra | 0,67150 |
| SEK | švédská koruna | 9,0404 |
| CHF | švýcarský frank | 1,6069 |
| ISK | islandská koruna | 93,13 |
| NOK | norská koruna | 8,2380 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CYP | kyperská libra | 0,5782 |
| CZK | česká koruna | 27,485 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 251,77 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,6972 |
| MTL | maltská lira | 0,4293 |
| PLN | polský zlotý | 3,8310 |
| RON | rumunský lei | 3,3835 |
| SIT | slovinský tolar | 239,64 |
| SKK | slovenská koruna | 34,435 |
| TRY | turecká lira | 1,8640 |
| AUD | australský dolar | 1,6691 |
| CAD | kanadský dolar | 1,5281 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,2409 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,8725 |
| SGD | singapurský dolar | 2,0202 |
| KRW | jihokorejský won | 1 224,81 |
| ZAR | jihoafrický rand | 9,2124 |
| CNY | čínský juan | 10,2793 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,3504 |
| IDR | indonéská rupie | 11 844,44 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,6490 |
| PHP | filipínské peso | 64,546 |
| RUB | ruský rubl | 34,6800 |
| THB | thajský baht | 46,770 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,3170

JPY

japonský jen

156,93

DKK

dánská koruna

7,4560

GBP

britská libra

0,67150

SEK

švédská koruna

9,0404

CHF

švýcarský frank

1,6069

ISK

islandská koruna

93,13

NOK

norská koruna

8,2380

BGN

bulharský lev

1,9558

CYP

kyperská libra

0,5782

CZK

česká koruna

27,485

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

251,77

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,6972

MTL

maltská lira

0,4293

PLN

polský zlotý

3,8310

RON

rumunský lei

3,3835

SIT

slovinský tolar

239,64

SKK

slovenská koruna

34,435

TRY

turecká lira

1,8640

AUD

australský dolar

1,6691

CAD

kanadský dolar

1,5281

HKD

hongkongský dolar

10,2409

NZD

novozélandský dolar

1,8725

SGD

singapurský dolar

2,0202

KRW

jihokorejský won

1 224,81

ZAR

jihoafrický rand

9,2124

CNY

čínský juan

10,2793

HRK

chorvatská kuna

7,3504

IDR

indonéská rupie

11 844,44

MYR

malajsijský ringgit

4,6490

PHP

filipínské peso

64,546

RUB

ruský rubl

34,6800

THB

thajský baht

46,770

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 30.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 332/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 332/2

---

Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům (1)
   (2)

(Text s významem pro EHP)

(2006/C 332/02)

RAKOUSKO

Provozní licence vydané

Kategorie B:   Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (ES) č. 2407/92

| Název leteckého dopravce | Adresa leteckého dopravce | Povolení přepravovat | Platnost rozhodnutí od |
| --- | --- | --- | --- |
| AVAG AIR GmbH für Luftfahrt | A-5035 Salzburg — Flughafen |
| Innsbrucker Bundesstr. 111 |

Název leteckého dopravce

Adresa leteckého dopravce

Povolení přepravovat

Platnost rozhodnutí od

AVAG AIR GmbH für Luftfahrt

A-5035 Salzburg — Flughafen

Innsbrucker Bundesstr. 111

cestující, pošta, náklad

2. 11. 2006

---

(1)  Úř. věst. L 240, 24.8.1992, s. 1.

(2)  Sděleno Evropské komisi před 31. 8. 2005.

---

| 30.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 332/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 332/3

---

Sdělení francouzské vlády týkající se směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (1)

(Oznámení týkající se žádosti o povolení těžit kapalné nebo plynné uhlovodíky, tzv. „concession de Muehlweg“)

(Text s významem pro EHP)

(2006/C 332/03)

Dne 15. května 2006 společnost Oelweg, se sídlem na adrese 6, rue du 19 mars, F-67630 Scheibenhard (Francie), podala žádost na období dvaceti pěti let o povolení těžit kapalné nebo plynné uhlovodíky, tzv. „concession de Muelhweg“, na území o rozloze přibližně 5,3 km2, ve francouzském departementu Bas-Rhin.

Daná oblast tohoto povolení je vymezena úseky na polednících a rovnoběžkách, které spojují níže uvedené body definované pomocí zeměpisných souřadnic, přičemž za výchozí poledník se považuje poledník procházející Paříží.

| Body | Zeměpisná délka | Zeměpisná šířka |
| --- | --- | --- |
| A | 6,40 stupně východní délky | 54,40 stupně severní šířky |
| B | 6,36 stupně východní délky | 54,40 stupně severní šířky |
| C | 6,36 stupně východní délky | 54,38 stupně severní šířky |
| D | 6,40 stupně východní délky | 54,38 stupně severní šířky |

Body

Zeměpisná délka

Zeměpisná šířka

A

6,40 stupně východní délky

54,40 stupně severní šířky

B

6,36 stupně východní délky

54,40 stupně severní šířky

C

6,36 stupně východní délky

54,38 stupně severní šířky

D

6,40 stupně východní délky

54,38 stupně severní šířky

Podávání žádostí a kritéria přidělování povolení

Předkladatelé původní žádosti a konkurenčních žádostí musejí splňovat podmínky nutné k udělení oprávnění podle článků 3 a 4 pozměněného nařízení 95-427 ze dne 19. dubna 1995 o těžebních oprávněních (Úřední věstník Francouzské republiky ze dne 22. dubna 1995), jehož platnost byla prodloužena článkem 63 nařízení 2006-648 ze dne 2. června 2006 o těžebních oprávněních a oprávněních k podzemnímu skladování.

Společnosti, které mají zájem, mohou do devadesáti dnů od zveřejnění tohoto oznámení předložit konkurenční žádost postupem podle „Oznámení o poskytování těžebního práva na těžbu uhlovodíků ve Francii“ zveřejněného v Úředním věstníku Evropských společenství
  C 374, 30. prosince 1994, s. 11, a stanoveného pozměněným nařízením č. 95-427 ze dne 19. dubna 1995 o těžebních oprávněních. Žádosti se zasílají ministrovi příslušnému pro hornictví na níže uvedenou adresu.

Rozhodnutí o původní žádosti a konkurenčních žádostech se uskuteční podle kritérií přidělování oprávnění na těžbu stanovených v článku 5 uvedeného nařízení a budou přijata do tří let od přijetí původní žádosti francouzskými orgány, tedy nejpozději do 16. května 2009.

Podmínky a požadavky týkající se vykonávání činnosti a jejího ukončení

Žadatelé jsou vyzváni, aby se řídili články 79 a 79.1 důlního zákoníku a nařízení č. 95-696 ze dne 9. května 1995 o zahajování důlních prací a o báňském úřadu ve znění pozdějších předpisů (code minier a décret n° 95-696 du 9 mai 7995 modifié, relatif à l'ouverture des travaux miniers et à la police des mines) (Úřední věstník Francouzské republiky ze dne 11. května 1995).

Jakékoli další informace můžete získat na ministerstvu hospodářství, financí a průmyslu na adrese: Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie (direction générale de l'énergie et des matières premières, direction des ressources énergétiques et minérales, bureau de la législation minière) 61, boulevard Vincent-Auriol, Télédoc 133, F-75703 Paris Cedex 13 [telefon: (33) 144 97 23 02, fax: (33) 144 97 05 70].

S ustanoveními výše uvedených právních a správních předpisů se můžete seznámit na této internetové stránce:

http:// www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  Úř. věst. L 164, 30.6.1994.

---

| 30.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 332/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 332/4

---

Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

(2006/C 332/04)

Tímto zveřejnění se přiznává právo vznést námitku proti žádosti o změnu podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006. Komise musí obdržet oznámení námitky do 6 měsíců po datu zveřejnění.

ŽÁDOST O ZMĚNU

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

Žádost o změnu podle článku 9 a čl. 17 odst. 2

„SIERRA MÁGINA“

č. ES: ES/PDO/105/0054

CHOP ( X ) CHZO ( )

Požadovaná změna (požadované změny):

Záhlaví specifikace:

| | Název produktu |
| --- | --- |
| | Popis produktu |
| X | Zeměpisná oblast |
| | Důkaz původu |
| | Způsob produkce |
| | Odkaz |
| | Označování |
| | Vnitrostátní požadavky |

Image

Název produktu

Image

Popis produktu

X

Zeměpisná oblast

Image

Důkaz původu

Image

Způsob produkce

Image

Odkaz

Image

Označování

Image

Vnitrostátní požadavky

Změna (změny):

Zeměpisná oblast

Doplňuje se obec La Guardia de Jaén pro zachování jednotnosti, kterou představuje tato oblast v souvislosti s označením původu „Sierra Mágina“, pokud jde o fyzické vlastnosti, používané odrůdy, kulturní techniky a postupy, hustotu vysazování, chemické a organoleptické vlastnosti získaných olejů a podobnost postupů při výrobě a zpracování.

Do odstavce „produkce“, kde se píše: „Oblast produkce olivového oleje chráněného označením původu ‚Sierra Mágina‘ zahrnuje pozemky nacházející se v obcích Albánchez de Úbeda, Bédmar-Garcíez, Bélmez de la Moraleda, Cabra del Santo Cristo, Cambil, Huelma, Solera, Jimena, Jódar, Torres, Mancha Real, Campillo de Arenas, Pegalajar, Larva a Cárcheles (Cárchel y Carchelejo)“,

se doplňuje: „La Guardia de Jaén“.

AKTUALIZOVANÝ SOUHRN

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„SIERRA MÁGINA“

č. ES: ES/PDO/105/0054

CHOP ( X ) CHZO ( )

Tento přehled byl vypracován pouze pro informační účely. Veškeré údaje naleznou zúčastněné strany v úplném znění specifikace produktu, které je možné získat od vnitrostátních orgánů uvedených v oddíle 1 nebo od Evropské komise (1).

1

1.   Příslušný orgán členského státu:

| Název: | Subdirección General de Calidad y Promoción Agroalimentaria. Dirección General de Industria Agroalimentaria y Alimentación. Secretaría General de Agricultura y Alimentación. Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- | --- |
| Adresa: | Infanta Isabel 1o E-20871 Madrid |
| Tel.: | (34) 913 47 53 94 |
| Fax: | (34) 913 47 54 10 |
| E-mail: | sgcaproagro@mapya.es |

Název:

Subdirección General de Calidad y Promoción Agroalimentaria. Dirección General de Industria Agroalimentaria y Alimentación. Secretaría General de Agricultura y Alimentación. Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Adresa:

Infanta Isabel 1o E-20871 Madrid

o

Tel.:

(34) 913 47 53 94

Fax:

(34) 913 47 54 10

E-mail:

sgcaproagro@mapya.es

2.   Skupina:

| Název: | Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina». |
| --- | --- |
| Adresa: | Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n |
| E-23537 Bedmar (Jaén) |

Název:

Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina».

Adresa:

Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n

E-23537 Bedmar (Jaén)

Tel.:

(34) 953 77 20 90

Fax:

(34) 953 77 22 72

E-mail:

D.O.sierra-magina@swin.net

Složení:

producenti/zpracovatelé( X ) ostatní ( )

3.   Typ produktu:

Třída 1.5 - Oleje a tuky (máslo, margarin, olej, atd.)

4.   Specifikace (přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)

4.1   Název: „Sierra Mágina“

4.2   Popis: Extra panenský olivový olej získaný z oliv (Olea europea L) odrůd Picual a Manzanillo de Jaén.

Olea europea

Za hlavní chráněnou odrůdu se považuje odrůda Picual.

Má tyto vlastnosti: kyselost: nejvýše 0,5°; hodnota peroxidového čísla: nejvýše 18.K270, nejvýše 0,20; vlhkost a nečistoty: nejvýše 0,1 %.

270,

Pro tyto oleje je charakteristická vysoká stálost, výrazná ovocná a mírně nahořklá chuť. Barva může být tmavě zelená až zlatožlutá v závislosti na období sběru oliv a umístění olivového háje.

Chráněné oleje musí být vyrobeny minimálně z 90 % oliv odrůdy Picual.

4.3   Zeměpisná oblast: Místo a vymezení oblasti: Oblast produkce se nachází uprostřed přírodního parku, po kterém je také produkt s chráněným označením pojmenován. Tato oblast se nachází ve středu jižní části provincie Jaén a zahrnuje šestnáct obcí s olivovými háji o rozloze 64 009 ha, což představuje 84 % užívané zemědělské plochy.

Obce patřící do této oblasti: Do této oblasti patří šestnáct obcí provincie Jaén: Albánchez de Úbeda, Bedmar-Garcíez, Bélmez de la Moraleda, Cabra del Santo Cristo, Cambil, Campillo de Arenas, Cárcheles (Cárchel y Carchelejo), Huelma, Jimena, Jódar, La Guardia de Jaén, Larva, Mancha Real, Pegalajar, Solera y Torres.

4.4   Důkaz původu: Olivy přivezené do mlýnů pochází ze schválených odrůd a olivových hájů zapsaných do rejstříku výboru. Olej se pod dohledem kontrolorů výboru lisuje v mlýnech, které jsou zapsány v rejstříku a které se nacházejí v oblasti produkce, poté se skladuje v mlýnech nebo v balírnách zapsaných do rejstříku. Získaný olej se podrobí fyzikálnímu, chemickému a organoleptickému rozboru a pouze olej, který vyhověl všem kontrolním procesům, se stáčí do lahví a uvádí na trh jako produkt s chráněným označením původu a s kontrolní etiketou očíslovanou regulativním výborem.

4.5   Způsob produkce: Jakmile olivy ze schválených odrůd a olivových hájů zapsaných do rejstříku uzrají, pečlivě se sbírají a třídí; sesbírané olivy se převezou do mlýnů za stanovených podmínek, aby nedošlo k poškození plodů. Plody se očistí a omyjí, aby se oddělily listy, stopky, půda a nečistoty a poté se rozemelou, aby došlo k vylisování oleje; celý proces musí trvat nejvýše 48 hodin. Při produkci oleje se používají vhodné techniky, které schvaluje a kontroluje regulativní výbor. Získaný olej se nechá usadit a po oddělení jakostního oleje proběhne jeho rozbor a klasifikace. Pouze exta panenský olivový olej může používat chráněné označení původu.

4.6   Odkaz: Oblast Sierra Mágina je poměrně krátký horský masiv, který se nachází na planině táhnoucí se podélně od severovýchodu k jihozápadu a kolem kterého se nacházejí menší pohoří. Olivové háje se nacházejí v oblastech s mírnějšími svahy, které obklopují horský masiv od výšky 850 m, který se tak podobá ostrovu obklopenému olivovým mořem. Nejrozšířenější půdou tohoto kraje je litozem, vápnitá regozem, kambizem a chromitá luvizem, podnebí osciluje od subtropického středozemního po mírně středozemní s průměrnými ročními teplotami od 13 °C do 17 °C a průměrné roční srážky se pohybují od 400 do 800 mm. Techniky celkově i částečně tradičního obhospodařování půdy, prostříhávání stromů, kontrola škůdců a chorob jsou vhodným prostředkem pro rozvoj pěstování olivovníků přinášejících zdravé plody, které poskytují olej charakteristických vlastností silně spjatých s jejich zeměpisným prostředím.

4.7   Kontrolní subjekt:

| Název: | Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina». |
| --- | --- |
| Adresa: | Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n |
| E-23537 Bedmar |

Název:

Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina».

Adresa:

Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n

E-23537 Bedmar

Tel.:

(34) 953 77 20 90

Fax:

(34) 953 77 22 72

E-mail:

D.O.sierra-magina@swin.net

Kontrolní subjekt splňuje normu 45-011.

4.8   Označování: Povinně se musí uvádět označení „Sierra Mágina“. Etikety musí být schváleny regulativním výborem (Consejo Regulador). Kontrolní etikety musí očíslovat a vydat regulativní výbor.

4.9   Vnitrostátní požadavky:

| — | Zákon 25/1970 ze dne 2. prosince, Ustanovení pro vinice, víno a alkoholické nápoje. |
| --- | --- |

—

Zákon 25/1970 ze dne 2. prosince, Ustanovení pro vinice, víno a alkoholické nápoje.

| — | Nařízení ze dne 25. února 1997, kterým se schvaluje předpis označení původu „Sierra Mágina“. |
| --- | --- |

—

Nařízení ze dne 25. února 1997, kterým se schvaluje předpis označení původu „Sierra Mágina“.

---

(1)  Evropská komise, generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova, oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů, B–1049 Brusel

1

---

| 30.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 332/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 332/7

---

JEDNOTNÉ POUŽITÍ KOMBINOVANÉ NOMENKLATURY (KN)

(Zařazení zboží)

(2006/C 332/05)

Vysvětlivky přijaté v souladu s procedurou definovanou v čl. 10 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (1)

Vysvětlivky ke kombinované nomenklatuře Evropských Společenství (2) se mění následovně:

Na straně 324 se vkládá tento text:

| „8471 60 80 | Ostatní
  Monitory této podpoložky využívají různé technologie zobrazování, například obrazovky (CRT) a displeje z tekutých krystalů (LCD).
  S výhradou poznámky 5 písm. E) ke kapitole 84 se používají výhradně nebo hlavně v systému automatizovaného zpracování dat.
  Vlastnosti monitorů této podpoložky obecně umožňují dlouhodobé sledování zblízka.
  Monitory této podpoložky mají tyto vlastnosti:






  — | jsou schopny přijímat signál pouze z centrální procesorové jednotky zařízení pro automatizované zpracování dat čísla 8471; |
| --- | --- | --- |

„8471 60 80

Ostatní

Monitory této podpoložky využívají různé technologie zobrazování, například obrazovky (CRT) a displeje z tekutých krystalů (LCD).

S výhradou poznámky 5 písm. E) ke kapitole 84 se používají výhradně nebo hlavně v systému automatizovaného zpracování dat.

Vlastnosti monitorů této podpoložky obecně umožňují dlouhodobé sledování zblízka.

Monitory této podpoložky mají tyto vlastnosti:

—

jsou schopny přijímat signál pouze z centrální procesorové jednotky zařízení pro automatizované zpracování dat čísla 8471;

| — | většinou mají poměr stran plochy zobrazení 4:3 nebo 5:4; |
| --- | --- |

—

většinou mají poměr stran plochy zobrazení 4:3 nebo 5:4;

| — | často mají antireflexní povrch a mechanismy pro úpravu natočení a sklonu; |
| --- | --- |

—

často mají antireflexní povrch a mechanismy pro úpravu natočení a sklonu;

| — | mohou mít zabudovány až dva reproduktory. |
| --- | --- |

—

mohou mít zabudovány až dva reproduktory.

Monitory typu CRT, které patří do této podpoložky, mají tyto další vlastnosti:

| — | jsou vybaveny speciálními konektory, jako například konektory SUB-D; |
| --- | --- |

—

jsou vybaveny speciálními konektory, jako například konektory SUB-D;

| — | rozteč jejich obrazových bodů začíná na 0,41 mm pro střední rozlišení a se zvyšujícím se rozlišením se zmenšuje. |
| --- | --- |

—

rozteč jejich obrazových bodů začíná na 0,41 mm pro střední rozlišení a se zvyšujícím se rozlišením se zmenšuje.

Monitory typů jiných než CRT (např. LCD), které patří do této podpoložky, mají tuto další vlastnost, zejména mají zpravidla úhlopříčku plochy zobrazení 48,5 cm (19 palců) nebo menší.

Monitory této podpoložky:

| — | nelze připojit ke zdroji videosignálu, jako je například DVD přehrávač nebo DVD rekordér, kamera nebo kamkordér, satelitní přijímač nebo videohra; |
| --- | --- |

—

nelze připojit ke zdroji videosignálu, jako je například DVD přehrávač nebo DVD rekordér, kamera nebo kamkordér, satelitní přijímač nebo videohra;

| — | nemohou obsahovat součásti (např. dekodér barev, Y/C separátor), které by monitoru umožnily zobrazovat obraz z kompozitního videosignálu v základním pásmu (CVBS) nebo kompozitního videosignálu (jehož časový průběhodpovídá normě pro televizní vysílání, např. NTSC, SECAM, PAL, D-MAC) nebo signálu S-Video, nebo které jsou schopny reprodukovat obraz na základě přijímání signálů, jako je komponentní video (např. YUV, YCBCR, YPBPR), rozhraní Serial Digital Interface (SDI), rozhraní High-Definition-SDI (HD-SDI) a digitální video ‚DV‘ (např. MPEG1, MPEG2, MPEG4); |
| --- | --- |

—

nemohou obsahovat součásti (např. dekodér barev, Y/C separátor), které by monitoru umožnily zobrazovat obraz z kompozitního videosignálu v základním pásmu (CVBS) nebo kompozitního videosignálu (jehož časový průběhodpovídá normě pro televizní vysílání, např. NTSC, SECAM, PAL, D-MAC) nebo signálu S-Video, nebo které jsou schopny reprodukovat obraz na základě přijímání signálů, jako je komponentní video (např. YUV, YCBCR, YPBPR), rozhraní Serial Digital Interface (SDI), rozhraní High-Definition-SDI (HD-SDI) a digitální video ‚DV‘ (např. MPEG1, MPEG2, MPEG4);

| — | nemohou být vybaveny infračerveným přijímačem pro příjem signálů z infračerveného dálkového ovladače; |
| --- | --- |

—

nemohou být vybaveny infračerveným přijímačem pro příjem signálů z infračerveného dálkového ovladače;

| — | nemohou mít tlačítko pro volbu předchozího/dalšího programového kanálu; |
| --- | --- |

—

nemohou mít tlačítko pro volbu předchozího/dalšího programového kanálu;

| — | nemohou být vybaveny rozhraními, jako jsou DVI-D, DVI-I a HDMI (High-Definition Multi-media Interface), a to ani v případě, že uvedená rozhraní nepodporují kódování HDCP (High-bandwidth Digital Content Protection); |
| --- | --- |

—

nemohou být vybaveny rozhraními, jako jsou DVI-D, DVI-I a HDMI (High-Definition Multi-media Interface), a to ani v případě, že uvedená rozhraní nepodporují kódování HDCP (High-bandwidth Digital Content Protection);

| — | nemohou být vybaveny rozhraními pro ‚zásuvné‘ moduly či jiná zařízení umožňující připojení ke zdroji videosignálu nebo příjmu televizního signálu; |
| --- | --- |

—

nemohou být vybaveny rozhraními pro ‚zásuvné‘ moduly či jiná zařízení umožňující připojení ke zdroji videosignálu nebo příjmu televizního signálu;

| — | nelze použít v jiných systémech než systémech automatizovaného zpracování dat (např. v domácích kinech, v systémech pro editaci videa, v lékařských zobrazovacích systémech nebo v systémech polygrafického či grafického průmyslu pro předtiskové barevné zkoušky). |
| --- | --- |

—

nelze použít v jiných systémech než systémech automatizovaného zpracování dat (např. v domácích kinech, v systémech pro editaci videa, v lékařských zobrazovacích systémech nebo v systémech polygrafického či grafického průmyslu pro předtiskové barevné zkoušky).

Do této podpoložky nepatří:

| a) | televizní přijímací přístroje (číslo 8528); |
| --- | --- |

a)

televizní přijímací přístroje (číslo 8528);

| b) | videomonitory čísla 8258; |
| --- | --- |

b)

videomonitory čísla 8258;

| c) | návěstní panely čísla 8531.“ |
| --- | --- |

c)

návěstní panely čísla 8531.“

Na straně 339:

Na straně 339:

| 8528 21 14 až 8528 21 90 | Barevné
  Stávající znění se nahrazuje tímto:
  „Do těchto podpoložek patří videomonitory, též využívající různé technologie zobrazování, například obrazovky (CRT), displeje z tekutých krystalů (LCD), organické diody vyzařující světlo (OLED) a plazmové displeje, pokud nelze prokázat, že jejich výhradní nebo hlavní použití je v systému automatizovaného zpracování dat.
  Vlastnosti monitorů těchto podpoložek obecně umožňují dlouhodobé sledování z větší vzdálenosti, například na výstavách a v domácích kinech, v televizních studiích a v systémech ostrahy.
  Některé monitory umožňují sledování zblízka, například monitory pro měřicí, kontrolní nebo lékařské účely, v kamerových systémech pro vozidla poskytujících pohled dozadu nebo v radionavigačních přístrojích.
  Některé monitory jsou vybaveny konektory nebo rozhraními, jako jsou Cinch/RCA, BNC, SCART, Mini DIN 4-pin/Hosiden, DVI-D, DVI-I a HDMI (High-Definition Multi-media Interface). Uvedené konektory nebo rozhraní umožňují příjem signálu ze zdroje videosignálu, jako je například DVD přehrávač nebo DVD rekordér, kamera nebo kamkordér, satelitní přijímač nebo videohra. Tyto monitory mohou být rovněž vybaveny rozhraními pro zařízení pro automatizované zpracování dat čísla 8471.
  Některé monitory mohou být vybaveny rozhraními, která umožňují příjem signálů ze zdrojů, jako jsou registrační pokladna, bankomat (ATM), radionavigační přístroj, číslicový ovládací panel nebo programovatelný paměťový řídicí prvek či přístroj pro měřicí, kontrolní nebo lékařské účely kapitoly 90.
  Mohou být vybaveny samostatnými vstupy pro červenou (R), zelenou (G) a modrou (B) složku, nebo mohou obsahovat součásti (např. dekodér barev, separátor Y/C), které jim umožňují zobrazovat obraz z kompozitního videosignálu v základním pásmu (CVBS) nebo kompozitního videosignálu (jehož časový průběh odpovídá normě pro televizní vysílání, např. NTSC, SECAM, PAL, D-MAC) nebo signálu S-Video, nebo které jsou schopny reprodukovat obraz na základě přijímání signálů, jako je komponentní video (např. YUV, YCBCR, YPBPR), rozhraní Serial Digital Interface (SDI), rozhraní High-Definition-SDI (HD-SDI) a digitální video ‚DV‘ (např. MPEG1, MPEG2, MPEG4).
  Mohou být vybaveny konektory pro příjem audio signálů.
  Monitory jiných typů než CRT (například LCD a plazmové) mají často poměr stran plochy zobrazení 16:9 nebo 16:10.
  Do těchto podpoložek nepatří:






  a) | monitory používané výhradně nebo hlavně v systému automatizovaného zpracování dat (podpoložka 8471 60 80); |
| --- | --- | --- |

8528 21 14 až 8528 21 90

Barevné

Stávající znění se nahrazuje tímto:

„Do těchto podpoložek patří videomonitory, též využívající různé technologie zobrazování, například obrazovky (CRT), displeje z tekutých krystalů (LCD), organické diody vyzařující světlo (OLED) a plazmové displeje, pokud nelze prokázat, že jejich výhradní nebo hlavní použití je v systému automatizovaného zpracování dat.

Vlastnosti monitorů těchto podpoložek obecně umožňují dlouhodobé sledování z větší vzdálenosti, například na výstavách a v domácích kinech, v televizních studiích a v systémech ostrahy.

Některé monitory umožňují sledování zblízka, například monitory pro měřicí, kontrolní nebo lékařské účely, v kamerových systémech pro vozidla poskytujících pohled dozadu nebo v radionavigačních přístrojích.

Některé monitory jsou vybaveny konektory nebo rozhraními, jako jsou Cinch/RCA, BNC, SCART, Mini DIN 4-pin/Hosiden, DVI-D, DVI-I a HDMI (High-Definition Multi-media Interface). Uvedené konektory nebo rozhraní umožňují příjem signálu ze zdroje videosignálu, jako je například DVD přehrávač nebo DVD rekordér, kamera nebo kamkordér, satelitní přijímač nebo videohra. Tyto monitory mohou být rovněž vybaveny rozhraními pro zařízení pro automatizované zpracování dat čísla 8471.

Některé monitory mohou být vybaveny rozhraními, která umožňují příjem signálů ze zdrojů, jako jsou registrační pokladna, bankomat (ATM), radionavigační přístroj, číslicový ovládací panel nebo programovatelný paměťový řídicí prvek či přístroj pro měřicí, kontrolní nebo lékařské účely kapitoly 90.

Mohou být vybaveny samostatnými vstupy pro červenou (R), zelenou (G) a modrou (B) složku, nebo mohou obsahovat součásti (např. dekodér barev, separátor Y/C), které jim umožňují zobrazovat obraz z kompozitního videosignálu v základním pásmu (CVBS) nebo kompozitního videosignálu (jehož časový průběh odpovídá normě pro televizní vysílání, např. NTSC, SECAM, PAL, D-MAC) nebo signálu S-Video, nebo které jsou schopny reprodukovat obraz na základě přijímání signálů, jako je komponentní video (např. YUV, YCBCR, YPBPR), rozhraní Serial Digital Interface (SDI), rozhraní High-Definition-SDI (HD-SDI) a digitální video ‚DV‘ (např. MPEG1, MPEG2, MPEG4).

B

R

B

R

Mohou být vybaveny konektory pro příjem audio signálů.

Monitory jiných typů než CRT (například LCD a plazmové) mají často poměr stran plochy zobrazení 16:9 nebo 16:10.

Do těchto podpoložek nepatří:

a)

monitory používané výhradně nebo hlavně v systému automatizovaného zpracování dat (podpoložka 8471 60 80);

| b) | videotelefony (podpoložka 8517 19 10); |
| --- | --- |

b)

videotelefony (podpoložka 8517 19 10);

| c) | návěstní panely čísla 8531.“ |
| --- | --- |

c)

návěstní panely čísla 8531.“

---

(1)  Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 1549/2006 (Úř. věst. L 301, 31.10.2006, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. C 50, 28.2.2006, s. 1.

2

---

| 30.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 332/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 332/10

---

Oznámení o žádosti podle článku 30 směrnice 2004/17/ES – prodloužení lhůty

(2006/C 332/06)

Žádost členského státu

Dne 20. listopadu 2006 obdržela Komise žádost podle čl. 30 odst. 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES (1).

Žádost, kterou podalo Dánsko, se týká doručovacích služeb balíků v uvedené zemi. Žádost byla zveřejněna v Úředním věstníku C 298 dne 8. prosince 2006, s. 13. Původní lhůta uplyne dne 21. února 2007.

Jelikož je třeba, aby útvary Komise obdržely a posoudily dodatečné informace, a v souladu s čl. 30 odst. 6 třetí větou se lhůta, jíž Komise disponuje pro přijetí rozhodnutí týkajícího se této žádosti, prodlužuje o jeden měsíc.

Lhůta tedy uplyne dne 22. března 2007.

---

(1)  Úř. věst. L 134. 30.4.2004, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 1874/2004 (Úř. věst. L 326, 29.10.2004, s. 17).

---

| 30.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 332/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 332/11

---

STÁTNÍ PODPORA – RAKOUSKO

Státní podpora č. C 50/2006 (ex NN 68/2006)

Státní záruka pro BAWAG-PSK

Výzva k podání připomínek podle článku 88 odst. 2 Smlouvy o ES

(Text s významem pro EHP)

(2006/C 332/07)

Dopisem ze dne 22. listopadu 2006, který je v závazném znění uveden za tímto shrnutím, sdělila Komise Rakousku rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se výše uvedeného opatření.

Komise rozhodla, že nevznese námitky vůči některé jiné podpoře/některému jinému opatření, jak je popsáno v dopise následujícím po tomto shrnutí.

Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k opatření, ohledně něhož Komise zahajuje řízení, ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a přiloženého dopisu na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž:

| European Commission |
| --- |
| Director-General for Competition |
| Directorate State Aid II |
| State Aid Greffe |
| B-1049 Brussels |
| Fax č.: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Director-General for Competition

Directorate State Aid II

State Aid Greffe

B-1049 Brussels

Fax č.: (32-2) 296 12 42

Připomínky budou sděleny Rakousku. Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.

SHRNUTÍ

| (1) | BAWAG-PSK je nekótovaná bankovní a finanční skupina společností působící ve všech oblastech finančních služeb v Rakousku i v zahraničí. |
| --- | --- |

(1)

BAWAG-PSK je nekótovaná bankovní a finanční skupina společností působící ve všech oblastech finančních služeb v Rakousku i v zahraničí.

1.   POSUZOVANÉ OPATŘENÍ

| (2) | V případě opatření posuzovaného v tomto rozhodnutí se jedná o státní záruku ve výši 900 milionů EUR poskytnutou společnosti BAWAG-PSK podle zákona o zajištění (BAWAG P.S.K Sicherungsgesetz) platného od 8. května 2006 (dále jen „zákon“). |
| --- | --- |

(2)

V případě opatření posuzovaného v tomto rozhodnutí se jedná o státní záruku ve výši 900 milionů EUR poskytnutou společnosti BAWAG-PSK podle zákona o zajištění (BAWAG P.S.K Sicherungsgesetz) platného od 8. května 2006 (dále jen „zákon“).

1.1.   Původ obtíží podniku BAWAG-PSK

| (3) | Hospodářské obtíže podniku BAWAG-P.S.K. vznikly podle Rakouska v důsledku dvou zvláštních transakcí „karibské transakce“ a transakce „Refco“, které provedli někteří členové bývalého vedení společnosti. Tyto zvláštní transakce umožnila nedostatečná kontrola rizik a vědomé obcházení stávajících kontrolních orgánů ze strany účastníků. |
| --- | --- |

(3)

Hospodářské obtíže podniku BAWAG-P.S.K. vznikly podle Rakouska v důsledku dvou zvláštních transakcí „karibské transakce“ a transakce „Refco“, které provedli někteří členové bývalého vedení společnosti. Tyto zvláštní transakce umožnila nedostatečná kontrola rizik a vědomé obcházení stávajících kontrolních orgánů ze strany účastníků.

| (4) | Tyto události vedly k opravným položkám v rozvaze za rok 2005 ve výši [...] (1) milionů EUR. Společnost BAWAG-PSK byla schopna rozpuštěním rezervy a čistým ročním příjmem krýt pouze [...] milionů EUR. |
| --- | --- |

(4)

Tyto události vedly k opravným položkám v rozvaze za rok 2005 ve výši [...] (1) milionů EUR. Společnost BAWAG-PSK byla schopna rozpuštěním rezervy a čistým ročním příjmem krýt pouze [...] milionů EUR.

| (5) | Na základě varování v tisku začali vkladatelé ke konci dubna a začátkem května 2006 hromadně vybírat své peníze z běžných i spořících účtů. |
| --- | --- |

(5)

Na základě varování v tisku začali vkladatelé ke konci dubna a začátkem května 2006 hromadně vybírat své peníze z běžných i spořících účtů.

1.2.   Státní záruka

| (6) | Bez státní záruky by společnost BAWAG-PSK nesplnila ustanovení rakouského zákona o bankách (BWG) týkající se solventnosti a vlastního kapitálu a nemohla by dokončit roční závěrku za rok 2005. |
| --- | --- |

(6)

Bez státní záruky by společnost BAWAG-PSK nesplnila ustanovení rakouského zákona o bankách (BWG) týkající se solventnosti a vlastního kapitálu a nemohla by dokončit roční závěrku za rok 2005.

| (7) | Cílem záruky podle Rakouska bylo:






  — | stabilizovat a posílit postavení společnosti BAWAG P.S.K; |
| --- | --- | --- |

(7)

Cílem záruky podle Rakouska bylo:

—

stabilizovat a posílit postavení společnosti BAWAG P.S.K;

| — | umožnit přípravu rozvahy za rok 2005; |
| --- | --- |

—

umožnit přípravu rozvahy za rok 2005;

| — | umožnit zahájení nebo pokračování opatření k prodeji; |
| --- | --- |

—

umožnit zahájení nebo pokračování opatření k prodeji;

| — | zajistit budoucí fungování společnosti BAWAG P.S.K; |
| --- | --- |

—

zajistit budoucí fungování společnosti BAWAG P.S.K;

| — | posílit důvěru investorů, pokud jde o rakouský finanční trh. |
| --- | --- |

—

posílit důvěru investorů, pokud jde o rakouský finanční trh.

| (8) | Platnost záruky skončí 60 dní po prodeji společnosti BAWAG-PSK, nejpozději však dne 1. července 2007. Za určitých podmínek je však možné její platnost prodloužit. |
| --- | --- |

(8)

Platnost záruky skončí 60 dní po prodeji společnosti BAWAG-PSK, nejpozději však dne 1. července 2007. Za určitých podmínek je však možné její platnost prodloužit.

| (9) | Za záruku měla společnost BAWAG-PSK do 30. června 2007 zaplatit 0,2 % ročně a 1,2 % po tomto datu. |
| --- | --- |

(9)

Za záruku měla společnost BAWAG-PSK do 30. června 2007 zaplatit 0,2 % ročně a 1,2 % po tomto datu.

1.3.   Plán restrukturalizace

| (10) | Rakousko uvedlo, že hlavním cílem restrukturalizačních opatření je snížení provozních rizik a zvýšení rentability obchodů. |
| --- | --- |

(10)

Rakousko uvedlo, že hlavním cílem restrukturalizačních opatření je snížení provozních rizik a zvýšení rentability obchodů.

1.4.   Omezující opatření

| (11) | Rakousko se domnívá, že různé prvky dokazují, že touto podporou nedojde k nežádoucímu narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(11)

Rakousko se domnívá, že různé prvky dokazují, že touto podporou nedojde k nežádoucímu narušení hospodářské soutěže.

1.5.   Postup prodeje

| (12) | Akcionáři společnosti BAWAG-PSK se rozhodli prodat až 100 % svého podílu v bance. Postup prodeje byl zahájen za pomoci investičního bankéře. |
| --- | --- |

(12)

Akcionáři společnosti BAWAG-PSK se rozhodli prodat až 100 % svého podílu v bance. Postup prodeje byl zahájen za pomoci investičního bankéře.

2.   POSOUZENÍ

| (13) | Společnost BAWAG-PSK je podnikem v obtížích podle pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků (2) v obtížích (dále jen „pokyny“). Záruka poskytnutá ve prospěch společnosti BAWAG-PSK, která je podnikem v obtížích, by znamenala státní podporu. Tato podpora by byla nezákonná, neboť nebyla před jejím uvedením v účinnost oznámena. |
| --- | --- |

(13)

Společnost BAWAG-PSK je podnikem v obtížích podle pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků (2) v obtížích (dále jen „pokyny“). Záruka poskytnutá ve prospěch společnosti BAWAG-PSK, která je podnikem v obtížích, by znamenala státní podporu. Tato podpora by byla nezákonná, neboť nebyla před jejím uvedením v účinnost oznámena.

2.1.   Částka podpory

| (14) | Komise má pochybnosti o rozboru provedeném Rakouskem, pokud jde o přiměřenost prvku podpory obsaženém v záruce. |
| --- | --- |

(14)

Komise má pochybnosti o rozboru provedeném Rakouskem, pokud jde o přiměřenost prvku podpory obsaženém v záruce.

2.2.   Možný základ pro slučitelnost nezákonné podpory

| (15) | Jediným teoretickým základem pro posouzení slučitelnosti záruky se společným trhem by byl i) čl. 87 odst. 3 písm. b) a ii) čl. 87 odst. 3 písm. c) v souvislosti s pokyny. |
| --- | --- |

(15)

Jediným teoretickým základem pro posouzení slučitelnosti záruky se společným trhem by byl i) čl. 87 odst. 3 písm. b) a ii) čl. 87 odst. 3 písm. c) v souvislosti s pokyny.

2.2.1   Čl. 87 odst. 3 písm. b)

| (16) | Existují pochyby, zda by měla vážná krize likvidity společnosti BAWAG-PSK systematický vliv na rakouský finanční systém a obecněji na celé rakouské hospodářství. |
| --- | --- |

(16)

Existují pochyby, zda by měla vážná krize likvidity společnosti BAWAG-PSK systematický vliv na rakouský finanční systém a obecněji na celé rakouské hospodářství.

2.2.2   Podpora na záchranu

| (17) | Lze pochybovat o tom, zda by mohla být záruka považována za podporu na záchranu. |
| --- | --- |

(17)

Lze pochybovat o tom, zda by mohla být záruka považována za podporu na záchranu.

2.2.3   Podpora na restrukturalizaci

| (18) | Pokyny stanoví podmínky, které musí být splněny pro poskytnutí podpory na restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(18)

Pokyny stanoví podmínky, které musí být splněny pro poskytnutí podpory na restrukturalizaci.

Dlouhodobá životaschopnost/plán restrukturalizace

| (19) | Opatření plánu restrukturalizace nemusí být postačující k obnovení dlouhodobé životaschopnosti společnosti BAWAG-PSK. |
| --- | --- |

(19)

Opatření plánu restrukturalizace nemusí být postačující k obnovení dlouhodobé životaschopnosti společnosti BAWAG-PSK.

Zabránění nežádoucímu narušení hospodářské soutěže

| (20) | Lze pochybovat o tom, zda by byly organizační změny, které společnost BAWAG-P.S.K. již provedla nebo které plánuje provést, postačující k zabránění nežádoucího narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(20)

Lze pochybovat o tom, zda by byly organizační změny, které společnost BAWAG-P.S.K. již provedla nebo které plánuje provést, postačující k zabránění nežádoucího narušení hospodářské soutěže.

Podpora omezená na minimum

| (21) | Komise potřebuje další informace, aby mohla posoudit, zda příspěvek společnosti BAWAG-P.S.K dosahuje 50 % nákladů na restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(21)

Komise potřebuje další informace, aby mohla posoudit, zda příspěvek společnosti BAWAG-P.S.K dosahuje 50 % nákladů na restrukturalizaci.

Zvláštní podmínky spojené se schválením podpory

| (22) | Komise upozorňuje, že kromě opatření přijatých s cílem zabránit nežádoucímu narušení hospodářské soutěže, může stanovit jakékoli podmínky či závazky, které považuje za nutné, aby zajistila, že podpora nenaruší hospodářskou soutěž v rozsahu odporujícím společnému zájmu. |
| --- | --- |

(22)

Komise upozorňuje, že kromě opatření přijatých s cílem zabránit nežádoucímu narušení hospodářské soutěže, může stanovit jakékoli podmínky či závazky, které považuje za nutné, aby zajistila, že podpora nenaruší hospodářskou soutěž v rozsahu odporujícím společnému zájmu.

3.   ZÁVĚR

Postupem podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES žádá Komise Rakousko, aby předložilo své připomínky a poskytlo veškeré informace, které by mohly pomoci vyhodnotit státní záruku poskytnutou společnosti BAWAG-P.S.K. do jednoho měsíce od obdržení tohoto dopisu.

Podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 může být od příjemce požadováno navrácení všech protiprávních podpor.

ZNĚNÍ DOPISU

„Die Kommission teilt Österreich mit, dass sie nach Prüfung der von den österreichischen Behörden zur vorerwähnten Maßnahme übermittelten Angaben beschlossen hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.

1.   VERFAHREN

| (1) | Nach dem Erscheinen von Presseberichten zu finanziellen Schwierigkeiten der Bank für Arbeit und Wirtschaft und Österreichische Postsparkasse Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚BAWAG P.S.K.‘ genannt) hat die Kommission am 5. Mai 2006 ein Auskunftsersuchen an Österreich gerichtet. |
| --- | --- |

(1)

Nach dem Erscheinen von Presseberichten zu finanziellen Schwierigkeiten der Bank für Arbeit und Wirtschaft und Österreichische Postsparkasse Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚BAWAG P.S.K.‘ genannt) hat die Kommission am 5. Mai 2006 ein Auskunftsersuchen an Österreich gerichtet.

| (2) | Am selben Tag erhielt die Kommission ein Schreiben der österreichischen Behörden mit Informationen zu einer Haftungsübernahme des Bundes zugunsten der BAWAG P.S.K. und möglichen Gründen für deren Vereinbarkeit mit dem EU Recht. |
| --- | --- |

(2)

Am selben Tag erhielt die Kommission ein Schreiben der österreichischen Behörden mit Informationen zu einer Haftungsübernahme des Bundes zugunsten der BAWAG P.S.K. und möglichen Gründen für deren Vereinbarkeit mit dem EU Recht.

| (3) | Mit Schreiben vom 30. Mai 2006 richtete die Kommission Fragen bezüglich der wirtschaftlichen Situation der BAWAG P.S.K. und deren Muttergesellschaft Österreichischer Gewerkschaftsbund (nachfolgend ‚ÖGB‘ genannt), den Vertragsbedingungen der Haftungsübernahme und deren Vereinbarkeit mit dem gemeinsamen Markt an Österreich. |
| --- | --- |

(3)

Mit Schreiben vom 30. Mai 2006 richtete die Kommission Fragen bezüglich der wirtschaftlichen Situation der BAWAG P.S.K. und deren Muttergesellschaft Österreichischer Gewerkschaftsbund (nachfolgend ‚ÖGB‘ genannt), den Vertragsbedingungen der Haftungsübernahme und deren Vereinbarkeit mit dem gemeinsamen Markt an Österreich.

| (4) | Am 27. Juni 2006 fand ein Treffen mit Österreich und Vertretern der BAWAG P.S.K. statt. Im Anschluss an das Treffen übermittelte Österreich mit Schreiben vom 18 Juli 2006, registriert am 19 Juli 2006, zusätzliche Informationen. Mit Schreiben vom 21. September 2006, registriert am 22. September 2006 übermittelte Österreich einen Umstrukturierungsplan |
| --- | --- |

(4)

Am 27. Juni 2006 fand ein Treffen mit Österreich und Vertretern der BAWAG P.S.K. statt. Im Anschluss an das Treffen übermittelte Österreich mit Schreiben vom 18 Juli 2006, registriert am 19 Juli 2006, zusätzliche Informationen. Mit Schreiben vom 21. September 2006, registriert am 22. September 2006 übermittelte Österreich einen Umstrukturierungsplan

2.   HINTERGRUND

2.1.   Beschreibung der BAWAG P.S.K.

| (5) | Die BAWAG P.S.K. ist ein nicht-börsennotierter Bank- und Finanzkonzern mit Aktivitäten in allen Bereichen der Finanzdienstleistungen in Österreich und außerhalb Österreichs. Sie betreibt das größte zentral geleitete inländische Zweigstellen-Netzwerk, sie hat 1,2 Mio. private und mehr als 60 000 Geschäftskunden. Am 31. Dezember 2005 betrug die Bilanzsumme 53 Mrd. EUR.; die eingelegten Sparguthaben beliefen sich auf ca. 18 Mrd. EUR, der größte Umfang von Sparguthaben in Österreich. |
| --- | --- |

(5)

Die BAWAG P.S.K. ist ein nicht-börsennotierter Bank- und Finanzkonzern mit Aktivitäten in allen Bereichen der Finanzdienstleistungen in Österreich und außerhalb Österreichs. Sie betreibt das größte zentral geleitete inländische Zweigstellen-Netzwerk, sie hat 1,2 Mio. private und mehr als 60 000 Geschäftskunden. Am 31. Dezember 2005 betrug die Bilanzsumme 53 Mrd. EUR.; die eingelegten Sparguthaben beliefen sich auf ca. 18 Mrd. EUR, der größte Umfang von Sparguthaben in Österreich.

| (6) | Die folgende Tabelle gibt eine Übersicht über die wichtigsten Kennzahlen der BAWAG P.S.K. im Zeitraum 2004/2005 (3):










  BAWAG P.S.K. | Bilanzsumme
  (Mrd. EUR) | Anzahl der Mitarbeiter zum Bilanzstichtag | Anzahl der Outlets | Operatives Ergebnis
  (Mio. EUR) | Jahresüberschuss
  (Mio. EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 56,3 | 6.275 | 1.847 | 280 | 138,3 |
| 2005 | 57,9 | 6.632 | 1.571 | 217 | 3,6 |

(6)

Die folgende Tabelle gibt eine Übersicht über die wichtigsten Kennzahlen der BAWAG P.S.K. im Zeitraum 2004/2005 (3):

BAWAG P.S.K.

Bilanzsumme

(Mrd. EUR)

Anzahl der Mitarbeiter zum Bilanzstichtag

Anzahl der Outlets

Operatives Ergebnis

(Mio. EUR)

Jahresüberschuss

(Mio. EUR)

2004

56,3

6.275

1.847

280

138,3

2005

57,9

6.632

1.571

217

3,6

| (7) | Die Geschichte der Bank geht zurück bis ins Jahr 1922 als die ‚Arbeiterbank‘ gegründet wurde, um Guthaben der Gewerkschaften und Konsumgenossenschaften zu verwalten. Die Bank wurde von den österreichischen Gewerkschaften nach dem zweiten Weltkrieg wiedereröffnet. Die meisten Regierungsüberweisungen und Gehaltszahlungen an Bedienstete im öffentlichen Dienst werden über die Bank ausgeführt. |
| --- | --- |

(7)

Die Geschichte der Bank geht zurück bis ins Jahr 1922 als die ‚Arbeiterbank‘ gegründet wurde, um Guthaben der Gewerkschaften und Konsumgenossenschaften zu verwalten. Die Bank wurde von den österreichischen Gewerkschaften nach dem zweiten Weltkrieg wiedereröffnet. Die meisten Regierungsüberweisungen und Gehaltszahlungen an Bedienstete im öffentlichen Dienst werden über die Bank ausgeführt.

| (8) | Aktuelle Eigentümerstruktur der BAWAG P.S.K: |
| --- | --- |

(8)

Aktuelle Eigentümerstruktur der BAWAG P.S.K:

Image

| (9) | Die Gesellschaft Anteilsverwaltung BAWAG P.S.K. Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚AVB‘ genannt) ist die alleinige Eigentümerin der BAWAG P.S.K. und hält 100 % der Geschäftsanteile. |
| --- | --- |

(9)

Die Gesellschaft Anteilsverwaltung BAWAG P.S.K. Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚AVB‘ genannt) ist die alleinige Eigentümerin der BAWAG P.S.K. und hält 100 % der Geschäftsanteile.

| (10) | Die Österreichische Gewerkschaftliche Solidarität Privatstiftung (nachfolgend ‚ÖGSP‘ genannt) hält 49 % der Anteile an der AVB. Der ÖGB ist Stifter der ÖGSP und stellt und benennt die Mitglieder des Begünstigtenrates/Solidaritätsvermögen. Ihm gehören der Präsident des ÖGB und zwei weitere vom Präsidium des ÖGB namhaft gemachte Personen an. [...] (4) |
| --- | --- |

(10)

Die Österreichische Gewerkschaftliche Solidarität Privatstiftung (nachfolgend ‚ÖGSP‘ genannt) hält 49 % der Anteile an der AVB. Der ÖGB ist Stifter der ÖGSP und stellt und benennt die Mitglieder des Begünstigtenrates/Solidaritätsvermögen. Ihm gehören der Präsident des ÖGB und zwei weitere vom Präsidium des ÖGB namhaft gemachte Personen an. [...] (4)

| (11) | Auf der Grundlage der Anlagevermögen mit Stand September 2005 hat die Österreichische National Bank (nachfolgend ‚OeNB‘ genannt) eine Rangfolge der zehn größten österreichischen Banken, die zusammen einen Marktanteil von 57 % halten, erstellt:






  Rang | Name der Bank |
| --- | --- | --- |
| 1 | Bank Austria Creditanstalt AG |
| 2 | Erste Bank AG |
| 3 | Raiffeisen Zentralbank AG |
| 4 | BAWAG (5) |
| 5 | Österreichische Kontrollbank AG |
| 6 | ÖVAG |
| 7 | RLB Oberösterreich AG |
| 8 | Postsparkasse (PSK) (5) |
| 9 | Kommunalkredit Austria AG |
| 10 | RLB Niederösterreich-Wien AG |

(11)

Auf der Grundlage der Anlagevermögen mit Stand September 2005 hat die Österreichische National Bank (nachfolgend ‚OeNB‘ genannt) eine Rangfolge der zehn größten österreichischen Banken, die zusammen einen Marktanteil von 57 % halten, erstellt:

Rang

Name der Bank

1

Bank Austria Creditanstalt AG

2

Erste Bank AG

3

Raiffeisen Zentralbank AG

4

BAWAG (5)

5

Österreichische Kontrollbank AG

6

ÖVAG

7

RLB Oberösterreich AG

8

Postsparkasse (PSK) (5)

9

Kommunalkredit Austria AG

10

RLB Niederösterreich-Wien AG

| (12) | Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in Österreich gegliedert nach Produkten waren im Jahr 2005 wie folgt:







  Geschäftsbereiche | Marktanteil |
| --- | --- | --- |
| Einlagengeschäft mit inländischen Kunden | Privatkunden | [...] |
| | Kommerzkunden | [...] |
| Kreditgeschäft mit inländischen Kunden inkl. Hypothekarkrediten | Privatkunden | [...] |
| | Kommerzkunden | [...] |
| Kreditgeschäft mit der öffentlichen Hand | | [...] |
| Kreditkartengeschäft | Debitkartengeschäft | [...] |
| | Kreditkarten | [...] |
| Leasinggeschäft | | [...] |

(12)

Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in Österreich gegliedert nach Produkten waren im Jahr 2005 wie folgt:

Geschäftsbereiche

Marktanteil

Einlagengeschäft mit inländischen Kunden

Privatkunden

[...]

Kommerzkunden

[...]

Kreditgeschäft mit inländischen Kunden inkl. Hypothekarkrediten

Privatkunden

[...]

Kommerzkunden

[...]

Kreditgeschäft mit der öffentlichen Hand

[...]

Kreditkartengeschäft

Debitkartengeschäft

[...]

Kreditkarten

[...]

Leasinggeschäft

[...]

| (13) | Kürzliche Aktivitäten der Bank schließen internationale Expansionen ein. Der Anteil des Vermögens ausländischer Zweigstellen ist von ca. [...] im Jahr 1995 auf ca. [...] und auf etwas mehr als [...] wenn Tochtergesellschaften eingeschlossen sind im Jahr 2004 gewachsen. Gegenwärtig verfügt die Bank über Tochtergesellschaften in Tschechien, der Slowakei, Slowenien, Ungarn, Malta und Lybien. [...] |
| --- | --- |

(13)

Kürzliche Aktivitäten der Bank schließen internationale Expansionen ein. Der Anteil des Vermögens ausländischer Zweigstellen ist von ca. [...] im Jahr 1995 auf ca. [...] und auf etwas mehr als [...] wenn Tochtergesellschaften eingeschlossen sind im Jahr 2004 gewachsen. Gegenwärtig verfügt die Bank über Tochtergesellschaften in Tschechien, der Slowakei, Slowenien, Ungarn, Malta und Lybien. [...]

| (14) | Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in den neuen osteuropäischen Mitgliedstaaten sind gering. |
| --- | --- |

(14)

Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in den neuen osteuropäischen Mitgliedstaaten sind gering.

3.   BESCHREIBUNG DER ZU BEURTEILENDEN MASSNAHME

| (15) | In der vorliegenden Entscheidung zu beurteilende Maßnahme handelt es sich um eine durch Gesetz geregelte Haftungsübernahme des Bundes für die BAWAG P.S.K., dem BAWAG P.S.K.-Sicherungsgesetz (nachfolgend ‚ BAWAG P.S.K-Gesetz‘ genannt), verabschiedet am 8 Mai 2006. |
| --- | --- |

(15)

In der vorliegenden Entscheidung zu beurteilende Maßnahme handelt es sich um eine durch Gesetz geregelte Haftungsübernahme des Bundes für die BAWAG P.S.K., dem BAWAG P.S.K.-Sicherungsgesetz (nachfolgend ‚ BAWAG P.S.K-Gesetz‘ genannt), verabschiedet am 8 Mai 2006.

3.1.   Der Ausgangspunkt für die Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K.

| (16) | Entsprechend Informationen von Österreich sind die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. hauptsächlich auf zwei Sondergeschäfte, die ‚Karibikgeschäfte‘ und ‚Refco‘, die durch einige Mitglieder des früheren Managements durchgeführt wurden, zurückzuführen. Möglich waren diese Sondergeschäfte durch ein unzureichendes Risikocontrolling und die bewusste Umgehung bestehender Kontrollinstanzen durch die Beteiligten. |
| --- | --- |

(16)

Entsprechend Informationen von Österreich sind die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. hauptsächlich auf zwei Sondergeschäfte, die ‚Karibikgeschäfte‘ und ‚Refco‘, die durch einige Mitglieder des früheren Managements durchgeführt wurden, zurückzuführen. Möglich waren diese Sondergeschäfte durch ein unzureichendes Risikocontrolling und die bewusste Umgehung bestehender Kontrollinstanzen durch die Beteiligten.

‚Karibikgeschäfte‘

| (17) | Die ‚Karibikgeschäfte‘ wurden im Wesentlichen zwischen 1995 und 2001 getätigt. Von 1995 bis 1998 wurden in vorerst drei Tranchen insgesamt [...] über die BAWAG International Finance, Dublin, an Gesellschaften mit Sitz auf den Cayman Islands überwiesen. Im Jahr 1998 wurde noch ein weiterer Kredit in Höhe von [...] vergeben. Im September 1998 stellte sich das Engagement so dar, dass die BAWAG P.S.K. über ihre Tochtergesellschaft in Dublin insgesamt [...] an vier Gesellschaften zum Zweck diverser Investments kreditiert hatte. Diese Beträge wurden verwendet, um in die Kursentwicklung des Yen gegen den US-Dollar zu spekulieren. Die als Deckung fungierende von dritter Seite aufgebrachte Eigenkapitaltranche und die Mittel aus den Senior-Deposit-Agreements wurden als Margin für die Spekulationen sukzessive verbraucht, weil die erwartete Kursentwicklung nicht eingetreten war. Bezüglich der bis 1998 erfolgten Finanzierungen trat auf diese Weise ein Totalverlust in Höhe der [...] ein. |
| --- | --- |

(17)

Die ‚Karibikgeschäfte‘ wurden im Wesentlichen zwischen 1995 und 2001 getätigt. Von 1995 bis 1998 wurden in vorerst drei Tranchen insgesamt [...] über die BAWAG International Finance, Dublin, an Gesellschaften mit Sitz auf den Cayman Islands überwiesen. Im Jahr 1998 wurde noch ein weiterer Kredit in Höhe von [...] vergeben. Im September 1998 stellte sich das Engagement so dar, dass die BAWAG P.S.K. über ihre Tochtergesellschaft in Dublin insgesamt [...] an vier Gesellschaften zum Zweck diverser Investments kreditiert hatte. Diese Beträge wurden verwendet, um in die Kursentwicklung des Yen gegen den US-Dollar zu spekulieren. Die als Deckung fungierende von dritter Seite aufgebrachte Eigenkapitaltranche und die Mittel aus den Senior-Deposit-Agreements wurden als Margin für die Spekulationen sukzessive verbraucht, weil die erwartete Kursentwicklung nicht eingetreten war. Bezüglich der bis 1998 erfolgten Finanzierungen trat auf diese Weise ein Totalverlust in Höhe der [...] ein.

| (18) | Bis Jahresende 1998 wurden weitere Finanzierungen über insgesamt [...] vorgenommen und 1999 Kreditengagements über ca. [...] eingegangen, die sich abermals als nicht werthaltig erwiesen. Wieder war eine erwartete Yen-Kursentwicklung nicht eingetreten; Optionen, die im Zeitverlauf deutlich gefallen waren, wurden mit sehr großem Verlust verkauft. Das Obligo per Ende 1999 betrug [...], wobei die starke Obligoausweitung zu einem großen Teil auch auf starke Verschiebungen im Wechselkursgefüge zurückzuführen war. |
| --- | --- |

(18)

Bis Jahresende 1998 wurden weitere Finanzierungen über insgesamt [...] vorgenommen und 1999 Kreditengagements über ca. [...] eingegangen, die sich abermals als nicht werthaltig erwiesen. Wieder war eine erwartete Yen-Kursentwicklung nicht eingetreten; Optionen, die im Zeitverlauf deutlich gefallen waren, wurden mit sehr großem Verlust verkauft. Das Obligo per Ende 1999 betrug [...], wobei die starke Obligoausweitung zu einem großen Teil auch auf starke Verschiebungen im Wechselkursgefüge zurückzuführen war.

| (19) | Ende 1999/Anfang 2000 wurde ein weiterer, letzter Versuch unternommen, die bis dahin erlittenen Verluste aus diesen Geschäften doch noch zu kompensieren. Es wurden weitere [...] gemeinsam mit den aus vorherigen Optionen verbliebenen [...] in Fonds veranlagt. Die Investitionen wurden wiederum in Yen-Swaps-Spekulationen unternommen und dadurch neuerlich ein Totalverlust der investierten Mittel verursacht. Ende 2000 bestand aufgrund dieser Geschäfte ein Obligo von [...]. Ab 2001 wurden die Verluste häufig umstrukturiert und durch teilweise Abschreibungen schließlich per Oktober 2005 auf [...] reduziert. |
| --- | --- |

(19)

Ende 1999/Anfang 2000 wurde ein weiterer, letzter Versuch unternommen, die bis dahin erlittenen Verluste aus diesen Geschäften doch noch zu kompensieren. Es wurden weitere [...] gemeinsam mit den aus vorherigen Optionen verbliebenen [...] in Fonds veranlagt. Die Investitionen wurden wiederum in Yen-Swaps-Spekulationen unternommen und dadurch neuerlich ein Totalverlust der investierten Mittel verursacht. Ende 2000 bestand aufgrund dieser Geschäfte ein Obligo von [...]. Ab 2001 wurden die Verluste häufig umstrukturiert und durch teilweise Abschreibungen schließlich per Oktober 2005 auf [...] reduziert.

‚Refco‘

| (20) | Die Geschäftsbeziehung der BAWAG zu Refco Group Ltd. LLC (nachfolgend ‚Refco‘ genannt) (6) begann im Jahr 1998 und dauerte bis Oktober 2005. Schwerpunkte dieser Geschäftsbeziehung waren:






  — | eine Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Zeitraum 1999 bis 2004, |
| --- | --- | --- |

(20)

Die Geschäftsbeziehung der BAWAG zu Refco Group Ltd. LLC (nachfolgend ‚Refco‘ genannt) (6) begann im Jahr 1998 und dauerte bis Oktober 2005. Schwerpunkte dieser Geschäftsbeziehung waren:

—

eine Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Zeitraum 1999 bis 2004,

| — | Finanzierungen im Rahmen eines Proceeds-Participation-Agreement, |
| --- | --- |

—

Finanzierungen im Rahmen eines Proceeds-Participation-Agreement,

| — | eine Kooperation zwischen der BAWAG P.S.K. und Refco auf mehreren Gebieten des täglichen Bank- und Wertpapiergeschäfts. |
| --- | --- |

—

eine Kooperation zwischen der BAWAG P.S.K. und Refco auf mehreren Gebieten des täglichen Bank- und Wertpapiergeschäfts.

| — | Kreditgewährungen der BAWAG P.S.K. an Refco, beginnend mit einem Kredit im Jahr 1998, der im Zusammenhang mit der Beendigung der Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Jahr 2004 rückgeführt worden war, bis zur Kreditgewährung über 350 Mio. EUR im Oktober 2005. Dazwischen gab es immer wieder Kreditgewährungen an Refco oder Refco-Gesellschaften, u. a. auch mehrere sehr kurzfristige Kredite über den Bilanzstichtag von Refco (sog. ‚Year-End Transactions‘). |
| --- | --- |

—

Kreditgewährungen der BAWAG P.S.K. an Refco, beginnend mit einem Kredit im Jahr 1998, der im Zusammenhang mit der Beendigung der Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Jahr 2004 rückgeführt worden war, bis zur Kreditgewährung über 350 Mio. EUR im Oktober 2005. Dazwischen gab es immer wieder Kreditgewährungen an Refco oder Refco-Gesellschaften, u. a. auch mehrere sehr kurzfristige Kredite über den Bilanzstichtag von Refco (sog. ‚Year-End Transactions‘).

| (21) | Der BAWAG P.S.K. war nicht bekannt, dass in den geprüften Finanzberichten und Bilanzen von Refco wesentliche Mängel enthalten waren, die schon in die 1990er Jahre zurückreichten, und zwar insbesondere Mängel, die diese Forderung von [...] betrafen, welche dem CEO von Refco, Phillip Bennett, und Gesellschaften unter seiner Kontrolle zuzuordnen war. Bennett war aufgrund dieser Mängel in den Bilanzen am 6.10.2005 von seinen Funktionen bei Refco suspendiert worden. Kurz nach der Suspendierung stellte Refco den Insolvenzantrag. |
| --- | --- |

(21)

Der BAWAG P.S.K. war nicht bekannt, dass in den geprüften Finanzberichten und Bilanzen von Refco wesentliche Mängel enthalten waren, die schon in die 1990er Jahre zurückreichten, und zwar insbesondere Mängel, die diese Forderung von [...] betrafen, welche dem CEO von Refco, Phillip Bennett, und Gesellschaften unter seiner Kontrolle zuzuordnen war. Bennett war aufgrund dieser Mängel in den Bilanzen am 6.10.2005 von seinen Funktionen bei Refco suspendiert worden. Kurz nach der Suspendierung stellte Refco den Insolvenzantrag.

| (22) | Im April 2006 wurden in den USA seitens Refco, des Creditors Committee (Ausschuss der unbesicherten Refco-Gläubiger), des Department of Justice (US-Justizministerium) und der Securities and Exchange Commission (SEC, US-Börsenaufsicht) gegen die BAWAG P.S.K. Klagen angestrengt. Im Rahmen dieser Verfahren war ein Betrag von rund [...] durch gerichtliche Verfügung gesperrt worden. |
| --- | --- |

(22)

Im April 2006 wurden in den USA seitens Refco, des Creditors Committee (Ausschuss der unbesicherten Refco-Gläubiger), des Department of Justice (US-Justizministerium) und der Securities and Exchange Commission (SEC, US-Börsenaufsicht) gegen die BAWAG P.S.K. Klagen angestrengt. Im Rahmen dieser Verfahren war ein Betrag von rund [...] durch gerichtliche Verfügung gesperrt worden.

| (23) | Aus der Beziehung mit Refco ergab sich folgende Belastung für die BAWAG P.S.K. per Ende 2005: | 350 Mio. EUR Wertberichtigungsbedarf aus einer Kreditvergabe |
| --- | --- | --- |

(23)

Aus der Beziehung mit Refco ergab sich folgende Belastung für die BAWAG P.S.K. per Ende 2005:

350 Mio. EUR Wertberichtigungsbedarf aus einer Kreditvergabe

| | [...] Verlust aus Gold-Swaps |
| --- | --- |

[...] Verlust aus Gold-Swaps

| | [...] Verlust aus dem Verkauf von Senior Secured Loans |
| --- | --- |

[...] Verlust aus dem Verkauf von Senior Secured Loans

| | [...] Wertberichtigungen sonstiger Engagements sowie |
| --- | --- |

[...] Wertberichtigungen sonstiger Engagements sowie

| | entsprechende Rechtskosten |
| --- | --- |

entsprechende Rechtskosten

| | und führten zusammen zu einem Aufwand von [...]. |
| --- | --- |

und führten zusammen zu einem Aufwand von [...].

| (24) | Diesem Komplex hinzuzurechnen ist die Rückstellung in Höhe von [...], die Anfang Mai 2006 rückwirkend für den Vergleich mit den Refco-Gläubigern gebildet werden musste. Daraus ergibt sich ein noch ausstehender Fehlbetrag aus Refco-Geschäften in Höhe von 1,0045 Mrd. EUR. |
| --- | --- |

(24)

Diesem Komplex hinzuzurechnen ist die Rückstellung in Höhe von [...], die Anfang Mai 2006 rückwirkend für den Vergleich mit den Refco-Gläubigern gebildet werden musste. Daraus ergibt sich ein noch ausstehender Fehlbetrag aus Refco-Geschäften in Höhe von 1,0045 Mrd. EUR.

Auswirkungen der ‚Karibikgeschäfte‘ und ‚Refco‘

| (25) | Im Jahr 2004 wurden Forderungen aus dem Karibikkomplex im Ausmaß von rd. [...] abgeschrieben. |
| --- | --- |

(25)

Im Jahr 2004 wurden Forderungen aus dem Karibikkomplex im Ausmaß von rd. [...] abgeschrieben.

| (26) | Zur Bewältigung der Verluste der Karibikgeschäfte in 2005 wurden liquide Mittel in Höhe von [...], Abschreibungen im Zuge der Umgründung in 2005 in Höhe von 534 Mio. EUR und weitere Wertberichtigungen im Anschluss an 2005 in Höhe von [...]. Der noch verbleibende Betrag in Höhe von [...]. EUR ist voll wertberichtigt und in die Liste der bundesverbürgbaren Forderungen aufgenommen. |
| --- | --- |

(26)

Zur Bewältigung der Verluste der Karibikgeschäfte in 2005 wurden liquide Mittel in Höhe von [...], Abschreibungen im Zuge der Umgründung in 2005 in Höhe von 534 Mio. EUR und weitere Wertberichtigungen im Anschluss an 2005 in Höhe von [...]. Der noch verbleibende Betrag in Höhe von [...]. EUR ist voll wertberichtigt und in die Liste der bundesverbürgbaren Forderungen aufgenommen.

| (27) | Im Jahr 2005 führte Refco zu Aufwendungen in Höhe von 1.004,5 Mio. EUR. Hierin enthalten ist zum einen die vollständige Wertberichtigung des im Oktober 2005 gewährten Kredits in Höhe von 350 Mio. EUR samt weiteren Wertberichtigungen und Verlusten in Höhe von insgesamt [...] sowie eine Rückstellung für Verpflichtungen aus dem Settlement in den USA, möglichem Wertberichtigungsbedarf von Veranlagungen in Fonds mit Refco-Bezug, weiteren Rechtsrisiken und hierfür anfallenden Rechtsanwaltskosten in Höhe von [...]. Des Weiteren wurden Forderungen [...] im Ausmaß von [...] wertberichtigt. |
| --- | --- |

(27)

Im Jahr 2005 führte Refco zu Aufwendungen in Höhe von 1.004,5 Mio. EUR. Hierin enthalten ist zum einen die vollständige Wertberichtigung des im Oktober 2005 gewährten Kredits in Höhe von 350 Mio. EUR samt weiteren Wertberichtigungen und Verlusten in Höhe von insgesamt [...] sowie eine Rückstellung für Verpflichtungen aus dem Settlement in den USA, möglichem Wertberichtigungsbedarf von Veranlagungen in Fonds mit Refco-Bezug, weiteren Rechtsrisiken und hierfür anfallenden Rechtsanwaltskosten in Höhe von [...]. Des Weiteren wurden Forderungen [...] im Ausmaß von [...] wertberichtigt.

| (28) | Im Oktober 2005 wurde der BAWAG P.S.K. durch die Refco-Insolvenz getroffen und zur gleichen Zeit wurden die Verluste aus den Karibikgeschäften bekannt. |
| --- | --- |

(28)

Im Oktober 2005 wurde der BAWAG P.S.K. durch die Refco-Insolvenz getroffen und zur gleichen Zeit wurden die Verluste aus den Karibikgeschäften bekannt.

| (29) | Diese Ereignisse führten zu Wertberichtigungen von [...] in der Bilanz des [...]. Die BAWAG P.S.K. konnte nur [...] durch Auflösung von Rückstellungen und das Jahresergebnis abdecken. |
| --- | --- |

(29)

Diese Ereignisse führten zu Wertberichtigungen von [...] in der Bilanz des [...]. Die BAWAG P.S.K. konnte nur [...] durch Auflösung von Rückstellungen und das Jahresergebnis abdecken.

| (30) | Gewarnt durch die Presse zogen Kunden in großem Umfang Ende April/Anfang Mai 2006 Geld von den Girokonten und Sparkonten ab. Insgesamt wurden [...], während die Einlagen auf den Sparkonten um [...] reduziert wurden. Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. verringerten sich dementsprechend. |
| --- | --- |

(30)

Gewarnt durch die Presse zogen Kunden in großem Umfang Ende April/Anfang Mai 2006 Geld von den Girokonten und Sparkonten ab. Insgesamt wurden [...], während die Einlagen auf den Sparkonten um [...] reduziert wurden. Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. verringerten sich dementsprechend.

| (31) | Gemäß Informationen Österreichs gehen die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. ausschließlich auf Sondergeschäfte (Karibikgeschäfte und Refco) und vom üblichen Bankgeschäft getrennte Geschäfte zurück, die durch zwei Mitglieder des früheren Managements der BAWAG P.S.K. in aktiver Form mit nicht immer vorheriger Unterrichtung der weiteren Vorstandsmitglieder unter weitgehender Umgehung der damals bestehenden aufsichtsrechtlichen Kontrollen durchgeführt wurden. Diese folgenschweren Sondergeschäfte waren Geschäfte, die nicht zum Treasury- oder Kapitalmarktgeschäft der Bank gehörten Das Risikocontrolling der Bank war unzureichend. |
| --- | --- |

(31)

Gemäß Informationen Österreichs gehen die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. ausschließlich auf Sondergeschäfte (Karibikgeschäfte und Refco) und vom üblichen Bankgeschäft getrennte Geschäfte zurück, die durch zwei Mitglieder des früheren Managements der BAWAG P.S.K. in aktiver Form mit nicht immer vorheriger Unterrichtung der weiteren Vorstandsmitglieder unter weitgehender Umgehung der damals bestehenden aufsichtsrechtlichen Kontrollen durchgeführt wurden. Diese folgenschweren Sondergeschäfte waren Geschäfte, die nicht zum Treasury- oder Kapitalmarktgeschäft der Bank gehörten Das Risikocontrolling der Bank war unzureichend.

3.2.   Die Haftungsübernahme des Bundes

| (32) | Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können. |
| --- | --- |

(32)

Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können.

| (33) | Die Haftungsübernahme in Höhe von 900 Mio. EUR (7) wurde am 6. Juni 2006 mit Rückwirkung zum 31. Dezember 2005 finalisiert. |
| --- | --- |

(33)

Die Haftungsübernahme in Höhe von 900 Mio. EUR (7) wurde am 6. Juni 2006 mit Rückwirkung zum 31. Dezember 2005 finalisiert.

Die Zielsetzungen der Haftungsübernahme

| (34) | Gemäß Informationen Österreichs zielt die Haftung auf Folgendes ab:






  — | Stabilisierung und Stärkung der Lage der BAWAG P.S.K.; |
| --- | --- | --- |

(34)

Gemäß Informationen Österreichs zielt die Haftung auf Folgendes ab:

—

Stabilisierung und Stärkung der Lage der BAWAG P.S.K.;

| — | Ermöglichung der Bilanzerstellung 2005; |
| --- | --- |

—

Ermöglichung der Bilanzerstellung 2005;

| — | Ermöglichung des Beginns bzw. der Fortsetzung der Verkaufsmaßnahmen; |
| --- | --- |

—

Ermöglichung des Beginns bzw. der Fortsetzung der Verkaufsmaßnahmen;

| — | Aufrechterhaltung der zukunftsorientierten Funktionsfähigkeit der BAWAG P.S.K.; |
| --- | --- |

—

Aufrechterhaltung der zukunftsorientierten Funktionsfähigkeit der BAWAG P.S.K.;

| — | Stärkung des Vertrauens der Anleger in den österreichischen Finanzplatz. |
| --- | --- |

—

Stärkung des Vertrauens der Anleger in den österreichischen Finanzplatz.

| (35) | Österreich ist der Auffassung, dass die Haftungsübernahme als eine Beihilfe zur Behebung einer beträchtlichen Störung im Wirtschaftsleben eines Mitgliedstaates notifiziert wurde. Die Insolvenz der BAWAG P.S.K. hätte Konsequenzen haben können, die weit über die Folgen bei einer anderen Bank dieser Größenordnung hinausgegangen wären. Eine Insolvenz hätte neben dem Österreichischen Gewerkschaftsbund als Eigentümer insbesondere auch den Bund betroffen






  — | als Träger der Staatsaufgabe Finanzmarktstabilität; |
| --- | --- | --- |

(35)

Österreich ist der Auffassung, dass die Haftungsübernahme als eine Beihilfe zur Behebung einer beträchtlichen Störung im Wirtschaftsleben eines Mitgliedstaates notifiziert wurde. Die Insolvenz der BAWAG P.S.K. hätte Konsequenzen haben können, die weit über die Folgen bei einer anderen Bank dieser Größenordnung hinausgegangen wären. Eine Insolvenz hätte neben dem Österreichischen Gewerkschaftsbund als Eigentümer insbesondere auch den Bund betroffen

—

als Träger der Staatsaufgabe Finanzmarktstabilität;

| — | als Kunden, sowie |
| --- | --- |

—

als Kunden, sowie

| — | aufgrund seiner früheren Stellung als Eigentümer und Haftungsträger der Österreichischen Postsparkasse. |
| --- | --- |

—

aufgrund seiner früheren Stellung als Eigentümer und Haftungsträger der Österreichischen Postsparkasse.

| (36) | Darüber hinaus hätte die Insolvenz der BAWAG P.S.K. auch Auswirkungen auf den Zahlungsverkehr und auf die Bundesbediensteten der Österreichischen Postsparkasse haben und Strukturprobleme des ländlichen Raums hervorrufen können. |
| --- | --- |

(36)

Darüber hinaus hätte die Insolvenz der BAWAG P.S.K. auch Auswirkungen auf den Zahlungsverkehr und auf die Bundesbediensteten der Österreichischen Postsparkasse haben und Strukturprobleme des ländlichen Raums hervorrufen können.

| (37) | Österreich ist der Ansicht, dass es kaum möglich ist, eine quantitative Abschätzung eventueller Konsequenzen einer Insolvenz der Bank auf die Gesamtwirtschaft vorzunehmen. Ungeachtet dessen steht jedoch zweifellos fest, dass eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. die Stabilität des Finanzplatzes Österreich gefährdet hätte. Die Schaffung von zwei Sondergesellschaften (siehe unten) würde ebenfalls die eindeutige Unterstützung der BAWAG P.S.K. von Seiten der größten Marktteilnehmer im österreichischen Finanzmarkt veranschaulichen, die bereit seien, die Stabilität des Finanzmarkts in Österreich zu sichern. |
| --- | --- |

(37)

Österreich ist der Ansicht, dass es kaum möglich ist, eine quantitative Abschätzung eventueller Konsequenzen einer Insolvenz der Bank auf die Gesamtwirtschaft vorzunehmen. Ungeachtet dessen steht jedoch zweifellos fest, dass eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. die Stabilität des Finanzplatzes Österreich gefährdet hätte. Die Schaffung von zwei Sondergesellschaften (siehe unten) würde ebenfalls die eindeutige Unterstützung der BAWAG P.S.K. von Seiten der größten Marktteilnehmer im österreichischen Finanzmarkt veranschaulichen, die bereit seien, die Stabilität des Finanzmarkts in Österreich zu sichern.

Die mit der Haftung verbundenen Bedingungen

| (38) | Die Haftung erlischt 60 Tage nach Veräußerung der BAWAG P.S.K., aber grundsätzlich nicht später als zum 1. Juli 2007. Eine Verlängerung unter bestimmten Bedingungen ist jedoch möglich. |
| --- | --- |

(38)

Die Haftung erlischt 60 Tage nach Veräußerung der BAWAG P.S.K., aber grundsätzlich nicht später als zum 1. Juli 2007. Eine Verlängerung unter bestimmten Bedingungen ist jedoch möglich.

| (39) | Das von der BAWAG P.S.K. zu zahlende Entgelt beträgt für den Zeitraum bis 30. Juni 2007 jährlich 0,2 % und anschließend 1,2 %. |
| --- | --- |

(39)

Das von der BAWAG P.S.K. zu zahlende Entgelt beträgt für den Zeitraum bis 30. Juni 2007 jährlich 0,2 % und anschließend 1,2 %.

| (40) | Die Haftung der Republik Österreich kann nur in Anspruch genommen werden, wenn kumulativ






  — | noch kein Verkauf der BAWAG P.S.K. stattgefunden hat, |
| --- | --- | --- |

(40)

Die Haftung der Republik Österreich kann nur in Anspruch genommen werden, wenn kumulativ

—

noch kein Verkauf der BAWAG P.S.K. stattgefunden hat,

| — | die BAWAG P.S.K. ihre direkten und indirekten Gesellschafter zur Zahlung sowie zur Offenlegung ihrer aktuellen Vermögensverhältnisse aufgefordert hat und |
| --- | --- |

—

die BAWAG P.S.K. ihre direkten und indirekten Gesellschafter zur Zahlung sowie zur Offenlegung ihrer aktuellen Vermögensverhältnisse aufgefordert hat und

| — | die wirtschaftliche Bedrohung der Bank (Unterschreitung der gesetzlichen Eigenmittelerfordernisse) nach wie vor gegeben ist und |
| --- | --- |

—

die wirtschaftliche Bedrohung der Bank (Unterschreitung der gesetzlichen Eigenmittelerfordernisse) nach wie vor gegeben ist und

| — | eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. (Zahlungsunfähigkeit durch Überschuldung) droht oder bereits eingetreten ist. |
| --- | --- |

—

eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. (Zahlungsunfähigkeit durch Überschuldung) droht oder bereits eingetreten ist.

| (41) | Die Inanspruchnahme der Bürgschaft ist auch dann gestattet, wenn eine Insolvenz nur deshalb droht, weil die Bürgschaft zum 01.07.2007 ausläuft; Österreich kann durch Verlängerung der Bürgschaft die Inanspruchnahme abwehren. Allerdings ist dafür ein Beschluss der Bundesregierung erforderlich. |
| --- | --- |

(41)

Die Inanspruchnahme der Bürgschaft ist auch dann gestattet, wenn eine Insolvenz nur deshalb droht, weil die Bürgschaft zum 01.07.2007 ausläuft; Österreich kann durch Verlängerung der Bürgschaft die Inanspruchnahme abwehren. Allerdings ist dafür ein Beschluss der Bundesregierung erforderlich.

| (42) | Die Haftung deckt nur Forderungen ab, die in die Bemessungsgrundlage nach § 22 Abs. 2 BWG einzurechnen sind und die gemäß der Verordnung der Finanzmarktaufsichtsbehörde (nachfolgend ‚FMA‘ genannt) über die Anlage zum Prüfungsbericht (8) eingestuft sind. |
| --- | --- |

(42)

Die Haftung deckt nur Forderungen ab, die in die Bemessungsgrundlage nach § 22 Abs. 2 BWG einzurechnen sind und die gemäß der Verordnung der Finanzmarktaufsichtsbehörde (nachfolgend ‚FMA‘ genannt) über die Anlage zum Prüfungsbericht (8) eingestuft sind.

| (43) | Die Haftung des Bundes gemäß dieser Haftungsvereinbarung, ausgenommen aus bereits erfolgten Haftungsinanspruchnahmen, erlischt mit dem Eigentumsübergang (direkt oder indirekt) der Anteile an der BAWAG P.S.K. an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz, spätestens jedoch am 01.07.2007. Die BAWAG P.S.K. hat jeden solchen Eigentumsübergang dem Bund unverzüglich unter Vorlage entsprechender Nachweise schriftlich mitzuteilen, sofern sie davon Kenntnis erhält. Wenn dies für die Durchführung des Verkaufs der Anteile an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz erforderlich ist, wird Österreich über begründetes Ersuchen der BAWAG P.S.K. die Haftung bis zu 60 Tagen nach dem Eigentumsübergang verlängern, längstens aber bis zum 30. Juni 2007. |
| --- | --- |

(43)

Die Haftung des Bundes gemäß dieser Haftungsvereinbarung, ausgenommen aus bereits erfolgten Haftungsinanspruchnahmen, erlischt mit dem Eigentumsübergang (direkt oder indirekt) der Anteile an der BAWAG P.S.K. an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz, spätestens jedoch am 01.07.2007. Die BAWAG P.S.K. hat jeden solchen Eigentumsübergang dem Bund unverzüglich unter Vorlage entsprechender Nachweise schriftlich mitzuteilen, sofern sie davon Kenntnis erhält. Wenn dies für die Durchführung des Verkaufs der Anteile an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz erforderlich ist, wird Österreich über begründetes Ersuchen der BAWAG P.S.K. die Haftung bis zu 60 Tagen nach dem Eigentumsübergang verlängern, längstens aber bis zum 30. Juni 2007.

| (44) | Österreich kann durch den Bundesminister für Finanzen (mit Zustimmung der Bundesregierung) die in dieser Vereinbarung übernommene Haftung prolongieren, falls die Voraussetzungen von § 1 Abs. 2 BAWAG P.S.K.-Gesetz vorliegen. Österreich wird eine solche Verlängerung insbesondere dann erwägen, wenn aufgrund eines Erlöschens der Haftung die nachhaltige Sanierung der BAWAG P.S.K. oder deren Verkauf gefährdet wäre. Die BAWAG P.S.K. wird an Österreich, sobald sie eine Verlängerung anstrebt, möglichst aber bis 31. März 2007, ein entsprechendes Ansuchen richten, in dem das Vorliegen der Voraussetzungen für eine Prolongierung zu begründen und zu dokumentieren ist. Sofern eine Haftungsinanspruchnahme auf eine drohende Insolvenz gestützt wird, die auf einen künftigen Wegfall der Bundeshaftung zurückzuführen ist, kann Österreich eine solche Haftungsinanspruchnahme dadurch abwenden, dass er die Haftung vor deren Ablauf prolongiert. In diesem Fall treten die Folgen einer Haftungsinanspruchnahme nicht ein. |
| --- | --- |

(44)

Österreich kann durch den Bundesminister für Finanzen (mit Zustimmung der Bundesregierung) die in dieser Vereinbarung übernommene Haftung prolongieren, falls die Voraussetzungen von § 1 Abs. 2 BAWAG P.S.K.-Gesetz vorliegen. Österreich wird eine solche Verlängerung insbesondere dann erwägen, wenn aufgrund eines Erlöschens der Haftung die nachhaltige Sanierung der BAWAG P.S.K. oder deren Verkauf gefährdet wäre. Die BAWAG P.S.K. wird an Österreich, sobald sie eine Verlängerung anstrebt, möglichst aber bis 31. März 2007, ein entsprechendes Ansuchen richten, in dem das Vorliegen der Voraussetzungen für eine Prolongierung zu begründen und zu dokumentieren ist. Sofern eine Haftungsinanspruchnahme auf eine drohende Insolvenz gestützt wird, die auf einen künftigen Wegfall der Bundeshaftung zurückzuführen ist, kann Österreich eine solche Haftungsinanspruchnahme dadurch abwenden, dass er die Haftung vor deren Ablauf prolongiert. In diesem Fall treten die Folgen einer Haftungsinanspruchnahme nicht ein.

| (45) | Eine weitere mit der Haftungsübernahme verbundene Bedingung gibt der BAWAG P.S.K. und ÖGB auf, ihre Anteile an der Österreichischen Nationalbank (‚OeNB‘) zu verkaufen. Unter Berücksichtigung der Besonderheiten einer solchen Vorgangs stellt Österreich fest, dass ein Marktpreis für diese Anteile um [...] über dem Nennwert der Aktien liegt. Mit dieser Schätzung gelangt man zu einem ‚Marktpreis‘ zwischen [...]. Der endgültige Verkaufspreis an die österreichischen Behörden beträgt [...] ([...] für die BAWAG P.S.K.). Mit dem Verkauf waren sowohl der Verzicht auf das Nominierungsrecht eines Generalrats als auch auf die Mitwirkung des gemeinsam mit der B & C Beteiligungsmanagement GmbH und der Wiener Städtische Allgemeine Versicherung AG zu nominierenden Generalsrats verbunden. Pro 1 Mio. EUR Grundkapital steht das Recht zu, einen Generalrat vorzuschlagen (§ 18 NBG). Mit dem Verkauf verzichtet die BAWAG P.S.K. auf alle Nominierungsrechte und damit auf den Zugang zu Informationen. Da gemäß § 69 NBG 90 % des Reingewinns Österreich zustehen, ist der Wert der Beteiligung neben der für die Aktionäre verbleibenden 10 %igen Rendite im Wesentlichen im Wert des Zugangs zur Information, zum direkten Zugang zum Direktorium und zum Meinungsaustausch zu sehen. Der Verkaufserlös entsprach dem Buchwert der Beteiligung. |
| --- | --- |

(45)

Eine weitere mit der Haftungsübernahme verbundene Bedingung gibt der BAWAG P.S.K. und ÖGB auf, ihre Anteile an der Österreichischen Nationalbank (‚OeNB‘) zu verkaufen. Unter Berücksichtigung der Besonderheiten einer solchen Vorgangs stellt Österreich fest, dass ein Marktpreis für diese Anteile um [...] über dem Nennwert der Aktien liegt. Mit dieser Schätzung gelangt man zu einem ‚Marktpreis‘ zwischen [...]. Der endgültige Verkaufspreis an die österreichischen Behörden beträgt [...] ([...] für die BAWAG P.S.K.). Mit dem Verkauf waren sowohl der Verzicht auf das Nominierungsrecht eines Generalrats als auch auf die Mitwirkung des gemeinsam mit der B & C Beteiligungsmanagement GmbH und der Wiener Städtische Allgemeine Versicherung AG zu nominierenden Generalsrats verbunden. Pro 1 Mio. EUR Grundkapital steht das Recht zu, einen Generalrat vorzuschlagen (§ 18 NBG). Mit dem Verkauf verzichtet die BAWAG P.S.K. auf alle Nominierungsrechte und damit auf den Zugang zu Informationen. Da gemäß § 69 NBG 90 % des Reingewinns Österreich zustehen, ist der Wert der Beteiligung neben der für die Aktionäre verbleibenden 10 %igen Rendite im Wesentlichen im Wert des Zugangs zur Information, zum direkten Zugang zum Direktorium und zum Meinungsaustausch zu sehen. Der Verkaufserlös entsprach dem Buchwert der Beteiligung.

Das Beihilfeelement der Haftungsübernahme

| (46) | Österreich legt dar, dass das Beihilfeelement der Haftungsübernahme anhand der Mitteilung der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf Staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften (9) (nachfolgend ‚Mitteilung‘ genannt) ermittelt werden muss. Die Mitteilung verleihe der Kommission einen weiten Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe. Verbindlich festgelegt werde lediglich, dass das Beihilfeelement in Bezug auf die Einzelheiten der Haftungsübernahme zu beurteilen sei. |
| --- | --- |

(46)

Österreich legt dar, dass das Beihilfeelement der Haftungsübernahme anhand der Mitteilung der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf Staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften (9) (nachfolgend ‚Mitteilung‘ genannt) ermittelt werden muss. Die Mitteilung verleihe der Kommission einen weiten Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe. Verbindlich festgelegt werde lediglich, dass das Beihilfeelement in Bezug auf die Einzelheiten der Haftungsübernahme zu beurteilen sei.

| (47) | Österreich zufolge lässt sich aus der Tatsache, dass die BAWAG P.S.K. zum Zeitpunkt der Beihilfegewährung als Unternehmen in finanziellen Schwierigkeiten einzustufen war, nicht folgern, dass das Beihilfeelement dem garantierten Betrag von 900 Mio. EUR entspricht. Vielmehr stünde der Kommission in einem solchen Fall ein Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe zu, die sie unter Beachtung der Besonderheiten und Einzelheiten der Bürgschaftsvereinbarung, insbesondere des ermittelten Risikofaktors, auszuüben habe. Die Höhe der Beihilfe sollte daher anhand der Ausfallwahrscheinlichkeit der Bürgschaft berechnet werden. Die Entscheidung der Kommission im Fall Crédit Foncier de France (nachfolgend: ‚CFF‘ genannt) (10) würde dies veranschaulichen. |
| --- | --- |

(47)

Österreich zufolge lässt sich aus der Tatsache, dass die BAWAG P.S.K. zum Zeitpunkt der Beihilfegewährung als Unternehmen in finanziellen Schwierigkeiten einzustufen war, nicht folgern, dass das Beihilfeelement dem garantierten Betrag von 900 Mio. EUR entspricht. Vielmehr stünde der Kommission in einem solchen Fall ein Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe zu, die sie unter Beachtung der Besonderheiten und Einzelheiten der Bürgschaftsvereinbarung, insbesondere des ermittelten Risikofaktors, auszuüben habe. Die Höhe der Beihilfe sollte daher anhand der Ausfallwahrscheinlichkeit der Bürgschaft berechnet werden. Die Entscheidung der Kommission im Fall Crédit Foncier de France (nachfolgend: ‚CFF‘ genannt) (10) würde dies veranschaulichen.

| (48) | In diesem Zusammenhang nimmt Österreich wie folgt Stellung:






  — | Die kurze Laufzeit der Bürgschaft und die Unwahrscheinlichkeit einer Prolongierung derselben würden das Risiko einer Inanspruchnahme stark einschränken. Insbesondere sei nach derzeitiger Planung mit hoher Wahrscheinlichkeit davon auszugehen, dass der Verkauf der BAWAG P.S.K. bis Anfang 2007 vollzogen sein werde. Die Dauer der wirtschaftlichen Wirkung der Bürgschaft werde damit tatsächlich nicht länger als acht Monate sein (von Mai bis Dezember 2006). Selbst wenn man auf die Rückwirkung zum 1. Januar 2006 abstellen würde, betrüge die Laufzeit nicht mehr als ein Jahr. Die Bürgschaft sei daher in ihrer Dauer auf das absolut erforderliche Maß begrenzt. |
| --- | --- | --- |

(48)

In diesem Zusammenhang nimmt Österreich wie folgt Stellung:

—

Die kurze Laufzeit der Bürgschaft und die Unwahrscheinlichkeit einer Prolongierung derselben würden das Risiko einer Inanspruchnahme stark einschränken. Insbesondere sei nach derzeitiger Planung mit hoher Wahrscheinlichkeit davon auszugehen, dass der Verkauf der BAWAG P.S.K. bis Anfang 2007 vollzogen sein werde. Die Dauer der wirtschaftlichen Wirkung der Bürgschaft werde damit tatsächlich nicht länger als acht Monate sein (von Mai bis Dezember 2006). Selbst wenn man auf die Rückwirkung zum 1. Januar 2006 abstellen würde, betrüge die Laufzeit nicht mehr als ein Jahr. Die Bürgschaft sei daher in ihrer Dauer auf das absolut erforderliche Maß begrenzt.

| — | Die Wahrscheinlichkeit einer Inanspruchnahme würde durch die spezifischen Modalitäten der Bürgschaft ebenfalls begrenzt. Besonders würde sich auch der Umstand, dass die Bürgschaft lediglich eine Ausfallbürgschaft sei, Risiko mindernd auswirken. Die Haftung Österreichs käme lediglich im Falle der (drohenden) Insolvenz der BAWAG P.S.K. in Frage. Eine solche Insolvenz sei aber gerade wegen und nach Gewährung der Haftungsübernahme sehr unwahrscheinlich. |
| --- | --- |

—

Die Wahrscheinlichkeit einer Inanspruchnahme würde durch die spezifischen Modalitäten der Bürgschaft ebenfalls begrenzt. Besonders würde sich auch der Umstand, dass die Bürgschaft lediglich eine Ausfallbürgschaft sei, Risiko mindernd auswirken. Die Haftung Österreichs käme lediglich im Falle der (drohenden) Insolvenz der BAWAG P.S.K. in Frage. Eine solche Insolvenz sei aber gerade wegen und nach Gewährung der Haftungsübernahme sehr unwahrscheinlich.

| — | Das allgemeine Ausfallrisiko der BAWAG P.S.K. wird als gering eingestuft, da die Marktentwicklung für den Sektor Banken in Österreich positiv eingeschätzt wird. Damit sind die wirtschaftlichen Außenbedingungen für eine Weiterexistenz der BAWAG P.S.K. gut und lassen einen Liquiditätszuwachs erwarten. Darüber hinaus habe eine deutliche Verbesserung im Hinblick auf die Kontrollmaßnahmen der Bank stattgefunden. |
| --- | --- |

—

Das allgemeine Ausfallrisiko der BAWAG P.S.K. wird als gering eingestuft, da die Marktentwicklung für den Sektor Banken in Österreich positiv eingeschätzt wird. Damit sind die wirtschaftlichen Außenbedingungen für eine Weiterexistenz der BAWAG P.S.K. gut und lassen einen Liquiditätszuwachs erwarten. Darüber hinaus habe eine deutliche Verbesserung im Hinblick auf die Kontrollmaßnahmen der Bank stattgefunden.

| (49) | Österreich hält fest, dass das Rating ‚Financial Strength Rating‘ (‚FSR‘) (11) von Moody's ein geeigneter Indikator für die finanzielle Situation der BAWAG P.S.K. sei, da das FSR ausschließlich auf die finanzielle Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung abstelle. Das FSR von ‚E+‘ der BAWAG P.S.K. entspricht einem ‚Baseline Rating‘ von B1 bis B3. Letztere Rating würde eine Ausfallwahrscheinlichkeit innerhalb eines Jahres zwischen 3,2 % und 10,5 % bedeuten. |
| --- | --- |

(49)

Österreich hält fest, dass das Rating ‚Financial Strength Rating‘ (‚FSR‘) (11) von Moody's ein geeigneter Indikator für die finanzielle Situation der BAWAG P.S.K. sei, da das FSR ausschließlich auf die finanzielle Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung abstelle. Das FSR von ‚E+‘ der BAWAG P.S.K. entspricht einem ‚Baseline Rating‘ von B1 bis B3. Letztere Rating würde eine Ausfallwahrscheinlichkeit innerhalb eines Jahres zwischen 3,2 % und 10,5 % bedeuten.

| (50) | Aufgrund der Risikomindernden Gründe und der zeitlichen Begrenzung wegen des zu erwartenden Verkaufs der Bank in naher Zukunft erscheine die Ausfallwahrscheinlichkeit von B2 als realistisch und fair. Das Beihilfeelement der Haftungsübernahme würde daher 49,1 Mio. EUR betragen. (12). |
| --- | --- |

(50)

Aufgrund der Risikomindernden Gründe und der zeitlichen Begrenzung wegen des zu erwartenden Verkaufs der Bank in naher Zukunft erscheine die Ausfallwahrscheinlichkeit von B2 als realistisch und fair. Das Beihilfeelement der Haftungsübernahme würde daher 49,1 Mio. EUR betragen. (12).

| (51) | Unter Berücksichtigung des Haftungsentgelts von 0,2 % im ersten Jahr würde das Beihilfeelement netto 47,3 Mio. EUR betragen (13). |
| --- | --- |

(51)

Unter Berücksichtigung des Haftungsentgelts von 0,2 % im ersten Jahr würde das Beihilfeelement netto 47,3 Mio. EUR betragen (13).

3.3.   Der Umstrukturierungsplan

| (52) | Österreich nimmt zur Kenntnis, dass der Hauptzweck der Umstrukturierungsmaßnahmen die Reduzierung der Betriebsrisiken und die Erhöhung der Rentabilität des Geschäftes ist. Die Strategie der BAWAG P.S.K. beinhaltet folgende wesentliche Punkte:






  — | Wiederherstellung des Kundenvertrauens in die Bank und ihr Management |
| --- | --- | --- |

(52)

Österreich nimmt zur Kenntnis, dass der Hauptzweck der Umstrukturierungsmaßnahmen die Reduzierung der Betriebsrisiken und die Erhöhung der Rentabilität des Geschäftes ist. Die Strategie der BAWAG P.S.K. beinhaltet folgende wesentliche Punkte:

—

Wiederherstellung des Kundenvertrauens in die Bank und ihr Management

| — | Rückbesinnung auf das Kerngeschäft der Bank |
| --- | --- |

—

Rückbesinnung auf das Kerngeschäft der Bank

| — | Beibehaltung und Ausbau standardisierter kostengünstiger Veranlagungs- und Kreditprodukte für das Retail-Privat- und Retail-KMU-Geschäft in Österreich und durch die Tochterbanken im benachbarten Ausland mit dem Ziel der Kundenrückgewinnung |
| --- | --- |

—

Beibehaltung und Ausbau standardisierter kostengünstiger Veranlagungs- und Kreditprodukte für das Retail-Privat- und Retail-KMU-Geschäft in Österreich und durch die Tochterbanken im benachbarten Ausland mit dem Ziel der Kundenrückgewinnung

| — | Ausbau der Zielmärkte in Zentral- und Osteuropa durch stärkere Marktpräsenz in diesen Ländern (Slowakei, Tschechische Republik, Slowenien) |
| --- | --- |

—

Ausbau der Zielmärkte in Zentral- und Osteuropa durch stärkere Marktpräsenz in diesen Ländern (Slowakei, Tschechische Republik, Slowenien)

| — | Verbesserung der Cross-Selling-Rate sowohl im Retail- als auch im Corporate-Segment |
| --- | --- |

—

Verbesserung der Cross-Selling-Rate sowohl im Retail- als auch im Corporate-Segment

| — | Nutzung des neuen Kernbanksystems, welches ab November 2006 erstmals die Servicierung ehemaliger BAWAG- und ehemaliger P.S.K.-Kunden auf einer Plattform ermöglicht, zur Intensivierung der Geschäftsverbindung mit bestehenden Kunden (Know your customer) |
| --- | --- |

—

Nutzung des neuen Kernbanksystems, welches ab November 2006 erstmals die Servicierung ehemaliger BAWAG- und ehemaliger P.S.K.-Kunden auf einer Plattform ermöglicht, zur Intensivierung der Geschäftsverbindung mit bestehenden Kunden (Know your customer)

| — | Verstärkte Pflege des Images der Bank als Preisführer und Festigung des Images der Bank als die österreichische Kundenbank |
| --- | --- |

—

Verstärkte Pflege des Images der Bank als Preisführer und Festigung des Images der Bank als die österreichische Kundenbank

| (53) | Die risikobezogene Umstrukturierung wird durch drei Maßnahmen auf Gesamtbankebene adressiert: i) Einführung eines Corporate-Governance-Kodex und einer neuen Geschäftsordnung für den Vorstand, ii) Änderungen im Risikocontrolling und Installation eines Risikovorstands und iii) Verbesserung von Rechnungsanweisungsprozessen (14) aus Risikosicht. |
| --- | --- |

(53)

Die risikobezogene Umstrukturierung wird durch drei Maßnahmen auf Gesamtbankebene adressiert: i) Einführung eines Corporate-Governance-Kodex und einer neuen Geschäftsordnung für den Vorstand, ii) Änderungen im Risikocontrolling und Installation eines Risikovorstands und iii) Verbesserung von Rechnungsanweisungsprozessen (14) aus Risikosicht.

| (54) | Die Steigerung der Profitabilität wird durch Maßnahmen auf Ebene der einzelnen Geschäftsfelder umgesetzt. Es sind im Wesentlichen Personaleinsparungen. Sie resultieren aus dem Abschluss von Großprojekten [allegro (15), Basel II], Einsparungen durch ein verbessertes Kernbankensystem, Reduktion des Overheads im Bereich der Zentrale und weiteren strukturellen Maßnahmen mit dem Ziel der Kostenreduktion. |
| --- | --- |

(54)

Die Steigerung der Profitabilität wird durch Maßnahmen auf Ebene der einzelnen Geschäftsfelder umgesetzt. Es sind im Wesentlichen Personaleinsparungen. Sie resultieren aus dem Abschluss von Großprojekten [allegro (15), Basel II], Einsparungen durch ein verbessertes Kernbankensystem, Reduktion des Overheads im Bereich der Zentrale und weiteren strukturellen Maßnahmen mit dem Ziel der Kostenreduktion.

| (55) | Die Annahmen für die Marktentwicklung lauten wie folgt (in %): | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Φ 2001-2005 | 2006 | Φ 2006–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Privatkredite (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Unternehmenskredite (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kundeneinlagen (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sichteinlagen (y-o-y ) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Spareinlagen (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Geldvermögensbildung der privaten Haushalte (Mrd. EUR) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(55)

Die Annahmen für die Marktentwicklung lauten wie folgt (in %):

2001

2002

2003

2004

2005

Φ 2001-2005

2006

Φ 2006–2010

Privatkredite (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Unternehmenskredite (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kundeneinlagen (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sichteinlagen (y-o-y )

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Spareinlagen (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Geldvermögensbildung der privaten Haushalte (Mrd. EUR)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (56) | Für den öffentlichen Sektor könnten die Kredite an Länder und Gemeinden im Prognosezeitraum durchschnittlich um [...] p. a. zunehmen. Beim Kapitalmarktgeschäft kann von einem jährlichen Volumen zwischen [...] und [...] für das Privatkunden-Neugeschäft ausgegangen werden (Nettokäufe, ohne Bewertungseffekte). Die sonstigen Wertpapiertransaktionen (festverzinsliche Schuldverschreibungen, Aktien) und damit die Dienstleistungserträge dürften in der Tendenz ebenfalls zunehmen. Schließlich wird in Osteuropa ein dynamisches Wirtschaftswachstum von rund 4,5 % p. a. erwarten; damit ist eine entsprechende Ausweitung der Bankgeschäfte verbunden. |
| --- | --- |

(56)

Für den öffentlichen Sektor könnten die Kredite an Länder und Gemeinden im Prognosezeitraum durchschnittlich um [...] p. a. zunehmen. Beim Kapitalmarktgeschäft kann von einem jährlichen Volumen zwischen [...] und [...] für das Privatkunden-Neugeschäft ausgegangen werden (Nettokäufe, ohne Bewertungseffekte). Die sonstigen Wertpapiertransaktionen (festverzinsliche Schuldverschreibungen, Aktien) und damit die Dienstleistungserträge dürften in der Tendenz ebenfalls zunehmen. Schließlich wird in Osteuropa ein dynamisches Wirtschaftswachstum von rund 4,5 % p. a. erwarten; damit ist eine entsprechende Ausweitung der Bankgeschäfte verbunden.

| (57) | Das Base-Case-Szenario lautet wie folgt:











  Gewinn und Verlustrechnung nach Handelsgesetzbuch (in Mio. EUR) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Nettozinsertrag | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Beteiligungserträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Provisionserträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Finanzergebnis | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sonstige betriebliche Erträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Betriebserträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Personalaufwand | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sachaufwand | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Abschreibungen | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sonstiger betrieblicher Aufwand | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Betriebsergebnis | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Risikovorsorge und Bewertung Wertpapiere | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Bewertung Finanzanlagen | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ergebnis der gewöhnlichen Geschäftstätigkeit | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Steuern | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Jahresüberschuss | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| RoE | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(57)

Das Base-Case-Szenario lautet wie folgt:

Gewinn und Verlustrechnung nach Handelsgesetzbuch (in Mio. EUR)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Nettozinsertrag

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Beteiligungserträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Provisionserträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Finanzergebnis

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sonstige betriebliche Erträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Betriebserträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Personalaufwand

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sachaufwand

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Abschreibungen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sonstiger betrieblicher Aufwand

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Betriebsergebnis

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Risikovorsorge und Bewertung Wertpapiere

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Bewertung Finanzanlagen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ergebnis der gewöhnlichen Geschäftstätigkeit

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Steuern

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Jahresüberschuss

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

RoE

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (58) | Das Base-Case-Szenario beinhaltet folgende wesentliche Annahmen:






  — | Going Concern |
| --- | --- | --- |

(58)

Das Base-Case-Szenario beinhaltet folgende wesentliche Annahmen:

—

Going Concern

| — | Geschäftsbetrieb ‚as usual‘ im 2. Halbjahr 2006, keine negative Beeinflussung des Geschäftsgangs durch Pressemeldungen; Maßnahmen zur Kunden- und Geschäftsrückgewinnung werden nicht konterkariert |
| --- | --- |

—

Geschäftsbetrieb ‚as usual‘ im 2. Halbjahr 2006, keine negative Beeinflussung des Geschäftsgangs durch Pressemeldungen; Maßnahmen zur Kunden- und Geschäftsrückgewinnung werden nicht konterkariert

| — | Kein Liquiditätsengpass, das heißt, das Vertrauen in die BAWAG P.S.K. ist durch Übernahme durch einen entsprechend gearteten Erwerber wiederhergestellt. |
| --- | --- |

—

Kein Liquiditätsengpass, das heißt, das Vertrauen in die BAWAG P.S.K. ist durch Übernahme durch einen entsprechend gearteten Erwerber wiederhergestellt.

| — | Die Bundesbürgschaft wird nicht in Anspruch genommen. Ein Erwerber leistet einen eigenkapitalwirksamen Zuschuss in Höhe der durch die Bundesbürgschaft aufgelösten Wertberichtigungen. Diese Wertberichtigungsdotierung ist nicht gezeigt, da davon ausgegangen wird, dass der Erwerber einen Zuschuss in die nicht gebundene Kapitalrücklage leistet, die entsprechend der Wertberichtigungsbildung aufgelöst wird, womit sich der Jahresüberschuss nicht verändert. |
| --- | --- |

—

Die Bundesbürgschaft wird nicht in Anspruch genommen. Ein Erwerber leistet einen eigenkapitalwirksamen Zuschuss in Höhe der durch die Bundesbürgschaft aufgelösten Wertberichtigungen. Diese Wertberichtigungsdotierung ist nicht gezeigt, da davon ausgegangen wird, dass der Erwerber einen Zuschuss in die nicht gebundene Kapitalrücklage leistet, die entsprechend der Wertberichtigungsbildung aufgelöst wird, womit sich der Jahresüberschuss nicht verändert.

| — | Als Zielkernkapitalquote der BAWAG P.S.K. wird [...] angesetzt, hierfür nicht benötigte Teile des Jahresergebnisses werden ausgeschüttet. |
| --- | --- |

—

Als Zielkernkapitalquote der BAWAG P.S.K. wird [...] angesetzt, hierfür nicht benötigte Teile des Jahresergebnisses werden ausgeschüttet.

| — | Hybrid- und sonstiges Tier–I-Kapital steht dem Unternehmen weiterhin in voller Höhe zur Verfügung. Die Änderung im Ausweis aufgrund von IAS 32 restated 2005 führt zu keiner Änderung der Solvabilitäts- und Eigenmittelvorschriften nach BWG. |
| --- | --- |

—

Hybrid- und sonstiges Tier–I-Kapital steht dem Unternehmen weiterhin in voller Höhe zur Verfügung. Die Änderung im Ausweis aufgrund von IAS 32 restated 2005 führt zu keiner Änderung der Solvabilitäts- und Eigenmittelvorschriften nach BWG.

| — | Die Änderung des Anstiegs der Zinskurve (vor allem am langen Ende) führte im ersten Halbjahr 2006 zu einem signifikanten Abwertungsbedarf. Hedgingstrategien sollten weitere Zinsänderungen im Wesentlichen neutralisieren. Es wird davon ausgegangen, dass auslaufende Papiere hinkünftig ausschließlich zu Marktkonditionen erworben werden. |
| --- | --- |

—

Die Änderung des Anstiegs der Zinskurve (vor allem am langen Ende) führte im ersten Halbjahr 2006 zu einem signifikanten Abwertungsbedarf. Hedgingstrategien sollten weitere Zinsänderungen im Wesentlichen neutralisieren. Es wird davon ausgegangen, dass auslaufende Papiere hinkünftig ausschließlich zu Marktkonditionen erworben werden.

| — | Umsetzung von Maßnahmen, die Personalkosten verringern. |
| --- | --- |

—

Umsetzung von Maßnahmen, die Personalkosten verringern.

| (59) | Österreich erinnert daran, dass zwei Special Purpose Vehicles (nachfolgend ‚SPV‘ genannt) von privaten Banken einerseits und Versicherungsgesellschaften andererseits gegründet worden sind, um die bankrechtliche Kernkapitalquote der BAWAG P.S.K. abzusichern. Im Rahmen der Vereinbarung haben die vier Kreditinstitute Bank Austria Creditanstalt (nachfolgend ‚BA-CA‘ genannt), Erste Bank, Österreichische Volksbanken AG (nachfolgend ‚ÖVAG‘ genannt) und Raiffeisen Zentralbank Österreich AG (nachfolgend ‚RZB‘ genannt) und die vier Versicherungsgesellschaften Allianz, Generali, Uniqa und Wiener Städtische zwei SPV gegründet, um die BAWAG P.S.K. zu unterstützen. Während BA-CA, Erste Bank und RZB jeweils [...] und ÖVAG [...] in Kapital zu einem SPV beitragen werden, werden jede der vier Versicherungsgesellschaften [...] zur zweiten Gesellschaft beitragen. Der BAWAG P.S.K. kommt die Funktion des Kontrollgesellschafters mit [...] in beiden SPV zu. Diese Vereinbarung ermöglicht es der BAWAG P.S.K. ihr anrechenbares Kapital (Tier-I-Kapital) um 450 Mio. EUR zu erhöhen. Als Gruppe erreicht die BAWAG P.S.K. somit wieder eine angemessene Kapitalquote. Um das Risiko für die teilnehmenden Banken und Versicherungsgesellschaften soviel wie möglich zu begrenzen, können die zur Verfügung gestellten Geldmittel ausschließlich in höchst eingestufte Euro-Staatsanleihen investiert werden. Österreich bestätigt, dass diesen SPV keine Staatsgarantie gewährt wird. |
| --- | --- |

(59)

Österreich erinnert daran, dass zwei Special Purpose Vehicles (nachfolgend ‚SPV‘ genannt) von privaten Banken einerseits und Versicherungsgesellschaften andererseits gegründet worden sind, um die bankrechtliche Kernkapitalquote der BAWAG P.S.K. abzusichern. Im Rahmen der Vereinbarung haben die vier Kreditinstitute Bank Austria Creditanstalt (nachfolgend ‚BA-CA‘ genannt), Erste Bank, Österreichische Volksbanken AG (nachfolgend ‚ÖVAG‘ genannt) und Raiffeisen Zentralbank Österreich AG (nachfolgend ‚RZB‘ genannt) und die vier Versicherungsgesellschaften Allianz, Generali, Uniqa und Wiener Städtische zwei SPV gegründet, um die BAWAG P.S.K. zu unterstützen. Während BA-CA, Erste Bank und RZB jeweils [...] und ÖVAG [...] in Kapital zu einem SPV beitragen werden, werden jede der vier Versicherungsgesellschaften [...] zur zweiten Gesellschaft beitragen. Der BAWAG P.S.K. kommt die Funktion des Kontrollgesellschafters mit [...] in beiden SPV zu. Diese Vereinbarung ermöglicht es der BAWAG P.S.K. ihr anrechenbares Kapital (Tier-I-Kapital) um 450 Mio. EUR zu erhöhen. Als Gruppe erreicht die BAWAG P.S.K. somit wieder eine angemessene Kapitalquote. Um das Risiko für die teilnehmenden Banken und Versicherungsgesellschaften soviel wie möglich zu begrenzen, können die zur Verfügung gestellten Geldmittel ausschließlich in höchst eingestufte Euro-Staatsanleihen investiert werden. Österreich bestätigt, dass diesen SPV keine Staatsgarantie gewährt wird.

| (60) | Schließlich wurde eine Lösung mit den Behörden der Vereinigten Staaten und mit Refco-Gläubigern verhandelt. Das mit dem U.S. Department of Justice abgeschlossene ‚Non-Prosecution Agreement‘ jedoch verweist auf einen Transaktionswert, dessen Wert noch einen Rechtsstreit in den USA auslösen kann. |
| --- | --- |

(60)

Schließlich wurde eine Lösung mit den Behörden der Vereinigten Staaten und mit Refco-Gläubigern verhandelt. Das mit dem U.S. Department of Justice abgeschlossene ‚Non-Prosecution Agreement‘ jedoch verweist auf einen Transaktionswert, dessen Wert noch einen Rechtsstreit in den USA auslösen kann.

3.4.   Gegenleistungen

| (61) | Österreich ist der Ansicht, dass verschiedene Elemente zeigen, dass unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen, die durch die Beihilfe verursacht werden, vermieden werden. Insbesondere haben, zusätzlich zum Verkauf der Anteile, die von der Bank in der OeNB gehalten wurden, andere Divestments vor kurzem stattgefunden:






  — | Bank des Frick & Co. Aktiengesellschaft (16) (Liechtenstein): Der [...] Kapitalanteil an dieser vor allem für sehr gehobene Privatkunden tätigen Bank [...] veräußert. |
| --- | --- | --- |

(61)

Österreich ist der Ansicht, dass verschiedene Elemente zeigen, dass unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen, die durch die Beihilfe verursacht werden, vermieden werden. Insbesondere haben, zusätzlich zum Verkauf der Anteile, die von der Bank in der OeNB gehalten wurden, andere Divestments vor kurzem stattgefunden:

—

Bank des Frick & Co. Aktiengesellschaft (16) (Liechtenstein): Der [...] Kapitalanteil an dieser vor allem für sehr gehobene Privatkunden tätigen Bank [...] veräußert.

| — | Verkauf einer Wiener Liegenschaft mit [...]. |
| --- | --- |

—

Verkauf einer Wiener Liegenschaft mit [...].

| (62) | Zusätzlich zu oben genannten Divestments beschloss die BAWAG P.S.K., ein Immobilieneigentum in Polen zu veräußern. |
| --- | --- |

(62)

Zusätzlich zu oben genannten Divestments beschloss die BAWAG P.S.K., ein Immobilieneigentum in Polen zu veräußern.

| (63) | Der erzeugte Reingewinn und freie Cashflow der Divestments tragen bei, das Umstrukturierungsprogramm der Bank zu finanzieren. |
| --- | --- |

(63)

Der erzeugte Reingewinn und freie Cashflow der Divestments tragen bei, das Umstrukturierungsprogramm der Bank zu finanzieren.

| (64) | Österreich ist der Ansicht, dass der ‚Bank-run‘ im Frühjahr 2006 auch eine Auswirkung auf die Bankoperationen gehabt hat. Als solches gesehen wäre dieser Bank-run, der zu verringerten Marktanteilen für die BAWAG P.S.K. führt, ähnlich wie eine Gegenleistung. |
| --- | --- |

(64)

Österreich ist der Ansicht, dass der ‚Bank-run‘ im Frühjahr 2006 auch eine Auswirkung auf die Bankoperationen gehabt hat. Als solches gesehen wäre dieser Bank-run, der zu verringerten Marktanteilen für die BAWAG P.S.K. führt, ähnlich wie eine Gegenleistung.

| (65) | Schließlich wird behauptet, dass die Hilfe für vereinbar erklärt werden sollte, weil ohne sie aufgrund des Zusammenbruchs der BAWAG P.S.K. ein stärkeres Oligopol auf dem österreichischen Bankenmarkt entstanden wäre. |
| --- | --- |

(65)

Schließlich wird behauptet, dass die Hilfe für vereinbar erklärt werden sollte, weil ohne sie aufgrund des Zusammenbruchs der BAWAG P.S.K. ein stärkeres Oligopol auf dem österreichischen Bankenmarkt entstanden wäre.

3.5.   Der Verkaufsprozess

| (66) | Die Aktionäre der BAWAG P.S.K. haben beschlossen, bis zu 100 % ihrer Anteile in der Bank zu verkaufen. Der Verkaufsprozess fing mit der Unterstützung eines Investmentbankers an. |
| --- | --- |

(66)

Die Aktionäre der BAWAG P.S.K. haben beschlossen, bis zu 100 % ihrer Anteile in der Bank zu verkaufen. Der Verkaufsprozess fing mit der Unterstützung eines Investmentbankers an.

| (67) | Ende September 2006 haben Bewerber genauere Daten über die Bank sammeln dürfen, um ihr Angebot Mitte November vorzulegen. Österreich erwartet, dass das Closing des Verkaufs deshalb spätestens Ende 2006/Anfang 2007 stattfinden könnte. |
| --- | --- |

(67)

Ende September 2006 haben Bewerber genauere Daten über die Bank sammeln dürfen, um ihr Angebot Mitte November vorzulegen. Österreich erwartet, dass das Closing des Verkaufs deshalb spätestens Ende 2006/Anfang 2007 stattfinden könnte.

| (68) | Die Verkaufsszenarien würden wie folgt lauten:











  Übersicht Verkaufsszenarien (in Mio. EUR) |
| --- | --- |
| Verkaufserlös | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Verbleibender Verkaufserlös ÖGB | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Verbleibende Forderungen an Eigentümer | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Auflösung Wertberichtigung | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Erforderlicher Eigenkapitalzuschuss | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamtinvestition des Käufers | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(68)

Die Verkaufsszenarien würden wie folgt lauten:

Übersicht Verkaufsszenarien (in Mio. EUR)

Verkaufserlös

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Verbleibender Verkaufserlös ÖGB

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Verbleibende Forderungen an Eigentümer

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Auflösung Wertberichtigung

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Erforderlicher Eigenkapitalzuschuss

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamtinvestition des Käufers

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (69) | Die obige Tabelle zeigt, dass:






  — | bei einem Verkaufspreis von [...] muss der Käufer die gesamten [...] EUR als Zuschuss leisten. Trotzdem verbleiben (zusätzlich zu den [...] Einzelwertberichtigung aus 2005) weitere [...] (17) als Forderungen an den ehemaligen Eigentümer
  .
  Insgesamt kommt auf den Käufer ein Gesamtinvestment von [...] zu. |
| --- | --- | --- |

(69)

Die obige Tabelle zeigt, dass:

—

bei einem Verkaufspreis von [...] muss der Käufer die gesamten [...] EUR als Zuschuss leisten. Trotzdem verbleiben (zusätzlich zu den [...] Einzelwertberichtigung aus 2005) weitere [...] (17) als Forderungen an den ehemaligen Eigentümer
  .
  Insgesamt kommt auf den Käufer ein Gesamtinvestment von [...] zu.

| — | erst bei einem Gesamtinvestment des Käufers von [...] können der ÖGB und seine verbundenen Unternehmen alle bei der BAWAG P.S.K. aushaftenden Kredite tilgen. |
| --- | --- |

—

erst bei einem Gesamtinvestment des Käufers von [...] können der ÖGB und seine verbundenen Unternehmen alle bei der BAWAG P.S.K. aushaftenden Kredite tilgen.

| (70) | Für Österreich hängt das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis und von der Bereitwilligkeit des Käufers ab, in zusätzliches Eigenkapital zu investieren. Jede Reduzierung der Gesamtinvestition des Käufers unter ungefähr [...] würde die Auslösung der Garantie zur Folge haben. |
| --- | --- |

(70)

Für Österreich hängt das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis und von der Bereitwilligkeit des Käufers ab, in zusätzliches Eigenkapital zu investieren. Jede Reduzierung der Gesamtinvestition des Käufers unter ungefähr [...] würde die Auslösung der Garantie zur Folge haben.

| (71) | Der Verkauf der BAWAG P.S.K. könnte schwieriger sein, solange keine Rechtssicherheit hinsichtlich der Vereinbarkeit der Haftung erzielt wird. |
| --- | --- |

(71)

Der Verkauf der BAWAG P.S.K. könnte schwieriger sein, solange keine Rechtssicherheit hinsichtlich der Vereinbarkeit der Haftung erzielt wird.

4.   WÜRDIGUNG DER MASSNAHME

4.1.   Die BAWAG P.S.K. ist ein Unternehmen in Schwierigkeiten gewesen

| (72) | Gemäß den Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Beihilfen zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten (18) (nachfolgend ‚Leitlinien‘ genannt) befindet sich ein Unternehmen in Schwierigkeiten, wenn es nicht in der Lage ist, mit eigenen finanziellen Mitteln oder Fremdmitteln, die ihm von seinen Eigentümern/ Anteilseignern oder Gläubigern zur Verfügung gestellt werden, Verluste aufzufangen, die das Unternehmen auf kurze oder mittlere Sicht so gut wie sicher in den wirtschaftlichen Untergang treiben werden, wenn der Staat nicht eingreift. |
| --- | --- |

(72)

Gemäß den Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Beihilfen zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten (18) (nachfolgend ‚Leitlinien‘ genannt) befindet sich ein Unternehmen in Schwierigkeiten, wenn es nicht in der Lage ist, mit eigenen finanziellen Mitteln oder Fremdmitteln, die ihm von seinen Eigentümern/ Anteilseignern oder Gläubigern zur Verfügung gestellt werden, Verluste aufzufangen, die das Unternehmen auf kurze oder mittlere Sicht so gut wie sicher in den wirtschaftlichen Untergang treiben werden, wenn der Staat nicht eingreift.

| (73) | Wenngleich der Gouverneur der OeNB am 28. April 2006 insbesondere erklärte, die BAWAG P.S.K. sei solvent und verfüge über ausreichende Eigenmittel zur Deckung der Risiken, ist es nach Auffassung der Kommission höchst unwahrscheinlich, dass die Bank den Abzug von Spareinlagen im Wert von [...] ohne die Bürgschaft noch viel länger überstanden hätte. |
| --- | --- |

(73)

Wenngleich der Gouverneur der OeNB am 28. April 2006 insbesondere erklärte, die BAWAG P.S.K. sei solvent und verfüge über ausreichende Eigenmittel zur Deckung der Risiken, ist es nach Auffassung der Kommission höchst unwahrscheinlich, dass die Bank den Abzug von Spareinlagen im Wert von [...] ohne die Bürgschaft noch viel länger überstanden hätte.

| (74) | Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können. |
| --- | --- |

(74)

Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können.

| (75) | Ohne die Bürgschaft hätten die Prüfer auch dem Jahresabschluss der BAWAG P.S.K. keinen uneingeschränkten Bestätigungsvermerk hinsichtlich des Grundsatzes der Unternehmensfortführung geben können. |
| --- | --- |

(75)

Ohne die Bürgschaft hätten die Prüfer auch dem Jahresabschluss der BAWAG P.S.K. keinen uneingeschränkten Bestätigungsvermerk hinsichtlich des Grundsatzes der Unternehmensfortführung geben können.

| (76) | Folglich wäre die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden. |
| --- | --- |

(76)

Folglich wäre die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden.

| (77) | Ferner wäre der ÖGB nach Auffassung der Kommission ohne Unterstützung nicht in der Lage gewesen, die Schwierigkeiten seiner Tochtergesellschaft zu bewältigen. Dass die BAWAG P.S.K. Forderungen gegen ihre Eigentümer in Höhe von [...] wertberichtigen musste, würde diese Auffassung bestätigen. |
| --- | --- |

(77)

Ferner wäre der ÖGB nach Auffassung der Kommission ohne Unterstützung nicht in der Lage gewesen, die Schwierigkeiten seiner Tochtergesellschaft zu bewältigen. Dass die BAWAG P.S.K. Forderungen gegen ihre Eigentümer in Höhe von [...] wertberichtigen musste, würde diese Auffassung bestätigen.

| (78) | Daraus ergibt sich, dass die BAWAG P.S.K. ein Unternehmen in Schwierigkeiten im Sinne der Leitlinien war (19). |
| --- | --- |

(78)

Daraus ergibt sich, dass die BAWAG P.S.K. ein Unternehmen in Schwierigkeiten im Sinne der Leitlinien war (19).

| (79) | Die österreichischen Behörden scheinen diese Auffassung zu teilen. |
| --- | --- |

(79)

Die österreichischen Behörden scheinen diese Auffassung zu teilen.

| (80) | Die Investitionen von Privatbanken und Versicherungsgesellschaften in die beiden oben genannten SPV zur Stärkung der Kapitalquoten der BAWAG P.S.K. erfolgten nicht auf einer ähnlichen Grundlage wie die staatliche Bürgschaft (20), sondern dürften schlicht Ausdruck des Bestrebens von Privatunternehmen gewesen sein, gemeinsam der ernsten Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. entgegenzuwirken. Die Investitionen von privater Seite dürften daher nicht im Widerspruch zu der Tatsache stehen, dass sich die BAWAG P.S.K. in Schwierigkeiten befand. |
| --- | --- |

(80)

Die Investitionen von Privatbanken und Versicherungsgesellschaften in die beiden oben genannten SPV zur Stärkung der Kapitalquoten der BAWAG P.S.K. erfolgten nicht auf einer ähnlichen Grundlage wie die staatliche Bürgschaft (20), sondern dürften schlicht Ausdruck des Bestrebens von Privatunternehmen gewesen sein, gemeinsam der ernsten Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. entgegenzuwirken. Die Investitionen von privater Seite dürften daher nicht im Widerspruch zu der Tatsache stehen, dass sich die BAWAG P.S.K. in Schwierigkeiten befand.

4.2.   Vorliegen einer staatlichen Beihilfe

| (81) | Um zu beurteilen, ob eine Maßnahme eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 darstellt, muss die Kommission prüfen, ob sie






  — | vom Staat oder aus staatlichen Mitteln finanziert wird, |
| --- | --- | --- |

(81)

Um zu beurteilen, ob eine Maßnahme eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 darstellt, muss die Kommission prüfen, ob sie

—

vom Staat oder aus staatlichen Mitteln finanziert wird,

| — | einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft, |
| --- | --- |

—

einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft,

| — | durch selektive Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen könnte und ob sie |
| --- | --- |

—

durch selektive Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen könnte und ob sie

| — | den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigt. |
| --- | --- |

—

den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigt.

Verwendung staatlicher Mittel

| (82) | Um als staatliche Beihilfe zu gelten, müssen die finanziellen Mittel dem Staat zurechenbar sein und direkt oder indirekt aus staatlichen Mitteln gewährt werden. |
| --- | --- |

(82)

Um als staatliche Beihilfe zu gelten, müssen die finanziellen Mittel dem Staat zurechenbar sein und direkt oder indirekt aus staatlichen Mitteln gewährt werden.

| (83) | Im anstehenden Fall erfüllt die staatliche Bürgschaft, die auf der Grundlage des Bundesgesetzes gewährt wurde, diese beiden kumulativen Bedingungen. |
| --- | --- |

(83)

Im anstehenden Fall erfüllt die staatliche Bürgschaft, die auf der Grundlage des Bundesgesetzes gewährt wurde, diese beiden kumulativen Bedingungen.

Selektivität

| (84) | Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die bestimmte Unternehmen oder Produktionszweige begünstigen, d. h. selektive Beihilfen. |
| --- | --- |

(84)

Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die bestimmte Unternehmen oder Produktionszweige begünstigen, d. h. selektive Beihilfen.

| (85) | Durch die Bürgschaft wird unmittelbar lediglich die BAWAG P.S.K. begünstigt. Demnach ist sie als selektiv einzustufen. |
| --- | --- |

(85)

Durch die Bürgschaft wird unmittelbar lediglich die BAWAG P.S.K. begünstigt. Demnach ist sie als selektiv einzustufen.

Auswirkungen auf den Handel zwischen Mitgliedstaaten und Wettbewerbsverfälschung

| (86) | Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen und den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen. |
| --- | --- |

(86)

Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen und den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen.

| (87) | Die Kommission ist im Rahmen ihrer rechtlichen Würdigung nicht zum Nachweis einer tatsächlichen Auswirkung von Beihilfen auf den Handel zwischen den Mitgliedstaaten und einer tatsächlichen Wettbewerbsverzerrung verpflichtet, sondern hat lediglich nachzuweisen, ob Beihilfen geeignet sind, diesen Handel zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen (21). Stärkt die Beihilfe eines Mitgliedstaats die Stellung eines Unternehmens gegenüber anderen Wettbewerbern im innergemeinschaftlichen Handel, muss deren Wettbewerbsfähigkeit als durch die Beihilfe beeinträchtigt angesehen werden. |
| --- | --- |

(87)

Die Kommission ist im Rahmen ihrer rechtlichen Würdigung nicht zum Nachweis einer tatsächlichen Auswirkung von Beihilfen auf den Handel zwischen den Mitgliedstaaten und einer tatsächlichen Wettbewerbsverzerrung verpflichtet, sondern hat lediglich nachzuweisen, ob Beihilfen geeignet sind, diesen Handel zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen (21). Stärkt die Beihilfe eines Mitgliedstaats die Stellung eines Unternehmens gegenüber anderen Wettbewerbern im innergemeinschaftlichen Handel, muss deren Wettbewerbsfähigkeit als durch die Beihilfe beeinträchtigt angesehen werden.

| (88) | Die Kommission erinnert daran, dass der Bankensektor seit vielen Jahren für den Wettbewerb geöffnet ist. Der Wettbewerb, der unter Umständen bereits aufgrund des im EG-Vertrag vorgesehenen freien Kapitalverkehr bestand, hat sich durch fortschreitende Liberalisierung verbessert. |
| --- | --- |

(88)

Die Kommission erinnert daran, dass der Bankensektor seit vielen Jahren für den Wettbewerb geöffnet ist. Der Wettbewerb, der unter Umständen bereits aufgrund des im EG-Vertrag vorgesehenen freien Kapitalverkehr bestand, hat sich durch fortschreitende Liberalisierung verbessert.

| (89) | Die BAWAG P.S.K. verfügt über Zweigstellen bzw. Tochtergesellschaften in verschiedenen Mitgliedstaaten, insbesondere der Tschechischen Republik, der Slowakei, Slowenien, Ungarn und Malta. Umgekehrt sind auch Banken aus anderen Mitgliedstaaten in Österreich tätig, entweder direkt über Zweigstellen bzw. Vertretungen oder indirekt durch die Kontrolle über in Österreich ansässige Banken und Finanzinstitute. |
| --- | --- |

(89)

Die BAWAG P.S.K. verfügt über Zweigstellen bzw. Tochtergesellschaften in verschiedenen Mitgliedstaaten, insbesondere der Tschechischen Republik, der Slowakei, Slowenien, Ungarn und Malta. Umgekehrt sind auch Banken aus anderen Mitgliedstaaten in Österreich tätig, entweder direkt über Zweigstellen bzw. Vertretungen oder indirekt durch die Kontrolle über in Österreich ansässige Banken und Finanzinstitute.

| (90) | Schließlich findet im Bankensektor Handel zwischen Mitgliedstaaten statt. Die Bürgschaft stärkt die BAWAG P.S.K. gegenüber anderen Bankunternehmen, mit denen sie im innergemeinschaftlichen Handel im Wettbewerb steht. Die Bürgschaft ist daher geeignet, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen. |
| --- | --- |

(90)

Schließlich findet im Bankensektor Handel zwischen Mitgliedstaaten statt. Die Bürgschaft stärkt die BAWAG P.S.K. gegenüber anderen Bankunternehmen, mit denen sie im innergemeinschaftlichen Handel im Wettbewerb steht. Die Bürgschaft ist daher geeignet, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen.

Vorliegen eines wirtschaftlichen Vorteils

| (91) | Eine staatliche Beihilfe liegt dann vor, wenn eine Maßnahme den Begünstigten einen Vorteil verschafft. |
| --- | --- |

(91)

Eine staatliche Beihilfe liegt dann vor, wenn eine Maßnahme den Begünstigten einen Vorteil verschafft.

| (92) | Gemäß Abschnitt 4.2 der genannten Mitteilung über staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften stellt eine Garantie dann keine staatliche Beihilfe dar, wenn die folgenden vier Voraussetzungen erfüllt sind: a) Der Kreditnehmer ist nicht in finanziellen Schwierigkeiten; b) der Kreditnehmer wäre grundsätzlich in der Lage, ohne Eingreifen des Staates auf den Finanzmärkten Gelder zu Marktbedingungen aufzunehmen; c) die Garantie ist an eine bestimmte Finanztransaktion geknüpft und auf einen festen Höchstbetrag beschränkt, deckt höchstens 80 % des ausstehenden Kreditbetrages oder der sonstigen finanziellen Verpflichtungen und ist von begrenzter Laufzeit; d) es wird eine marktübliche Prämie für die Garantie gezahlt. |
| --- | --- |

(92)

Gemäß Abschnitt 4.2 der genannten Mitteilung über staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften stellt eine Garantie dann keine staatliche Beihilfe dar, wenn die folgenden vier Voraussetzungen erfüllt sind: a) Der Kreditnehmer ist nicht in finanziellen Schwierigkeiten; b) der Kreditnehmer wäre grundsätzlich in der Lage, ohne Eingreifen des Staates auf den Finanzmärkten Gelder zu Marktbedingungen aufzunehmen; c) die Garantie ist an eine bestimmte Finanztransaktion geknüpft und auf einen festen Höchstbetrag beschränkt, deckt höchstens 80 % des ausstehenden Kreditbetrages oder der sonstigen finanziellen Verpflichtungen und ist von begrenzter Laufzeit; d) es wird eine marktübliche Prämie für die Garantie gezahlt.

| (93) | Nach Auffassung der Kommission ist die Voraussetzung a) im anstehenden Fall nicht erfüllt, da es sich bei der BAWAG P.S.K. um ein Unternehmen in Schwierigkeiten handelte. |
| --- | --- |

(93)

Nach Auffassung der Kommission ist die Voraussetzung a) im anstehenden Fall nicht erfüllt, da es sich bei der BAWAG P.S.K. um ein Unternehmen in Schwierigkeiten handelte.

| (94) | Die Bürgschaft dürfte der BAWAG P.S.K. einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft haben, da ihr kein Privatinvestor eine vergleichbare Bürgschaft verkauft hätte. |
| --- | --- |

(94)

Die Bürgschaft dürfte der BAWAG P.S.K. einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft haben, da ihr kein Privatinvestor eine vergleichbare Bürgschaft verkauft hätte.

| (95) | Darüber hinaus bezweifelt die Kommission, dass die Voraussetzungen b) und d) erfüllt sind. |
| --- | --- |

(95)

Darüber hinaus bezweifelt die Kommission, dass die Voraussetzungen b) und d) erfüllt sind.

Schlussfolgerung

| (96) | Die Kommission ist daher der Auffassung, dass es sich bei der Bürgschaft für die BAWAG P.S.K. als einem Unternehmen in Schwierigkeiten um eine staatliche Beihilfe handeln dürfte. |
| --- | --- |

(96)

Die Kommission ist daher der Auffassung, dass es sich bei der Bürgschaft für die BAWAG P.S.K. als einem Unternehmen in Schwierigkeiten um eine staatliche Beihilfe handeln dürfte.

| (97) | Die österreichischen Behörden scheinen ebenfalls dieser Auffassung zu sein. |
| --- | --- |

(97)

Die österreichischen Behörden scheinen ebenfalls dieser Auffassung zu sein.

4.3.   Rechtswidrigkeit einer staatlichen Beihilfe

| (98) | Die Beihilfe wurde von Österreich am 8. Mai 2006 mit Rückwirkung ab dem 31. Dezember 2005 beschlossen, d. h. vor einer Entscheidung der Kommission über ihre Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt. Aufgrund der Nichteinhaltung der Notifizierungspflicht würde es sich unbeschadet der Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt um eine gesetzeswidrige Beihilfe handeln, da die Maßnahme mit Verstoß gegen Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag durchgeführt wurde. |
| --- | --- |

(98)

Die Beihilfe wurde von Österreich am 8. Mai 2006 mit Rückwirkung ab dem 31. Dezember 2005 beschlossen, d. h. vor einer Entscheidung der Kommission über ihre Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt. Aufgrund der Nichteinhaltung der Notifizierungspflicht würde es sich unbeschadet der Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt um eine gesetzeswidrige Beihilfe handeln, da die Maßnahme mit Verstoß gegen Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag durchgeführt wurde.

4.4.   Beihilfebetrag

| (99) | Die Kommission bezweifelt, dass die von Österreich vorgenommene Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements angemessen ist. |
| --- | --- |

(99)

Die Kommission bezweifelt, dass die von Österreich vorgenommene Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements angemessen ist.

| (100) | Erstens wurde die Entscheidung in der Sache CFF erlassen, bevor die Mitteilung über Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften in Kraft trat. Zweitens kann laut dieser Mitteilung der Wert der Garantie genauso hoch sein wie der durch die Garantie effektiv gedeckte Betrag, wenn es bei Übernahme der Garantie sehr wahrscheinlich ist, dass der Kreditnehmer seinen Verpflichtungen nicht wird nachkommen können, z. B. weil er in finanziellen Schwierigkeiten ist. |
| --- | --- |

(100)

Erstens wurde die Entscheidung in der Sache CFF erlassen, bevor die Mitteilung über Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften in Kraft trat. Zweitens kann laut dieser Mitteilung der Wert der Garantie genauso hoch sein wie der durch die Garantie effektiv gedeckte Betrag, wenn es bei Übernahme der Garantie sehr wahrscheinlich ist, dass der Kreditnehmer seinen Verpflichtungen nicht wird nachkommen können, z. B. weil er in finanziellen Schwierigkeiten ist.

| (101) | Die Kommission erinnert daran, dass die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden wäre und das Risiko der Nichterfüllung der Verpflichtungen daher mit 100 % angenommen werden kann. |
| --- | --- |

(101)

Die Kommission erinnert daran, dass die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden wäre und das Risiko der Nichterfüllung der Verpflichtungen daher mit 100 % angenommen werden kann.

| (102) | Schließlich bezweifelt die Kommission, dass das von Österreich angeführte FSR ein angemessenes Bild der finanziellen Leistungsfähigkeit der BAWAG P.S-K. vermittelt; dieses Rating stellt ausschließlich auf die Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung ab, die BAWAG P.S.K. wäre ohne staatliche Unterstützung jedoch schlicht mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden. Das in der Bürgschaft enthaltene Beihilfeelement würde folglich den von Österreich angegebenen Betrag übertreffen, mit dem Nominalwert als Maximum im pessimistischen Szenario. |
| --- | --- |

(102)

Schließlich bezweifelt die Kommission, dass das von Österreich angeführte FSR ein angemessenes Bild der finanziellen Leistungsfähigkeit der BAWAG P.S-K. vermittelt; dieses Rating stellt ausschließlich auf die Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung ab, die BAWAG P.S.K. wäre ohne staatliche Unterstützung jedoch schlicht mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden. Das in der Bürgschaft enthaltene Beihilfeelement würde folglich den von Österreich angegebenen Betrag übertreffen, mit dem Nominalwert als Maximum im pessimistischen Szenario.

4.5.   Mögliche Grundlagen für die Vereinbarkeit der rechtswidrigen Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt

| (103) | Nach Auffassung der Kommission kommen beim derzeitigen Stand als theoretische Grundlagen für die Beurteilung der Vereinbarkeit der Bürgschaft mit dem Gemeinsamen Markt nur i) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b und ii) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c im Zusammenhang mit den Leitlinien in Frage. |
| --- | --- |

(103)

Nach Auffassung der Kommission kommen beim derzeitigen Stand als theoretische Grundlagen für die Beurteilung der Vereinbarkeit der Bürgschaft mit dem Gemeinsamen Markt nur i) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b und ii) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c im Zusammenhang mit den Leitlinien in Frage.

4.5.1.   Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b

| (104) | Nach Auffassung der Kommission hat Österreich nicht dargelegt, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. systemische Auswirkungen auf das österreichische Finanzsystem und, in weiterem Sinne, auf die gesamte österreichische Volkswirtschaft gehabt hätte. |
| --- | --- |

(104)

Nach Auffassung der Kommission hat Österreich nicht dargelegt, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. systemische Auswirkungen auf das österreichische Finanzsystem und, in weiterem Sinne, auf die gesamte österreichische Volkswirtschaft gehabt hätte.

| (105) | Beispielsweise dürften nach Ansicht der Kommission die Einlagen auf mindestens 95 % der Sparkonten weniger als 20 000 EUR betragen haben und wären somit im Fall der Krise der BAWAG P.S.K. über die gesetzliche Einlagensicherung abgedeckt gewesen. |
| --- | --- |

(105)

Beispielsweise dürften nach Ansicht der Kommission die Einlagen auf mindestens 95 % der Sparkonten weniger als 20 000 EUR betragen haben und wären somit im Fall der Krise der BAWAG P.S.K. über die gesetzliche Einlagensicherung abgedeckt gewesen.

| (106) | Im Juni 2006 erklärte die OeNB, das österreichische Bankensystem habe sich im Verlauf des Jahres 2005 trotz der Probleme der BAWAG P.S.K. und der Hypo Alpe-Adria Bank positiv entwickelt. Die Krisenresistenz der österreichischen Banken spiegele sich besonders in der hohen Eigenmittelausstattung (12,7 %) im ersten Quartal 2006 wieder. Auch zeigten Belastungstests die hohe Schockresistenz des Bankensystems. Allgemein sei das österreichische Bankensystem zurzeit in gutem Zustand. |
| --- | --- |

(106)

Im Juni 2006 erklärte die OeNB, das österreichische Bankensystem habe sich im Verlauf des Jahres 2005 trotz der Probleme der BAWAG P.S.K. und der Hypo Alpe-Adria Bank positiv entwickelt. Die Krisenresistenz der österreichischen Banken spiegele sich besonders in der hohen Eigenmittelausstattung (12,7 %) im ersten Quartal 2006 wieder. Auch zeigten Belastungstests die hohe Schockresistenz des Bankensystems. Allgemein sei das österreichische Bankensystem zurzeit in gutem Zustand.

| (107) | Die Kommission hat Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b immer sehr restriktiv angewandt. Letztmals wurde er in den 80er Jahren angewandt, als die griechische Volkswirtschaft nach dem EU-Beitritt mit ernsthaften Ungleichgewichten kämpfte und die Gemeinschaft selbst zur Behebung der Probleme spezielle Ausnahmemaßnahmen genehmigt hatte (22). |
| --- | --- |

(107)

Die Kommission hat Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b immer sehr restriktiv angewandt. Letztmals wurde er in den 80er Jahren angewandt, als die griechische Volkswirtschaft nach dem EU-Beitritt mit ernsthaften Ungleichgewichten kämpfte und die Gemeinschaft selbst zur Behebung der Probleme spezielle Ausnahmemaßnahmen genehmigt hatte (22).

| (108) | Die Kommission ist im Prinzip der Auffassung, dass Beihilfen mit nur einem Begünstigten nicht geeignet sind, Situationen zu beheben, auf die der zweite Teil von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b ausgerichtet ist. Im Fall Crédit Lyonnais
   (23)
  , als die Beihilfemaßnahmen einen Wert von rund 20 Mrd. EUR hatten (24), handelte es sich der Kommission zufolge nicht ‚um eine Beihilfe zur Behebung einer schwerwiegenden wirtschaftlichen Störung, da die Beihilfe darauf abzielt[e], die Schwierigkeiten eines einzigen Begünstigten, des Crédit Lyonnais, und nicht des gesamten Wirtschaftszweigs zu beheben.‘ Die Beihilfe wurde entsprechend nicht nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b, sondern auf der Grundlage von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c als Umstrukturierungsbeihilfe genehmigt, die mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist. |
| --- | --- |

(108)

Die Kommission ist im Prinzip der Auffassung, dass Beihilfen mit nur einem Begünstigten nicht geeignet sind, Situationen zu beheben, auf die der zweite Teil von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b ausgerichtet ist. Im Fall Crédit Lyonnais
   (23)
  , als die Beihilfemaßnahmen einen Wert von rund 20 Mrd. EUR hatten (24), handelte es sich der Kommission zufolge nicht ‚um eine Beihilfe zur Behebung einer schwerwiegenden wirtschaftlichen Störung, da die Beihilfe darauf abzielt[e], die Schwierigkeiten eines einzigen Begünstigten, des Crédit Lyonnais, und nicht des gesamten Wirtschaftszweigs zu beheben.‘ Die Beihilfe wurde entsprechend nicht nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b, sondern auf der Grundlage von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c als Umstrukturierungsbeihilfe genehmigt, die mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist.

| (109) | Die Kommission bezweifelt aus diesen Gründen, dass Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b auf den anstehenden Fall angewendet werden kann. |
| --- | --- |

(109)

Die Kommission bezweifelt aus diesen Gründen, dass Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b auf den anstehenden Fall angewendet werden kann.

4.5.2.   Rettungsbeihilfen

| (110) | Den Leitlinien zufolge ist eine Rettungsbeihilfe ihrem Wesen nach eine vorübergehende, reversible Unterstützungsmaßnahme, die das Unternehmen so lange über Wasser halten soll, bis ein Umstrukturierungs- oder Liquidationsplan erstellt worden ist. Nach Randnummer 15 der Leitlinien darf die Laufzeit sechs Monate nicht übersteigen. |
| --- | --- |

(110)

Den Leitlinien zufolge ist eine Rettungsbeihilfe ihrem Wesen nach eine vorübergehende, reversible Unterstützungsmaßnahme, die das Unternehmen so lange über Wasser halten soll, bis ein Umstrukturierungs- oder Liquidationsplan erstellt worden ist. Nach Randnummer 15 der Leitlinien darf die Laufzeit sechs Monate nicht übersteigen.

| (111) | Zwar wurde die Bürgschaft am 8. Mai 2006 eingeräumt (und läuft im Prinzip bis zum Verkauf der BAWAG P.S.K. bzw. bis Juli 2007), doch ist sie nach Auffassung der Kommission effektiv und rückwirkend am 31. Dezember 2005 in Kraft getreten. Ihre Laufzeit überschreitet bereits den in den Leitlinien festgesetzten Höchstzeitraum von sechs Monaten. |
| --- | --- |

(111)

Zwar wurde die Bürgschaft am 8. Mai 2006 eingeräumt (und läuft im Prinzip bis zum Verkauf der BAWAG P.S.K. bzw. bis Juli 2007), doch ist sie nach Auffassung der Kommission effektiv und rückwirkend am 31. Dezember 2005 in Kraft getreten. Ihre Laufzeit überschreitet bereits den in den Leitlinien festgesetzten Höchstzeitraum von sechs Monaten.

| (112) | Die Kommission bezweifelt daher, dass die Bürgschaft gemäß den Leitlinien als Rettungsbeihilfe und mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar angesehen werden kann. |
| --- | --- |

(112)

Die Kommission bezweifelt daher, dass die Bürgschaft gemäß den Leitlinien als Rettungsbeihilfe und mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar angesehen werden kann.

4.5.3.   Umstrukturierungsbeihilfen

| (113) | Die Leitlinien geben die Voraussetzungen vor, die Umstrukturierungsbeihilfen erfüllen müssen, um mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar zu sein: |
| --- | --- |

(113)

Die Leitlinien geben die Voraussetzungen vor, die Umstrukturierungsbeihilfen erfüllen müssen, um mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar zu sein:

Wiederherstellung der langfristigen Rentabilität/Umstrukturierungsplan (Randnummern 34 bis 37 der Leitlinien)

| (114) | Die Kommission muss detailliert prüfen ob die im Umstrukturierungsplan erwogenen Maßnahmen ausreichen würden, um die langfristige Rentabilität der BAWAG P.S.K. wieder herzustellen. |
| --- | --- |

(114)

Die Kommission muss detailliert prüfen ob die im Umstrukturierungsplan erwogenen Maßnahmen ausreichen würden, um die langfristige Rentabilität der BAWAG P.S.K. wieder herzustellen.

| (115) | Erstens geht aus dem Umstrukturierungsplan eindeutig hervor, dass das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis abhängen. Wie die oben beschriebenen Verkaufsszenarien zeigen, müsste der potenzielle Erwerber insgesamt mindestens rund [...] investieren, um die langfristige Rentabilität der Bank ohne weitere staatliche Unterstützung wieder herzustellen. Laut Umstrukturierungsplan würde es ein Gesamtinvestment unterhalb dieses Schwellenwerts dem ÖGB und seinen verbundenen Unternehmen (25) nicht gestatten, die Kredite zu tilgen; auch wäre der Erwerber in diesem Fall nicht in der Lage, die erforderlichen Eigenkapitalerhöhungen durchzuführen. Die Kommission bezweifelt, dass der für die BAWAG P.S.K. erzielbare Verkaufspreis diese von Österreich ermittelte Mindesthöhe erreichen würde. |
| --- | --- |

(115)

Erstens geht aus dem Umstrukturierungsplan eindeutig hervor, dass das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis abhängen. Wie die oben beschriebenen Verkaufsszenarien zeigen, müsste der potenzielle Erwerber insgesamt mindestens rund [...] investieren, um die langfristige Rentabilität der Bank ohne weitere staatliche Unterstützung wieder herzustellen. Laut Umstrukturierungsplan würde es ein Gesamtinvestment unterhalb dieses Schwellenwerts dem ÖGB und seinen verbundenen Unternehmen (25) nicht gestatten, die Kredite zu tilgen; auch wäre der Erwerber in diesem Fall nicht in der Lage, die erforderlichen Eigenkapitalerhöhungen durchzuführen. Die Kommission bezweifelt, dass der für die BAWAG P.S.K. erzielbare Verkaufspreis diese von Österreich ermittelte Mindesthöhe erreichen würde.

| (116) | Zweitens können der BAWAG P.S.K. aufgrund des massiven Abzugs von Spareinlagen im Frühjahr und der Verschlechterung ihres Ratings (26) und somit höheren Refinanzierungskosten noch weitere Schwierigkeiten entstehen. Diese Aspekte würden sich erst auf den Jahresabschluss 2006 auswirken. Werbekampagnen neueren Datums, die z. B. auf hohen Erträgen für Sparbücher aufbauen, könnten die Rentabilität der Bank ebenfalls beeinflussen. Für 2006 könnten daraus zu verbuchende Verluste entstehen. Aus kürzlich erschienenen Presseberichten geht hervor, dass die BAWAG P.S.K. 2006 Verluste in Höhe von 20 Mio. EUR erleiden könnte. |
| --- | --- |

(116)

Zweitens können der BAWAG P.S.K. aufgrund des massiven Abzugs von Spareinlagen im Frühjahr und der Verschlechterung ihres Ratings (26) und somit höheren Refinanzierungskosten noch weitere Schwierigkeiten entstehen. Diese Aspekte würden sich erst auf den Jahresabschluss 2006 auswirken. Werbekampagnen neueren Datums, die z. B. auf hohen Erträgen für Sparbücher aufbauen, könnten die Rentabilität der Bank ebenfalls beeinflussen. Für 2006 könnten daraus zu verbuchende Verluste entstehen. Aus kürzlich erschienenen Presseberichten geht hervor, dass die BAWAG P.S.K. 2006 Verluste in Höhe von 20 Mio. EUR erleiden könnte.

| (117) | Den Leitlinien zufolge muss der Umstrukturierungsplan verschiedene Szenarien enthalten, die eine optimistische, eine pessimistische und eine mittlere Hypothese widerspiegeln. Von den österreichischen Behörden wurde jedoch lediglich ein Base-Case-Szenario vorgelegt, das den Angaben entspricht, die Morgan Stanley im Informationsmemorandum den potenziellen Interessenten offen legte. Diese Businessplanung wurde im Hinblick auf den Verkauf der Bank erstellt. Die Kommission ist gegenwärtig nicht vollständig überzeugt, dass die der Businessplanung zugrunde liegenden Annahmen die Voraussetzungen des Base-Case-Szenarios in einem Umstrukturierungsplan erfüllen. Beispielsweise steigen die Nettozinseinnahmen im Zeitraum 2006-2011 um [...], während die Risikovorsorge im gleichen Zeitraum um [...] abnimmt und die Personalkosten um nur [...] steigen. Bisher hat Österreich keine Sensitivitätsanalysen vorgelegt. Die Kommission erwartet, dass zwei noch vorzulegende Szenarien, von denen eines einer optimistischen Hypothese und das andere einer pessimistischen Hypothese entspricht, die Stabilität und Durchführbarkeit des Umstrukturierungsplans belegen werden. |
| --- | --- |

(117)

Den Leitlinien zufolge muss der Umstrukturierungsplan verschiedene Szenarien enthalten, die eine optimistische, eine pessimistische und eine mittlere Hypothese widerspiegeln. Von den österreichischen Behörden wurde jedoch lediglich ein Base-Case-Szenario vorgelegt, das den Angaben entspricht, die Morgan Stanley im Informationsmemorandum den potenziellen Interessenten offen legte. Diese Businessplanung wurde im Hinblick auf den Verkauf der Bank erstellt. Die Kommission ist gegenwärtig nicht vollständig überzeugt, dass die der Businessplanung zugrunde liegenden Annahmen die Voraussetzungen des Base-Case-Szenarios in einem Umstrukturierungsplan erfüllen. Beispielsweise steigen die Nettozinseinnahmen im Zeitraum 2006-2011 um [...], während die Risikovorsorge im gleichen Zeitraum um [...] abnimmt und die Personalkosten um nur [...] steigen. Bisher hat Österreich keine Sensitivitätsanalysen vorgelegt. Die Kommission erwartet, dass zwei noch vorzulegende Szenarien, von denen eines einer optimistischen Hypothese und das andere einer pessimistischen Hypothese entspricht, die Stabilität und Durchführbarkeit des Umstrukturierungsplans belegen werden.

| (118) | Drittens wurden einige Risiken im Businessplan nicht berücksichtigt, insbesondere:






  — | Klagen in den USA: Nach derzeitigem Stand ist nicht davon auszugehen, dass weitere angedrohte Klagen (mit teilweise substanziellen Forderungen) von Seiten der Kläger Erfolg versprechend geführt werden können. Für gewisse Unsicherheiten (Vergleiche im Vorfeld einer möglichen Klageführung) wurde im Rahmen der Rückstellung für Refco im Jahresabschluss 2005 vorgesorgt. Es ist auch nicht ausgeschlossen, dass einzelne Geschädigte keine Zahlungen aus den durch den Vergleich mit dem Gläubigerausschuss zur Verfügung stehenden Mitteln erhalten wollen. In diesem Fall könnten solche Geschädigte gegen die BAWAG P.S.K. klagen, der Gläubigerausschuss hätte die anteiligen Gelder an die BAWAG P.S.K. zu refundieren, jedoch kann nicht ausgeschlossen werden, dass die effektiv zu leistende Zahlung den Refundierungsbetrag übersteigt. |
| --- | --- | --- |

(118)

Drittens wurden einige Risiken im Businessplan nicht berücksichtigt, insbesondere:

—

Klagen in den USA: Nach derzeitigem Stand ist nicht davon auszugehen, dass weitere angedrohte Klagen (mit teilweise substanziellen Forderungen) von Seiten der Kläger Erfolg versprechend geführt werden können. Für gewisse Unsicherheiten (Vergleiche im Vorfeld einer möglichen Klageführung) wurde im Rahmen der Rückstellung für Refco im Jahresabschluss 2005 vorgesorgt. Es ist auch nicht ausgeschlossen, dass einzelne Geschädigte keine Zahlungen aus den durch den Vergleich mit dem Gläubigerausschuss zur Verfügung stehenden Mitteln erhalten wollen. In diesem Fall könnten solche Geschädigte gegen die BAWAG P.S.K. klagen, der Gläubigerausschuss hätte die anteiligen Gelder an die BAWAG P.S.K. zu refundieren, jedoch kann nicht ausgeschlossen werden, dass die effektiv zu leistende Zahlung den Refundierungsbetrag übersteigt.

| — | Nichterfüllung der Verpflichtungen der Aktionäre der BAWAG P.S.K. gegenüber den US-Gläubigern — hier trifft die BAWAG P.S.K. eine Subsidiaritätshaftung. |
| --- | --- |

—

Nichterfüllung der Verpflichtungen der Aktionäre der BAWAG P.S.K. gegenüber den US-Gläubigern — hier trifft die BAWAG P.S.K. eine Subsidiaritätshaftung.

Nach Auffassung der Kommission müssten zur Aufstellung eines umfassenden Umstrukturierungsplans auch diese Risiken bewertet werden.

| (119) | Ein weiteres spezifisches Risiko, das mit dem österreichischen Bankensektor allgemein zusammenhängt, wie das in den Informationen der BAWAG P.S.K. zum Jahresabschluss 2005 erwähnte Gerichtsurteil zu den Zinsgleitklauseln, könnte sich für die geschwächte BAWAG P.S.K. nachteilig auswirken. Dieses Risiko scheint jedoch keinen Eingang in den Businessplan gefunden zu haben. |
| --- | --- |

(119)

Ein weiteres spezifisches Risiko, das mit dem österreichischen Bankensektor allgemein zusammenhängt, wie das in den Informationen der BAWAG P.S.K. zum Jahresabschluss 2005 erwähnte Gerichtsurteil zu den Zinsgleitklauseln, könnte sich für die geschwächte BAWAG P.S.K. nachteilig auswirken. Dieses Risiko scheint jedoch keinen Eingang in den Businessplan gefunden zu haben.

Vermeidung unzumutbarer Wettbewerbsverfälschungen (Randnummern 38 bis 42 der Leitlinien)

| (120) | Die Kommission bezweifelt, dass die von der BAWAG P.S.K. bereits durchgeführten oder geplanten Desinvestitionen ausreichen könnten, um unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen zu vermeiden. |
| --- | --- |

(120)

Die Kommission bezweifelt, dass die von der BAWAG P.S.K. bereits durchgeführten oder geplanten Desinvestitionen ausreichen könnten, um unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen zu vermeiden.

| (121) | Im Kerngeschäft der Bank, wo es durch die Bürgschaft zur Verfälschung des Wettbewerbs gekommen ist, wurden keine Ausgleichsmaßnahmen vorgeschlagen. Die Kommission bezweifelt, dass weitere Ausgleichsmaßnahmen den Gesamtwert der BAWAG P.S.K. und damit auch die Chance, den zur Schuldenbedienung erforderlichen Kaufpreis zu erzielen, verringern würden. Vielmehr würde der erforderliche Kaufpreis durch die Veräußerung weiterer Vermögenswerte schlicht um die erzielten Veräußerungserlöse sinken. Die Ausgleichsmaßnahmen müssen im Verhältnis zum Beihilfebetrag stehen und werden daher stark von der Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements abhängen. |
| --- | --- |

(121)

Im Kerngeschäft der Bank, wo es durch die Bürgschaft zur Verfälschung des Wettbewerbs gekommen ist, wurden keine Ausgleichsmaßnahmen vorgeschlagen. Die Kommission bezweifelt, dass weitere Ausgleichsmaßnahmen den Gesamtwert der BAWAG P.S.K. und damit auch die Chance, den zur Schuldenbedienung erforderlichen Kaufpreis zu erzielen, verringern würden. Vielmehr würde der erforderliche Kaufpreis durch die Veräußerung weiterer Vermögenswerte schlicht um die erzielten Veräußerungserlöse sinken. Die Ausgleichsmaßnahmen müssen im Verhältnis zum Beihilfebetrag stehen und werden daher stark von der Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements abhängen.

| (122) | Ferner ist der ‚Bank-Run‘ vom Frühjahr 2006 nicht unbedingt mit einer Ausgleichsmaßnahme im Sinne der Leitlinien vergleichbar. |
| --- | --- |

(122)

Ferner ist der ‚Bank-Run‘ vom Frühjahr 2006 nicht unbedingt mit einer Ausgleichsmaßnahme im Sinne der Leitlinien vergleichbar.

| (123) | Schließlich bezweifelt die Kommission, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. zu einem engeren Oligopol auf den österreichischen Bankenmärkten geführt hätte, nicht zuletzt da die Aktivitäten der Bank von einem neuen Akteur auf diesen Märkten übernommen werden hätten können. |
| --- | --- |

(123)

Schließlich bezweifelt die Kommission, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. zu einem engeren Oligopol auf den österreichischen Bankenmärkten geführt hätte, nicht zuletzt da die Aktivitäten der Bank von einem neuen Akteur auf diesen Märkten übernommen werden hätten können.

Begrenzung der Beihilfe auf das erforderliche Mindestmaß (Randnummern 43 bis 45 der Leitlinien)

| (124) | Für große Unternehmen wie die BAWAG P.S.K. sollte der Eigenbeitrag des Unternehmens den Leitlinien zufolge 50 % der Umstrukturierungskosten erreichen. |
| --- | --- |

(124)

Für große Unternehmen wie die BAWAG P.S.K. sollte der Eigenbeitrag des Unternehmens den Leitlinien zufolge 50 % der Umstrukturierungskosten erreichen.

| (125) | Von Österreich vorgelegten Informationen zufolge belaufen sich die Umstrukturierungskosten auf [...] und werden zu 100 % von der BAWAG P.S.K. selbst sowie den derzeitigen und künftigen Eigentümern getragen. Nach Auffassung der Kommission wäre der Wert der Bürgschaft bis zum Verkaufsdatum zu berücksichtigen. Ferner würde sich der Beitrag des Staates bedeutend erhöhen, läge der Kaufpreis unterhalb von [...] (und somit die Bürgschaft in Anspruch genommen). |
| --- | --- |

(125)

Von Österreich vorgelegten Informationen zufolge belaufen sich die Umstrukturierungskosten auf [...] und werden zu 100 % von der BAWAG P.S.K. selbst sowie den derzeitigen und künftigen Eigentümern getragen. Nach Auffassung der Kommission wäre der Wert der Bürgschaft bis zum Verkaufsdatum zu berücksichtigen. Ferner würde sich der Beitrag des Staates bedeutend erhöhen, läge der Kaufpreis unterhalb von [...] (und somit die Bürgschaft in Anspruch genommen).

| (126) | Um zu beurteilen, ob der Beitrag der BAWAG P.S.K. 50 % der Umstrukturierungskosten erreicht, benötigt die Kommission weitere Informationen. |
| --- | --- |

(126)

Um zu beurteilen, ob der Beitrag der BAWAG P.S.K. 50 % der Umstrukturierungskosten erreicht, benötigt die Kommission weitere Informationen.

Besondere Bedingungen, an die die Genehmigung einer Beihilfe geknüpft wird (Randnummer 46 der Leitlinien)

| (127) | Die Kommission erinnert daran, dass sie — zusätzlich zu den Maßnahmen zur Vermeidung unzumutbarer Wettbewerbsverfälschungen — die Bedingungen und Auflagen vorschreiben kann, die sie für notwendig hält, damit der Wettbewerb nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verfälscht wird. |
| --- | --- |

(127)

Die Kommission erinnert daran, dass sie — zusätzlich zu den Maßnahmen zur Vermeidung unzumutbarer Wettbewerbsverfälschungen — die Bedingungen und Auflagen vorschreiben kann, die sie für notwendig hält, damit der Wettbewerb nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verfälscht wird.

5.   SCHLUSSFOLGERUNGEN

Auf der Grundlage der vorangehenden Würdigung der Maßnahme fordert die Kommission Österreich im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens seine Stellungnahme abzugeben und alle für die Würdigung der Haftungsübernahme des Bundes zugunsten der BAWAG P.S.K. sachdienlichen Informationen zu übermitteln

Die österreichischen Behörden werden gebeten, dem Beihilfeempfänger unmittelbar eine Kopie dieses Schreibens zuzuleiten.

Die Kommission teilt Österreich mit, dass sie interessierte Parteien durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften von der Beihilfe in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie Interessierte in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt und die EFTA-Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle interessierten Parteien werden aufgefordert, innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung ihre Stellungnahme abzugeben.“

---

(1)  Důvěrné informace

1

(2)  Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2.

2

(3)

3

Quelle: Informationsbroschüre über den Jahresabschluss 2005 der BAWAG P.S.K. Gruppe

(4)  Betriebsgeheimnis

4

(5)  BAWAG. und P.S.K. fusionierten im Oktober 2005

5

(6)  Größten Termin- und Rohstoffhändler der USA

6

(7)  Exklusive Stundungszinsen im Fall der Haftungsinanspruchnahme

7

(8)  BGBl. II Nr. 305/2005, in Teil IV Z 14 lit. c und lit. d.

8

(9)  ABl. C 71 vom 11.03.2000, S. 14.

9

(10)  2001/89/EC Entscheidung der Kommission vom 23. Juni 1999 in Verbindung zu Bank Crédit Foncier de France (ABl. L 34 vom 03.2.2001, S. 36).

10

(11)  Das Rating FSR stellt Moody's Auffassung über die intrinsische Sicherheit und Bonität der Bank ab, die von sich aus gewisse externe Kreditrisiken und Kredit-Unterstützungselemente ausschließen, die von Moody's Rating von Bankeinlagen erfasst werden.

11

(12)  900 Mio. EUR x 5,457 % = 49,1 Mio. EUR

12

(13)  49,1Mio.EUR — (900x0,2 %) = 47,3 Mio. EUR

13

(14)  Prozesse, die dazu führen, dass Rechnungen bezahlt werden.

14

(15)  allegro war ein Projekt zur Einführung eines neuen Kernbankensystems. Unter Kernbankensystem wird das IT-System verstanden, auf dem eine Vielzahl von Bankapplikationen laufen.

15

(16)  Bilanzsumme von rd. CHF 425 Mio.; Reingewinn in Höhe von rd. CHF 3,7 Mio. (2005).

16

(17)  Weder wertberichtigt noch durch Garantie abgedeckt.

17

(18)  ABl. C 244 vom 1.10.2004, S. 2.

18

(19)  Die Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. waren zu umfassend, als dass sie von der Gruppe, der die BAWAG P.S.K. angehört, bewältigt werden hätten können. Weder der ÖGB noch die AVB wären ohne staatliche Unterstützung in der Lage gewesen, die BAWAG P.S.K. umzustrukturieren.

19

(20)  Insbesondere tragen die Investoren ein geringeres Risiko als der Staat durch seine Bürgschaft.

20

(21)  Siehe u. a. Urteil des Gerichtshofs in der Rechtssache C-372/97 Italien/Kommission, Slg. 2004, S. I-3679, Randnr. 44.

21

(22)  Entscheidung der Kommission vom 7. Oktober 1987 betreffend das Gesetz 1386/1983 über Industriebeihilfen der griechischen Regierung (ABl. L 76 vom 22.3.1988, S. 18).

22

(23)  Entscheidung 98/490/EG der Kommission vom 20.5.1998 (ABl. L 221 vom 8.8.1998, S. 28).

23

(24)  Im Jahr 1995 genehmigte die Kommission erste staatliche Beihilfen, die auf einen Höchstbetrag von 8 Mrd. EUR geschätzt werden (Entscheidung 95/547/EG der Kommission vom 26. Juli 1995, ABl. L 308 vom 21.12.1995, S. 92). 1996 wurden Beihilfen in Höhe von 0,6 Mrd. EUR genehmigt (Entscheidung der Kommission in der Sache N 692/96, ABl. C 390 vom 24.12.1996, S. 7). Schließlich wurden 1998 weitere Beihilfen genehmigt, mit einem Wert von zwischen 8 und 15 Mrd. EUR (Entscheidung 98/490/EG der Kommission vom 20. Mai 1998, ABl. L 221 vom 8.8.1998, S. 92).

24

(25)  Ausgenommen die nicht von der ÖGSP und der ÖVV aufgenommenen Kredite.

25

(26)  Das Rating der BAWAG P.S.K. durch Moody verschlechterte sich für alle kurz- und langfristigen Einlagen und Forderungen von A2 auf A3, das Financial Strength Rating auf E+.

26

---

| 30.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 332/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 332/30

---

Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Rady 96/48/ESze dne 23. července 1996 o interoperabilitě transevropského vysokorychlostního železničního systému

(Text s významem pro EHP)

(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)

(2006/C 332/08)

| ESO  (1) | Odkaz a název harmonizované normy
  (a referenční dokument) | Odkaz na nahrazovanou normu | Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy
  Poznámka 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN ISO 3095:2005
  Železniční aplikace – Akustika – Měření hluku vyzařovaného kolejovými vozidly (ISO 3095:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 3381:2005
  Železniční aplikace – Akustika – Měření vnitřního hluku kolejových vozidel (ISO 3381:2005) | — | |
| CEN | EN 12663:2000
  Železniční aplikace – Konstrukční požadavky na skříně kolejových vozidel | — | |
| CEN | EN 13129-1:2002
  Železniční aplikace – Klimatizace pro kolejová vozidla hlavních tratí – Část 1: Parametry pohodlí | — | |
| CEN | EN 13129-2:2004
  Železniční aplikace – Klimatizace pro kolejová vozidla hlavních tratí – Část 2: Typové zkoušky | — | |
| CEN | EN 13230-1:2002
  Železniční aplikace – Kolej – Betonové příčné a výhybkové pražce – Část 1: Všeobecné požadavky | — | |
| CEN | EN 13232-4:2005
  Železniční aplikace – Kolej – Výhybky a výhybkové konstrukce – Část 4: Požadavky na ovládání, zapevnění a kontrolu polohy | — | |
| CEN | EN 13232-5:2005
  Železniční aplikace – Kolej – Výhybky a výhybkové konstrukce – Část 5: Výměny | — | |
| CEN | EN 13232-6:2005
  Železniční aplikace – Kolej – Výhybky a výhybkové konstrukce – Část 6: Pevné jednoduché a dvojité srdcovky | — | |
| CEN | EN 13232-7:2006
  Železniční aplikace – Kolej – Výhybky a výhybkové konstrukce – Část 7: Srdcovky s pohyblivými částmi | — | |
| CEN | EN 13232-9:2006
  Železniční aplikace – Kolej – Výhybky a výhybkové konstrukce – Část 9: Prostorové uspořádání | — | |
| CEN | EN 13260:2003
  Železniční aplikace – Dvojkolí a podvozky – Dvojkolí – Požadavky na výrobek | — | |
| CEN | EN 13262:2004
  Železniční aplikace – Dvojkolí a podvozky – Kola – Požadavky na výrobek | — | |
| CEN | EN 13272:2001
  Železniční aplikace – Elektrické osvětlení v kolejových vozidlech veřejných dopravních systémů | — | |
| CEN | EN 13481-1:2002
  Železniční aplikace – Trať – Požadavky na provedení systémů upevnění – Část 1: Definice | — | |
| EN 13481-1:2002/A1:2006 | Pozn. 3 | 28. 2. 2007 |
| CEN | EN 13481-2:2002
  Železniční aplikace – Trať – Požadavky na provedení systémů upevnění – Část 2: Systémy upevnění pro betonové pražce | — | |
| EN 13481-2:2002/A1:2006 | Pozn. 3 | 28. 2. 2007 |
| CEN | EN 13481-5:2002
  Železniční aplikace – Trať – Požadavky na provedení systémů upevnění – Část 5: Systémy upevnění pro pevnou jízdní dráhu | — | |
| EN 13481-5:2002/A1:2006 | Pozn. 3 | 28. 2. 2007 |
| CEN | EN 13674-1:2003
  Železniční aplikace – Kolej – Kolejnice – Část 1: Vignolovy železniční kolejnice 46 kg/m a těžší | — | |
| CEN | EN 13674-2:2006
  Železniční aplikace – Kolej – Kolejnice – Část 2: Kolejnice pro výhybky a výhybkové konstrukce, používané ve spojení s Vignolovými železničními kolejnicemi 46 kg/m a těžšími | — | |
| CEN | EN 13674-3:2006
  Železniční aplikace – Kolej – Kolejnice – Část 3: Vodicí kolejnice | — | |
| CEN | EN 13715:2006
  Železniční aplikace – Dvojkolí a podvozky – Kola – Profil jízdní plochy | — | |
| CEN | EN 13848-1:2003
  Železniční aplikace – Kolej – Geometrická kvalita koleje – Část 1: Popis geometrie koleje | — | |
| CEN | EN 14067-4:2005
  Železniční aplikace – Aerodynamika – Část 4: Požadavky a zkušební postupy pro aerodynamiku na otevřené trati | — | |
| CEN | EN 14067-5:2006
  Železniční aplikace – Aerodynamika – Část 5: Požadavky a zkušební postupy pro aerodynamiku v tunelech | — | |
| CEN | EN 14363:2005
  Železniční aplikace – Přejímací zkoušky jízdních vlastností kolejových vozidel – Stacionární a jízdní zkoušky | — | |
| CEN | EN 14531-1:2005
  Železniční aplikace – Metody výpočtu zábrzdných drah, brzdných drah a zabrzdění proti samovolnému pohybu Část 1: Základní algoritmy | — | |
| CEN | EN 14535-1:2005
  Železniční aplikace – Brzdové kotouče železničních vozidel – Část 1: Brzdové kotouče nalisované nebo nasazované za tepla na nápravu nebo na hnací hřídel, rozměrové a jakostní požadavky | — | |
| CEN | EN 14601:2005
  Železniční aplikace – Přímé a úhlové kohouty brzdového potrubí a potrubí hlavního vzduchojemu | — | |
| CEN | EN 14752:2005
  Železniční aplikace – Dveřní systémy kolejových vozidel | — | |
| CEN | EN 14813-1:2006
  Železniční aplikace – Klimatizace stanoviště strojvedoucího/řidiče – Část 1: Parametry pohodlí | — | |
| CEN | EN 14813-2:2006
  Železniční aplikace – Klimatizace stanoviště strojvedoucího/řidiče – Část 2: Typové zkoušky | — | |
| CENELEC | EN 50119:2001
  Drážní zařízení – Pevná trakční zařízení – Elektrická trakční nadzemní trolejová vedení | ŽÁDNÁ | |
| CENELEC | EN 50121-1:2000
  Drážní zařízení – Elektromagnetická kompatibilita – Část 1: Všeobecně | ŽÁDNÁ | |
| CENELEC | EN 50121-2:2000
  Drážní zařízení – Elektromagnetická kompatibilita – Část 2: Emise celého drážního systému do vnějšího prostředí | ŽÁDNÁ | |
| CENELEC | EN 50121-3-1:2000
  Drážní zařízení – Elektromagnetická kompatibilita – Část 3-1: Drážní vozidla – Vlak a celkové vozidlo | ŽÁDNÁ | |
| CENELEC | EN 50121-3-2:2000
  Drážní zařízení – Elektromagnetická kompatibilita – Část 3-2: Drážní vozidla – Zařízení | ŽÁDNÁ | |
| CENELEC | EN 50121-4:2000
  Drážní zařízení – Elektromagnetická kompatibilita – Část 4: Emise a odolnost zabezpečovacích a sdělovacích zařízení | ŽÁDNÁ | |
| CENELEC | EN 50121-5:2000
  Drážní zařízení – Elektromagnetická kompatibilita – Část 5: Emise a odolnost pevných instalací a zařízení trakční napájecí soustavy | ŽÁDNÁ | |
| CENELEC | EN 50122-1:1997
  Drážní zařízení – Pevná trakční zařízení – Část 1: Ochranná opatření vztahující se na elektrickou bezpečnost a uzemňování | ŽÁDNÁ | |
| CENELEC | EN 50124-1:2001
  Drážní zařízení – Koordinace izolace – Část 1: Základní požadavky – Vzdušné vzdálenosti a povrchové cesty pro všechna elektrická a elektronická zařízení | ŽÁDNÁ | |
| Změna A1:2003 k EN 50124-1:2001 | Poznámka 3 | Datum ukončení platnosti
  (1. 10. 2006) |
| Změna A2:2005 k EN 50124-1:2001 | Poznámka 3 | 1. 5. 2008 |
| CENELEC | EN 50124-2:2001
  Drážní zařízení – Koordinace izolace – Část 2: Přepětí a ochrana před přepětím | ŽÁDNÁ | |
| CENELEC | EN 50125-1:1999
  Drážní zařízení – Podmínky prostředí pro zařízení – Část 1: Zařízení drážních vozidel | ŽÁDNÁ | |
| CENELEC | EN 50125-3:2003
  Drážní zařízení – Podmínky prostředí pro zařízení – Část 3: Zabezpečovací a sdělovací zařízení | ŽÁDNÁ | |
| CENELEC | EN 50126-1:1999
  Drážní zarízení – Stanovení a prokázání bezporuchovosti, pohotovosti, udržovatelnosti a bezpečnosti (RAMS) –Část 1: Základní požadavky a obecné postupy | ŽÁDNÁ | |
| CENELEC | EN 50128:2001
  Drážní zařízení – Sdělovací a zabezpečovací systémy a systémy zpracování dat – Software pro drážní řídicí a ochranné systémy | ŽÁDNÁ | |
| CENELEC | EN 50129:2003
  Drážní zařízení – Sdělovací a zabezpečovací systémy a systémy zpracování dat – Elektronické zabezpečovací systémy | ŽÁDNÁ | |
| CENELEC | EN 50149:2001
  Drážní zařízení – Pevná drážní zařízení – Elektrická trakce – Profilový trolejový vodič z mědi a slitin mědi | ŽÁDNÁ | |
| CENELEC | EN 50155:2001
  Drážní zařízení – Elektronická zařízení drážních vozidel | ŽÁDNÁ | |
| Změna A1:2002 k EN 50155:2001 | Poznámka 3 | Datum ukončení platnosti
  (1. 9. 2005) |
| CENELEC | EN 50159-1:2001
  Drážní zařízení – Sdělovací a zabezpečovací systémy a systémy zpracování dat – Část 1: Komunikace v uzavřených přenosových zabezpečovacích systémech | ŽÁDNÁ | |
| CENELEC | EN 50159-2:2001
  Drážní zařízení – Sdělovací a zabezpečovací systémy a systémy zpracování dat – Část 2: Komunikace v otevřených přenosových zabezpečovacích systémech | ŽÁDNÁ | |
| CENELEC | EN 50163:2004
  Drážní zarízení – Napájecí napetí trakčních soustav | ŽÁDNÁ | |
| CENELEC | EN 50206-1:1998
  Drážní zařízení – Kolejová vozidla – Pantografové sběrače: Vlastnosti a zkoušky – Část 1: Pantografové sběrače proudu vozidel pro tratě celostátní | ŽÁDNÁ | |
| CENELEC | EN 50238:2003
  Drážní zařízení – Kompatibilita mezi drážním vozidlem a systémy pro detekování vlaků | ŽÁDNÁ | |
| CENELEC | EN 50317:2002
  Drážní zařízení – Systémy odběru proudu – Požadavky na měření dynamické interakce mezi pantografovým sběračem a nadzemním trolejovým vedením a ověřování těchto měření | ŽÁDNÁ | |
| Změna A1:2004 k EN 50317:2002 | Poznámka 3 | 1. 10. 2007 |
| CENELEC | EN 50367:2006
  Drážní zarízení – Systémy sběraču proudu – Technická kritéria pro interakci mezi pantografem a nadzemním trolejovým vedením (pro dosažení volného prístupu) | ŽÁDNÁ | |
| CENELEC | EN 50388:2005
  Drážní zarízení – Napájení a drážní vozidla – Technická kritéria pro koordinaci mezi napájením (napájecí stanicí) a drážními vozidly za účelem dosažení interoperability | ŽÁDNÁ | |

ESO  (1)

Odkaz a název harmonizované normy

(a referenční dokument)

Odkaz na nahrazovanou normu

Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy

Poznámka 1

CEN

EN ISO 3095:2005

Železniční aplikace – Akustika – Měření hluku vyzařovaného kolejovými vozidly (ISO 3095:2005)

—

CEN

EN ISO 3381:2005

Železniční aplikace – Akustika – Měření vnitřního hluku kolejových vozidel (ISO 3381:2005)

—

CEN

EN 12663:2000

Železniční aplikace – Konstrukční požadavky na skříně kolejových vozidel

—

CEN

EN 13129-1:2002

Železniční aplikace – Klimatizace pro kolejová vozidla hlavních tratí – Část 1: Parametry pohodlí

—

CEN

EN 13129-2:2004

Železniční aplikace – Klimatizace pro kolejová vozidla hlavních tratí – Část 2: Typové zkoušky

—

CEN

EN 13230-1:2002

Železniční aplikace – Kolej – Betonové příčné a výhybkové pražce – Část 1: Všeobecné požadavky

—

CEN

EN 13232-4:2005

Železniční aplikace – Kolej – Výhybky a výhybkové konstrukce – Část 4: Požadavky na ovládání, zapevnění a kontrolu polohy

—

CEN

EN 13232-5:2005

Železniční aplikace – Kolej – Výhybky a výhybkové konstrukce – Část 5: Výměny

—

CEN

EN 13232-6:2005

Železniční aplikace – Kolej – Výhybky a výhybkové konstrukce – Část 6: Pevné jednoduché a dvojité srdcovky

—

CEN

EN 13232-7:2006

Železniční aplikace – Kolej – Výhybky a výhybkové konstrukce – Část 7: Srdcovky s pohyblivými částmi

—

CEN

EN 13232-9:2006

Železniční aplikace – Kolej – Výhybky a výhybkové konstrukce – Část 9: Prostorové uspořádání

—

CEN

EN 13260:2003

Železniční aplikace – Dvojkolí a podvozky – Dvojkolí – Požadavky na výrobek

—

CEN

EN 13262:2004

Železniční aplikace – Dvojkolí a podvozky – Kola – Požadavky na výrobek

—

CEN

EN 13272:2001

Železniční aplikace – Elektrické osvětlení v kolejových vozidlech veřejných dopravních systémů

—

CEN

EN 13481-1:2002

Železniční aplikace – Trať – Požadavky na provedení systémů upevnění – Část 1: Definice

—

EN 13481-1:2002/A1:2006

Pozn. 3

28. 2. 2007

CEN

EN 13481-2:2002

Železniční aplikace – Trať – Požadavky na provedení systémů upevnění – Část 2: Systémy upevnění pro betonové pražce

—

EN 13481-2:2002/A1:2006

Pozn. 3

28. 2. 2007

CEN

EN 13481-5:2002

Železniční aplikace – Trať – Požadavky na provedení systémů upevnění – Část 5: Systémy upevnění pro pevnou jízdní dráhu

—

EN 13481-5:2002/A1:2006

Pozn. 3

28. 2. 2007

CEN

EN 13674-1:2003

Železniční aplikace – Kolej – Kolejnice – Část 1: Vignolovy železniční kolejnice 46 kg/m a těžší

—

CEN

EN 13674-2:2006

Železniční aplikace – Kolej – Kolejnice – Část 2: Kolejnice pro výhybky a výhybkové konstrukce, používané ve spojení s Vignolovými železničními kolejnicemi 46 kg/m a těžšími

—

CEN

EN 13674-3:2006

Železniční aplikace – Kolej – Kolejnice – Část 3: Vodicí kolejnice

—

CEN

EN 13715:2006

Železniční aplikace – Dvojkolí a podvozky – Kola – Profil jízdní plochy

—

CEN

EN 13848-1:2003

Železniční aplikace – Kolej – Geometrická kvalita koleje – Část 1: Popis geometrie koleje

—

CEN

EN 14067-4:2005

Železniční aplikace – Aerodynamika – Část 4: Požadavky a zkušební postupy pro aerodynamiku na otevřené trati

—

CEN

EN 14067-5:2006

Železniční aplikace – Aerodynamika – Část 5: Požadavky a zkušební postupy pro aerodynamiku v tunelech

—

CEN

EN 14363:2005

Železniční aplikace – Přejímací zkoušky jízdních vlastností kolejových vozidel – Stacionární a jízdní zkoušky

—

CEN

EN 14531-1:2005

Železniční aplikace – Metody výpočtu zábrzdných drah, brzdných drah a zabrzdění proti samovolnému pohybu Část 1: Základní algoritmy

—

CEN

EN 14535-1:2005

Železniční aplikace – Brzdové kotouče železničních vozidel – Část 1: Brzdové kotouče nalisované nebo nasazované za tepla na nápravu nebo na hnací hřídel, rozměrové a jakostní požadavky

—

CEN

EN 14601:2005

Železniční aplikace – Přímé a úhlové kohouty brzdového potrubí a potrubí hlavního vzduchojemu

—

CEN

EN 14752:2005

Železniční aplikace – Dveřní systémy kolejových vozidel

—

CEN

EN 14813-1:2006

Železniční aplikace – Klimatizace stanoviště strojvedoucího/řidiče – Část 1: Parametry pohodlí

—

CEN

EN 14813-2:2006

Železniční aplikace – Klimatizace stanoviště strojvedoucího/řidiče – Část 2: Typové zkoušky

—

CENELEC

EN 50119:2001

Drážní zařízení – Pevná trakční zařízení – Elektrická trakční nadzemní trolejová vedení

ŽÁDNÁ

CENELEC

EN 50121-1:2000

Drážní zařízení – Elektromagnetická kompatibilita – Část 1: Všeobecně

ŽÁDNÁ

CENELEC

EN 50121-2:2000

Drážní zařízení – Elektromagnetická kompatibilita – Část 2: Emise celého drážního systému do vnějšího prostředí

ŽÁDNÁ

CENELEC

EN 50121-3-1:2000

Drážní zařízení – Elektromagnetická kompatibilita – Část 3-1: Drážní vozidla – Vlak a celkové vozidlo

ŽÁDNÁ

CENELEC

EN 50121-3-2:2000

Drážní zařízení – Elektromagnetická kompatibilita – Část 3-2: Drážní vozidla – Zařízení

ŽÁDNÁ

CENELEC

EN 50121-4:2000

Drážní zařízení – Elektromagnetická kompatibilita – Část 4: Emise a odolnost zabezpečovacích a sdělovacích zařízení

ŽÁDNÁ

CENELEC

EN 50121-5:2000

Drážní zařízení – Elektromagnetická kompatibilita – Část 5: Emise a odolnost pevných instalací a zařízení trakční napájecí soustavy

ŽÁDNÁ

CENELEC

EN 50122-1:1997

Drážní zařízení – Pevná trakční zařízení – Část 1: Ochranná opatření vztahující se na elektrickou bezpečnost a uzemňování

ŽÁDNÁ

CENELEC

EN 50124-1:2001

Drážní zařízení – Koordinace izolace – Část 1: Základní požadavky – Vzdušné vzdálenosti a povrchové cesty pro všechna elektrická a elektronická zařízení

ŽÁDNÁ

Změna A1:2003 k EN 50124-1:2001

Poznámka 3

Datum ukončení platnosti

(1. 10. 2006)

Změna A2:2005 k EN 50124-1:2001

Poznámka 3

1. 5. 2008

CENELEC

EN 50124-2:2001

Drážní zařízení – Koordinace izolace – Část 2: Přepětí a ochrana před přepětím

ŽÁDNÁ

CENELEC

EN 50125-1:1999

Drážní zařízení – Podmínky prostředí pro zařízení – Část 1: Zařízení drážních vozidel

ŽÁDNÁ

CENELEC

EN 50125-3:2003

Drážní zařízení – Podmínky prostředí pro zařízení – Část 3: Zabezpečovací a sdělovací zařízení

ŽÁDNÁ

CENELEC

EN 50126-1:1999

Drážní zarízení – Stanovení a prokázání bezporuchovosti, pohotovosti, udržovatelnosti a bezpečnosti (RAMS) –Část 1: Základní požadavky a obecné postupy

ŽÁDNÁ

CENELEC

EN 50128:2001

Drážní zařízení – Sdělovací a zabezpečovací systémy a systémy zpracování dat – Software pro drážní řídicí a ochranné systémy

ŽÁDNÁ

CENELEC

EN 50129:2003

Drážní zařízení – Sdělovací a zabezpečovací systémy a systémy zpracování dat – Elektronické zabezpečovací systémy

ŽÁDNÁ

CENELEC

EN 50149:2001

Drážní zařízení – Pevná drážní zařízení – Elektrická trakce – Profilový trolejový vodič z mědi a slitin mědi

ŽÁDNÁ

CENELEC

EN 50155:2001

Drážní zařízení – Elektronická zařízení drážních vozidel

ŽÁDNÁ

Změna A1:2002 k EN 50155:2001

Poznámka 3

Datum ukončení platnosti

(1. 9. 2005)

CENELEC

EN 50159-1:2001

Drážní zařízení – Sdělovací a zabezpečovací systémy a systémy zpracování dat – Část 1: Komunikace v uzavřených přenosových zabezpečovacích systémech

ŽÁDNÁ

CENELEC

EN 50159-2:2001

Drážní zařízení – Sdělovací a zabezpečovací systémy a systémy zpracování dat – Část 2: Komunikace v otevřených přenosových zabezpečovacích systémech

ŽÁDNÁ

CENELEC

EN 50163:2004

Drážní zarízení – Napájecí napetí trakčních soustav

ŽÁDNÁ

CENELEC

EN 50206-1:1998

Drážní zařízení – Kolejová vozidla – Pantografové sběrače: Vlastnosti a zkoušky – Část 1: Pantografové sběrače proudu vozidel pro tratě celostátní

ŽÁDNÁ

CENELEC

EN 50238:2003

Drážní zařízení – Kompatibilita mezi drážním vozidlem a systémy pro detekování vlaků

ŽÁDNÁ

CENELEC

EN 50317:2002

Drážní zařízení – Systémy odběru proudu – Požadavky na měření dynamické interakce mezi pantografovým sběračem a nadzemním trolejovým vedením a ověřování těchto měření

ŽÁDNÁ

Změna A1:2004 k EN 50317:2002

Poznámka 3

1. 10. 2007

CENELEC

EN 50367:2006

Drážní zarízení – Systémy sběraču proudu – Technická kritéria pro interakci mezi pantografem a nadzemním trolejovým vedením (pro dosažení volného prístupu)

ŽÁDNÁ

CENELEC

EN 50388:2005

Drážní zarízení – Napájení a drážní vozidla – Technická kritéria pro koordinaci mezi napájením (napájecí stanicí) a drážními vozidly za účelem dosažení interoperability

ŽÁDNÁ

| Pozn. 1 | Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak. |
| --- | --- |

Pozn. 1

Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.

| Pozn. 3 | Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna. Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny. Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice. |
| --- | --- |

Pozn. 3

Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna. Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny. Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.

POZNÁMKA:

| — | Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES (2), ve znění směrnice 98/48/ES (3). |
| --- | --- |

—

Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES (2), ve znění směrnice 98/48/ES (3).

| — | Zveřejnění odkazů v Úředním věstníku Evropské unie neznamená, že uvedené normy jsou k dispozici ve všech jazycích Společenství. |
| --- | --- |

—

Zveřejnění odkazů v Úředním věstníku Evropské unie neznamená, že uvedené normy jsou k dispozici ve všech jazycích Společenství.

| — | Tento seznam nahrazuje všechny předchozí seznamy zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie. Komise zajišťuje aktualizaci tohoto seznamu. |
| --- | --- |

—

Tento seznam nahrazuje všechny předchozí seznamy zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie. Komise zajišťuje aktualizaci tohoto seznamu.

Více informací o harmonizovaných normách je k dispozici na adrese:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/.

---

(1)  ESO: Evropské organizace pro normalizaci:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brusel, Belgie; tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brusel, Belgie; tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brusel, Belgie; tel. (32-2) 519 08 68; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brusel, Belgie; tel. (32-2) 519 08 68; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Francie; Tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Francie; Tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  Úř. věst. č. L 204, 21. 7. 1998, s. 37.

(3)  Úř. věst. č. L 217, 5. 8. 1998, s. 18.

---

| 30.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 332/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 332/35

---

Oznámení o názvech kvalifikací v oboru architektury

(Text s významem pro EHP)

(2006/C 332/09)

Směrnice Rady 85/384/EHS ze dne 10. června 1985 o vzájemném uznávání diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci v oboru architektury obsahující opatření k usnadnění účinného výkonu práva usazování a volného pohybu služeb, a zejména článek 7 uvedené směrnice, jakož i směrnice 2005/36/ES o uznávání odborných kvalifikací, a zejména čl. 21 odst. 7, stanoví, že členské státy oznámí Komisi právní a správní předpisy, které přijmou, pokud jde o vydávání diplomů, osvědčení a jiných dokladů v oblasti, na níž se vztahují tyto směrnice. Komise učiní odpovídající sdělení v Úředním věstníku Evropské unie, kde uvede názvy přijaté členskými státy pro diplomy, osvědčení a jiné doklady o dosažené kvalifikaci a popřípadě pro odpovídající profesní označení.

Portugalsko oznámilo nový název, který se má doplnit do seznamu diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci v oboru architektury uvedeného ve směrnici 85/384/EHS a v příloze V.7.1 směrnice 2005/36/ES o uznávání odborných kvalifikací.

Sdělení Komise 2005/C 135/05 podle článku 7 směrnice 85/384/EHS (1) a příloha V.7.1 směrnice 2005/36/ES o uznávání odborných kvalifikací se doplňují takto:

| | do seznamu názvů diplomů a subjektů, které uvedené diplomy vydávají, se zařazuje tento název týkající se Portugalska:






  — | Portugal: „Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo“ — Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- | --- |

do seznamu názvů diplomů a subjektů, které uvedené diplomy vydávají, se zařazuje tento název týkající se Portugalska:

—

Portugal: „Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo“ — Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa

Příslušné tabulky obsažené v příloze V.7.1 směrnice 2005/36/ES se proto nahrazují tímto:

5.7.1   Doklady o dosažené kvalifikaci architekta uznávané podle článku 46

| Země | Doklad o dosažené kvalifikaci | Subjekt vydávající doklad o dosažené kvalifikaci | Osvědčení doplňující doklad | Referenční akademický rok |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | 1. | Architect/Architecte |

Země

Doklad o dosažené kvalifikaci

Subjekt vydávající doklad o dosažené kvalifikaci

Osvědčení doplňující doklad

Referenční akademický rok

België/Belgique/Belgien

1.

Architect/Architecte

| 1. | Nationale hogescholen voor architectuur |
| --- | --- |

1.

Nationale hogescholen voor architectuur

1988/1989

| 2. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

2.

Architect/Architecte

| 2. | Hogere-architectuur-instituten |
| --- | --- |

2.

Hogere-architectuur-instituten

| 3. | Architect |
| --- | --- |

3.

Architect

| 3. | Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt |
| --- | --- |

3.

Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt

| 4. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

4.

Architect/Architecte

| 4. | Koninklijke Academies voor Schone Kunsten |
| --- | --- |

4.

Koninklijke Academies voor Schone Kunsten

| 5. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

5.

Architect/Architecte

| 5. | Sint-Lucasscholen |
| --- | --- |

5.

Sint-Lucasscholen

| 6. | Burgelijke ingenieur-architect |
| --- | --- |

6.

Burgelijke ingenieur-architect

| 6. | Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten |
| --- | --- |

6.

Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten

| 6. | „Faculté Polytechnique“ van Mons |
| --- | --- |

6.

„Faculté Polytechnique“ van Mons

| 1. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

1.

Architecte/Architect

| 1. | Écoles nationales supérieures d'architecture |
| --- | --- |

1.

Écoles nationales supérieures d'architecture

| 2. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

2.

Architecte/Architect

| 2. | Instituts supérieurs d'architecture |
| --- | --- |

2.

Instituts supérieurs d'architecture

| 3. | Architect |
| --- | --- |

3.

Architect

| 3. | École provinciale supérieure d'architecture de Hasselt |
| --- | --- |

3.

École provinciale supérieure d'architecture de Hasselt

| 4. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

4.

Architecte/Architect

| 4. | Académies royales des Beaux-Arts |
| --- | --- |

4.

Académies royales des Beaux-Arts

| 5. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

5.

Architecte/Architect

| 5. | Écoles Saint-Luc |
| --- | --- |

5.

Écoles Saint-Luc

| 6. | Ingénieur-civil–architecte |
| --- | --- |

6.

Ingénieur-civil–architecte

| 6. | Facultés des sciences appliquées des universités |
| --- | --- |

6.

Facultés des sciences appliquées des universités

| 6. | Faculté polytechnique de Mons |
| --- | --- |

6.

Faculté polytechnique de Mons

Danmark

Arkitekt cand. arch.

| — | Kunstakademiets Arkitektskole i København |
| --- | --- |

—

Kunstakademiets Arkitektskole i København

| — | Arkitektskolen i Århus |
| --- | --- |

—

Arkitektskolen i Århus

1988/1989

Deutschland

Diplom-Ingenieur,

Diplom-Ingenieur Univ.

Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Hochschulen für bildende Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für bildende Künste

| — | Hochschulen für Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für Künste

1988/1989

Diplom-Ingenieur,

Diplom-Ingenieur FH

| — | Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) (2) |
| --- | --- |

—

Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) (2)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen

Eλλάς

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα — Μηχανικού

| — | Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών |
| --- | --- |

—

Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών

| — | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

Βεβαίωση που χορηγεί το Τεχνικό Επιμελητήριο Ελλάδας (ΤΕΕ) και η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

1988/1989

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα — Μηχανικού

Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

2003/2004

España

Título oficial de arquitecto

Rectores de las universidades enumeradas a continuación:

| — | Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès;

| — | Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid;

| — | Universidad politécnica de Las Palmas, escuela técnica superior de arquitectura de Las Palmas; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Las Palmas, escuela técnica superior de arquitectura de Las Palmas;

| — | Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia;

| — | Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla; |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla;

| — | Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid; |
| --- | --- |

—

Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid;

| — | Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña; |
| --- | --- |

—

Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña;

| — | Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián; |
| --- | --- |

—

Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián;

| — | Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona; |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona;

1988/1989

| — | Universidad de Alcalá de Henares, escuela politécnica de Alcalá de Henares; |
| --- | --- |

—

Universidad de Alcalá de Henares, escuela politécnica de Alcalá de Henares;

1999/2000

| — | Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada; |
| --- | --- |

—

Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada;

1999/2000

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante; |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante;

1997/1998

| — | Universidad Europea de Madrid; |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid;

1998/1999

| — | Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona; |
| --- | --- |

—

Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona;

1999/2000

| — | Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle; |
| --- | --- |

—

Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle;

1998/1999

| — | Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia. |
| --- | --- |

—

Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia.

1999/2000

| — | Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada |
| --- | --- |

—

Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada

1994/1995

France

| 1. | Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale |
| --- | --- |

1.

Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale

| 1. | Le ministre chargé de l'architecture |
| --- | --- |

1.

Le ministre chargé de l'architecture

1988/1989

| 2. | Diplôme d'architecte ESA |
| --- | --- |

2.

Diplôme d'architecte ESA

| 2. | École spéciale d'architecture de Paris |
| --- | --- |

2.

École spéciale d'architecture de Paris

| 3. | Diplôme d'architecte ENSAIS |
| --- | --- |

3.

Diplôme d'architecte ENSAIS

| 3. | École nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture |
| --- | --- |

3.

École nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture

Ireland

| 1. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI) |
| --- | --- |

1.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI)

| 1. | National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin |
| --- | --- |

1.

National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin

1988/1989

| 2. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.) |
| --- | --- |

2.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.)

| 2. | Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin |
| --- | --- |

2.

Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin

(Previously, until 2002 — Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch)

(College of Technology, Bolton Street, Dublin)

| 3. | Certificate of associateship (ARIAI) |
| --- | --- |

3.

Certificate of associateship (ARIAI)

| 3. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

3.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 4. | Certificate of membership (MRIAI) |
| --- | --- |

4.

Certificate of membership (MRIAI)

| 4. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

4.

Royal Institute of Architects of Ireland

Italia

Laurea in architettura

| — | Università di Camerino |
| --- | --- |

—

Università di Camerino

| — | Università di Catania — Sede di Siracusa |
| --- | --- |

—

Università di Catania — Sede di Siracusa

| — | Università di Chieti |
| --- | --- |

—

Università di Chieti

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Parma |
| --- | --- |

—

Università di Parma

| — | Università di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università di Reggio Calabria

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

| — | Universtià di Roma III |
| --- | --- |

—

Universtià di Roma III

| — | Università di Trieste |
| --- | --- |

—

Università di Trieste

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Istituto universitario di architettura di Venezia |
| --- | --- |

—

Istituto universitario di architettura di Venezia

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1988/1989

Laurea in ingegneria edile — architettura

| — | Università dell'Aquilla |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquilla

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1998/1999

Laurea specialistica in ingegneria edile — architettura

| — | Università dell'Aquilla |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquilla

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

| — | Università di Ancona |
| --- | --- |

—

Università di Ancona

| — | Università di Basilicata — Potenza |
| --- | --- |

—

Università di Basilicata — Potenza

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma — Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma — Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

2003/2004

| — | Laurea specialistica quinquennale in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma „La Sapienza“

Diploma di abilitazione all'esercizio indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1998/1999

| — | Laurea specialistica quinquennale in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

1999/2000

| — | Laurea specialistica quinquennale in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Università di Roma III |
| --- | --- |

—

Università di Roma III

Diploma di abilitazione all'esercizio indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

2003/2004

| — | Laurea specialistica in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica in Architettura

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

2004/2005

Nederland

| 1. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur |
| --- | --- |

1.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur

| 1. | Technische Universiteit te Delft |
| --- | --- |

1.

Technische Universiteit te Delft

Verklaring van de Stichting Bureau Architectenregister die bevestigt dat de opleiding voldoet aan de normen van artikel 46

1988/1989

| 2. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek |
| --- | --- |

2.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek

| 2. | Technische Universiteit te Eindhoven |
| --- | --- |

2.

Technische Universiteit te Eindhoven

| 3. | Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:






  — | de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam |
| --- | --- | --- |

3.

Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:

—

de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam

| — | de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam

| — | de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg

| — | de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem |
| --- | --- |

—

de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem

| — | de Rijkshogeschool Groningen te Groningen |
| --- | --- |

—

de Rijkshogeschool Groningen te Groningen

| — | de Hogeschool Maastricht te Maastricht |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Maastricht te Maastricht

Österreich

| 1. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

1.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 1. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz) |
| --- | --- |

1.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz)

1998/1999

| 2. | Dilplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

2.

Dilplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 2. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

2.

Technische Universität Wien

| 3. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

3.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 3. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

3.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck)

| 4. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

4.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 4. | Hochschule für Angewandte Kunst in Wien |
| --- | --- |

4.

Hochschule für Angewandte Kunst in Wien

| 5. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

5.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 5. | Akademie der Bildenden Künste in Wien |
| --- | --- |

5.

Akademie der Bildenden Künste in Wien

| 6. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

6.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 6. | Hochschule für künstlerishe und industrielle Gestaltung in Linz |
| --- | --- |

6.

Hochschule für künstlerishe und industrielle Gestaltung in Linz

Portugal

Carta de curso de licenciatura em Arquitectura

Para os cursos iniciados a partir do ano académico de 1991/1992

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade técnica de Lisboa

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto

| — | Escola Superior Artística do Porto |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto

1988/1989

1991/1992

Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1991/1992

Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo

| — | Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

Escola Superior Gallaecia

| — | Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa

2002/2003

1998/1999

Suomi/Finland

Arkkitehdin tutkinto/Arkitektexamen

| — | Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki) |
| --- | --- |

—

Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki)

| — | Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola

| — | Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet

1998/1999

Sverige

Arkitektexamen

Chalmers Tekniska Högskola AB

Kungliga Tekniska Högskolan

Lunds Universitet

1998/1999

United Kingdom

| 1. | Diplomas in architecture |
| --- | --- |

1.

Diplomas in architecture

| 1. | — | Universities |
| --- | --- | --- |

1.

—

Universities

| — | Colleges of Art |
| --- | --- |

—

Colleges of Art

| — | Schools of Art |
| --- | --- |

—

Schools of Art

Certificate of architectural education, issued by the Architects Registration Board

The diploma and degree courses in architecture of the universities, schools and colleges of art should have met the requisite threshold standards as laid down in Article 46 of this Directive and in Criteria for validation published by the Validation Panel of the Royal Institute of British Architects and the Architects Registration Board

EU nationals who possess the Royal Institute of British Architects Part I and Part II certificates, which are recognised by ARB as the competent authority, are eligible. Also EU nationals who do not possess the ARB-recognised Part I and Part II certificates will be eligible for the Certificate of Architectural Education if they can satisfy the Board that their standard and length of education has met the requisite threshold standards of Article 46 of this Directive and of the Criteria for validation

1988/1989

| 2. | Degrees in architecture |
| --- | --- |

2.

Degrees in architecture

| 2. | Universities |
| --- | --- |

2.

Universities

| 3. | Final examination |
| --- | --- |

3.

Final examination

| 3. | Architectural Association |
| --- | --- |

3.

Architectural Association

| 4. | Examination in architecture |
| --- | --- |

4.

Examination in architecture

| 4. | Royal College of Art |
| --- | --- |

4.

Royal College of Art

| 5. | Examination Part II |
| --- | --- |

5.

Examination Part II

| 5. | Royal Institute of British Architects |
| --- | --- |

5.

Royal Institute of British Architects

---

(1)  Sdělení Komise 2005/C 135/05 ze dne 2. června 2005, Úř. věst. C 135,2.6.2005, s. 5, aktualizované sdělením 2006/C 3/12 ze dne 6. ledna 2006 a sdělením 2006/C 148/11 ze dne 24. června 2006.

(2)  Diese Diplome sind je nach Dauer der durch sie abgeschlossenen Ausbildung gemäß Artikel 47 Absatz 1 anzuerkennen.

---

| 30.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 332/42 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 332/42

---

Dokumenty KOM jiné než legislativní návrhy přijaté Komisí

(2006/C 332/10)

| Dokument | Část | Datum | Název |
| --- | --- | --- | --- |
| KOM(2006) 389 | | 14. 7. 2006 | Sdělení Komise: Akční program na podporu výzkumu a analýzy otázek v souvislosti s Evropskou hospodářskou a měnovou unií |
| KOM(2006) 400 | | 17. 7. 2006 | Zelená kniha o kolizním právu v oblasti úpravy majetkových poměrů v manželství, zabývající se převážně otázkou soudní příslušnosti a vzájemného uznávání |
| KOM(2006) 474 | | 1. 9. 2006 | Zelená kniha o detekčních technologiích při práci donucovacích, celních a jiných bezpečnostních orgánů |
| KOM(2006) 490 | | 13. 9. 2006 | Sdělení Komise: Výroční zpráva šesti evropských koordinátorů o dosaženém pokroku v realizaci některých projektů transevropské dopravní sítě |
| KOM(2006) 519 | | 20. 9. 2006 | Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Zlepšení školení pro zvýšení bezpečnosti potravin |
| KOM(2006) 231 | | 22. 9. 2006 | Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Tematická strategie pro ochranu půdy (Text s významem pro EHP) |
| KOM(2006) 550 | | 25. 9. 2006 | Zpráva Komise Radě: Antidumpingové řízení týkající se dovozů zapisovatelných kompaktních disků (CD+/-R) pocházejících z Čínské lidové republiky, Hongkongu a Malajsie |
| KOM(2006) 551 | | 25. 9. 2006 | Sdělení Komise: Výroční zpráva o provádění nařízení Rady (ES) č. 866/2004 ze dne 29. dubna 2004 a o stavu vyplývajícím z jeho uplatňování |
| KOM(2006) 549 | | 26. 9. 2006 | Sdělení Komise: Monitorovací zpráva o stavu připravenosti Bulharska a Rumunska na členství v EU |
| KOM(2006) 552 | | 26. 9. 2006 | Sdělení Komise Evropskému Parlamentu a Radě o mezinárodním zdravotním řádu |
| KOM(2006) 558 | | 29. 9. 2006 | Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění nařízení Rady (ES) č. 104/2000 o společné organizaci trhů s produkty rybolovu a akvakultury |
| KOM(2006) 568 | | 3. 10. 2006 | Zpráva Komise Evropskému Parlamentu a Radě ohledně přetrvávajících případů, ve kterých některé třetí země neuplatňují ve věci bezvízového styku zásadu vzájemnosti v souladu s čl. 1 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 539/2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni, ve znění nařízení (ES) č. 851/2005 ve věci mechanismu vzájemnosti |
| KOM(2006) 567 | | 4. 10. 2006 | Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Globální Evropa: Konkurenceschopnost na světovém trhu |
| KOM(2006) 583 | | 6. 10. 2006 | Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Mobilizace veřejných a soukromých financí pro celosvětový přístup k finančně dostupným energetickým službám šetrným ke klimatu: Globální fond pro energetickou účinnost a obnovitelnou energii |
| KOM(2006) 563 | | 12. 10. 2006 | Sdělení Komise: Zpráva o Mezinárodním fondu pro Irsko na základě článku 5 nařízení Rady (ES) č. 177/2005 |
| KOM(2006) 574 | | 12. 10. 2006 | Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU |
| KOM(2006) 589 | | 12. 10. 2006 | Sdělení Komise Evropské radě: (Neformální jednání v Lahti – Finsko, 20. října 2006) Moderní a vůči inovacím přátelská Evropa |
| KOM(2006) 590 | | 12. 10. 2006 | Sdělení Komise Evropské Radě: Vnější vztahy v oblasti energie – od zásad k opatřením |
| KOM(2006) 593 | | 16. 10. 2006 | Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o podpoře členských států dobrovolnému bezplatnému dárcovství tkání a buněk |
| KOM(2006) 592 | | 17. 10. 2006 | Sdělení Komise Radě: Hodnocení nástroje pro evropsko-středomořské investice a partnerství (FEMIP) a jeho budoucích možností |
| KOM(2006) 597 | | 17. 10. 2006 | Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o činnosti Evropských společenství v oblasti půjček a úvěrů v roce 2005 |
| KOM(2006) 595 | | 18. 10. 2006 | Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o uplatňování poštovní směrnice (směrnice 97/67/ES ve znění směrnice 2002/39/ES) |
| KOM(2006) 596 | | 18. 10. 2006 | Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu: Výhledová studie o vlivu úplného dosažení vnitřního trhu poštovních služeb v roce 2009 na všeobecnou poštovní službu |
| KOM(2006) 612 | | 18. 10. 2006 | Sdělení Komise: Evropský rozvojový fond (ERF): Odhad závazků, plateb a příspěvků, které mají členské státy vyplatit pro rozpočtové roky 2006 a 2007 a prognóza závazků a plateb pro období 2008 až 2011 |
| KOM(2006) 601 | | 20. 10. 2006 | Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Strategie pro Afriku: Regionální politické partnerství Evropské unie pro mír, bezpečnost a rozvoj v oblasti Afrického rohu |
| KOM(2006) 614 | | 23. 10. 2006 | Sdělení Komise: Vzdělávání dospělých: Na vzdělávání není nikdy pozdě |
| KOM(2006) 611 | | 24. 10. 2006 | Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě: Hodnocení provádění programu IDABC |
| KOM(2006) 617 | | 24. 10. 2006 | Doporučení Komise Radě ve věci schválení dohody o spolupráci při mírovém využití jaderné energie mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii (Euratom) a vládou Republiky Kazachstán |
| KOM(2006) 618 | | 24. 10. 2006 | Zelená kniha o zlepšení účinnosti výkonu soudních rozhodnutí v Evropské unii: Obstavení bankovních účtů |
| KOM(2006) 625 | | 24. 10. 2006 | Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Strategie EU na podporu členských států při snižování škod souvisejících s alkoholem |
| KOM(2006) 629 | | 24. 10. 2006 | Sdělení Komise Radě, Evropskému Parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Legislativní a pracovní program Komise na rok 2007 |
| KOM(2006) 626 | | 25. 10. 2006 | Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech |
| KOM(2006) 638 | | 27. 10. 2006 | Zpráva Komise: 17. výroční zpráva o provádění strukturálních fondů (v roce 2005) |
| KOM(2006) 639 | | 27. 10. 2006 | Zpráva Komise: Vztah mezi směrnicí o strategickém posuzování vlivů na životní prostředí (SEA) a fondy Společenství |
| KOM(2006) 648 | | 27. 10. 2006 | Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Evropská unie, Hongkong a Macao:možnosti spolupráce na období 2007 – 2013 |
| KOM(2006) 660 | | 6. 11. 2006 | Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu: Zpráva o pokroku při provádění směrnic o interoperabilitě (96/48/ES pro vysokorychlostní a 2001/16/ES pro konvenční železnice) |
| KOM(2006) 661 | | 6. 11. 2006 | Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Sdělení o provádění víceletého programu Společenství pro podporu bezpečnějšího využívání internetu a nových on-line technologií (Safer Internet plus) |
| KOM(2006) 663 | | 6. 11. 2006 | Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Závěrečné hodnocení provádění víceletého akčního plánu Společenství na podporu bezpečnějšího používání internetu prostřednictvím boje s nedovolenými a škodlivými materiály v globálních sítích |

Dokument

Část

Datum

Název

KOM(2006) 389

14. 7. 2006

Sdělení Komise: Akční program na podporu výzkumu a analýzy otázek v souvislosti s Evropskou hospodářskou a měnovou unií

KOM(2006) 400

17. 7. 2006

Zelená kniha o kolizním právu v oblasti úpravy majetkových poměrů v manželství, zabývající se převážně otázkou soudní příslušnosti a vzájemného uznávání

KOM(2006) 474

1. 9. 2006

Zelená kniha o detekčních technologiích při práci donucovacích, celních a jiných bezpečnostních orgánů

KOM(2006) 490

13. 9. 2006

Sdělení Komise: Výroční zpráva šesti evropských koordinátorů o dosaženém pokroku v realizaci některých projektů transevropské dopravní sítě

KOM(2006) 519

20. 9. 2006

Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Zlepšení školení pro zvýšení bezpečnosti potravin

KOM(2006) 231

22. 9. 2006

Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Tematická strategie pro ochranu půdy (Text s významem pro EHP)

KOM(2006) 550

25. 9. 2006

Zpráva Komise Radě: Antidumpingové řízení týkající se dovozů zapisovatelných kompaktních disků (CD+/-R) pocházejících z Čínské lidové republiky, Hongkongu a Malajsie

KOM(2006) 551

25. 9. 2006

Sdělení Komise: Výroční zpráva o provádění nařízení Rady (ES) č. 866/2004 ze dne 29. dubna 2004 a o stavu vyplývajícím z jeho uplatňování

KOM(2006) 549

26. 9. 2006

Sdělení Komise: Monitorovací zpráva o stavu připravenosti Bulharska a Rumunska na členství v EU

KOM(2006) 552

26. 9. 2006

Sdělení Komise Evropskému Parlamentu a Radě o mezinárodním zdravotním řádu

KOM(2006) 558

29. 9. 2006

Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění nařízení Rady (ES) č. 104/2000 o společné organizaci trhů s produkty rybolovu a akvakultury

KOM(2006) 568

3. 10. 2006

Zpráva Komise Evropskému Parlamentu a Radě ohledně přetrvávajících případů, ve kterých některé třetí země neuplatňují ve věci bezvízového styku zásadu vzájemnosti v souladu s čl. 1 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 539/2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni, ve znění nařízení (ES) č. 851/2005 ve věci mechanismu vzájemnosti

KOM(2006) 567

4. 10. 2006

Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Globální Evropa: Konkurenceschopnost na světovém trhu

KOM(2006) 583

6. 10. 2006

Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Mobilizace veřejných a soukromých financí pro celosvětový přístup k finančně dostupným energetickým službám šetrným ke klimatu: Globální fond pro energetickou účinnost a obnovitelnou energii

KOM(2006) 563

12. 10. 2006

Sdělení Komise: Zpráva o Mezinárodním fondu pro Irsko na základě článku 5 nařízení Rady (ES) č. 177/2005

KOM(2006) 574

12. 10. 2006

Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU

KOM(2006) 589

12. 10. 2006

Sdělení Komise Evropské radě: (Neformální jednání v Lahti – Finsko, 20. října 2006) Moderní a vůči inovacím přátelská Evropa

KOM(2006) 590

12. 10. 2006

Sdělení Komise Evropské Radě: Vnější vztahy v oblasti energie – od zásad k opatřením

KOM(2006) 593

16. 10. 2006

Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o podpoře členských států dobrovolnému bezplatnému dárcovství tkání a buněk

KOM(2006) 592

17. 10. 2006

Sdělení Komise Radě: Hodnocení nástroje pro evropsko-středomořské investice a partnerství (FEMIP) a jeho budoucích možností

KOM(2006) 597

17. 10. 2006

Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o činnosti Evropských společenství v oblasti půjček a úvěrů v roce 2005

KOM(2006) 595

18. 10. 2006

Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o uplatňování poštovní směrnice (směrnice 97/67/ES ve znění směrnice 2002/39/ES)

KOM(2006) 596

18. 10. 2006

Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu: Výhledová studie o vlivu úplného dosažení vnitřního trhu poštovních služeb v roce 2009 na všeobecnou poštovní službu

KOM(2006) 612

18. 10. 2006

Sdělení Komise: Evropský rozvojový fond (ERF): Odhad závazků, plateb a příspěvků, které mají členské státy vyplatit pro rozpočtové roky 2006 a 2007 a prognóza závazků a plateb pro období 2008 až 2011

KOM(2006) 601

20. 10. 2006

Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Strategie pro Afriku: Regionální politické partnerství Evropské unie pro mír, bezpečnost a rozvoj v oblasti Afrického rohu

KOM(2006) 614

23. 10. 2006

Sdělení Komise: Vzdělávání dospělých: Na vzdělávání není nikdy pozdě

KOM(2006) 611

24. 10. 2006

Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě: Hodnocení provádění programu IDABC

KOM(2006) 617

24. 10. 2006

Doporučení Komise Radě ve věci schválení dohody o spolupráci při mírovém využití jaderné energie mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii (Euratom) a vládou Republiky Kazachstán

KOM(2006) 618

24. 10. 2006

Zelená kniha o zlepšení účinnosti výkonu soudních rozhodnutí v Evropské unii: Obstavení bankovních účtů

KOM(2006) 625

24. 10. 2006

Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Strategie EU na podporu členských států při snižování škod souvisejících s alkoholem

KOM(2006) 629

24. 10. 2006

Sdělení Komise Radě, Evropskému Parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Legislativní a pracovní program Komise na rok 2007

KOM(2006) 626

25. 10. 2006

Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech

KOM(2006) 638

27. 10. 2006

Zpráva Komise: 17. výroční zpráva o provádění strukturálních fondů (v roce 2005)

KOM(2006) 639

27. 10. 2006

Zpráva Komise: Vztah mezi směrnicí o strategickém posuzování vlivů na životní prostředí (SEA) a fondy Společenství

KOM(2006) 648

27. 10. 2006

Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Evropská unie, Hongkong a Macao:možnosti spolupráce na období 2007 – 2013

KOM(2006) 660

6. 11. 2006

Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu: Zpráva o pokroku při provádění směrnic o interoperabilitě (96/48/ES pro vysokorychlostní a 2001/16/ES pro konvenční železnice)

KOM(2006) 661

6. 11. 2006

Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Sdělení o provádění víceletého programu Společenství pro podporu bezpečnějšího využívání internetu a nových on-line technologií (Safer Internet plus)

KOM(2006) 663

6. 11. 2006

Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Závěrečné hodnocení provádění víceletého akčního plánu Společenství na podporu bezpečnějšího používání internetu prostřednictvím boje s nedovolenými a škodlivými materiály v globálních sítích

Tyto texty jsou dostupné na stránce EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

Evropská investiční banka

| 30.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 332/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 332/45

---

POLITIKA ZPŘÍSTUPŇOVÁNÍ INFORMACÍ VEŘEJNOSTI

Zásady, pravidla a postupy

(2006/C 332/11)

ÚVOD

Revize politiky zpřístupňování informací veřejnosti

| 1. | Evropská investiční banka (EIB) se plně angažuje pro otevřenost a transparentnost, jak jsou stanoveny v její politice transparentnosti zveřejněné v červnu roku 2004 (www.eib.org/publications/publication.asp?publ=152). |
| --- | --- |

1.

Evropská investiční banka (EIB) se plně angažuje pro otevřenost a transparentnost, jak jsou stanoveny v její politice transparentnosti zveřejněné v červnu roku 2004 (www.eib.org/publications/publication.asp?publ=152).

| 2. | Po skončení veřejných konzultací byla tato politika EIB týkající se zpřístupňování informací veřejnosti dne 28. března 2006 schválena správní radou EIB a zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (1). Tato politika nahrazuje předchozí informační politiku banky, zveřejněnou v roce 2002 pod názvem „Přístup veřejnosti k informacím“, jakož i „Pravidla pro přístup veřejnosti k dokumentům“, která jsou její nedílnou součástí. Politika zpřístupňování informací veřejnosti je k dispozici ve všech úředních jazycích Evropské unie, a to jak na internetových stránkách EIB, tak i v tištěné podobě. |
| --- | --- |

2.

Po skončení veřejných konzultací byla tato politika EIB týkající se zpřístupňování informací veřejnosti dne 28. března 2006 schválena správní radou EIB a zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (1). Tato politika nahrazuje předchozí informační politiku banky, zveřejněnou v roce 2002 pod názvem „Přístup veřejnosti k informacím“, jakož i „Pravidla pro přístup veřejnosti k dokumentům“, která jsou její nedílnou součástí. Politika zpřístupňování informací veřejnosti je k dispozici ve všech úředních jazycích Evropské unie, a to jak na internetových stránkách EIB, tak i v tištěné podobě.

| 3. | Banka považuje svoji politiku zpřístupňování informací veřejnosti za pružný nástroj, který se neustále vyvíjí a který je předmětem průběžného interního hodnocení a posuzování z hlediska kvality a reaguje na připomínky veřejnosti. Formální revize politiky zpřístupňování informací se budou provádět každé tři roky. EIB rovněž zřídila na svých internetových stránkách speciální elektronickou schránku (infopol@eib.org), do které lze zasílat připomínky v průběhu celého roku. |
| --- | --- |

3.

Banka považuje svoji politiku zpřístupňování informací veřejnosti za pružný nástroj, který se neustále vyvíjí a který je předmětem průběžného interního hodnocení a posuzování z hlediska kvality a reaguje na připomínky veřejnosti. Formální revize politiky zpřístupňování informací se budou provádět každé tři roky. EIB rovněž zřídila na svých internetových stránkách speciální elektronickou schránku (infopol@eib.org), do které lze zasílat připomínky v průběhu celého roku.

| 4. | Kromě toho EIB neustále posuzuje právní a regulační požadavky na zpřístupňování informací, které se vztahují na mezinárodní kapitálové trhy, jakož i jejich vliv na svoji politiku zpřístupňování informací veřejnosti. |
| --- | --- |

4.

Kromě toho EIB neustále posuzuje právní a regulační požadavky na zpřístupňování informací, které se vztahují na mezinárodní kapitálové trhy, jakož i jejich vliv na svoji politiku zpřístupňování informací veřejnosti.

| 5. | Politika zpřístupňování informací veřejnosti je jednou z politik a kodexů, které EIB vypracovala s cílem pokrýt všechny aspekty svých aktivit. Zvláštní význam při posuzování politiky zpřístupňování informací mají politiky týkající se otázek transparentnosti, životního prostředí a sociálních otázek, odpovědnosti EIB a správy a řízení EIB, včetně politik týkajících se boje proti korupci a podvodům. Lze se s nimi seznámit na internetových stránkách EIB. |
| --- | --- |

5.

Politika zpřístupňování informací veřejnosti je jednou z politik a kodexů, které EIB vypracovala s cílem pokrýt všechny aspekty svých aktivit. Zvláštní význam při posuzování politiky zpřístupňování informací mají politiky týkající se otázek transparentnosti, životního prostředí a sociálních otázek, odpovědnosti EIB a správy a řízení EIB, včetně politik týkajících se boje proti korupci a podvodům. Lze se s nimi seznámit na internetových stránkách EIB.

Rámec politiky

| 6. | EIB je jednou z institucí Evropské unie. Její statut vymezuje úlohu banky, rozsah jejích aktivit a řídící struktury a je jedním z protokolů připojených k Římské smlouvě o založení Evropského společenství. Podle statutu jsou akcionáři EIB členské státy EU. Členské státy nominují členy hlavních rozhodovacích orgánů banky: Rady guvernérů, správní rady a řídícího výboru. Banka je prostřednictvím vlád členských států EU odpovědná občanům Unie. |
| --- | --- |

6.

EIB je jednou z institucí Evropské unie. Její statut vymezuje úlohu banky, rozsah jejích aktivit a řídící struktury a je jedním z protokolů připojených k Římské smlouvě o založení Evropského společenství. Podle statutu jsou akcionáři EIB členské státy EU. Členské státy nominují členy hlavních rozhodovacích orgánů banky: Rady guvernérů, správní rady a řídícího výboru. Banka je prostřednictvím vlád členských států EU odpovědná občanům Unie.

| 7. | Banka má rozsáhlou strukturu kontrol a účetnictví s nezávislým výborem pro audit, který jmenuje Rada guvernérů a který Radě guvernérů přímo podléhá, jakož i mezinárodní externí auditory a sekce vnitřního auditu a hodnocení operací, které řídí generální inspektor banky. Vedoucí kontrolního odboru (Compliance Office) v rámci skupiny EIB zajišťuje interní dodržování ustanovení statutu banky, použitelných pravidel, kodexů chování a profesních standardů s cílem předejít případným rizikům, pokud by banka, její rozhodovací orgány nebo zaměstnanci řádně neplnili své povinnosti (2). |
| --- | --- |

7.

Banka má rozsáhlou strukturu kontrol a účetnictví s nezávislým výborem pro audit, který jmenuje Rada guvernérů a který Radě guvernérů přímo podléhá, jakož i mezinárodní externí auditory a sekce vnitřního auditu a hodnocení operací, které řídí generální inspektor banky. Vedoucí kontrolního odboru (Compliance Office) v rámci skupiny EIB zajišťuje interní dodržování ustanovení statutu banky, použitelných pravidel, kodexů chování a profesních standardů s cílem předejít případným rizikům, pokud by banka, její rozhodovací orgány nebo zaměstnanci řádně neplnili své povinnosti (2).

| 8. | EIB vychází z politik. Evropská rada složená z hlav států nebo předsedů vlád a Rada EU často banku vyzývají k podpoře nových politik a iniciativ EU. Rada guvernérů banky upravuje úvěrové politiky EIB na základě nových směrnic, čímž se otevírají nové oblasti aktivit umožňující bance prosazovat politiky EU. |
| --- | --- |

8.

EIB vychází z politik. Evropská rada složená z hlav států nebo předsedů vlád a Rada EU často banku vyzývají k podpoře nových politik a iniciativ EU. Rada guvernérů banky upravuje úvěrové politiky EIB na základě nových směrnic, čímž se otevírají nové oblasti aktivit umožňující bance prosazovat politiky EU.

| 9. | EIB má úzké institucionální a operativní vazby na Evropskou komisi. Podle Statutu EIB nominuje jednoho člena správní rady banky Komise. Veškeré žádosti o úvěry se předkládají Komisi k vyjádření, zda je investice v souladu s politikami EU, a teprve poté vydá souhlas s financováním správní rada EIB. |
| --- | --- |

9.

EIB má úzké institucionální a operativní vazby na Evropskou komisi. Podle Statutu EIB nominuje jednoho člena správní rady banky Komise. Veškeré žádosti o úvěry se předkládají Komisi k vyjádření, zda je investice v souladu s politikami EU, a teprve poté vydá souhlas s financováním správní rada EIB.

| 10. | Banka má rovněž úzké vztahy s dalšími orgány EU. Udržuje pravidelný dialog o svých aktivitách na podporu cílů EU s Evropským parlamentem. Tento dialog má různou formu: od projevů na plenárních zasedáních až po informování výborů a jednotlivých poslanců. |
| --- | --- |

10.

Banka má rovněž úzké vztahy s dalšími orgány EU. Udržuje pravidelný dialog o svých aktivitách na podporu cílů EU s Evropským parlamentem. Tento dialog má různou formu: od projevů na plenárních zasedáních až po informování výborů a jednotlivých poslanců.

| 11. | Banka rovněž vytváří užší vazby s Evropským hospodářským a sociálním výborem, který působí jako mezičlánek mezi orgány EU a občanskou společností. Jako součást institucionálního rámce EU podléhá banka pravomoci Soudního dvora Evropských společenství a Evropský účetní dvůr přezkoumává použití prostředků EU spravovaných bankou. EIB má dohodu s OLAF (Evropský úřad pro boj proti podvodům) a spadá do působnosti evropského veřejného ochránce práv. |
| --- | --- |

11.

Banka rovněž vytváří užší vazby s Evropským hospodářským a sociálním výborem, který působí jako mezičlánek mezi orgány EU a občanskou společností. Jako součást institucionálního rámce EU podléhá banka pravomoci Soudního dvora Evropských společenství a Evropský účetní dvůr přezkoumává použití prostředků EU spravovaných bankou. EIB má dohodu s OLAF (Evropský úřad pro boj proti podvodům) a spadá do působnosti evropského veřejného ochránce práv.

| 12. | Smlouva o založení Evropského společenství a Statut EIB poskytují bance operační a finanční autonomii, která jí umožňuje efektivně působit jako finanční instituce. EIB je významným partnerem v rámci finančního sektoru, zejména při získávání finančních prostředků na kapitálových trzích a při financování projektů. Úzce spolupracuje i s mezinárodními finančními institucemi (IFI) a mnohostrannými rozvojovými bankami (MDB), zejména pokud vyvíjí činnost v rámci politik EU týkajících se rozvojové pomoci a vnější spolupráce. |
| --- | --- |

12.

Smlouva o založení Evropského společenství a Statut EIB poskytují bance operační a finanční autonomii, která jí umožňuje efektivně působit jako finanční instituce. EIB je významným partnerem v rámci finančního sektoru, zejména při získávání finančních prostředků na kapitálových trzích a při financování projektů. Úzce spolupracuje i s mezinárodními finančními institucemi (IFI) a mnohostrannými rozvojovými bankami (MDB), zejména pokud vyvíjí činnost v rámci politik EU týkajících se rozvojové pomoci a vnější spolupráce.

| 13. | Banka zajišťuje, aby její aktivity respektovaly politiky a právní předpisy EU. V zemích, kde nejsou tyto politiky a předpisy použitelné, používá banka při provádění svých aktivit politiky a právní předpisy EU jako nejosvědčenější referenci. Při své každodenní činnosti banka rovněž přihlíží k standardům a postupům používaným v bankovním a finančním sektoru, zejména v oblastech, na které se přímo právo EU nevztahuje. |
| --- | --- |

13.

Banka zajišťuje, aby její aktivity respektovaly politiky a právní předpisy EU. V zemích, kde nejsou tyto politiky a předpisy použitelné, používá banka při provádění svých aktivit politiky a právní předpisy EU jako nejosvědčenější referenci. Při své každodenní činnosti banka rovněž přihlíží k standardům a postupům používaným v bankovním a finančním sektoru, zejména v oblastech, na které se přímo právo EU nevztahuje.

POLITIKA

Cíle politiky a právní rámec

Transparentnost

| 14. | Zvýšení transparentnosti orgánů a institucí Evropské unie je základní politikou Evropské unie, jejímž cílem je přiblížit tyto orgány a instituce veřejnosti, jíž slouží, a zdůraznit jejich význam pro sociální a hospodářskou soudržnost Evropy a udržitelný rozvoj. |
| --- | --- |

14.

Zvýšení transparentnosti orgánů a institucí Evropské unie je základní politikou Evropské unie, jejímž cílem je přiblížit tyto orgány a instituce veřejnosti, jíž slouží, a zdůraznit jejich význam pro sociální a hospodářskou soudržnost Evropy a udržitelný rozvoj.

| 15. | Jako instituce EU usiluje EIB o dosažení co nejvyšší míry transparentnosti veškerých svých aktivit. Politika zpřístupňování informací veřejnosti je hlavním referenčním dokumentem EIB pro provádění její politiky transparentnosti. Nařízení (ES) 1049/2001 (3) o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise je klíčovým referenčním dokumentem pro politiku banky v oblasti zpřístupňování informací (4). |
| --- | --- |

15.

Jako instituce EU usiluje EIB o dosažení co nejvyšší míry transparentnosti veškerých svých aktivit. Politika zpřístupňování informací veřejnosti je hlavním referenčním dokumentem EIB pro provádění její politiky transparentnosti. Nařízení (ES) 1049/2001 (3) o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise je klíčovým referenčním dokumentem pro politiku banky v oblasti zpřístupňování informací (4).

| 16. | EIB se domnívá, že otevřenost a transparentnost ve způsobu, kterým přijímá rozhodnutí, působí a provádí politiky EU, posilují její důvěryhodnost jako veřejné instituce a její odpovědnost vůči občanům Evropy. |
| --- | --- |

16.

EIB se domnívá, že otevřenost a transparentnost ve způsobu, kterým přijímá rozhodnutí, působí a provádí politiky EU, posilují její důvěryhodnost jako veřejné instituce a její odpovědnost vůči občanům Evropy.

| 17. | Otevřenost a transparentnost také přispívají ke zvyšování účinnosti a udržitelnosti operací banky, snižování rizika korupce a zlepšování vztahů zaměstnanců s vnějšími zúčastněnými stranami. |
| --- | --- |

17.

Otevřenost a transparentnost také přispívají ke zvyšování účinnosti a udržitelnosti operací banky, snižování rizika korupce a zlepšování vztahů zaměstnanců s vnějšími zúčastněnými stranami.

Zpřístupňování informací

| 18. | Politika zpřístupňování informací odráží závazek banky respektovat politické iniciativy EU v oblasti transparentnosti a zpřístupňování informací veřejnosti. |
| --- | --- |

18.

Politika zpřístupňování informací odráží závazek banky respektovat politické iniciativy EU v oblasti transparentnosti a zpřístupňování informací veřejnosti.

| 19. | Politika zpřístupňování informací se rovněž uplatňuje v rámci vytvořeném na úrovni EU, který zahrnuje lidská práva, demokracii a právní stát v zemích a regionech, v nichž banka působí. Pokud jde o otázky životního prostředí, řídí se právními a správními předpisy EU, včetně předpisů pro posuzování vlivu projektů, které podporuje, s cílem pomoci čelit výzvám při zajišťování udržitelného rozvoje. V rámci svých finančních operací banka uznává práva, zájmy a povinnosti zúčastněných stran, pokud jde o dosažení udržitelných výsledků. |
| --- | --- |

19.

Politika zpřístupňování informací se rovněž uplatňuje v rámci vytvořeném na úrovni EU, který zahrnuje lidská práva, demokracii a právní stát v zemích a regionech, v nichž banka působí. Pokud jde o otázky životního prostředí, řídí se právními a správními předpisy EU, včetně předpisů pro posuzování vlivu projektů, které podporuje, s cílem pomoci čelit výzvám při zajišťování udržitelného rozvoje. V rámci svých finančních operací banka uznává práva, zájmy a povinnosti zúčastněných stran, pokud jde o dosažení udržitelných výsledků.

| 20. | EIB bude rovněž respektovat obsah, cíle a ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady o použití ustanovení Aarhuské úmluvy o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí na orgány a subjekty Společenství („Aarhuské nařízení“). |
| --- | --- |

20.

EIB bude rovněž respektovat obsah, cíle a ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady o použití ustanovení Aarhuské úmluvy o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí na orgány a subjekty Společenství („Aarhuské nařízení“).

| 21. | EIB se plně zavázala k transparentnosti vůči kapitálovým trhům. Její požadavky a omezení týkající se zpřístupňování informací se liší v závislosti na právním a regulačním režimu trhu, na němž se cenné papíry banky nabízejí. Banka se vyhýbá selektivnímu zpřístupňování informací, aby zajistila, že všechny strany budou mít k jejím informacím rovný přístup. |
| --- | --- |

21.

EIB se plně zavázala k transparentnosti vůči kapitálovým trhům. Její požadavky a omezení týkající se zpřístupňování informací se liší v závislosti na právním a regulačním režimu trhu, na němž se cenné papíry banky nabízejí. Banka se vyhýbá selektivnímu zpřístupňování informací, aby zajistila, že všechny strany budou mít k jejím informacím rovný přístup.

Aspekty politiky

Presumpce zpřístupnění informací

| 22. | Politika zpřístupňování informací EIB je založena na presumpci zpřístupnění informací v souladu s právními předpisy EU a členských států EU a mezinárodně uznávanými zásadami. Veškeré informace, které banka má, se zpřístupňují na požádání, ledaže by existoval závažný důvod pro jejich nezpřístupnění. Jelikož EIB působí jako banka, existují určitá omezení na zpřístupňování jejích informací (viz „Omezení“ níže). |
| --- | --- |

22.

Politika zpřístupňování informací EIB je založena na presumpci zpřístupnění informací v souladu s právními předpisy EU a členských států EU a mezinárodně uznávanými zásadami. Veškeré informace, které banka má, se zpřístupňují na požádání, ledaže by existoval závažný důvod pro jejich nezpřístupnění. Jelikož EIB působí jako banka, existují určitá omezení na zpřístupňování jejích informací (viz „Omezení“ níže).

| 23. | Každá osoba z řad veřejnosti má právo požádat EIB o informace a tyto informace obdržet. Při posuzování žádosti o informace banka nikoho nediskriminuje ani neposkytuje zvláštní privilegovaný přístup k informacím. Se všemi žádostmi veřejnosti nakládá stejně, ať jde o žádosti jednotlivých občanů, právnických osob nebo zájmových skupin. |
| --- | --- |

23.

Každá osoba z řad veřejnosti má právo požádat EIB o informace a tyto informace obdržet. Při posuzování žádosti o informace banka nikoho nediskriminuje ani neposkytuje zvláštní privilegovaný přístup k informacím. Se všemi žádostmi veřejnosti nakládá stejně, ať jde o žádosti jednotlivých občanů, právnických osob nebo zájmových skupin.

| 24. | Za účelem prosazování přístupu k informacím se banka zavázala dodržovat jazykový režim, který odpovídá potřebám veřejnosti. Dokumenty EIB upravené statutem jsou k dispozici ve všech úředních jazycích EU. Další klíčové dokumenty, které mají zvláštní význam pro veřejnost, například „Kodexy chování“, se rovněž zveřejňují ve všech úředních jazycích EU, a ostatní jsou k dispozici alespoň v angličtině, francouzštině a němčině. Překlady do jiných jazyků lze zvážit, pokud je o určitý konkrétní dokument projeven velký zájem. EIB žádá své zaměstnance, aby v rámci možností zajistili, že občané píšící bance v jednom z jazyků EU obdrží odpověď ve stejném jazyce. |
| --- | --- |

24.

Za účelem prosazování přístupu k informacím se banka zavázala dodržovat jazykový režim, který odpovídá potřebám veřejnosti. Dokumenty EIB upravené statutem jsou k dispozici ve všech úředních jazycích EU. Další klíčové dokumenty, které mají zvláštní význam pro veřejnost, například „Kodexy chování“, se rovněž zveřejňují ve všech úředních jazycích EU, a ostatní jsou k dispozici alespoň v angličtině, francouzštině a němčině. Překlady do jiných jazyků lze zvážit, pokud je o určitý konkrétní dokument projeven velký zájem. EIB žádá své zaměstnance, aby v rámci možností zajistili, že občané píšící bance v jednom z jazyků EU obdrží odpověď ve stejném jazyce.

Omezení

| 25. | Banka se zavázala k politice presumpce zpřístupnění informací a transparentnosti, avšak má rovněž povinnost zachovávat profesní tajemství v souladu s evropskými právními předpisy, zejména s článkem 287 Smlouvy o založení Evropského společenství (5), a s právními předpisy o ochraně osobních údajů. Vnitrostátní předpisy a normy bankovního sektoru, které se týkají obchodních smluv a chodu trhu, se mohou vztahovat i na EIB. Pro zpřístupňování informací proto platí určitá omezení. |
| --- | --- |

25.

Banka se zavázala k politice presumpce zpřístupnění informací a transparentnosti, avšak má rovněž povinnost zachovávat profesní tajemství v souladu s evropskými právními předpisy, zejména s článkem 287 Smlouvy o založení Evropského společenství (5), a s právními předpisy o ochraně osobních údajů. Vnitrostátní předpisy a normy bankovního sektoru, které se týkají obchodních smluv a chodu trhu, se mohou vztahovat i na EIB. Pro zpřístupňování informací proto platí určitá omezení.

| 26. | Přístup se odepře, pokud by zpřístupnění vedlo k porušení ochrany:






  — | veřejného zájmu, pokud jde o mezinárodní vztahy nebo finanční, měnovou či hospodářskou politiku EU, jejích orgánů a institucí nebo členského státu, |
| --- | --- | --- |

26.

Přístup se odepře, pokud by zpřístupnění vedlo k porušení ochrany:

—

veřejného zájmu, pokud jde o mezinárodní vztahy nebo finanční, měnovou či hospodářskou politiku EU, jejích orgánů a institucí nebo členského státu,

| — | soukromí a osobnosti jednotlivce, zejména podle právních předpisů EU o ochraně osobních údajů. |
| --- | --- |

—

soukromí a osobnosti jednotlivce, zejména podle právních předpisů EU o ochraně osobních údajů.

| 27. | Neexistuje-li převažující veřejný zájem na zpřístupnění, přístup k informacím se odepře rovněž v případě, že by jejich zpřístupnění vedlo k porušení ochrany:






  — | soudního řízení a právního poradenství, |
| --- | --- | --- |

27.

Neexistuje-li převažující veřejný zájem na zpřístupnění, přístup k informacím se odepře rovněž v případě, že by jejich zpřístupnění vedlo k porušení ochrany:

—

soudního řízení a právního poradenství,

| — | cílů inspekce, vyšetřování a auditu, |
| --- | --- |

—

cílů inspekce, vyšetřování a auditu,

| — | obchodních zájmů fyzické nebo právnické osoby, včetně duševního vlastnictví, |
| --- | --- |

—

obchodních zájmů fyzické nebo právnické osoby, včetně duševního vlastnictví,

| — | integrity vnitřního rozhodovacího procesu banky. |
| --- | --- |

—

integrity vnitřního rozhodovacího procesu banky.

| 28. | Mezi informace, které jsou obvykle součástí důvěrného vztahu banky s jejími obchodními partnery, patří žádost předkladatele projektu o financování, informace o stanovení ceny úvěru a smlouva o financování. Banka nebrání předkladatelům projektu, příjemcům úvěrů ani jiným příslušným stranám, aby zveřejnili informace o svém vztahu a svých ujednáních s EIB. |
| --- | --- |

28.

Mezi informace, které jsou obvykle součástí důvěrného vztahu banky s jejími obchodními partnery, patří žádost předkladatele projektu o financování, informace o stanovení ceny úvěru a smlouva o financování. Banka nebrání předkladatelům projektu, příjemcům úvěrů ani jiným příslušným stranám, aby zveřejnili informace o svém vztahu a svých ujednáních s EIB.

| 29. | Obchodní partneři jsou seznámeni s politikou EIB týkající se zpřístupňování informací veřejnosti v počátečním stadiu jednání. |
| --- | --- |

29.

Obchodní partneři jsou seznámeni s politikou EIB týkající se zpřístupňování informací veřejnosti v počátečním stadiu jednání.

| 30. | „Návrh řídícího výboru správní radě“ týkající se financování projektu se zveřejňuje až poté, co jej schválí správní rada.






  — | V případě projektů veřejného sektoru se návrh řídícího výboru zpřístupní na požádání. V obchodně citlivém případě může správní rada rozhodnout, že se návrh na financování nezpřístupní. |
| --- | --- | --- |

30.

„Návrh řídícího výboru správní radě“ týkající se financování projektu se zveřejňuje až poté, co jej schválí správní rada.

—

V případě projektů veřejného sektoru se návrh řídícího výboru zpřístupní na požádání. V obchodně citlivém případě může správní rada rozhodnout, že se návrh na financování nezpřístupní.

| — | V případě projektů soukromého sektoru nelze zpřístupnit informace, které partneři banky ze soukromého sektoru označí za důvěrné. |
| --- | --- |

—

V případě projektů soukromého sektoru nelze zpřístupnit informace, které partneři banky ze soukromého sektoru označí za důvěrné.

| 31. | Veškeré projekty veřejného sektoru se uvedou v seznamu projektů na internetových stránkách banky před jejich schválením správní radou, stejně jako všechny projekty soukromého sektoru, bylo-li v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněno oznámení o zahájení mezinárodního výběrového řízení nebo jsou-li tyto projekty předmětem posuzování vlivů na životní prostředí (Environmental Impact Assessment – EIA).
  Některé projekty soukromého sektoru se však před jejich schválením správní radou a v některých případech až do podpisu úvěrové smlouvy nezveřejňují, aby byla zajištěna ochrana oprávněných obchodních zájmů. |
| --- | --- |

31.

Veškeré projekty veřejného sektoru se uvedou v seznamu projektů na internetových stránkách banky před jejich schválením správní radou, stejně jako všechny projekty soukromého sektoru, bylo-li v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněno oznámení o zahájení mezinárodního výběrového řízení nebo jsou-li tyto projekty předmětem posuzování vlivů na životní prostředí (Environmental Impact Assessment – EIA).

Některé projekty soukromého sektoru se však před jejich schválením správní radou a v některých případech až do podpisu úvěrové smlouvy nezveřejňují, aby byla zajištěna ochrana oprávněných obchodních zájmů.

| 32. | Omezení se vztahují i na informace o finančních prostředcích, které poskytují místní banky na podporu investic svých vlastních klientů z globálních úvěrů EIB. Tyto informace spadají do působnosti zprostředkující banky v rámci běžného obchodního vztahu mezi bankou a jejími klienty (6). EIB však nebrání zprostředkující bance, aby zveřejnila informace o svém vztahu s EIB. |
| --- | --- |

32.

Omezení se vztahují i na informace o finančních prostředcích, které poskytují místní banky na podporu investic svých vlastních klientů z globálních úvěrů EIB. Tyto informace spadají do působnosti zprostředkující banky v rámci běžného obchodního vztahu mezi bankou a jejími klienty (6). EIB však nebrání zprostředkující bance, aby zveřejnila informace o svém vztahu s EIB.

| 33. | Pokud jde o operace v oblasti získávání finančních prostředků, publicita je u soukromých emisí z důvodu ochrany důvěrných informací omezena. Banka zpřístupňuje některé souhrnné informace o investorech a o aktivitě na sekundárním trhu. Důvěrné informace týkající se jednotlivých investorů nebo bank se nezpřístupní. Banka se však bude v rámci možností snažit podporovat transparentnost svých emisí. |
| --- | --- |

33.

Pokud jde o operace v oblasti získávání finančních prostředků, publicita je u soukromých emisí z důvodu ochrany důvěrných informací omezena. Banka zpřístupňuje některé souhrnné informace o investorech a o aktivitě na sekundárním trhu. Důvěrné informace týkající se jednotlivých investorů nebo bank se nezpřístupní. Banka se však bude v rámci možností snažit podporovat transparentnost svých emisí.

| 34. | U dokumentů třetích osob konzultuje banka třetí osobu pro posouzení, zda jsou informace v dokumentu důvěrné, není-li zjevné, zda dokument má nebo nemá být zpřístupněn. |
| --- | --- |

34.

U dokumentů třetích osob konzultuje banka třetí osobu pro posouzení, zda jsou informace v dokumentu důvěrné, není-li zjevné, zda dokument má nebo nemá být zpřístupněn.

| 35. | Omezení v oblasti zpřístupňování informací za účelem ochrany integrity vnitřního rozhodovacího procesu banky mají umožnit upřímnou a otevřenou interní výměnu názorů a hodnocení. Dokumenty, které obsahují stanoviska pro vnitřní použití v rámci porad a předběžných konzultací, například předběžné informativní sdělení (Preliminary Information Note) (7), návrh na schválení hodnocení, žádost o vyjádření Evropské komise nebo členských států EU a návrh na jednání o operaci, se nezveřejňují. To platí i pro zápisy ze zasedání řídícího výboru, správní rady a Rady guvernérů. |
| --- | --- |

35.

Omezení v oblasti zpřístupňování informací za účelem ochrany integrity vnitřního rozhodovacího procesu banky mají umožnit upřímnou a otevřenou interní výměnu názorů a hodnocení. Dokumenty, které obsahují stanoviska pro vnitřní použití v rámci porad a předběžných konzultací, například předběžné informativní sdělení (Preliminary Information Note) (7), návrh na schválení hodnocení, žádost o vyjádření Evropské komise nebo členských států EU a návrh na jednání o operaci, se nezveřejňují. To platí i pro zápisy ze zasedání řídícího výboru, správní rady a Rady guvernérů.

| 36. | Pokud se některé z výše uvedených omezení vztahuje pouze na části požadovaného dokumentu, informace ve zbývajících částech dokumentu se zpřístupní. |
| --- | --- |

36.

Pokud se některé z výše uvedených omezení vztahuje pouze na části požadovaného dokumentu, informace ve zbývajících částech dokumentu se zpřístupní.

| 37. | Omezení se uplatňují jen po dobu, po kterou je ochrana odůvodněna obsahem dokumentu. Výjimky lze uplatňovat nejdéle po dobu třiceti let. V případě dokumentů spadajících pod výjimky, které se vztahují k soukromí, obchodním zájmům nebo integritě vnitřního rozhodovacího procesu banky, lze výjimky uplatňovat i po uplynutí této doby, je-li to nezbytné. |
| --- | --- |

37.

Omezení se uplatňují jen po dobu, po kterou je ochrana odůvodněna obsahem dokumentu. Výjimky lze uplatňovat nejdéle po dobu třiceti let. V případě dokumentů spadajících pod výjimky, které se vztahují k soukromí, obchodním zájmům nebo integritě vnitřního rozhodovacího procesu banky, lze výjimky uplatňovat i po uplynutí této doby, je-li to nezbytné.

Evropský investiční fond

| 38. | Obecné zásady politiky zpřístupňování informací veřejnosti platí pro celou skupinu EIB, která se skládá z EIB a Evropského investičního fondu (EIF) (www.eif.org). EIF je nástrojem skupiny v oblasti rizikového kapitálu a záruk ve prospěch malých a středních podniků. Zvláštní pravidla o přístupu veřejnosti k dokumentům EIF se vypracovávají a zveřejňují zvlášť. |
| --- | --- |

38.

Obecné zásady politiky zpřístupňování informací veřejnosti platí pro celou skupinu EIB, která se skládá z EIB a Evropského investičního fondu (EIF) (www.eif.org). EIF je nástrojem skupiny v oblasti rizikového kapitálu a záruk ve prospěch malých a středních podniků. Zvláštní pravidla o přístupu veřejnosti k dokumentům EIF se vypracovávají a zveřejňují zvlášť.

Odpovědnost, provádění a hodnocení

| 39. | Politika zpřístupňování informací je předmětem neustálého interního hodnocení a posuzování z hlediska kvality, a to pod vedením řídícího výboru banky. |
| --- | --- |

39.

Politika zpřístupňování informací je předmětem neustálého interního hodnocení a posuzování z hlediska kvality, a to pod vedením řídícího výboru banky.

| 40. | Jelikož podpora a odhodlání zaměstnanců je pro úspěšné provádění politiky zpřístupňování informací nezbytná, banka pořádá pro své zaměstnance schůzky, na nichž získávají povědomí o otázkách transparentnosti a zpřístupňování informací, o dialogu se zúčastněnými stranami, sociální odpovědnosti banky a dalších souvisejících tématech. |
| --- | --- |

40.

Jelikož podpora a odhodlání zaměstnanců je pro úspěšné provádění politiky zpřístupňování informací nezbytná, banka pořádá pro své zaměstnance schůzky, na nichž získávají povědomí o otázkách transparentnosti a zpřístupňování informací, o dialogu se zúčastněnými stranami, sociální odpovědnosti banky a dalších souvisejících tématech.

| 41. | Formální revize politiky zpřístupňování informací se budou provádět každé tři roky. EIB vytvořila na svých internetových stránkách speciální elektronickou schránku (infopol@eib.org), do které lze zasílat připomínky v průběhu celého roku. |
| --- | --- |

41.

Formální revize politiky zpřístupňování informací se budou provádět každé tři roky. EIB vytvořila na svých internetových stránkách speciální elektronickou schránku (infopol@eib.org), do které lze zasílat připomínky v průběhu celého roku.

| 42. | Ve strategickém dokumentu nazvaném „Operační plán banky“ (COP), jakož i v dalších klíčových dokumentech, například ve výroční zprávě EIB a zejména ve výroční zprávě o odpovědnosti EIB, může veřejnost sledovat rozsah, v němž EIB dosahuje svých cílů, mimo jiné v oblasti transparentnosti a zpřístupňování informací (www.eib.org/about/objective/). |
| --- | --- |

42.

Ve strategickém dokumentu nazvaném „Operační plán banky“ (COP), jakož i v dalších klíčových dokumentech, například ve výroční zprávě EIB a zejména ve výroční zprávě o odpovědnosti EIB, může veřejnost sledovat rozsah, v němž EIB dosahuje svých cílů, mimo jiné v oblasti transparentnosti a zpřístupňování informací (www.eib.org/about/objective/).

| 43. | Banka zavedla mechanismus odvolání, který je popsán v kapitole „Ustanovení o odvolání“ (viz odstavce 106–108). |
| --- | --- |

43.

Banka zavedla mechanismus odvolání, který je popsán v kapitole „Ustanovení o odvolání“ (viz odstavce 106–108).

| 44. | Banka udržuje úzké kontakty s dalšími orgány a institucemi EU a mezinárodními orgány a institucemi za účelem monitorování a výměny názorů na nový vývoj v oblasti politik a praxe zpřístupňování informací. Banka se rovněž zabývá otázkami transparentnosti a zpřístupňování informací v probíhajícím dialogu s občanskou společností. |
| --- | --- |

44.

Banka udržuje úzké kontakty s dalšími orgány a institucemi EU a mezinárodními orgány a institucemi za účelem monitorování a výměny názorů na nový vývoj v oblasti politik a praxe zpřístupňování informací. Banka se rovněž zabývá otázkami transparentnosti a zpřístupňování informací v probíhajícím dialogu s občanskou společností.

Šíření a zpřístupňování informací

| 45. | Tato kapitola se zaměřuje na informace ve třech oblastech činnosti banky:






  — | politiky, strategie a rozhodovací proces, |
| --- | --- | --- |

45.

Tato kapitola se zaměřuje na informace ve třech oblastech činnosti banky:

—

politiky, strategie a rozhodovací proces,

| — | poskytování úvěrů, |
| --- | --- |

—

poskytování úvěrů,

| — | získávání finančních prostředků. |
| --- | --- |

—

získávání finančních prostředků.

| 46. | V částech o poskytování úvěrů a získávání finančních prostředků se rozlišuje mezi běžným šířením informací a zpřístupňováním informací na požádání. Část věnovaná politikám, strategiím a rozhodovacímu procesu obsahuje seznam klíčových dokumentů, které se všechny běžně zpřístupňují, a odkazuje na politiku banky týkající se veřejných konzultací o vybraných politikách. |
| --- | --- |

46.

V částech o poskytování úvěrů a získávání finančních prostředků se rozlišuje mezi běžným šířením informací a zpřístupňováním informací na požádání. Část věnovaná politikám, strategiím a rozhodovacímu procesu obsahuje seznam klíčových dokumentů, které se všechny běžně zpřístupňují, a odkazuje na politiku banky týkající se veřejných konzultací o vybraných politikách.

Informace o politikách, strategiích a rozhodovacím procesu

Dokumenty upravené statutem a další klíčové dokumenty

Politiky a strategie

| 47. | Statut EIB (EIB Statute) – stanovuje institucionální, právní a řídící rámec aktivit banky. |
| --- | --- |

47.

Statut EIB (EIB Statute) – stanovuje institucionální, právní a řídící rámec aktivit banky.

| 48. | Jednací řád (Rules of Procedure) – pro rozhodovací orgány banky, výbor pro audit a zaměstnance. |
| --- | --- |

48.

Jednací řád (Rules of Procedure) – pro rozhodovací orgány banky, výbor pro audit a zaměstnance.

| 49. | Výroční zpráva skupiny EIB (EIB Group Annual Report) – skládá se ze tří samostatných svazků:






  — | Finanční zpráva skupiny EIB (EIB Group Financial Report) – předkládá účetní závěrku skupiny EIB, EIB, Investiční facility k dohodě z Cotonou, Svěřeneckého fondu FEMIP a EIF a dále příslušné vysvětlující přílohy (8). |
| --- | --- | --- |

49.

Výroční zpráva skupiny EIB (EIB Group Annual Report) – skládá se ze tří samostatných svazků:

—

Finanční zpráva skupiny EIB (EIB Group Financial Report) – předkládá účetní závěrku skupiny EIB, EIB, Investiční facility k dohodě z Cotonou, Svěřeneckého fondu FEMIP a EIF a dále příslušné vysvětlující přílohy (8).

| — | Zpráva o činnosti skupiny EIB (EIB Group Activity Report) – shrnuje klíčové aktivity skupiny v předchozím účetním období a vyhlídky do budoucna. |
| --- | --- |

—

Zpráva o činnosti skupiny EIB (EIB Group Activity Report) – shrnuje klíčové aktivity skupiny v předchozím účetním období a vyhlídky do budoucna.

| — | Statistická zpráva (Statistical Report) – obsahuje seznam financovaných projektů a výpůjček uskutečněných EIB a seznam projektů EIF. Její součástí jsou také shrnující tabulky za uplynulý rok a za posledních 5 let. |
| --- | --- |

—

Statistická zpráva (Statistical Report) – obsahuje seznam financovaných projektů a výpůjček uskutečněných EIB a seznam projektů EIF. Její součástí jsou také shrnující tabulky za uplynulý rok a za posledních 5 let.

| 50. | Operační plán banky (Corporate Operational Plan – COP) – stanovuje operační priority banky a vymezuje střednědobou politiku podle cílů, které bance stanovila Rada guvernérů. Vypracovává se každý rok na období tří let a upravuje se s ohledem na nové mandáty, směry politiky EU a změny v hospodářském klimatu. Slouží jako měřítko pro hodnocení výsledků zveřejněných ve výročních zprávách EIB. |
| --- | --- |

50.

Operační plán banky (Corporate Operational Plan – COP) – stanovuje operační priority banky a vymezuje střednědobou politiku podle cílů, které bance stanovila Rada guvernérů. Vypracovává se každý rok na období tří let a upravuje se s ohledem na nové mandáty, směry politiky EU a změny v hospodářském klimatu. Slouží jako měřítko pro hodnocení výsledků zveřejněných ve výročních zprávách EIB.

| 51. | Na cestě k nové strategii skupiny EIB (Towards a New Strategy for the EIB Group) – tento dokument, schválený Radou guvernérů v červnu roku 2005, nastiňuje obecné směry budoucí strategie skupiny EIB. Rozhodnutí o provádění jednotlivých prvků strategie jsou obsažena v současném operačním plánu banky. |
| --- | --- |

51.

Na cestě k nové strategii skupiny EIB (Towards a New Strategy for the EIB Group) – tento dokument, schválený Radou guvernérů v červnu roku 2005, nastiňuje obecné směry budoucí strategie skupiny EIB. Rozhodnutí o provádění jednotlivých prvků strategie jsou obsažena v současném operačním plánu banky.

| 52. | Informace EIB (EIB Information) – poskytuje třikrát až čtyřikrát ročně informace o novém vývoji v EIB. |
| --- | --- |

52.

Informace EIB (EIB Information) – poskytuje třikrát až čtyřikrát ročně informace o novém vývoji v EIB.

Transparentnost, správa a řízení a odpovědnost EIB

| 53. | Politika transparentnosti – transparentnost je jedním z hlavních strategických cílů banky, jelikož jde o banku, která vychází z politik EU. Tato politika je vyložena v dokumentu „Transparentnost – Zpráva a návrhy“ (Transparency – Report and Proposals) (červen 2004) a týká se správy a řízení banky, etiky a odměňování; finančního výkaznictví, kontrol a hodnocení; a bankovní činnosti. |
| --- | --- |

53.

Politika transparentnosti – transparentnost je jedním z hlavních strategických cílů banky, jelikož jde o banku, která vychází z politik EU. Tato politika je vyložena v dokumentu „Transparentnost – Zpráva a návrhy“ (Transparency – Report and Proposals) (červen 2004) a týká se správy a řízení banky, etiky a odměňování; finančního výkaznictví, kontrol a hodnocení; a bankovní činnosti.

| 54. | Zpráva o řízení (Statement on Governance) – vysvětluje hlavní zásady správy a řízení v bance. Jejím obsahem jsou rozhodovací a dozorčí orgány; odborné znalosti, etika a střet zájmů; odměňování a další výhody; vnější monitorovací struktury; finanční výkazy a informace o kontrole rizik; kontrola řízení; zajišťování souladu s právními předpisy; rámec pro vnitřní audit a kontrolu; provádění a sledování strategie; a transparentnost. |
| --- | --- |

54.

Zpráva o řízení (Statement on Governance) – vysvětluje hlavní zásady správy a řízení v bance. Jejím obsahem jsou rozhodovací a dozorčí orgány; odborné znalosti, etika a střet zájmů; odměňování a další výhody; vnější monitorovací struktury; finanční výkazy a informace o kontrole rizik; kontrola řízení; zajišťování souladu s právními předpisy; rámec pro vnitřní audit a kontrolu; provádění a sledování strategie; a transparentnost.

| 55. | Zpráva o sociální odpovědnosti EIB (Statement on Corporate Social Responsibility – CSR) – obsahuje prohlášení o obecných zásadách sociální odpovědnosti EIB, jakož i závazky ohledně jejich provádění. Slouží jako základ pro vypracování podrobných pokynů a pro budoucí podávání zpráv. Zpráva rovněž popisuje zásady, jimiž se EIB řídí při začleňování sociálních problémů a problémů životního prostředí do svých operací (viz také Zpráva o odpovědnosti EIB, o níž se pojednává níže). |
| --- | --- |

55.

Zpráva o sociální odpovědnosti EIB (Statement on Corporate Social Responsibility – CSR) – obsahuje prohlášení o obecných zásadách sociální odpovědnosti EIB, jakož i závazky ohledně jejich provádění. Slouží jako základ pro vypracování podrobných pokynů a pro budoucí podávání zpráv. Zpráva rovněž popisuje zásady, jimiž se EIB řídí při začleňování sociálních problémů a problémů životního prostředí do svých operací (viz také Zpráva o odpovědnosti EIB, o níž se pojednává níže).

| 56. | Zpráva o odpovědnosti EIB (Corporate Responsibility Report) – první vydání (2006) se zabývá otázkami etiky a správy a řízení, transparentnosti, odpovědnosti a odpovědného financování a stopou, kterou za sebou banka zanechává. Obsahuje informace o aktivitách EIB v oblasti životního prostředí, které již byly obsaženy ve zprávě banky o životním prostředí. |
| --- | --- |

56.

Zpráva o odpovědnosti EIB (Corporate Responsibility Report) – první vydání (2006) se zabývá otázkami etiky a správy a řízení, transparentnosti, odpovědnosti a odpovědného financování a stopou, kterou za sebou banka zanechává. Obsahuje informace o aktivitách EIB v oblasti životního prostředí, které již byly obsaženy ve zprávě banky o životním prostředí.

| 57. | Politika zpřístupňování informací veřejnosti (Public Disclosure Policy) – současná politika (2006) stanovuje zásady a pravidla pro zpřístupňování informací. Tato politika je založena na presumpci zpřístupnění informací, ledaže by existoval závažný důvod pro jejich nezpřístupnění. Obsahuje rovněž postupy pro vyřizování žádostí o informace a odvolací mechanismy pro žadatele. |
| --- | --- |

57.

Politika zpřístupňování informací veřejnosti (Public Disclosure Policy) – současná politika (2006) stanovuje zásady a pravidla pro zpřístupňování informací. Tato politika je založena na presumpci zpřístupnění informací, ledaže by existoval závažný důvod pro jejich nezpřístupnění. Obsahuje rovněž postupy pro vyřizování žádostí o informace a odvolací mechanismy pro žadatele.

| 58. | Pokyny pro boj proti korupci a podvodům (Guidelines on Fighting Corruption and Fraud) – shrnují hlavní prvky současného přístupu banky, přičemž čerpají z kodexů chování banky, z průvodce pro zadávání veřejných zakázek a z interních pokynů a listin, včetně podmínek zahrnutých do smluv o financování. |
| --- | --- |

58.

Pokyny pro boj proti korupci a podvodům (Guidelines on Fighting Corruption and Fraud) – shrnují hlavní prvky současného přístupu banky, přičemž čerpají z kodexů chování banky, z průvodce pro zadávání veřejných zakázek a z interních pokynů a listin, včetně podmínek zahrnutých do smluv o financování.

Udržitelný rozvoj

| 59. | Environmentální a sociální politika, strategie a postupy – „Prohlášení o životním prostředí“ (Environmental Statement) a „Postupy v oblasti životního prostředí“ (Environmental Procedures) se zaměřují na politiku a interní pokyny, standardy, postupy a organizaci v oblasti životního prostředí, popisují, jak EIB hodnotí environmentální a sociální aspekty všech projektů, o jejichž financování se uvažuje, použitý právní rámec – podle toho, kde se projekt nachází – a odpovědnost předkladatelů projektu, pokud jde o environmentální otázky, včetně jakýchkoli požadavků na ochranu přírody. |
| --- | --- |

59.

Environmentální a sociální politika, strategie a postupy – „Prohlášení o životním prostředí“ (Environmental Statement) a „Postupy v oblasti životního prostředí“ (Environmental Procedures) se zaměřují na politiku a interní pokyny, standardy, postupy a organizaci v oblasti životního prostředí, popisují, jak EIB hodnotí environmentální a sociální aspekty všech projektů, o jejichž financování se uvažuje, použitý právní rámec – podle toho, kde se projekt nachází – a odpovědnost předkladatelů projektu, pokud jde o environmentální otázky, včetně jakýchkoli požadavků na ochranu přírody.

| 60. | Sociální posuzování projektů v rozvojových zemích: přístup Evropské investiční banky (The Social Assessment of Projects in Developing Countries: The Approach of the European Investment Bank) – popisuje stávající praxi EIB v oblasti sociálního posuzování projektů v rozvojových zemích za účelem podpory udržitelného rozvoje. Dokument v této souvislosti odráží rostoucí význam sociálních otázek a vysvětluje cíl banky postupně přijmout aktivnější přístup k otázkám sociální ochrany, zpočátku se zaměřením na rozvojové země. |
| --- | --- |

60.

Sociální posuzování projektů v rozvojových zemích: přístup Evropské investiční banky (The Social Assessment of Projects in Developing Countries: The Approach of the European Investment Bank) – popisuje stávající praxi EIB v oblasti sociálního posuzování projektů v rozvojových zemích za účelem podpory udržitelného rozvoje. Dokument v této souvislosti odráží rostoucí význam sociálních otázek a vysvětluje cíl banky postupně přijmout aktivnější přístup k otázkám sociální ochrany, zpočátku se zaměřením na rozvojové země.

| 61. | Rámec pro hodnocení dopadu projektů v rámci Investiční facility na rozvoj (Development Impact Assessment Framework of Investment Facility Projects) – popisuje, jakými způsoby lze lépe vyhodnotit přínos operací Investiční facility (Investment Facility – IF) (9) pro dosažení cílů dohody o partnerství mezi zeměmi AKT a EU (dohoda z Cotonou). Zaměřuje se na finanční, hospodářský a sociální přínos a na přínos z hlediska životního prostředí a řízení pro strategii IF a pro rozvojové cíle tisíciletí za účelem vyhodnocení dopadu jednotlivých projektů na rozvoj. |
| --- | --- |

61.

Rámec pro hodnocení dopadu projektů v rámci Investiční facility na rozvoj (Development Impact Assessment Framework of Investment Facility Projects) – popisuje, jakými způsoby lze lépe vyhodnotit přínos operací Investiční facility (Investment Facility – IF) (9) pro dosažení cílů dohody o partnerství mezi zeměmi AKT a EU (dohoda z Cotonou). Zaměřuje se na finanční, hospodářský a sociální přínos a na přínos z hlediska životního prostředí a řízení pro strategii IF a pro rozvojové cíle tisíciletí za účelem vyhodnocení dopadu jednotlivých projektů na rozvoj.

Rozhodovací proces

Kodexy chování

| 62. | Banka zveřejňuje na svých internetových stránkách všechny kodexy chování, které se týkají správní rady, řídícího výboru, výboru pro audit a zaměstnanců EIB. Jde o tyto kodexy chování:






  — | Kodex chování pro členy výboru pro audit EIB. |
| --- | --- | --- |

62.

Banka zveřejňuje na svých internetových stránkách všechny kodexy chování, které se týkají správní rady, řídícího výboru, výboru pro audit a zaměstnanců EIB. Jde o tyto kodexy chování:

—

Kodex chování pro členy výboru pro audit EIB.

| — | Kodex chování pro členy řídícího výboru EIB. |
| --- | --- |

—

Kodex chování pro členy řídícího výboru EIB.

| — | Kodex chování pro členy správní rady EIB. |
| --- | --- |

—

Kodex chování pro členy správní rady EIB.

| — | Kodex chování pro zaměstnance. |
| --- | --- |

—

Kodex chování pro zaměstnance.

| 63. | Banka rovněž zveřejňuje podrobné informace o odměnách a dalších výhodách členů rozhodovacích orgánů, dozorčích orgánů a zaměstnanců. |
| --- | --- |

63.

Banka rovněž zveřejňuje podrobné informace o odměnách a dalších výhodách členů rozhodovacích orgánů, dozorčích orgánů a zaměstnanců.

| 64. | Kromě toho se zveřejňují tyto dokumenty:






  — | Roční kalendář zasedání správní rady. |
| --- | --- | --- |

64.

Kromě toho se zveřejňují tyto dokumenty:

—

Roční kalendář zasedání správní rady.

| — | Osobní prohlášení členů správní rady: členové správní rady podepisují osobní prohlášení o svém působení v dalších úřadech nebo funkcích. Zveřejňují se i podrobné informace o zdržení se hlasování v případě střetu zájmů. |
| --- | --- |

—

Osobní prohlášení členů správní rady: členové správní rady podepisují osobní prohlášení o svém působení v dalších úřadech nebo funkcích. Zveřejňují se i podrobné informace o zdržení se hlasování v případě střetu zájmů.

| — | Osobní prohlášení členů řídícího výboru: členové řídícího výboru podepisují prohlášení o finančních zájmech podobné prohlášení členů Evropské komise. |
| --- | --- |

—

Osobní prohlášení členů řídícího výboru: členové řídícího výboru podepisují prohlášení o finančních zájmech podobné prohlášení členů Evropské komise.

| — | Projevy a prohlášení vyššího vedení. |
| --- | --- |

—

Projevy a prohlášení vyššího vedení.

Veřejné konzultace o politikách

| 65. | EIB zahájí další veřejné konzultace o vybraných politikách, zejména prostřednictvím svých internetových stránek (Politika transparentnosti, červen 2004). |
| --- | --- |

65.

EIB zahájí další veřejné konzultace o vybraných politikách, zejména prostřednictvím svých internetových stránek (Politika transparentnosti, červen 2004).

Informace o úvěrových operacích

Běžné šíření informací

Publikace týkající se cyklu projektu

| 66. | Pokyny o způsobilosti – vysvětlují právní základ pro financování projektů bankou v členských státech Evropské unie. Poskytování úvěrů bankou mimo EU se řídí samostatnými mandáty EU v rámci politik Unie týkajících se vnější spolupráce a rozvojové pomoci. |
| --- | --- |

66.

Pokyny o způsobilosti – vysvětlují právní základ pro financování projektů bankou v členských státech Evropské unie. Poskytování úvěrů bankou mimo EU se řídí samostatnými mandáty EU v rámci politik Unie týkajících se vnější spolupráce a rozvojové pomoci.

| 67. | Cyklus projektu v EIB – popisuje rozhodovací mechanismy banky týkající se projektů, které financuje. Poskytuje rovněž přehled použitých standardních postupů hodnocení a monitorování, které jsou uzpůsobeny podle specifických rysů každého projektu, pro který je úvěr žádán. |
| --- | --- |

67.

Cyklus projektu v EIB – popisuje rozhodovací mechanismy banky týkající se projektů, které financuje. Poskytuje rovněž přehled použitých standardních postupů hodnocení a monitorování, které jsou uzpůsobeny podle specifických rysů každého projektu, pro který je úvěr žádán.

| 68. | Průvodce pro zadávání veřejných zakázek – poskytuje předkladatelům a jejich dodavatelům informace o politice EIB, o uplatitelném právním rámci a o opatřeních, jež je třeba přijmout pro zadání zakázky na práce, zboží a služby pro projekty financované bankou. Dále podrobně popisuje úlohu EIB a předkladatelů projektů. |
| --- | --- |

68.

Průvodce pro zadávání veřejných zakázek – poskytuje předkladatelům a jejich dodavatelům informace o politice EIB, o uplatitelném právním rámci a o opatřeních, jež je třeba přijmout pro zadání zakázky na práce, zboží a služby pro projekty financované bankou. Dále podrobně popisuje úlohu EIB a předkladatelů projektů.

| 69. | Statistická zpráva – zveřejňuje se jako svazek III výroční zprávy EIB a poskytuje souhrnné soubory informací o projektech financovaných bankou. Obsahuje seznam podepsaných smluv o financování podle jednotlivých zemí a statistické rozložení úvěrů podle jednotlivých zemí, regionů, cílů EU a odvětví. |
| --- | --- |

69.

Statistická zpráva – zveřejňuje se jako svazek III výroční zprávy EIB a poskytuje souhrnné soubory informací o projektech financovaných bankou. Obsahuje seznam podepsaných smluv o financování podle jednotlivých zemí a statistické rozložení úvěrů podle jednotlivých zemí, regionů, cílů EU a odvětví.

Seznam projektů (připravovaných)

| 70. | Banka zveřejňuje v seznamu projektů na svých internetových stránkách předběžné informace o projektech, jejichž financování zvažuje, společně s příslušnými přehledy informací o jednotlivých projektech. Projekty se do seznamu zařazují před jejich posouzením správní radou EIB, ledaže by existovaly závažné důvody pro pozdější zveřejnění (viz také část„Omezení“, odstavce 25–37). |
| --- | --- |

70.

Banka zveřejňuje v seznamu projektů na svých internetových stránkách předběžné informace o projektech, jejichž financování zvažuje, společně s příslušnými přehledy informací o jednotlivých projektech. Projekty se do seznamu zařazují před jejich posouzením správní radou EIB, ledaže by existovaly závažné důvody pro pozdější zveřejnění (viz také část„Omezení“, odstavce 25–37).

| 71. | Přehled informací o projektu se zveřejňuje v okamžiku, kdy banka požádá dotyčný členský stát (členské státy) a Evropskou komisi o vyjádření v souladu s článkem 21 Statutu EIB. Tento okamžik se považuje za nejvhodnější dobu pro první veřejné oznámení, že banka dospěla do dostatečně pokročilého stadia jednání s předkladatelem projektu, aby měla dostatečnou jistotu o předložení návrhu úvěru správní radě. |
| --- | --- |

71.

Přehled informací o projektu se zveřejňuje v okamžiku, kdy banka požádá dotyčný členský stát (členské státy) a Evropskou komisi o vyjádření v souladu s článkem 21 Statutu EIB. Tento okamžik se považuje za nejvhodnější dobu pro první veřejné oznámení, že banka dospěla do dostatečně pokročilého stadia jednání s předkladatelem projektu, aby měla dostatečnou jistotu o předložení návrhu úvěru správní radě.

Přehledy informací o projektech

| 72. | Přehledy informací o projektech obsahují název projektu, jméno předkladatele projektu nebo finančního zprostředkovatele (jde-li o globální úvěry), místo realizace projektu, odvětví, do něhož spadá, popis projektu, jeho cíl/e, environmentální aspekty, popřípadě sociální aspekty, údaje o zadání veřejné zakázky, navrhované financování bankou, celkové náklady projektu a stav projektu s uvedením informace, zda jeho „hodnocení probíhá“ nebo zda je „schválen“ či „podepsán“. Uvádí se případné odkazy na posuzování vlivů na životní prostředí (EIA) a na oznámení o zadání veřejné zakázky. |
| --- | --- |

72.

Přehledy informací o projektech obsahují název projektu, jméno předkladatele projektu nebo finančního zprostředkovatele (jde-li o globální úvěry), místo realizace projektu, odvětví, do něhož spadá, popis projektu, jeho cíl/e, environmentální aspekty, popřípadě sociální aspekty, údaje o zadání veřejné zakázky, navrhované financování bankou, celkové náklady projektu a stav projektu s uvedením informace, zda jeho „hodnocení probíhá“ nebo zda je „schválen“ či „podepsán“. Uvádí se případné odkazy na posuzování vlivů na životní prostředí (EIA) a na oznámení o zadání veřejné zakázky.

| 73. | Přichází-li to v úvahu, přehled informací o projektu obsahuje buď elektronickou verzi přehledu netechnických informací (NTS), který je součástí EIA, a mimo EU ekvivalent NTS, společně s prohlášením o vlivu na životní prostředí (EIS), nebo odkazy na tyto dokumenty. Zaměstnanci EIB se snaží vyhovět všem specifickým žádostem o informace o konkrétních otázkách a dokumentech týkajících se EIA/EIS. EIB nabádá předkladatele, aby tyto informace zveřejnili na svých internetových stránkách. |
| --- | --- |

73.

Přichází-li to v úvahu, přehled informací o projektu obsahuje buď elektronickou verzi přehledu netechnických informací (NTS), který je součástí EIA, a mimo EU ekvivalent NTS, společně s prohlášením o vlivu na životní prostředí (EIS), nebo odkazy na tyto dokumenty. Zaměstnanci EIB se snaží vyhovět všem specifickým žádostem o informace o konkrétních otázkách a dokumentech týkajících se EIA/EIS. EIB nabádá předkladatele, aby tyto informace zveřejnili na svých internetových stránkách.

| 74. | Po podpisu zůstávají projekty na seznamu do jejich zveřejnění ve výroční zprávě banky. |
| --- | --- |

74.

Po podpisu zůstávají projekty na seznamu do jejich zveřejnění ve výroční zprávě banky.

Posuzování vlivů projektů na životní prostředí

Politika EIB vůči formálnímu procesu běžně známému pod označením „Posuzování vlivů na životní prostředí“ (EIA) je shrnuta v jejím Prohlášení o životním prostředí (2004).

Banka požaduje, aby všechny projekty bez ohledu na místo jejich realizace splňovaly požadavky (zásady a praxi) směrnice Evropské unie o EIA (85/337/EHS, ve znění směrnic 97/11/ES a 2003/35/ES) z hlediska požadavků na formální EIA a z hlediska jeho rozsahu a formy.

Směrnice o EIA stanovuje, u kterých kategorií projektů se EIA vyžaduje, jaký postup se má uplatnit a co má být obsahem posouzení. Čl. 5 odst. 1 směrnice požaduje, aby předkladatel projektu poskytl příslušnému orgánu informace o vlivu projektu na životní prostředí. Tyto informace jsou upřesněné v příloze IV směrnice a zahrnují mimo jiné přehled netechnických informací (NTS). Podle článků 6 a 9 směrnice je povinností hostitelské země a jejích příslušných orgánů zajistit, aby „dotyčná veřejnost“ byla o navrhovaném projektu informována a aby navrhovaný projekt byl s ní konzultován. Zaměstnanci banky kontrolují splnění těchto požadavků a jejich závěry jsou shrnuty ve zprávě pro správní radu EIB.

U všech projektů, u nichž se požaduje EIA, zveřejní banka NTS (nebo odkaz, kde lze do tohoto přehledu nahlédnout) v seznamu projektů. U projektů mimo EU a přistupující a kandidátské země se zveřejňuje prohlášení o vlivu na životní prostředí (EIS). Banka tyto dokumenty přezkoumává, aby se ujistila, že pravděpodobným vlivům na životní prostředí byla věnována řádná pozornost a že navrhovaná opatření k jejich zmírnění a vyrovnávací opatření a navrhované plány řízení životního prostředí související s jejich prováděním splňují požadavky banky.

Banka prosazuje osvědčené postupy EIA prostřednictvím vhodných jednání s předkladatelem projektu a dalšími stranami s cílem zajistit, aby projekt splňoval ekologické normy EIB.

Globální úvěry

| 75. | Operace týkající se globálních úvěrů se zveřejňují v seznamu projektů na internetových stránkách banky. Kromě toho banka na požádání sdělí souhrnné údaje o financování prostřednictvím globálních úvěrů, včetně rozpisu podle jednotlivých zemí a odvětví. |
| --- | --- |

75.

Operace týkající se globálních úvěrů se zveřejňují v seznamu projektů na internetových stránkách banky. Kromě toho banka na požádání sdělí souhrnné údaje o financování prostřednictvím globálních úvěrů, včetně rozpisu podle jednotlivých zemí a odvětví.

Hodnotící zprávy

| 76. | Činnosti hodnocení operací provádí v rámci oddělení generálního inspektora samostatný tým pro hodnocení operací, který je nezávislý na operačních ředitelstvích. Tento tým vypracovává hodnocení ex post finančních operací EIB podle jednotlivých témat, odvětví a regionů/zemí, která se po projednání správní radou zveřejňují na internetových stránkách. Zveřejňuje se i každoroční „Souhrnná zpráva o hodnocení operací“. |
| --- | --- |

76.

Činnosti hodnocení operací provádí v rámci oddělení generálního inspektora samostatný tým pro hodnocení operací, který je nezávislý na operačních ředitelstvích. Tento tým vypracovává hodnocení ex post finančních operací EIB podle jednotlivých témat, odvětví a regionů/zemí, která se po projednání správní radou zveřejňují na internetových stránkách. Zveřejňuje se i každoroční „Souhrnná zpráva o hodnocení operací“.

Stručné aktuální informace o projektech

| 77. | V případě, že projekt vzbudí značný zájem veřejnosti, EIB zveřejní na svých internetových stránkách stručné aktuální informace o tomto projektu. |
| --- | --- |

77.

V případě, že projekt vzbudí značný zájem veřejnosti, EIB zveřejní na svých internetových stránkách stručné aktuální informace o tomto projektu.

Prohlášení pro tisk

| 78. | EIB vydává prohlášení pro tisk týkající se projektů, které jsou vhodné pro zveřejnění, obvykle v době podpisu úvěrové smlouvy. |
| --- | --- |

78.

EIB vydává prohlášení pro tisk týkající se projektů, které jsou vhodné pro zveřejnění, obvykle v době podpisu úvěrové smlouvy.

Zpřístupnění informací na požádání

| 79. | Kromě běžně zveřejňovaných přehledů informací o projektech poskytuje banka v souvislosti s projektem další informace:






  — | „Návrh řídícího výboru správní radě“ týkající se financování projektu:






  — | V případě projektů veřejného sektoru bude návrh zpřístupněn, ledaže by správní rada v obchodně citlivém případě rozhodla o jeho nezpřístupnění. |
| --- | --- | --- | --- |

79.

Kromě běžně zveřejňovaných přehledů informací o projektech poskytuje banka v souvislosti s projektem další informace:

—

„Návrh řídícího výboru správní radě“ týkající se financování projektu:

—

V případě projektů veřejného sektoru bude návrh zpřístupněn, ledaže by správní rada v obchodně citlivém případě rozhodla o jeho nezpřístupnění.

| — | V případě projektů soukromého sektoru lze zpřístupnit informace, které partneři banky ze soukromého sektoru neoznačí za důvěrné. |
| --- | --- |

—

V případě projektů soukromého sektoru lze zpřístupnit informace, které partneři banky ze soukromého sektoru neoznačí za důvěrné.

| — | Informace ze zpráv banky o posuzování vlivů na životní prostředí a sociální oblast. |
| --- | --- |

—

Informace ze zpráv banky o posuzování vlivů na životní prostředí a sociální oblast.

| — | Informace ze zpráv o misích banky. |
| --- | --- |

—

Informace ze zpráv o misích banky.

Projektová dokumentace

V souvislosti s každým projektem vzniká jedinečný soubor dokumentů a sdělení. Po shromáždění a vyhodnocení základních informací lze v životním cyklu projektu rozlišit určité klíčové fáze.

V rámci hodnotícího procesu banky mohou vzniknout tyto dokumenty, které hrají klíčovou úlohu v jejích vnitřních rozhodovacích procesech:

| — | Předběžné informativní sdělení. |
| --- | --- |

—

Předběžné informativní sdělení.

| — | Návrh na schválení hodnocení. |
| --- | --- |

—

Návrh na schválení hodnocení.

| — | Žádost o vyjádření Evropské komise a členského státu (členských států) EU. |
| --- | --- |

—

Žádost o vyjádření Evropské komise a členského státu (členských států) EU.

| — | Vyjádření Evropské komise. |
| --- | --- |

—

Vyjádření Evropské komise.

| — | Vyjádření členského státu (členských států). |
| --- | --- |

—

Vyjádření členského státu (členských států).

| — | Návrh na jednání o operaci, včetně stanovisek jednotlivých oddělení EIB. |
| --- | --- |

—

Návrh na jednání o operaci, včetně stanovisek jednotlivých oddělení EIB.

| — | Návrh řídícího výboru správní radě týkající se financování projektu. |
| --- | --- |

—

Návrh řídícího výboru správní radě týkající se financování projektu.

| — | Formální žádost předkladatele projektu o financování. |
| --- | --- |

—

Formální žádost předkladatele projektu o financování.

| — | Smlouva o financování. |
| --- | --- |

—

Smlouva o financování.

Informace o operacích v oblasti získávání finančních prostředků

Běžné šíření informací

| 80. | Informace o přístupu EIB k aktivitám v oblasti získávání finančních prostředků jsou obsaženy v operačním plánu banky, který rovněž uvádí předpokládaný objem získaných finančních prostředků. |
| --- | --- |

80.

Informace o přístupu EIB k aktivitám v oblasti získávání finančních prostředků jsou obsaženy v operačním plánu banky, který rovněž uvádí předpokládaný objem získaných finančních prostředků.

| 81. | EIB má povinnost dodržovat právní předpisy platné na trzích, na kterých se nabízejí její cenné papíry. Společným požadavkem v jurisdikcích, v nichž EIB působí, je zákaz diskriminace při zpřístupňování informací o finančních akcích, které by mohly určité osobě poskytnout neoprávněnou soutěžní výhodu v obchodování. EIB se bude obecně snažit zajistit, aby informace o těchto záležitostech byly zveřejňovány současně prostřednictvím vhodných schválených regulačních kanálů, jakož i na jejích internetových stránkách. Běžné informace o aktivitách EIB v oblasti získávání finančních prostředků poskytují i finanční zprostředkovatelé. |
| --- | --- |

81.

EIB má povinnost dodržovat právní předpisy platné na trzích, na kterých se nabízejí její cenné papíry. Společným požadavkem v jurisdikcích, v nichž EIB působí, je zákaz diskriminace při zpřístupňování informací o finančních akcích, které by mohly určité osobě poskytnout neoprávněnou soutěžní výhodu v obchodování. EIB se bude obecně snažit zajistit, aby informace o těchto záležitostech byly zveřejňovány současně prostřednictvím vhodných schválených regulačních kanálů, jakož i na jejích internetových stránkách. Běžné informace o aktivitách EIB v oblasti získávání finančních prostředků poskytují i finanční zprostředkovatelé.

| 82. | Mezi hlavní prostředky poskytující informace o operacích v oblasti získávání finančních prostředků patří:






  — | Hlavní finanční informační služby, zejména Bloomberg a Reuters, internetové stránky banky a regulační informační služba poskytují rozsáhlé informace o aktivitách EIB na kapitálových trzích. |
| --- | --- | --- |

82.

Mezi hlavní prostředky poskytující informace o operacích v oblasti získávání finančních prostředků patří:

—

Hlavní finanční informační služby, zejména Bloomberg a Reuters, internetové stránky banky a regulační informační služba poskytují rozsáhlé informace o aktivitách EIB na kapitálových trzích.

| — | „Podstránka“ internetových stránek banky nazvaná Kapitálové trhy (Capital Markets) se zaměřuje na aktivity banky v oblasti získávání finančních prostředků. Tyto internetové stránky představují EIB jako vypůjčovatele a poskytují informace o klíčových aspektech operací banky v oblasti získávání finančních prostředků, včetně tabulek s přehledem emisí dluhopisů a odkazů na nabídkové oběžníky a programy vydávání dluhopisů. |
| --- | --- |

—

„Podstránka“ internetových stránek banky nazvaná Kapitálové trhy (Capital Markets) se zaměřuje na aktivity banky v oblasti získávání finančních prostředků. Tyto internetové stránky představují EIB jako vypůjčovatele a poskytují informace o klíčových aspektech operací banky v oblasti získávání finančních prostředků, včetně tabulek s přehledem emisí dluhopisů a odkazů na nabídkové oběžníky a programy vydávání dluhopisů.

| — | Podání regulačním orgánům, která se zveřejňují. |
| --- | --- |

—

Podání regulačním orgánům, která se zveřejňují.

| — | Výroční zpráva skupiny EIB zahrnuje finanční zprávu, která obsahuje roční přehled aktivit v oblasti získávání finančních prostředků, finančního řízení a řízení likvidity. K dokumentům, které tvoří výroční zprávu, patří i statistická příloha obsahující seznam operací s dluhopisy na kapitálových trzích. |
| --- | --- |

—

Výroční zpráva skupiny EIB zahrnuje finanční zprávu, která obsahuje roční přehled aktivit v oblasti získávání finančních prostředků, finančního řízení a řízení likvidity. K dokumentům, které tvoří výroční zprávu, patří i statistická příloha obsahující seznam operací s dluhopisy na kapitálových trzích.

| — | Prezentační dokumenty. |
| --- | --- |

—

Prezentační dokumenty.

| — | Periodické zpravodaje pro investory. |
| --- | --- |

—

Periodické zpravodaje pro investory.

| — | Prohlášení pro tisk týkající se aktivit v oblasti získávání finančních prostředků, které se považují za zvlášť vhodné pro zveřejnění nebo splňují požadavky na zpřístupnění. |
| --- | --- |

—

Prohlášení pro tisk týkající se aktivit v oblasti získávání finančních prostředků, které se považují za zvlášť vhodné pro zveřejnění nebo splňují požadavky na zpřístupnění.

| — | Další specializované informační materiály o aktivitách banky na kapitálových trzích. |
| --- | --- |

—

Další specializované informační materiály o aktivitách banky na kapitálových trzích.

| 83. | EIB má rovněž přímé kontakty se skupinami investorů na různých setkáních (včetně putovních akcí – road-shows, telekonferencí a konferencí). |
| --- | --- |

83.

EIB má rovněž přímé kontakty se skupinami investorů na různých setkáních (včetně putovních akcí – road-shows, telekonferencí a konferencí).

| 84. | Dotazy týkající se aktivit banky na kapitálových trzích je třeba adresovat odboru pro vztahy s investory (Investor Relations Division) (investor.relations@eib.org). |
| --- | --- |

84.

Dotazy týkající se aktivit banky na kapitálových trzích je třeba adresovat odboru pro vztahy s investory (Investor Relations Division) (investor.relations@eib.org).

Zpřístupnění informací na požádání

| 85. | Dokumenty (nabídkové oběžníky, prospekty nebo programy) týkající se veřejných emisí dluhopisů jsou k dispozici na požádání. |
| --- | --- |

85.

Dokumenty (nabídkové oběžníky, prospekty nebo programy) týkající se veřejných emisí dluhopisů jsou k dispozici na požádání.

Postup při vyřizování žádostí o informace

| 86. | Postup banky při vyřizování žádostí veřejnosti o informace: |
| --- | --- |

86.

Postup banky při vyřizování žádostí veřejnosti o informace:

Žádosti

| 87. | Žádosti o přístup k informacím lze podávat v jakékoli písemně formě nebo ústně. Je třeba je adresovat oddělení EIB pro komunikaci a informace nebo zaslat na e-mailovou adresu info@eib.org. Lze je rovněž adresovat zahraničním kancelářím banky, které je poté předají oddělení pro komunikaci a informace v sídle EIB v Lucemburku. |
| --- | --- |

87.

Žádosti o přístup k informacím lze podávat v jakékoli písemně formě nebo ústně. Je třeba je adresovat oddělení EIB pro komunikaci a informace nebo zaslat na e-mailovou adresu info@eib.org. Lze je rovněž adresovat zahraničním kancelářím banky, které je poté předají oddělení pro komunikaci a informace v sídle EIB v Lucemburku.

| 88. | Žadatel nemá povinnost uvádět důvody pro podání své žádosti. |
| --- | --- |

88.

Žadatel nemá povinnost uvádět důvody pro podání své žádosti.

Vyřizování žádostí

| 89. | Žádosti zpravidla vyřizuje Infodesk EIB a odpověď na ně se poskytuje neprodleně, nejpozději do 20 pracovních dnů ode dne jejich obdržení. |
| --- | --- |

89.

Žádosti zpravidla vyřizuje Infodesk EIB a odpověď na ně se poskytuje neprodleně, nejpozději do 20 pracovních dnů ode dne jejich obdržení.

| 90. | Pokud žádost není dostatečně určitá nebo neumožňuje identifikaci požadovaného dokumentu nebo informace, požádají zaměstnanci EIB žadatele o její zpřesnění. |
| --- | --- |

90.

Pokud žádost není dostatečně určitá nebo neumožňuje identifikaci požadovaného dokumentu nebo informace, požádají zaměstnanci EIB žadatele o její zpřesnění.

| 91. | Je-li žádost doručena v bance nesprávné osobě, zaměstnanec, který ji obdržel, ji neprodleně předá příslušnému oddělení. |
| --- | --- |

91.

Je-li žádost doručena v bance nesprávné osobě, zaměstnanec, který ji obdržel, ji neprodleně předá příslušnému oddělení.

| 92. | Je-li ústní žádost o informace příliš složitá nebo komplikovaná, požádá zaměstnanec žadatele, aby svoji žádost podal písemně. |
| --- | --- |

92.

Je-li ústní žádost o informace příliš složitá nebo komplikovaná, požádá zaměstnanec žadatele, aby svoji žádost podal písemně.

| 93. | Byla-li již informace bankou nebo třetí osobou zveřejněna, zaměstnanec EIB informuje žadatele o způsobu, jak požadovanou informaci získat. |
| --- | --- |

93.

Byla-li již informace bankou nebo třetí osobou zveřejněna, zaměstnanec EIB informuje žadatele o způsobu, jak požadovanou informaci získat.

| 94. | Nelze-li vzhledem ke složitosti vznesené otázky či otázek odpověď poskytnout ve stanovené lhůtě, zaměstnanci o tom žadatele neprodleně informují, nejpozději do 10 pracovních dnů ode dne obdržení žádosti. Toto potvrzení uvádí název oddělení a jméno zaměstnance, který odpověď připravuje. |
| --- | --- |

94.

Nelze-li vzhledem ke složitosti vznesené otázky či otázek odpověď poskytnout ve stanovené lhůtě, zaměstnanci o tom žadatele neprodleně informují, nejpozději do 10 pracovních dnů ode dne obdržení žádosti. Toto potvrzení uvádí název oddělení a jméno zaměstnance, který odpověď připravuje.

| 95. | Odpověď na složitou žádost se poskytuje nejpozději do 40 pracovních dnů ode dne jejího obdržení. |
| --- | --- |

95.

Odpověď na složitou žádost se poskytuje nejpozději do 40 pracovních dnů ode dne jejího obdržení.

| 96. | Nemohou-li zaměstnanci z důvodu ochrany důvěrných informací požadované informace zpřístupnit, a to zcela nebo zčásti, uvedou důvod či důvody, proč tyto informace nelze poskytnout, a informují žadatele o jeho právu podat potvrzující žádost (viz níže). |
| --- | --- |

96.

Nemohou-li zaměstnanci z důvodu ochrany důvěrných informací požadované informace zpřístupnit, a to zcela nebo zčásti, uvedou důvod či důvody, proč tyto informace nelze poskytnout, a informují žadatele o jeho právu podat potvrzující žádost (viz níže).

| 97. | Informace se poskytují ve stávající verzi a formátu nebo, pokud je to možné, ve formátu podle konkrétních potřeb žadatele. |
| --- | --- |

97.

Informace se poskytují ve stávající verzi a formátu nebo, pokud je to možné, ve formátu podle konkrétních potřeb žadatele.

| 98. | Zaměstnanci v rámci možností zajistí, aby osoby z řad veřejnosti, které píší bance v jednom z úředních jazyků EU, obdržely odpověď ve stejném jazyce. |
| --- | --- |

98.

Zaměstnanci v rámci možností zajistí, aby osoby z řad veřejnosti, které píší bance v jednom z úředních jazyků EU, obdržely odpověď ve stejném jazyce.

| 99. | Žadateli lze účtovat poplatek na pokrytí nákladů vzniklých v souvislosti s poskytnutím požadovaného dokumentu nebo dokumentů. |
| --- | --- |

99.

Žadateli lze účtovat poplatek na pokrytí nákladů vzniklých v souvislosti s poskytnutím požadovaného dokumentu nebo dokumentů.

| 100. | Zaměstnanci nezasílají korespondenci dalším vnějším stranám, ledaže by o tom byla dotyčná osoba informována. |
| --- | --- |

100.

Zaměstnanci nezasílají korespondenci dalším vnějším stranám, ledaže by o tom byla dotyčná osoba informována.

| 101. | Banka si vyhrazuje možnost odmítnout vyřízení žádosti, která je prokazatelně bezdůvodná. |
| --- | --- |

101.

Banka si vyhrazuje možnost odmítnout vyřízení žádosti, která je prokazatelně bezdůvodná.

Potvrzující žádosti

| 102. | V případě úplného nebo částečného zamítnutí žádosti nebo pokud banka neodpoví na žádost ve stanovené lhůtě, má žadatel možnost do 20 pracovních dnů ode dne obdržení odpovědi banky podat potvrzující žádost. |
| --- | --- |

102.

V případě úplného nebo částečného zamítnutí žádosti nebo pokud banka neodpoví na žádost ve stanovené lhůtě, má žadatel možnost do 20 pracovních dnů ode dne obdržení odpovědi banky podat potvrzující žádost.

| 103. | Banka vyřídí potvrzující žádost co nejdříve, nejpozději do 15 pracovních dnů ode dne jejího obdržení. Ve výjimečných případech, jde-li například o žádost vztahující se k velmi složitému dokumentu nebo velmi složité otázce, lze tuto lhůtu prodloužit o dalších 15 pracovních dnů, pokud je o tom žadatel informován předem a pokud je to zdůvodněno. |
| --- | --- |

103.

Banka vyřídí potvrzující žádost co nejdříve, nejpozději do 15 pracovních dnů ode dne jejího obdržení. Ve výjimečných případech, jde-li například o žádost vztahující se k velmi složitému dokumentu nebo velmi složité otázce, lze tuto lhůtu prodloužit o dalších 15 pracovních dnů, pokud je o tom žadatel informován předem a pokud je to zdůvodněno.

Odvolání

| 104. | V případě úplného nebo částečného zamítnutí po podání potvrzující žádosti informuje banka žadatele o opravných prostředcích, které má k dispozici, tj. o možnosti podat stížnost popsanou níže v kapitole „Ustanovení o odvolání“. |
| --- | --- |

104.

V případě úplného nebo částečného zamítnutí po podání potvrzující žádosti informuje banka žadatele o opravných prostředcích, které má k dispozici, tj. o možnosti podat stížnost popsanou níže v kapitole „Ustanovení o odvolání“.

| 105. | Ustanovení o odvolání se použijí i v případě, že banka neodpoví ve stanovených lhůtách nebo pokud se žadatel domnívá, že odpověď je neuspokojivá. |
| --- | --- |

105.

Ustanovení o odvolání se použijí i v případě, že banka neodpoví ve stanovených lhůtách nebo pokud se žadatel domnívá, že odpověď je neuspokojivá.

Ustanovení o odvolání

| 106. | Osoby z řad veřejnosti, které se domnívají, že zaměstnanci EIB jejich žádost o informace nevyřídili v souladu se standardy a postupy formálně přijatými bankou, mohou podat formální odvolání u generálního tajemníka EIB. Odvolání musí být písemné a podává se do 20 pracovních dnů od data korespondence, která je předmětem stížnosti. Banka obdržení odvolání neprodleně potvrdí a generální tajemník poskytne odpověď nejpozději do 20 pracovních dnů ode dne obdržení odvolání. |
| --- | --- |

106.

Osoby z řad veřejnosti, které se domnívají, že zaměstnanci EIB jejich žádost o informace nevyřídili v souladu se standardy a postupy formálně přijatými bankou, mohou podat formální odvolání u generálního tajemníka EIB. Odvolání musí být písemné a podává se do 20 pracovních dnů od data korespondence, která je předmětem stížnosti. Banka obdržení odvolání neprodleně potvrdí a generální tajemník poskytne odpověď nejpozději do 20 pracovních dnů ode dne obdržení odvolání.

| 107. | V souladu s článkem 195 Smlouvy o ES mohou občané EU nebo kterákoli fyzická osoba s bydlištěm nebo právnická osoba se statutárním sídlem v členském státě EU podat stížnost i u evropského veřejného ochránce práv (10). Evropský veřejný ochránce práv přezkoumává stížnosti týkající se případů nesprávného úředního postupu orgánů a institucí EU a podává zprávy Evropskému parlamentu. |
| --- | --- |

107.

V souladu s článkem 195 Smlouvy o ES mohou občané EU nebo kterákoli fyzická osoba s bydlištěm nebo právnická osoba se statutárním sídlem v členském státě EU podat stížnost i u evropského veřejného ochránce práv (10). Evropský veřejný ochránce práv přezkoumává stížnosti týkající se případů nesprávného úředního postupu orgánů a institucí EU a podává zprávy Evropskému parlamentu.

| 108. | Pokud se proti nezpřístupnění informací EIB chtějí odvolat občané nebo rezidenti třetích zemí, jejichž případy se evropský veřejný ochránce práv nezabývá, lze odvolání podat u generálního inspektora banky (11). Generální inspektor jedná při plnění svého úkolu nezávisle na vedení banky. Jeho zprávy se zasílají nezávislému výboru EIB pro audit a současně vedení banky. |
| --- | --- |

108.

Pokud se proti nezpřístupnění informací EIB chtějí odvolat občané nebo rezidenti třetích zemí, jejichž případy se evropský veřejný ochránce práv nezabývá, lze odvolání podat u generálního inspektora banky (11). Generální inspektor jedná při plnění svého úkolu nezávisle na vedení banky. Jeho zprávy se zasílají nezávislému výboru EIB pro audit a současně vedení banky.

Image

Zdroje informací

| 109. | Veřejně dostupné dokumenty EIB lze volně reprodukovat, pokud:






  — | je uveden zdroj a datum zveřejnění, |
| --- | --- | --- |

109.

Veřejně dostupné dokumenty EIB lze volně reprodukovat, pokud:

—

je uveden zdroj a datum zveřejnění,

| — | informace není pozměněna, |
| --- | --- |

—

informace není pozměněna,

| — | informace se nevyužívá ke komerčním účelům (v tom případě by byl nutný souhlas EIB), |
| --- | --- |

—

informace se nevyužívá ke komerčním účelům (v tom případě by byl nutný souhlas EIB),

| — | jsou respektována autorská práva třetích osob. |
| --- | --- |

—

jsou respektována autorská práva třetích osob.

| 110. | Některé dokumenty upravené statutem a rozhodnutí banky se zveřejňují v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

110.

Některé dokumenty upravené statutem a rozhodnutí banky se zveřejňují v Úředním věstníku Evropské unie.

Internetové stránky

| 111. | Internetové stránky EIB představují hlavní platformu pro veřejné šíření informací o úloze a aktivitách banky. Jde o klíčový autoritativní zdroj informací o bance. |
| --- | --- |

111.

Internetové stránky EIB představují hlavní platformu pro veřejné šíření informací o úloze a aktivitách banky. Jde o klíčový autoritativní zdroj informací o bance.

| 112. | Veškeré dokumenty zveřejněné bankou se nacházejí na jejích internetových stránkách v plném znění nebo v podobě odkazu. Internetové stránky obsahují celou řadu informací o správě a řízení banky, transparentnosti a rozhodovací struktuře, jakož i informace o poskytování úvěrů na projekty a o aktivitách v oblasti získávání finančních prostředků. |
| --- | --- |

112.

Veškeré dokumenty zveřejněné bankou se nacházejí na jejích internetových stránkách v plném znění nebo v podobě odkazu. Internetové stránky obsahují celou řadu informací o správě a řízení banky, transparentnosti a rozhodovací struktuře, jakož i informace o poskytování úvěrů na projekty a o aktivitách v oblasti získávání finančních prostředků.

| 113. | Banka se zavázala k politice neustálého zlepšování obsahu a funkcí svých internetových stránek, aby pomohla zajistit rychlý a snadný přístup ke svým informacím. V současné době jsou internetové stránky k dispozici v anglickém, francouzském a německém jazyce. |
| --- | --- |

113.

Banka se zavázala k politice neustálého zlepšování obsahu a funkcí svých internetových stránek, aby pomohla zajistit rychlý a snadný přístup ke svým informacím. V současné době jsou internetové stránky k dispozici v anglickém, francouzském a německém jazyce.

| 114. | „Podstránky“ internetových stránek banky se zaměřují na konkrétní cíle v oblasti poskytování úvěrů a získávání finančních prostředků nebo na jiné oblasti aktivit EIB. Tyto „podstránky“ se zpravidla zabývají aktivitami EIB v těchto oblastech:






  — | přistupující země, |
| --- | --- | --- |

114.

„Podstránky“ internetových stránek banky se zaměřují na konkrétní cíle v oblasti poskytování úvěrů a získávání finančních prostředků nebo na jiné oblasti aktivit EIB. Tyto „podstránky“ se zpravidla zabývají aktivitami EIB v těchto oblastech:

—

přistupující země,

| — | partnerské země Středomoří, |
| --- | --- |

—

partnerské země Středomoří,

| — | africké, karibské a tichomořské země, |
| --- | --- |

—

africké, karibské a tichomořské země,

| — | hospodářská a sociální soudržnost, |
| --- | --- |

—

hospodářská a sociální soudržnost,

| — | JASPERS, |
| --- | --- |

—

JASPERS,

| — | Iniciativa Inovace 2010, |
| --- | --- |

—

Iniciativa Inovace 2010,

| — | lidský kapitál, |
| --- | --- |

—

lidský kapitál,

| — | transevropské sítě (TEN), |
| --- | --- |

—

transevropské sítě (TEN),

| — | životní prostředí, |
| --- | --- |

—

životní prostředí,

| — | kapitálové trhy, |
| --- | --- |

—

kapitálové trhy,

| — | pracovní místa – aktuální nabídka pracovních míst v EIB, |
| --- | --- |

—

pracovní místa – aktuální nabídka pracovních míst v EIB,

| — | ekonomické a finanční studie – s přístupem ke zprávám o výzkumu. |
| --- | --- |

—

ekonomické a finanční studie – s přístupem ke zprávám o výzkumu.

| 115. | Internetové stránky EIB jsou přístupné i z portálové stránky Evropské unie (http://www.europa.eu) a odkazy na ně figurují na mnoha veřejných internetových stránkách soustřeďujících se na záležitosti EU, jakož i v hlavních internetových vyhledávačích. |
| --- | --- |

115.

Internetové stránky EIB jsou přístupné i z portálové stránky Evropské unie (http://www.europa.eu) a odkazy na ně figurují na mnoha veřejných internetových stránkách soustřeďujících se na záležitosti EU, jakož i v hlavních internetových vyhledávačích.

InfoDesk

| 116. | Na InfoDesk (info@eib.org) se lze obrátit se všemi žádostmi o informace a dokumenty nebo s jinými dotazy týkajícími se úlohy a aktivit EIB. Tým InfoDesk lze kontaktovat i telefonicky – viz níže uvedené kontaktní informace. |
| --- | --- |

116.

Na InfoDesk (info@eib.org) se lze obrátit se všemi žádostmi o informace a dokumenty nebo s jinými dotazy týkajícími se úlohy a aktivit EIB. Tým InfoDesk lze kontaktovat i telefonicky – viz níže uvedené kontaktní informace.

Vztahy s tiskem a ostatními sdělovacími prostředky

| 117. | Vztahy se sdělovacími prostředky řídí zpravidla odbor pro styk se sdělovacími prostředky v rámci oddělení pro komunikaci a informace. Odbor pro vztahy s investory v rámci oddělení kapitálových trhů řídí vztahy s tiskem zabývajícím se problematikou kapitálových trhů. |
| --- | --- |

117.

Vztahy se sdělovacími prostředky řídí zpravidla odbor pro styk se sdělovacími prostředky v rámci oddělení pro komunikaci a informace. Odbor pro vztahy s investory v rámci oddělení kapitálových trhů řídí vztahy s tiskem zabývajícím se problematikou kapitálových trhů.

| 118. | Tiskové aktivity se zaměřují na:






  — | Tiskové konference pořádané bankou, mimo jiné výroční tiskové konference konané v Lucemburku a Bruselu (v únoru), na nichž se předkládají výsledky banky za uplynulé účetní období, popřípadě tisková konference konaná po výročním zasedání Rady guvernérů (v červnu). |
| --- | --- | --- |

118.

Tiskové aktivity se zaměřují na:

—

Tiskové konference pořádané bankou, mimo jiné výroční tiskové konference konané v Lucemburku a Bruselu (v únoru), na nichž se předkládají výsledky banky za uplynulé účetní období, popřípadě tisková konference konaná po výročním zasedání Rady guvernérů (v červnu).

| — | Styk s tiskem zahrnující poskytování stručných informací a rozhovorů, jakož i obšírnějších informací. |
| --- | --- |

—

Styk s tiskem zahrnující poskytování stručných informací a rozhovorů, jakož i obšírnějších informací.

| — | Prohlášení pro tisk, většinou po podpisu významných úvěrových smluv. K dalším tématům patří významné operace v oblasti získávání finančních prostředků, nové politické iniciativy EU týkající se banky a jmenování členů rozhodovacích orgánů a vyššího vedení EIB. Prohlášení pro tisk se zveřejňují na internetových stránkách EIB a rozesílají osobám uvedeným na seznamu zájemců o jejich zasílání. |
| --- | --- |

—

Prohlášení pro tisk, většinou po podpisu významných úvěrových smluv. K dalším tématům patří významné operace v oblasti získávání finančních prostředků, nové politické iniciativy EU týkající se banky a jmenování členů rozhodovacích orgánů a vyššího vedení EIB. Prohlášení pro tisk se zveřejňují na internetových stránkách EIB a rozesílají osobám uvedeným na seznamu zájemců o jejich zasílání.

| — | Články pro zveřejnění v odborných publikacích. |
| --- | --- |

—

Články pro zveřejnění v odborných publikacích.

| — | Propagační činnost zaměřená na podniky a trh – v omezeném rozsahu. |
| --- | --- |

—

Propagační činnost zaměřená na podniky a trh – v omezeném rozsahu.

Vztahy s občanskou společností

| 119. | Úlohou skupiny pro otázky občanské společnosti fungující v rámci oddělení pro komunikaci a informace je řízení vztahů s širokou veřejností, včetně kontaktů s nevládními organizacemi (NGO) a dalšími organizacemi občanské společnosti (CSO). Skupina slouží jako styčný bod s občanskou společností, zejména tím, že koordinuje odpovědi na dotazy a žádosti o informace a organizuje schůzky a pracovní setkání se zainteresovanými organizacemi. Její činnosti zahrnují: |
| --- | --- |

119.

Úlohou skupiny pro otázky občanské společnosti fungující v rámci oddělení pro komunikaci a informace je řízení vztahů s širokou veřejností, včetně kontaktů s nevládními organizacemi (NGO) a dalšími organizacemi občanské společnosti (CSO). Skupina slouží jako styčný bod s občanskou společností, zejména tím, že koordinuje odpovědi na dotazy a žádosti o informace a organizuje schůzky a pracovní setkání se zainteresovanými organizacemi. Její činnosti zahrnují:

| 120. | Pravidelná pracovní setkání. EIB pořádá pracovní setkání s CSO na témata společného zájmu, která se zpravidla konají dvakrát ročně, většinou na regionální úrovni v rámci EU i mimo EU. CSO jsou o konání pracovních setkání informovány prostřednictvím oznámení o konání akce na internetových stránkách banky a prostřednictvím adresných pozvánek. Pořad jednání těchto pracovních setkání se připravuje ve spolupráci se zainteresovanými CSO. |
| --- | --- |

120.

Pravidelná pracovní setkání. EIB pořádá pracovní setkání s CSO na témata společného zájmu, která se zpravidla konají dvakrát ročně, většinou na regionální úrovni v rámci EU i mimo EU. CSO jsou o konání pracovních setkání informovány prostřednictvím oznámení o konání akce na internetových stránkách banky a prostřednictvím adresných pozvánek. Pořad jednání těchto pracovních setkání se připravuje ve spolupráci se zainteresovanými CSO.

| 121. | Místní a regionální kontakty. Zaměstnanci banky jsou v písemném a osobním styku s místními CSO, zejména pokud místní obyvatelstvo projevuje mimořádný zájem o projekt financovaný EIB. Těchto schůzek se podle potřeby účastní i zaměstnanci zapojení do operací banky, přičemž skupina pro otázky občanské společnosti tyto schůzky koordinuje a usnadňuje. |
| --- | --- |

121.

Místní a regionální kontakty. Zaměstnanci banky jsou v písemném a osobním styku s místními CSO, zejména pokud místní obyvatelstvo projevuje mimořádný zájem o projekt financovaný EIB. Těchto schůzek se podle potřeby účastní i zaměstnanci zapojení do operací banky, přičemž skupina pro otázky občanské společnosti tyto schůzky koordinuje a usnadňuje.

| 122. | Další akce. Zaměstnanci EIB se rovněž účastní akcí pořádaných CSO. |
| --- | --- |

122.

Další akce. Zaměstnanci EIB se rovněž účastní akcí pořádaných CSO.

Konference a výstavy

| 123. | Mezi hlavní aktivity patří:






  — | Projevy a prohlášení vyššího vedení se zveřejňují na internetových stránkách EIB. |
| --- | --- | --- |

123.

Mezi hlavní aktivity patří:

—

Projevy a prohlášení vyššího vedení se zveřejňují na internetových stránkách EIB.

| — | Banka pořádá řadu externích konferencí a akcí a účastní se konferencí a akcí pořádaných třetími osobami. |
| --- | --- |

—

Banka pořádá řadu externích konferencí a akcí a účastní se konferencí a akcí pořádaných třetími osobami.

| — | Výroční Fórum EIB a další příležitostné konference, jichž se účastní odborníci a které se zabývají významnými evropskými otázkami. |
| --- | --- |

—

Výroční Fórum EIB a další příležitostné konference, jichž se účastní odborníci a které se zabývají významnými evropskými otázkami.

| — | EIB pořádá semináře, kulaté stoly a pracovní setkání se zúčastněnými stranami na témata společného zájmu, zejména pro obchodní partnery. |
| --- | --- |

—

EIB pořádá semináře, kulaté stoly a pracovní setkání se zúčastněnými stranami na témata společného zájmu, zejména pro obchodní partnery.

| — | Zaměstnanci EIB se účastní externích akcí, aby podpořili odbornou diskusi na témata, která jsou pro banku zajímavá. |
| --- | --- |

—

Zaměstnanci EIB se účastní externích akcí, aby podpořili odbornou diskusi na témata, která jsou pro banku zajímavá.

| — | Zaměstnanci EIB provádějí prezentace pro skupiny návštěvníků, kteří mají politický, profesní nebo akademický zájem o úlohu a aktivity banky. |
| --- | --- |

—

Zaměstnanci EIB provádějí prezentace pro skupiny návštěvníků, kteří mají politický, profesní nebo akademický zájem o úlohu a aktivity banky.

| — | EIB se často účastní významných konferencí, veletrhů a výstav, které jsou ve středu zájmu banky, zejména akcí, jejichž cílem je navazování a prohlubování vztahů, například s bankovním sektorem, veřejnoprávními a soukromoprávními hospodářskými subjekty, občanskou společností a sdělovacími prostředky, a rovněž veletrhů pracovních příležitostí, které umožňují navázání kontaktů s potenciálními zaměstnanci. |
| --- | --- |

—

EIB se často účastní významných konferencí, veletrhů a výstav, které jsou ve středu zájmu banky, zejména akcí, jejichž cílem je navazování a prohlubování vztahů, například s bankovním sektorem, veřejnoprávními a soukromoprávními hospodářskými subjekty, občanskou společností a sdělovacími prostředky, a rovněž veletrhů pracovních příležitostí, které umožňují navázání kontaktů s potenciálními zaměstnanci.

Audiovizuální materiály a knihovní zařízení

| 124. | Banka poskytuje tyto materiály a zařízení:






  — | Videofilmy vysvětlující úlohu a aktivity EIB jsou volně k dispozici ve standardním formátu VHS PAL a BETACAM pro profesionální využití. |
| --- | --- | --- |

124.

Banka poskytuje tyto materiály a zařízení:

—

Videofilmy vysvětlující úlohu a aktivity EIB jsou volně k dispozici ve standardním formátu VHS PAL a BETACAM pro profesionální využití.

| — | EIB má malou filmotéku pro profesionální využití, která obsahuje „soubory“ filmového materiálu ilustrující různé aspekty aktivit EIB a její rozhodovací strukturu. |
| --- | --- |

—

EIB má malou filmotéku pro profesionální využití, která obsahuje „soubory“ filmového materiálu ilustrující různé aspekty aktivit EIB a její rozhodovací strukturu.

| — | EIB má malý fotoarchiv zaměřený na aktivity a osobnosti EIB, do něhož mohou třetí osoby na požádání nahlédnout. |
| --- | --- |

—

EIB má malý fotoarchiv zaměřený na aktivity a osobnosti EIB, do něhož mohou třetí osoby na požádání nahlédnout.

| — | EIB může poskytnout omezený přístup do svých knihovních zařízení. Ten se omezuje zejména na takové prvky, jako je například její soupis oficiálních textů EIB a bibliografický výběr prací o EIB. Využívání knihovních zdrojů je možné po předchozí dohodě a za přítomnosti zaměstnanců banky. |
| --- | --- |

—

EIB může poskytnout omezený přístup do svých knihovních zařízení. Ten se omezuje zejména na takové prvky, jako je například její soupis oficiálních textů EIB a bibliografický výběr prací o EIB. Využívání knihovních zdrojů je možné po předchozí dohodě a za přítomnosti zaměstnanců banky.

Historické archivy EIB

| 125. | EIB zavádí politiku odtajňování dokumentů. Dokumenty historické hodnoty budou postupně z archivů banky vyjímány a poskytovány zájemcům z řad veřejnosti. Historické archivy banky se nacházejí, stejně jako archivy dalších orgánů a institucí EU, v Univerzitním institutu ve Florencii. |
| --- | --- |

125.

EIB zavádí politiku odtajňování dokumentů. Dokumenty historické hodnoty budou postupně z archivů banky vyjímány a poskytovány zájemcům z řad veřejnosti. Historické archivy banky se nacházejí, stejně jako archivy dalších orgánů a institucí EU, v Univerzitním institutu ve Florencii.

Kontaktní informace

Internetové stránky

| Tel.: (352) 43 79 31 19 |
| --- |
| Fax: (352) 43 79 31 88 |
| E-mail: webmaster@eib.org |

Tel.: (352) 43 79 31 19

Fax: (352) 43 79 31 88

E-mail: webmaster@eib.org

InfoDesk

| Tel.: (352) 43 79 31 00 |
| --- |
| Fax: (352) 43 79 31 99 |
| E-mail: info@eib.org |

Tel.: (352) 43 79 31 00

Fax: (352) 43 79 31 99

E-mail: info@eib.org

Elektronická schránka vyhrazená pro komunikační politiku a politiku zpřístupňování informací

E-mail: infopol@eib.org

Vztahy s investory

| Tel.: (352) 43 79 62 59 |
| --- |
| Fax: (352) 43 79 62 97 |
| E-mail: investor.relations@eib.org |

Tel.: (352) 43 79 62 59

Fax: (352) 43 79 62 97

E-mail: investor.relations@eib.org

Styk se sdělovacími prostředky

| Tel.: (352) 43 79 21 00 |
| --- |
| Fax: (352) 43 79 21 99 |
| E-mail: press@eib.org |

Tel.: (352) 43 79 21 00

Fax: (352) 43 79 21 99

E-mail: press@eib.org

Skupina pro otázky občanské společnosti

| Tel.: (352) 43 79 31 35 |
| --- |
| Fax: (352) 43 79 31 91 |
| E-mail: info@eib.org |

Tel.: (352) 43 79 31 35

Fax: (352) 43 79 31 91

E-mail: info@eib.org

V případě zahraničních kanceláří banky jsou kontaktní informace k dispozici na jejích internetových stránkách.

---

(1)  Úř. věst. C 332, 30.12.2006, s. 45.

(2)  Vedoucí kontrolního odboru (Compliance Office) se nezabývá odvoláními ze strany veřejnosti. Ustanovení o odvolání viz odstavce 106–108.

(3)  Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43.

(4)  Tři legislativní orgány EU vyzvaly ostatní orgány a instituce Unie, aby přijaly pravidla o přístupu veřejnosti k dokumentům, která by zohledňovala zásady a omezení stanovené v uvedeném nařízení.

(5)  Článek 287: „Členové orgánů Společenství, členové výborů, jakož i úředníci a jiní zaměstnanci Společenství, jsou povinni, a to i po skončení svých funkcí, nevyzrazovat takové informace, které jsou profesním tajemstvím, zejména údaje o podnicích, o jejich obchodních stycích nebo o struktuře jejich nákladů“.

(6)  EIB nemá smluvní vztah s konečnými příjemci globálních úvěrů. Obchodním partnerem příjemce je zprostředkující banka, která nese obchodní rizika spojená s projektem a podepisuje smlouvu o financování.

(7)  Předběžné informativní sdělení je krátký dokument vyhotovený v počátečním stadiu, který informuje řídící výbor a oddělení banky o případné nové operaci.

(8)  Finanční zpráva skupiny EIB obsahuje konsolidované účetní závěrky EIB i skupiny EIB. Konsolidované účetní závěrky se sestavují v souladu s Mezinárodními standardy pro finanční výkaznictví (IFRS). Nekonsolidované účetní závěrky EIB se sestavují v souladu se směrnicí 86/635/EHS o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí.

Finanční zpráva EIB obsahuje rozsáhlé informace o řízení úvěrů, operací a rizik.

Banka rovněž zveřejňuje pololetní konsolidované účetní závěrky (neauditované).

(9)  Investiční facilita (IF), která zahájila svou činnost dne 2. června 2003, je klíčovým finančním nástrojem dohody o partnerství z Cotonou. IF působí ve všech hospodářských odvětvích a podporuje investice soukromých subjektů a obchodně provozovaných veřejných subjektů, včetně hospodářské a technologické infrastruktury vytvářející výnosy, která je nezbytná pro soukromý sektor.

(10)  Na základě zkušeností dává evropský veřejný ochránce práv přednost tomu, aby se veřejnost před podáním stížnosti seznámila se všemi stanovenými postupy orgánu nebo instituce, včetně EIB.

(11)  Jak je uvedeno ve „Zprávě o řízení“ banky, generální inspektor je nezávislým odvolacím orgánem, který šetří stížnosti, o nichž se evropský veřejný ochránce práv domnívá, že nespadají do jeho působnosti. Podmínky pro využití mechanismu odvolání u generálního inspektora se vypracovávají.

---

II Přípravné akty

Komise

| 30.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 332/61 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 332/61

---

Legislativní návrhy přijaté Komisí

(2006/C 332/12)

| Dokument | Část | Datum | Název |
| --- | --- | --- | --- |
| KOM(2006) 479 | | 5. 9. 2006 | Plnění lisabonského programu Společenství: Návrh doporučení Evropského parlamentu a Rady o zavedení evropského rámce kvalifikací pro celoživotní vzdělávání |
| KOM(2006) 507 | | 12. 9. 2006 | Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 92/49/EHS a směrnice 2002/83/ES, 2004/39/ES, 2005/68/ES a 2006/48/ES o procesních pravidlech a hodnotících kritériích pro obezřetné posuzování akvizic a zvyšování podílů ve finančním sektoru |
| KOM(2006) 493 | | 13. 9. 2006 | Návrh rozhodnutí Rady o návrhu změny přílohy I Úmluvy EHK OSN o účincích průmyslových havárií přesahujících hranice států |
| KOM(2006) 505 | | 18. 9. 2006 | Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody ve formě výměny dopisů o prozatímním používání Dohody mezi Evropským společenstvím a Mauritánskou islámskou republikou o partnerství v odvětví rybolovu pro rybolov v rybolovných oblastech Mauritánie a Protokolu, kterým se pro období od 1. srpna 2006 do 31. července 2008 stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek |
| KOM(2006) 506 | | 18. 9. 2006 | Návrh nařízení Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Mauritánskou islámskou republikou o partnerství v odvětví rybolovu |
| KOM(2006) 489 | | 20. 9. 2006 | Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (EHS) č. 404/93, (ES) č. 1782/2003 a (ES) č. 247/2006, pokud jde o odvětví banánů |
| KOM(2006) 232 | | 22. 9. 2006 | Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o zřízení rámce pro ochranu půdy a o změně směrnice 2004/35/ES |
| KOM(2006) 553 | | 25. 9. 2006 | Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Norským královstvím úpravě obchodních preferencí pro sýr na základě článku 19 Dohody o Evropském hospodářském prostoru |
| KOM(2006) 554 | | 28. 9. 2006 | Návrh nařízení Rady, kterým se pro roky 2007 a 2008 stanoví rybolovná práva na některé populace hlubinných druhů ryb pro rybářská plavidla Společenství |
| KOM(2006) 555 | | 28. 9. 2006 | Návrh rozhodnutí Rady, kterým se Spojenému království povoluje zavedení zvláštního opatření odchylujícího se od čl. 21 odst. 1 písm. a) směrnice Rady 77/388/EHS o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu |
| KOM(2006) 556 | | 28. 9. 2006 | Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o označení ovládačů, sdělovačů a indikátorů pro dvoukolová a tříkolová motorová vozidla |
| KOM(2006) 560 | | 28. 9. 2006 | Návrh nařízení Rady, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozů ethanolaminů pocházejících ze Spojených států amerických |
| KOM(2006) 557 | | 29. 9. 2006 | Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zrušuje směrnice Rady 68/89/EHS o sbližování právních předpisů členských států týkajících se třídění surového dříví |
| KOM(2006) 565 | | 2. 10. 2006 | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 577/98 o organizaci výběrového šetření pracovních sil ve Společenství |
| KOM(2006) 569 | | 5. 10. 2006 | Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o řízení bezpečnosti silniční infrastruktury |
| KOM(2006) 570 | | 5. 10. 2006 | Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o dovybavení těžkých nákladních vozidel registrovaných ve Společenství zrcátky |
| KOM(2006) 573 | | 5. 10. 2006 | Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dvoustranných dohod o postupu při poskytování informací v oblasti technických předpisů a pravidel pro služby informační společnosti mezi Evropským společenstvím a Bulharskou republikou, Evropským společenstvím a Rumunskem |
| KOM(2006) 580 | | 5. 10. 2006 | Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Islandskou republikou o obchodních preferencích pro zemědělské produkty na základě článku 19 Dohody o Evropském hospodářském prostoru |
| KOM(2006) 581 | | 5. 10. 2006 | Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi vládou Spojených států amerických a Evropským společenstvím o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky |
| KOM(2006) 577 | | 6. 10. 2006 | Návrh rozhodnutí Rady kterým se mění rozhodnutí Rady 2004/793/ES o uzavření konzultací s Republikou Togo podle článku 96 dohody z Cotonou |
| KOM(2006) 578 | | 6. 10. 2006 | Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody o spolupráci mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii zastoupeným Komisí a vládou Korejské republiky při výzkumu v oblasti jaderné syntézy Komisí |
| KOM(2006) 586 | | 6. 10. 2006 | Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii a vládou Japonska o společné realizaci činností v rámci širšího přístupu v oblasti výzkumu energie z jaderné syntézy ze strany Komise |
| KOM(2006) 509 | | 9. 10. 2006 | Návrh rozhodnutí Rady o dočasném zákazu používání a prodeje geneticky modifikované kukuřice (Zea mays L. linie MON 810) v Rakousku podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES (Pouze německé znění je závazné) |
| KOM(2006) 510 | | 9. 10. 2006 | Návrh rozhodnutí Rady o dočasném zákazu používání a prodeje geneticky modifikované kukuřice (Zea mays L. linie T25) v Rakousku podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES (Pouze německé znění je závazné) |
| KOM(2006) 579 | | 9. 10. 2006 | Návrh rozhodnutí Rady o poskytnutí makrofinanční pomoci Společenství Moldavsku |
| KOM(2006) 582 | | 9. 10. 2006 | Návrh nařízení Rady kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 769/2002 z dovozu kumarinu pocházejícího z Čínské lidové republiky na dovoz kumarinu zasílaného z Indonésie nebo Malajsie, bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Indonésie a Malajsie, či nikoli |
| KOM(2006) 585 | | 10. 10. 2006 | Návrh nařízení Rady o zastavení přezkumu, pro nového vývozce, nařízení Rady (ES) č. 428/2005 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozů polyesterových střižových vláken pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky |
| KOM(2006) 584 | | 11. 10. 2006 | Návrh nařízení Rady o zastavení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření týkajících se dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky |
| KOM(2006) 564 | | 12. 10. 2006 | Návrh nařízení Rady o finančních příspěvcích Společenství do mezinárodního fondu pro Irsko (2007–2010) |
| KOM(2006) 587 | | 13. 10. 2006 | Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky |
| KOM(2006) 607 | | 13. 10. 2006 | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady kterým se mění nařízení (ES) č. .../... o údajích týkajících se potravin z hlediska jejich nutriční hodnoty a vlivu na zdraví |
| KOM(2006) 598 | | 17. 10. 2006 | Návrh nařízení Rady o dovozu některých výrobků z oceli pocházejících z Ukrajiny |
| KOM(2006) 602 | | 17. 10. 2006 | Návrh rozhodnutí Rady o postoji, který má Evropské společenství zaujmout, pokud jde o návrh změny Kjótského protokolu Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu |
| KOM(2006) 594 | | 18. 10. 2006 | Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 97/67/ES týkající se úplného dosažení vnitřního trhu poštovních služeb Společenství |
| KOM(2006) 599 | | 18. 10. 2006 | Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o založení Poradního výboru pro správu evropských statistik |
| KOM(2006) 604 | | 18. 10. 2006 | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Evropský technologický institut |
| KOM(2006) 605 | | 19. 10. 2006 | Návrh směrnice Rady o vzájemné pomoci při vymáhání pohledávek vyplývajících z některých dávek, cel, daní a jiných opatření |
| KOM(2006) 608 | | 20. 10. 2006 | Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství k rozhodnutí smíšeného veterinárního výboru zřízeného Dohodou mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty č. 1/2006 o změně dodatků 1, 2, 3, 4, 5, 6 a 10 přílohy 11 dohody |
| KOM(2006) 609 | | 23. 10. 2006 | Návrh nařízení Rady, kterým se stanoví ochranná a donucovací opatření v oblasti upravené předpisy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku |
| KOM(2006) 613 | | 24. 10. 2006 | Návrh rozhodnutí Rady o uzavření protokolu k dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Ázerbájdžánskou republikou na straně druhé, kterým se rozšiřuje působnost dohody o partnerství a spolupráci na dvoustranný obchod s textilními výrobky s přihlédnutím k ukončení platnosti dvoustranné textilní dohody |
| KOM(2006) 615 | | 24. 10. 2006 | Návrh rozhodnutí Rady o uzavření protokolu k dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Republikou Kazachstán na straně druhé, kterým se rozšiřuje působnost dohody o partnerství a spolupráci na dvoustranný obchod s textilními výrobky s přihlédnutím k ukončení platnosti dvoustranné textilní dohody |
| KOM(2006) 616 | | 24. 10. 2006 | Návrh nařízení Rady, kterým se stanoví osvobození od cla pro určité farmaceutické účinné látky nesoucí „mezinárodní nechráněný název“ (INN) udělený Světovou zdravotnickou organizací a pro určité produkty používané k výrobě hotových farmaceutických výrobků a mění příloha I nařízení (EHS) č. 2658/87 |
| KOM(2006) 621 | | 24. 10. 2006 | Návrh rozhodnutí Rady o účasti Společenství na zvýšení kapitálu Evropského investičního fondu |
| KOM(2006) 623 | | 24. 10. 2006 | Návrh rozhodnutí Rady týkající se postoje, který má Evropské společenství a jeho členské státy v rámci Rady pro spolupráci zřízené dohodou o partnerství a spolupráci zakládající partnerství mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé přijmout ohledně přijetí doporučení o provádění akčního plánu EU – Gruzie |
| KOM(2006) 640 | | 24. 10. 2006 | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady kterým se mění nařízení č. xxx/2006 o léčivých přípravcích používaných v pediatrii a o změně nařízení (EHS) č. 1768/92, směrnice 2001/20/ES, směrnice 2001/83/ES a nařízení (ES) č. 726/2004 |
| KOM(2006) 645 | | 24. 10. 2006 | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3922/91 o harmonizaci technických požadavků a správních postupů v oblasti civilního letectví |
| KOM(2006) 646 | | 24. 10. 2006 | Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady kterou se mění směrnice 2006/.../ES, kterou se stanoví technické požadavky pro plavidla vnitrozemské plavby |
| KOM(2006) 619 | 1 | 25. 10. 2006 | Návrh rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním uplatňování Dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Malajsie o některých aspektech leteckých služeb |
| KOM(2006) 619 | 2 | 25. 10. 2006 | Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Malajsie o některých aspektech leteckých služeb |
| KOM(2006) 622 | | 25. 10. 2006 | Návrh nařízení Rady o obchodu s některými výrobky z oceli mezi Společenstvím a Ukrajinou |
| KOM(2006) 624 | | 25. 10. 2006 | Návrh nařízení Rady o obchodu s některými výrobky z oceli mezi Společenstvím a Republikou Kazachstán |
| KOM(2006) 627 | | 25. 10. 2006 | Návrh rozhodnutí Rady týkající se postoje, který má Společenství a jeho členské státy v Radě pro spolupráci zřízené dohodou o partnerství a spolupráci zakládající partnerství mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Arménií na straně druhé přijmout ohledně přijetí doporučení o provádění akčního plánu EU – Arménie |
| KOM(2006) 630 | | 25. 10. 2006 | Návrh nařízení Rady o obchodu s některými výrobky z oceli mezi Evropským společenstvím a Ruskou federací |
| KOM(2006) 634 | | 26. 10. 2006 | Návrh nařízení Rady kterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření na dovozy silikonu pocházejícího z Ruské federace |
| KOM(2006) 636 | | 26. 10. 2006 | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zákazu vývozu a bezpečném skladování kovové rtuti |
| KOM(2006) 637 | | 26. 10. 2006 | Návrh rozhodnutí Rady týkající se postoje, který mají Společenství a jeho členské státy v rámci Rady pro spolupráci zřízené Dohodou o partnerství a spolupráci zakládající partnerství mezi Evropskými společenstvími a jeho členskými státy na jedné straně a Ázerbájdžánskou republikou na straně druhé přijmout ohledně přijetí doporučení o provádění akčního plánu EU – Ázerbájdžán |
| KOM(2006) 650 | | 27. 10. 2006 | Návrh nařízení Rady o provádění 10. Evropského rozvojového fondu |
| KOM(2006) 659 | | 27. 10. 2006 | Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství v rámci Generální rady Světové obchodní organizace k přistoupení Vietnamské socialistické republiky ke Světové obchodní organizaci |
| KOM(2006) 644 | | 31. 10. 2006 | Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství k rozhodnutí generální rady WTO prozatímně uplatňovat u regionálních obchodních dohod mechanismus pro transparentnost |
| KOM(2006) 647 | | 31. 10. 2006 | Návrh nařízení Rady (ES, EURATOM) kterým se od 1. ledna 2007 upravují sazby příspěvků pro úředníky a ostatní zaměstnance Evropských společenství na služební cestě v Bulharsku a Rumunsku |
| KOM(2006) 656 | | 31. 10. 2006 | Návrh rozhodnutí Rady o jmenování zvláštního koordinátora Paktu o stabilitě pro jihovýchodní Evropu |
| KOM(2006) 651 | | 3. 11. 2006 | Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o poli výhledu a stíračích čelních skel kolových zemědělských a lesnických traktorů (Kodifikované znění) |
| KOM(2006) 652 | | 3. 11. 2006 | Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o minimálních požadavcích na bezpečnost a ochranu zdraví pro používání pracovního zařízení zaměstnanci při práci |
| KOM(2006) 657 | | 6. 11. 2006 | Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o ochraně zaměstnanců v případě platební neschopnosti zaměstnavatele (Kodifikované znění) |
| KOM(2006) 662 | | 6. 11. 2006 | Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o určitých konstrukčních částech a vlastnostech kolových zemědělských a lesnických traktorů |
| KOM(2006) 665 | | 8. 11. 2006 | Návrh rozhodnutí Rady o uzavření rámcové dohody jménem Evropského společenství o mnohostranném programu Ruské federace pro životní prostředí v jaderné oblasti a protokolu o právních nárocích, soudním řízení a náhradě škody k rámcové dohodě o mnohostranném programu Ruské federace pro životní prostředí v jaderné oblasti |
| KOM(2006) 667 | | 8. 11. 2006 | Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o maximální konstrukční rychlosti a nákladních plošinách kolových zemědělských a lesnických traktorů (Kodifikované znění) |
| KOM(2006) 668 | | 8. 11. 2006 | Návrh nařízení Rady (ES, EURATOM), kterým se s účinností od 1. července 2006upravují odměny a důchody úředníků a ostatních zaměstnanců Evropských společenství a opravné koeficienty použitelné na tyto odměny a důchody |
| KOM(2006) 669 | | 8. 11. 2006 | Návrh směrnice Rady, kterou se stanoví minimální požadavky pro ochranu prasat (Kodifikované znění) |
| KOM(2006) 677 | | 8. 11. 2006 | Návrh nařízení Rady kterým se z důvodu přistoupení Bulharska a Rumunska k Evropské unii upravuje nařízení (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce, nařízení (ES) č. 318/2006 o společné organizaci trhů v odvětví cukru a nařízení (ES) č. 320/2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve Společenství |
| KOM(2006) 680 | | 8. 11. 2006 | Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 234/2004 o některých omezujících opatřeních vůči Libérii a o zrušení nařízení (ES) č. 1030/2003 |

Dokument

Část

Datum

Název

KOM(2006) 479

5. 9. 2006

Plnění lisabonského programu Společenství: Návrh doporučení Evropského parlamentu a Rady o zavedení evropského rámce kvalifikací pro celoživotní vzdělávání

KOM(2006) 507

12. 9. 2006

Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 92/49/EHS a směrnice 2002/83/ES, 2004/39/ES, 2005/68/ES a 2006/48/ES o procesních pravidlech a hodnotících kritériích pro obezřetné posuzování akvizic a zvyšování podílů ve finančním sektoru

KOM(2006) 493

13. 9. 2006

Návrh rozhodnutí Rady o návrhu změny přílohy I Úmluvy EHK OSN o účincích průmyslových havárií přesahujících hranice států

KOM(2006) 505

18. 9. 2006

Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody ve formě výměny dopisů o prozatímním používání Dohody mezi Evropským společenstvím a Mauritánskou islámskou republikou o partnerství v odvětví rybolovu pro rybolov v rybolovných oblastech Mauritánie a Protokolu, kterým se pro období od 1. srpna 2006 do 31. července 2008 stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek

KOM(2006) 506

18. 9. 2006

Návrh nařízení Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Mauritánskou islámskou republikou o partnerství v odvětví rybolovu

KOM(2006) 489

20. 9. 2006

Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (EHS) č. 404/93, (ES) č. 1782/2003 a (ES) č. 247/2006, pokud jde o odvětví banánů

KOM(2006) 232

22. 9. 2006

Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o zřízení rámce pro ochranu půdy a o změně směrnice 2004/35/ES

KOM(2006) 553

25. 9. 2006

Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Norským královstvím úpravě obchodních preferencí pro sýr na základě článku 19 Dohody o Evropském hospodářském prostoru

KOM(2006) 554

28. 9. 2006

Návrh nařízení Rady, kterým se pro roky 2007 a 2008 stanoví rybolovná práva na některé populace hlubinných druhů ryb pro rybářská plavidla Společenství

KOM(2006) 555

28. 9. 2006

Návrh rozhodnutí Rady, kterým se Spojenému království povoluje zavedení zvláštního opatření odchylujícího se od čl. 21 odst. 1 písm. a) směrnice Rady 77/388/EHS o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu

KOM(2006) 556

28. 9. 2006

Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o označení ovládačů, sdělovačů a indikátorů pro dvoukolová a tříkolová motorová vozidla

KOM(2006) 560

28. 9. 2006

Návrh nařízení Rady, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozů ethanolaminů pocházejících ze Spojených států amerických

KOM(2006) 557

29. 9. 2006

Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zrušuje směrnice Rady 68/89/EHS o sbližování právních předpisů členských států týkajících se třídění surového dříví

KOM(2006) 565

2. 10. 2006

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 577/98 o organizaci výběrového šetření pracovních sil ve Společenství

KOM(2006) 569

5. 10. 2006

Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o řízení bezpečnosti silniční infrastruktury

KOM(2006) 570

5. 10. 2006

Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o dovybavení těžkých nákladních vozidel registrovaných ve Společenství zrcátky

KOM(2006) 573

5. 10. 2006

Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dvoustranných dohod o postupu při poskytování informací v oblasti technických předpisů a pravidel pro služby informační společnosti mezi Evropským společenstvím a Bulharskou republikou, Evropským společenstvím a Rumunskem

KOM(2006) 580

5. 10. 2006

Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Islandskou republikou o obchodních preferencích pro zemědělské produkty na základě článku 19 Dohody o Evropském hospodářském prostoru

KOM(2006) 581

5. 10. 2006

Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi vládou Spojených států amerických a Evropským společenstvím o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky

KOM(2006) 577

6. 10. 2006

Návrh rozhodnutí Rady kterým se mění rozhodnutí Rady 2004/793/ES o uzavření konzultací s Republikou Togo podle článku 96 dohody z Cotonou

KOM(2006) 578

6. 10. 2006

Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody o spolupráci mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii zastoupeným Komisí a vládou Korejské republiky při výzkumu v oblasti jaderné syntézy Komisí

KOM(2006) 586

6. 10. 2006

Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii a vládou Japonska o společné realizaci činností v rámci širšího přístupu v oblasti výzkumu energie z jaderné syntézy ze strany Komise

KOM(2006) 509

9. 10. 2006

Návrh rozhodnutí Rady o dočasném zákazu používání a prodeje geneticky modifikované kukuřice (Zea mays L. linie MON 810) v Rakousku podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES (Pouze německé znění je závazné)

KOM(2006) 510

9. 10. 2006

Návrh rozhodnutí Rady o dočasném zákazu používání a prodeje geneticky modifikované kukuřice (Zea mays L. linie T25) v Rakousku podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES (Pouze německé znění je závazné)

KOM(2006) 579

9. 10. 2006

Návrh rozhodnutí Rady o poskytnutí makrofinanční pomoci Společenství Moldavsku

KOM(2006) 582

9. 10. 2006

Návrh nařízení Rady kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 769/2002 z dovozu kumarinu pocházejícího z Čínské lidové republiky na dovoz kumarinu zasílaného z Indonésie nebo Malajsie, bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Indonésie a Malajsie, či nikoli

KOM(2006) 585

10. 10. 2006

Návrh nařízení Rady o zastavení přezkumu, pro nového vývozce, nařízení Rady (ES) č. 428/2005 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozů polyesterových střižových vláken pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky

KOM(2006) 584

11. 10. 2006

Návrh nařízení Rady o zastavení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření týkajících se dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky

KOM(2006) 564

12. 10. 2006

Návrh nařízení Rady o finančních příspěvcích Společenství do mezinárodního fondu pro Irsko (2007–2010)

KOM(2006) 587

13. 10. 2006

Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky

KOM(2006) 607

13. 10. 2006

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady kterým se mění nařízení (ES) č. .../... o údajích týkajících se potravin z hlediska jejich nutriční hodnoty a vlivu na zdraví

KOM(2006) 598

17. 10. 2006

Návrh nařízení Rady o dovozu některých výrobků z oceli pocházejících z Ukrajiny

KOM(2006) 602

17. 10. 2006

Návrh rozhodnutí Rady o postoji, který má Evropské společenství zaujmout, pokud jde o návrh změny Kjótského protokolu Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu

KOM(2006) 594

18. 10. 2006

Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 97/67/ES týkající se úplného dosažení vnitřního trhu poštovních služeb Společenství

KOM(2006) 599

18. 10. 2006

Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o založení Poradního výboru pro správu evropských statistik

KOM(2006) 604

18. 10. 2006

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Evropský technologický institut

KOM(2006) 605

19. 10. 2006

Návrh směrnice Rady o vzájemné pomoci při vymáhání pohledávek vyplývajících z některých dávek, cel, daní a jiných opatření

KOM(2006) 608

20. 10. 2006

Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství k rozhodnutí smíšeného veterinárního výboru zřízeného Dohodou mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty č. 1/2006 o změně dodatků 1, 2, 3, 4, 5, 6 a 10 přílohy 11 dohody

KOM(2006) 609

23. 10. 2006

Návrh nařízení Rady, kterým se stanoví ochranná a donucovací opatření v oblasti upravené předpisy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku

KOM(2006) 613

24. 10. 2006

Návrh rozhodnutí Rady o uzavření protokolu k dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Ázerbájdžánskou republikou na straně druhé, kterým se rozšiřuje působnost dohody o partnerství a spolupráci na dvoustranný obchod s textilními výrobky s přihlédnutím k ukončení platnosti dvoustranné textilní dohody

KOM(2006) 615

24. 10. 2006

Návrh rozhodnutí Rady o uzavření protokolu k dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Republikou Kazachstán na straně druhé, kterým se rozšiřuje působnost dohody o partnerství a spolupráci na dvoustranný obchod s textilními výrobky s přihlédnutím k ukončení platnosti dvoustranné textilní dohody

KOM(2006) 616

24. 10. 2006

Návrh nařízení Rady, kterým se stanoví osvobození od cla pro určité farmaceutické účinné látky nesoucí „mezinárodní nechráněný název“ (INN) udělený Světovou zdravotnickou organizací a pro určité produkty používané k výrobě hotových farmaceutických výrobků a mění příloha I nařízení (EHS) č. 2658/87

KOM(2006) 621

24. 10. 2006

Návrh rozhodnutí Rady o účasti Společenství na zvýšení kapitálu Evropského investičního fondu

KOM(2006) 623

24. 10. 2006

Návrh rozhodnutí Rady týkající se postoje, který má Evropské společenství a jeho členské státy v rámci Rady pro spolupráci zřízené dohodou o partnerství a spolupráci zakládající partnerství mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé přijmout ohledně přijetí doporučení o provádění akčního plánu EU – Gruzie

KOM(2006) 640

24. 10. 2006

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady kterým se mění nařízení č. xxx/2006 o léčivých přípravcích používaných v pediatrii a o změně nařízení (EHS) č. 1768/92, směrnice 2001/20/ES, směrnice 2001/83/ES a nařízení (ES) č. 726/2004

KOM(2006) 645

24. 10. 2006

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3922/91 o harmonizaci technických požadavků a správních postupů v oblasti civilního letectví

KOM(2006) 646

24. 10. 2006

Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady kterou se mění směrnice 2006/.../ES, kterou se stanoví technické požadavky pro plavidla vnitrozemské plavby

KOM(2006) 619

1

25. 10. 2006

Návrh rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním uplatňování Dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Malajsie o některých aspektech leteckých služeb

KOM(2006) 619

2

25. 10. 2006

Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Malajsie o některých aspektech leteckých služeb

KOM(2006) 622

25. 10. 2006

Návrh nařízení Rady o obchodu s některými výrobky z oceli mezi Společenstvím a Ukrajinou

KOM(2006) 624

25. 10. 2006

Návrh nařízení Rady o obchodu s některými výrobky z oceli mezi Společenstvím a Republikou Kazachstán

KOM(2006) 627

25. 10. 2006

Návrh rozhodnutí Rady týkající se postoje, který má Společenství a jeho členské státy v Radě pro spolupráci zřízené dohodou o partnerství a spolupráci zakládající partnerství mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Arménií na straně druhé přijmout ohledně přijetí doporučení o provádění akčního plánu EU – Arménie

KOM(2006) 630

25. 10. 2006

Návrh nařízení Rady o obchodu s některými výrobky z oceli mezi Evropským společenstvím a Ruskou federací

KOM(2006) 634

26. 10. 2006

Návrh nařízení Rady kterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření na dovozy silikonu pocházejícího z Ruské federace

KOM(2006) 636

26. 10. 2006

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zákazu vývozu a bezpečném skladování kovové rtuti

KOM(2006) 637

26. 10. 2006

Návrh rozhodnutí Rady týkající se postoje, který mají Společenství a jeho členské státy v rámci Rady pro spolupráci zřízené Dohodou o partnerství a spolupráci zakládající partnerství mezi Evropskými společenstvími a jeho členskými státy na jedné straně a Ázerbájdžánskou republikou na straně druhé přijmout ohledně přijetí doporučení o provádění akčního plánu EU – Ázerbájdžán

KOM(2006) 650

27. 10. 2006

Návrh nařízení Rady o provádění 10. Evropského rozvojového fondu

KOM(2006) 659

27. 10. 2006

Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství v rámci Generální rady Světové obchodní organizace k přistoupení Vietnamské socialistické republiky ke Světové obchodní organizaci

KOM(2006) 644

31. 10. 2006

Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství k rozhodnutí generální rady WTO prozatímně uplatňovat u regionálních obchodních dohod mechanismus pro transparentnost

KOM(2006) 647

31. 10. 2006

Návrh nařízení Rady (ES, EURATOM) kterým se od 1. ledna 2007 upravují sazby příspěvků pro úředníky a ostatní zaměstnance Evropských společenství na služební cestě v Bulharsku a Rumunsku

KOM(2006) 656

31. 10. 2006

Návrh rozhodnutí Rady o jmenování zvláštního koordinátora Paktu o stabilitě pro jihovýchodní Evropu

KOM(2006) 651

3. 11. 2006

Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o poli výhledu a stíračích čelních skel kolových zemědělských a lesnických traktorů (Kodifikované znění)

KOM(2006) 652

3. 11. 2006

Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o minimálních požadavcích na bezpečnost a ochranu zdraví pro používání pracovního zařízení zaměstnanci při práci

KOM(2006) 657

6. 11. 2006

Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o ochraně zaměstnanců v případě platební neschopnosti zaměstnavatele (Kodifikované znění)

KOM(2006) 662

6. 11. 2006

Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o určitých konstrukčních částech a vlastnostech kolových zemědělských a lesnických traktorů

KOM(2006) 665

8. 11. 2006

Návrh rozhodnutí Rady o uzavření rámcové dohody jménem Evropského společenství o mnohostranném programu Ruské federace pro životní prostředí v jaderné oblasti a protokolu o právních nárocích, soudním řízení a náhradě škody k rámcové dohodě o mnohostranném programu Ruské federace pro životní prostředí v jaderné oblasti

KOM(2006) 667

8. 11. 2006

Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o maximální konstrukční rychlosti a nákladních plošinách kolových zemědělských a lesnických traktorů (Kodifikované znění)

KOM(2006) 668

8. 11. 2006

Návrh nařízení Rady (ES, EURATOM), kterým se s účinností od 1. července 2006upravují odměny a důchody úředníků a ostatních zaměstnanců Evropských společenství a opravné koeficienty použitelné na tyto odměny a důchody

KOM(2006) 669

8. 11. 2006

Návrh směrnice Rady, kterou se stanoví minimální požadavky pro ochranu prasat (Kodifikované znění)

KOM(2006) 677

8. 11. 2006

Návrh nařízení Rady kterým se z důvodu přistoupení Bulharska a Rumunska k Evropské unii upravuje nařízení (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce, nařízení (ES) č. 318/2006 o společné organizaci trhů v odvětví cukru a nařízení (ES) č. 320/2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve Společenství

KOM(2006) 680

8. 11. 2006

Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 234/2004 o některých omezujících opatřeních vůči Libérii a o zrušení nařízení (ES) č. 1030/2003

Tyto texty jsou dostupné na stránce EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

III Oznámení

Komise

| 30.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 332/67 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 332/67

---

Poslední zveřejnění dokumentů KOM jiných než legislativní návrhy a legislativních návrhů přijatých Komisí

(2006/C 332/13)

Úř. věst. č. C 317, 23.12.2006

Předchozí zveřejnění:

Úř. věst. č. C 303, 13.12.2006

Úř. věst. č. C 225, 19.9.2006

Úř. věst. č. C 184, 8.8.2006

Úř. věst. č. C 176, 28.7.2006

Úř. věst. č. C 151, 29.6.2006

Úř. věst. č. C 130, 3.6.2006

---

30.12.2006

| 30.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 332/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 332/s3

---

OZNÁMENÍ ČTENÁŘŮM

Od 1. ledna 2007 se struktura Úředního věstníku změní s cílem poskytnout srozumitelnější klasifikaci publikovaných aktů při zachování nezbytné kontinuity.

Nová struktura, s ilustrativními příklady jejího použití při třídění aktů, je k nahlédnutí na stránce EUR-Lex na této adrese:

http://eur-lex.europa.eu/cs/index.htm

---