# Uradni list C 298E/8. d

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 298E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 498. december 2006 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 298E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 498. december 2006

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   (Obvestila) |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | ZASEDANJE 2006 — 2007 |
| | Seje: 31. maj — 1. junij 2006 |
| | Sreda, 31. maj 2006 |
| 2006/C 298E/01 | ZAPISNIK | 1 |
| POTEK SEJE


  Nadaljevanje zasedanja


  Dobrodošlica


  Izjava predsednika


  Humanitarna kriza na palestinskih ozemljih in vloga Unije (vloženi predlogi resolucij)


  Predložitev dokumentov


  Posredovanje besedil sporazumov s strani Sveta


  Nadaljnje obravnavanje resolucij Parlamenta


  Pisne izjave (člen 116 Poslovnika)


  Razprava o prihodnosti Evrope s sodelovanjem belgijskega predsednika vlade, člana Evropskega Sveta (razprava)


  Sprejetje zapisnika predhodne seje


  Zahteva za zaščito poslanske imunitete


  Položaj zapornikov v Gvantanamu (razprava)


  Sporazum o čezatlantskem partnerstvu EU-Združene države Amerike — Čezatlantski gospodarski odnosi EU-Združene države Amerike (razprava)


  Enominutni govori o zadevah političnega pomena


  Trgovinske politike za dosego maksimalnega prispevka trgovine v boju proti revščini (razprava)


  Zdravila za pediatrično uporabo ***II (razprava)


  Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013) ***I (razprava)


  Širitev euroobmočja (razprava)


  Načrt prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2007 (razprava)


  Evropsko leto medkulturnega dialoga (2008) ***I (razprava)


  Energetska učinkovitost (Zelena knjiga) (razprava)


  Prepovedi, ki so posledica obsodb za spolne delikte nad otroci (razprava)


  Dnevni red naslednje seje


  Zaključek seje |
| SEZNAM NAVZOČIH | 12 |
| | Četrtek, 1. junij 2006 |
| 2006/C 298E/02 | ZAPISNIK | 14 |
| POTEK SEJE


  Otvoritev seje


  Predložitev dokumentov


  Enake možnosti in enako obravnavanje pri zaposlovanju in poklicnem delu ***II (razprava)


  Položaj romskih žensk v Evropski uniji (razprava)


  Ženske v oboroženih spopadih in njihova vloga pri obnovi po koncu konfliktov (razprava)


  Sprejetje zapisnika predhodne seje


  Čas glasovanja


  Poslovni registri v statistične namene ***I (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)


  Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013) ***I (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)


  Mala in srednja podjetja v državah v razvoju (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)


  Zdravila za pediatrično uporabo ***II (glasovanje)


  Enake možnosti in enako obravnavanje pri zaposlovanju in poklicnem delu ***II (glasovanje)


  Evropsko leto medkulturnega dialoga (2008) ***I (glasovanje)


  Pravila za izvajanje finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti * (glasovanje)


  Prepovedi, ki so posledica obsodb za spolne delikte nad otroci * (glasovanje)


  Humanitarna kriza na palestinskih ozemljih in vloga Unije (glasovanje)


  Položaj zapornikov v Gvantanamu (glasovanje)


  Sporazum o čezatlantskem partnerstvu EU-Združene države Amerike (glasovanje)


  Čezatlantski gospodarski odnosi EU-Združene države Amerike (glasovanje)


  Širitev euroobmočja (glasovanje)


  Načrt prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2007 (glasovanje)


  Trgovinske politike za dosego maksimalnega prispevka trgovine v boju proti revščini (glasovanje)


  Energetska učinkovitost (Zelena knjiga) (glasovanje)


  Položaj romskih žensk v Evropski uniji (glasovanje)


  Ženske v oboroženih spopadih in njihova vloga pri obnovi po koncu konfliktov (glasovanje)


  Zaščita zdravstvenih delavcev v Evropski uniji pred krvnimi okužbami, nastalimi zaradi ran z injekcijami (glasovanje)


  Obrazložitve glasovanja


  Popravki in namere glasovanja


  Zahteva za zaščito poslanske imunitete


  Sestava odborov in delegacij


  Sklepi o določenih dokumentih


  Posredovanje besedil, sprejetih na tej seji


  Datum naslednjih sej


  Prekinitev zasedanja |
| SEZNAM NAVZOČIH | 25 |
| PRILOGA | 27 |
| PRILOGA II | 47 |
| SPREJETA BESEDILA | 127 |
| P6_TA(2006)0229Poslovni registri v statistične namene ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupnega okvira za poslovne registre v statistične namene in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2186/93 (KOM(2005)0112 — C6-0089/2005 — 2005/0032(COD)) | 127 |
| P6_TC1-COD(2005)0032Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 1. junija 2006 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2006 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupnega okvira za poslovne registre v statistične namene in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2186/93 | 127 |
| PRILOGA | 134 |
| P6_TA(2006)0230Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013)***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013) (KOM(2005)0121 — C6-0098/2005 — 2005/0050(COD)) | 138 |
| P6_TC1-COD(2005)0050Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 1. junija 2006 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013) | 139 |
| PRILOGA IOKVIRNA RAZČLENITEV PRORAČUNA | 165 |
| PRILOGA IIIZVEDBENI UKREPI ZA FINANČNE INSTRUMENTE SKUPNOSTI ZA MSP IZ ČLENA 17 | 166 |
| PRILOGA IIIPODROBNOSTI O STORITVAH V PODPORO POSLOVANJU IN INOVATIVNOSTI IZ ČLENA 21 | 170 |
| P6_TA(2006)0231Mala in srednja podjetja v državah v razvojuResolucija Evropskega parlamenta o malih in srednjih podjetjih v državah v razvoju (2005/2207(INI)) | 171 |
| P6_TA(2006)0232Zdravila za pediatrično uporabo ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o Skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zdravilih za pediatrično uporabo in spremembah Uredbe (EGS) št. 1768/92, Direktive 2001/20/ES, Direktive 2001/83/ES in Uredbe (ES) št. 726/2004 (15763/3/2005 — C6-0087/2006 — 2004/0217(COD)) | 176 |
| P6_TC2-COD(2004)0217Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 1. junija 2006 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2006 Evropskega parlamenta in Sveta o zdravilih za pediatrično uporabo in spremembah Uredbe (EGS) št. 1768/92, Direktive 2001/20/ES, Direktive 2001/83/ES in Uredbe (ES) št. 726/2004 | 177 |
| PRILOGAIZJAVA KOMISIJE | 202 |
| P6_TA(2006)0233Enake možnosti in enako obravnavanje pri zaposlovanju in poklicnem delu ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (15623/7/2005 — C6-0089/2006 — 2004/0084(COD)) | 203 |
| P6_TA(2006)0234Evropsko leto medkulturnega dialoga (2008) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem letu medkulturnega dialoga (2008) (KOM(2005)0467 — C6-0311/2005 — 2005/0203(COD)) | 203 |
| P6_TC1-COD(2005)0203Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 1. junija 2006 z namenom sprejetja Odločbe št. .../2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem letu medkulturnega dialoga (2008) | 204 |
| PRILOGAUKREPI IZ ČLENA 4 | 211 |
| P6_TA(2006)0235Pravila za izvajanje finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o osnutku Uredbe Komisije (ES, Euratom) o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (SEK(2005)1240 — C6-0355/2005 — 2005/0904(CNS)) | 213 |
| P6_TA(2006)0236Prepovedi, ki so posledica obsodb za spolne delikte nad otroci *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o pobudi Kraljevine Belgije za sprejetje Okvirnega sklepa Sveta o priznavanju in izvrševanju prepovedi, ki so posledica obsodb za spolne delikte nad otroci, v Evropski uniji (14207/2004 — C6-0244/2004 — 2004/0818(CNS)) | 220 |
| P6_TA(2006)0237Humanitarna kriza na palestinskih ozemljih in vloga UnijeResolucija Evropskega parlamenta o humanitarni krizi na palestinskih ozemljih in vlogi EU | 223 |
| P6_TA(2006)0238Sporazum o čezatlantskem partnerstvu EU-Združene države AmerikeResolucija Evropskega parlamenta o izboljšanju odnosov med EU in ZDA v okviru sporazuma o čezatlantskem partnerstvu (2005/2056(INI)) | 226 |
| P6_TA(2006)0239Čezatlantski gospodarski odnosi EU-Združene države AmerikeResolucija Evropskega parlamenta o čezatlantskih gospodarskih odnosih EU-ZDA (2005/2082(INI)) | 235 |
| P6_TA(2006)0240Širitev euroobmočjaResolucija Evropskega parlamenta o širitvi euroobmočja (2006/2103(INI)) | 249 |
| P6_TA(2006)0241Načrt prihodkov in odhodkov Parlamenta za proračunsko leto 2007Resolucija Evropskega parlamenta o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2007 (2006/2022(BUD)) | 253 |
| P6_TA(2006)0242Trgovina in revščinaResolucija Evropskega parlamenta o trgovini in revščini: oblikovanje trgovinske politike, ki bo povečala prispevek trgovine k odpravi revščine (2006/2031(INI)) | 261 |
| P6_TA(2006)0243Energetska učinkovitost (Zelena knjiga)Resolucija Evropskega parlamenta o energetski učinkovitosti ali Narediti več z manj — zelena knjiga (2005/2210(INI)) | 273 |
| P6_TA(2006)0244Položaj romskih žensk v Evropski unijiResolucija Evropskega parlamenta o položaju romskih žensk v Evropski uniji (2005/2164(INI)) | 283 |
| P6_TA(2006)0245Ženske v oboroženih spopadih in njihova vloga pri obnovi po koncu konfliktovResolucija Evropskega parlamenta o položaju žensk v oboroženih spopadih in njihovi vlogi pri obnovi in demokratičnem procesu v državah po koncu konfliktov (2005/2215(INI)) | 287 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   (Obvestila)

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2006 — 2007

Seje: 31. maj — 1. junij 2006

Sreda, 31. maj 2006

2006/C 298E/01

ZAPISNIK

1

POTEK SEJE

Nadaljevanje zasedanja

Dobrodošlica

Izjava predsednika

Humanitarna kriza na palestinskih ozemljih in vloga Unije (vloženi predlogi resolucij)

Predložitev dokumentov

Posredovanje besedil sporazumov s strani Sveta

Nadaljnje obravnavanje resolucij Parlamenta

Pisne izjave (člen 116 Poslovnika)

Razprava o prihodnosti Evrope s sodelovanjem belgijskega predsednika vlade, člana Evropskega Sveta (razprava)

Sprejetje zapisnika predhodne seje

Zahteva za zaščito poslanske imunitete

Položaj zapornikov v Gvantanamu (razprava)

Sporazum o čezatlantskem partnerstvu EU-Združene države Amerike — Čezatlantski gospodarski odnosi EU-Združene države Amerike (razprava)

Enominutni govori o zadevah političnega pomena

Trgovinske politike za dosego maksimalnega prispevka trgovine v boju proti revščini (razprava)

Zdravila za pediatrično uporabo ***II (razprava)

Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013) ***I (razprava)

Širitev euroobmočja (razprava)

Načrt prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2007 (razprava)

Evropsko leto medkulturnega dialoga (2008) ***I (razprava)

Energetska učinkovitost (Zelena knjiga) (razprava)

Prepovedi, ki so posledica obsodb za spolne delikte nad otroci (razprava)

Dnevni red naslednje seje

Zaključek seje

SEZNAM NAVZOČIH

12

Četrtek, 1. junij 2006

2006/C 298E/02

ZAPISNIK

14

POTEK SEJE

Otvoritev seje

Predložitev dokumentov

Enake možnosti in enako obravnavanje pri zaposlovanju in poklicnem delu ***II (razprava)

Položaj romskih žensk v Evropski uniji (razprava)

Ženske v oboroženih spopadih in njihova vloga pri obnovi po koncu konfliktov (razprava)

Sprejetje zapisnika predhodne seje

Čas glasovanja

Poslovni registri v statistične namene ***I (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013) ***I (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

Mala in srednja podjetja v državah v razvoju (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

Zdravila za pediatrično uporabo ***II (glasovanje)

Enake možnosti in enako obravnavanje pri zaposlovanju in poklicnem delu ***II (glasovanje)

Evropsko leto medkulturnega dialoga (2008) ***I (glasovanje)

Pravila za izvajanje finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti * (glasovanje)

Prepovedi, ki so posledica obsodb za spolne delikte nad otroci * (glasovanje)

Humanitarna kriza na palestinskih ozemljih in vloga Unije (glasovanje)

Položaj zapornikov v Gvantanamu (glasovanje)

Sporazum o čezatlantskem partnerstvu EU-Združene države Amerike (glasovanje)

Čezatlantski gospodarski odnosi EU-Združene države Amerike (glasovanje)

Širitev euroobmočja (glasovanje)

Načrt prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2007 (glasovanje)

Trgovinske politike za dosego maksimalnega prispevka trgovine v boju proti revščini (glasovanje)

Energetska učinkovitost (Zelena knjiga) (glasovanje)

Položaj romskih žensk v Evropski uniji (glasovanje)

Ženske v oboroženih spopadih in njihova vloga pri obnovi po koncu konfliktov (glasovanje)

Zaščita zdravstvenih delavcev v Evropski uniji pred krvnimi okužbami, nastalimi zaradi ran z injekcijami (glasovanje)

Obrazložitve glasovanja

Popravki in namere glasovanja

Zahteva za zaščito poslanske imunitete

Sestava odborov in delegacij

Sklepi o določenih dokumentih

Posredovanje besedil, sprejetih na tej seji

Datum naslednjih sej

Prekinitev zasedanja

SEZNAM NAVZOČIH

25

PRILOGA

27

PRILOGA II

47

SPREJETA BESEDILA

127

P6_TA(2006)0229Poslovni registri v statistične namene ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupnega okvira za poslovne registre v statistične namene in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2186/93 (KOM(2005)0112 — C6-0089/2005 — 2005/0032(COD))

127

P6_TC1-COD(2005)0032Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 1. junija 2006 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2006 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupnega okvira za poslovne registre v statistične namene in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2186/93

127

PRILOGA

134

P6_TA(2006)0230Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013)***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013) (KOM(2005)0121 — C6-0098/2005 — 2005/0050(COD))

138

P6_TC1-COD(2005)0050Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 1. junija 2006 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013)

139

PRILOGA IOKVIRNA RAZČLENITEV PRORAČUNA

165

PRILOGA IIIZVEDBENI UKREPI ZA FINANČNE INSTRUMENTE SKUPNOSTI ZA MSP IZ ČLENA 17

166

PRILOGA IIIPODROBNOSTI O STORITVAH V PODPORO POSLOVANJU IN INOVATIVNOSTI IZ ČLENA 21

170

P6_TA(2006)0231Mala in srednja podjetja v državah v razvojuResolucija Evropskega parlamenta o malih in srednjih podjetjih v državah v razvoju (2005/2207(INI))

171

P6_TA(2006)0232Zdravila za pediatrično uporabo ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o Skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zdravilih za pediatrično uporabo in spremembah Uredbe (EGS) št. 1768/92, Direktive 2001/20/ES, Direktive 2001/83/ES in Uredbe (ES) št. 726/2004 (15763/3/2005 — C6-0087/2006 — 2004/0217(COD))

176

P6_TC2-COD(2004)0217Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 1. junija 2006 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2006 Evropskega parlamenta in Sveta o zdravilih za pediatrično uporabo in spremembah Uredbe (EGS) št. 1768/92, Direktive 2001/20/ES, Direktive 2001/83/ES in Uredbe (ES) št. 726/2004

177

PRILOGAIZJAVA KOMISIJE

202

P6_TA(2006)0233Enake možnosti in enako obravnavanje pri zaposlovanju in poklicnem delu ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (15623/7/2005 — C6-0089/2006 — 2004/0084(COD))

203

P6_TA(2006)0234Evropsko leto medkulturnega dialoga (2008) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem letu medkulturnega dialoga (2008) (KOM(2005)0467 — C6-0311/2005 — 2005/0203(COD))

203

P6_TC1-COD(2005)0203Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 1. junija 2006 z namenom sprejetja Odločbe št. .../2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem letu medkulturnega dialoga (2008)

204

PRILOGAUKREPI IZ ČLENA 4

211

P6_TA(2006)0235Pravila za izvajanje finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o osnutku Uredbe Komisije (ES, Euratom) o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (SEK(2005)1240 — C6-0355/2005 — 2005/0904(CNS))

213

P6_TA(2006)0236Prepovedi, ki so posledica obsodb za spolne delikte nad otroci *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o pobudi Kraljevine Belgije za sprejetje Okvirnega sklepa Sveta o priznavanju in izvrševanju prepovedi, ki so posledica obsodb za spolne delikte nad otroci, v Evropski uniji (14207/2004 — C6-0244/2004 — 2004/0818(CNS))

220

P6_TA(2006)0237Humanitarna kriza na palestinskih ozemljih in vloga UnijeResolucija Evropskega parlamenta o humanitarni krizi na palestinskih ozemljih in vlogi EU

223

P6_TA(2006)0238Sporazum o čezatlantskem partnerstvu EU-Združene države AmerikeResolucija Evropskega parlamenta o izboljšanju odnosov med EU in ZDA v okviru sporazuma o čezatlantskem partnerstvu (2005/2056(INI))

226

P6_TA(2006)0239Čezatlantski gospodarski odnosi EU-Združene države AmerikeResolucija Evropskega parlamenta o čezatlantskih gospodarskih odnosih EU-ZDA (2005/2082(INI))

235

P6_TA(2006)0240Širitev euroobmočjaResolucija Evropskega parlamenta o širitvi euroobmočja (2006/2103(INI))

249

P6_TA(2006)0241Načrt prihodkov in odhodkov Parlamenta za proračunsko leto 2007Resolucija Evropskega parlamenta o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2007 (2006/2022(BUD))

253

P6_TA(2006)0242Trgovina in revščinaResolucija Evropskega parlamenta o trgovini in revščini: oblikovanje trgovinske politike, ki bo povečala prispevek trgovine k odpravi revščine (2006/2031(INI))

261

P6_TA(2006)0243Energetska učinkovitost (Zelena knjiga)Resolucija Evropskega parlamenta o energetski učinkovitosti ali Narediti več z manj — zelena knjiga (2005/2210(INI))

273

P6_TA(2006)0244Položaj romskih žensk v Evropski unijiResolucija Evropskega parlamenta o položaju romskih žensk v Evropski uniji (2005/2164(INI))

283

P6_TA(2006)0245Ženske v oboroženih spopadih in njihova vloga pri obnovi po koncu konfliktovResolucija Evropskega parlamenta o položaju žensk v oboroženih spopadih in njihovi vlogi pri obnovi in demokratičnem procesu v državah po koncu konfliktov (2005/2215(INI))

287

| * | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

| AFET | Odbor za zunanje zadeve |
| --- | --- |
| DEVE | Odbor za razvoj |
| INTA | Odbor za mednarodno trgovino |
| BUDG | Odbor za proračun |
| CONT | Odbor za proračunski nadzor |
| ECON | Odbor za ekonomske in monetarne zadeve |
| EMPL | Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve |
| ENVI | Odbor za okolje, javno zdravje in varno hrano |
| ITRE | Odbor za industrijo, raziskave in energetiko |
| IMCO | Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov |
| TRAN | Odbor za promet in turizem |
| REGI | Odbor za regionalni razvoj |
| AGRI | Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja |
| PECH | Odbor za ribištvo |
| CULT | Odbor za kulturo in izobraževanje |
| JURI | Odbor za pravne zadeve |
| LIBE | Odbor za svoboščine in pravice državljanov, pravosodje in notranje zadeve |
| AFCO | Odbor za ustavne zadeve |
| FEMM | Odbor za pravice žensk in politiko enakih možnosti |
| PETI | Odbor za peticije |

AFET

Odbor za zunanje zadeve

DEVE

Odbor za razvoj

INTA

Odbor za mednarodno trgovino

BUDG

Odbor za proračun

CONT

Odbor za proračunski nadzor

ECON

Odbor za ekonomske in monetarne zadeve

EMPL

Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve

ENVI

Odbor za okolje, javno zdravje in varno hrano

ITRE

Odbor za industrijo, raziskave in energetiko

IMCO

Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov

TRAN

Odbor za promet in turizem

REGI

Odbor za regionalni razvoj

AGRI

Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja

PECH

Odbor za ribištvo

CULT

Odbor za kulturo in izobraževanje

JURI

Odbor za pravne zadeve

LIBE

Odbor za svoboščine in pravice državljanov, pravosodje in notranje zadeve

AFCO

Odbor za ustavne zadeve

FEMM

Odbor za pravice žensk in politiko enakih možnosti

PETI

Odbor za peticije

| PPE-DE | Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov |
| --- | --- |
| PSE | Skupina socialdemokratov v Evropskem parlamentu |
| ALDE | Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo |
| Verts/ALE | Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze |
| GUE/NGL | Konfederalna skupina Evropske združene levice/Zelene nordijske levice |
| IND/DEM | Skupina neodvisnosti in demokracije |
| UEN | Skupina združenje za Evropo narodov |
| NI | Samostojni poslanci |

PPE-DE

Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov

PSE

Skupina socialdemokratov v Evropskem parlamentu

ALDE

Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo

Verts/ALE

Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze

GUE/NGL

Konfederalna skupina Evropske združene levice/Zelene nordijske levice

IND/DEM

Skupina neodvisnosti in demokracije

UEN

Skupina združenje za Evropo narodov

NI

Samostojni poslanci

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I (Obvestila)

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2006 — 2007

Seje: 31. maj — 1. junij 2006

Sreda, 31. maj 2006

| 8.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

CE 298/1

---

ZAPISNIK

(2006/C 298 E/01)

POTEK SEJE

PREDSEDSTVO: Josep BORRELL FONTELLES

predsednik

1.   Nadaljevanje zasedanja

Seja se je začela ob 15.05.

2.   Dobrodošlica

Predsednik je v imenu Parlamenta zaželel dobrodošlico delegaciji maldivijskega parlamenta, delegaciji mehiškega parlamenta in dobitnici nagrade „Juan María Bandrés“ za zaščito pravice do azila in za solidarnost z begunci, gospe Aminato Haidar, ki so se nahajali na častni tribuni.

3.   Izjava predsednika

Predsednik je v imenu Parlamenta izrazil solidarnost z indonezijsko vlado zaradi potresa, ki je prizadel Indonezijo, in počastil spomin na žrtve.

*

- *

Govoril je Martin Schulz v imenu skupine PSE, s podporo Francisa Wurtza, Monice Frassoni, Grahama Watsona in Hans-Gerta Poetteringa v imenu njihovih skupin. Obsodil je naraščanje rasističnih in homofobnih dejanj v zadnjem času v različnih državah Evropske unije in zahteval, naj se to vprašanje sproži na naslednji Konferenci predsednikov.

Po njegovem govoru sta Frank Vanhecke in Bogusław Rogalski podala osebni izjavi.

4.   Humanitarna kriza na palestinskih ozemljih in vloga Unije (vloženi predlogi resolucij)

Predlogi resolucij, ki so bili vloženi v skladu s členom 103(2)Poslovnika:

| — | Francis Wurtz, Adamos Adamou in Luisa Morgantini v imenu skupine GUE/NGL o razmerah na Bližnjem vzhodu in o sklepu Evropske unije glede prekinitve neposredne pomoči palestinskim institucijam (B6-0301/2006), |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, Adamos Adamou in Luisa Morgantini v imenu skupine GUE/NGL o razmerah na Bližnjem vzhodu in o sklepu Evropske unije glede prekinitve neposredne pomoči palestinskim institucijam (B6-0301/2006),

| — | Pasqualina Napoletano in Véronique De Keyser v imenu skupine PSE o humanitarni krizi na palestinskih ozemljih in o vlogi EU (B6-0302/2006), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano in Véronique De Keyser v imenu skupine PSE o humanitarni krizi na palestinskih ozemljih in o vlogi EU (B6-0302/2006),

| — | Elmar Brok, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jana Hybášková in Patrick Gaubert v imenu skupine PPE-DE o razmerah na Bližnjem vzhodu (B6-0303/2006), |
| --- | --- |

—

Elmar Brok, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jana Hybášková in Patrick Gaubert v imenu skupine PPE-DE o razmerah na Bližnjem vzhodu (B6-0303/2006),

| — | Daniel Marc Cohn-Bendit, Cem Özdemir, Angelika Beer, Hélène Flautre, Margrete Auken, Jill Evans, Caroline Lucas, Johannes Voggenhuber in David Hammerstein Mintz v imenu skupine Verts/ALE o humanitarni krizi na palestinskih ozemljih in o vlogi EU (B6-0304/2006), |
| --- | --- |

—

Daniel Marc Cohn-Bendit, Cem Özdemir, Angelika Beer, Hélène Flautre, Margrete Auken, Jill Evans, Caroline Lucas, Johannes Voggenhuber in David Hammerstein Mintz v imenu skupine Verts/ALE o humanitarni krizi na palestinskih ozemljih in o vlogi EU (B6-0304/2006),

| — | Annemie Neyts-Uyttebroeck v imenu skupine ALDE o razmerah na Bližnjem vzhodu (B6-0305/2006), |
| --- | --- |

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck v imenu skupine ALDE o razmerah na Bližnjem vzhodu (B6-0305/2006),

| — | Ģirts Valdis Kristovskis in Roberta Angelilli v imenu skupine UEN o finaciranju pomoči, namenjene palestinskemu ljudstvu (B6-0306/2006). |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis in Roberta Angelilli v imenu skupine UEN o finaciranju pomoči, namenjene palestinskemu ljudstvu (B6-0306/2006).

Glasovanje: točka 7.9, Zapisnik z dne 01.06.2006.

5.   Predložitev dokumentov

Prejeli smo naslednje dokumente:

| 1) | od odborov







  1.1) | poročila:







  — | * Poročilo o pobudi Kraljevine Belgije za sprejetje Okvirnega sklepa Sveta o priznavanju in izvrševanju prepovedi, ki so posledica obsodb za spolne delikte nad otroci, v Evropski uniji (14207/2004 — C6-0244/2004 — 2004/0818(CNS)) — Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve
  Poročevalec: Sonik Bogusław (A6-0068/2006) |
| --- | --- | --- | --- |

1)

od odborov

1.1)

poročila:

—

- Poročilo o pobudi Kraljevine Belgije za sprejetje Okvirnega sklepa Sveta o priznavanju in izvrševanju prepovedi, ki so posledica obsodb za spolne delikte nad otroci, v Evropski uniji (14207/2004 — C6-0244/2004 — 2004/0818(CNS)) — Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve

Poročevalec: Sonik Bogusław (A6-0068/2006)

| — | Poročilo o čezatlantskih gospodarskih odnosih EU-ZDA (2005/2082(INI)) — Odbor za mednarodno trgovino
  Poročevalka: Mann Erika (A6-0131/2006) |
| --- | --- |

—

Poročilo o čezatlantskih gospodarskih odnosih EU-ZDA (2005/2082(INI)) — Odbor za mednarodno trgovino

Poročevalka: Mann Erika (A6-0131/2006)

| — | * Poročilo o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (SEC(2005)1240 — C6-0355/2005 — 2005/0904(CNS)) — Odbor za proračunski nadzor
  Poročevalci: Pahor Borut, Gräßle Ingeborg (A6-0135/2006) |
| --- | --- |

—

- Poročilo o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (SEC(2005)1240 — C6-0355/2005 — 2005/0904(CNS)) — Odbor za proračunski nadzor

Poročevalci: Pahor Borut, Gräßle Ingeborg (A6-0135/2006)

| — | Poročilo s priporočili Komisiji o zaščiti evropskih zdravstvenih delavcev pred krvno prenosljivimi infekcijami, ki jih povzročajo injekcijske igle (2006/2015(INI)) — Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve
  Poročevalec: Hughes Stephen (A6-0137/2006) |
| --- | --- |

—

Poročilo s priporočili Komisiji o zaščiti evropskih zdravstvenih delavcev pred krvno prenosljivimi infekcijami, ki jih povzročajo injekcijske igle (2006/2015(INI)) — Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve

Poročevalec: Hughes Stephen (A6-0137/2006)

| — | Poročilo o položaju romskih žensk v Evropski uniji (2005/2164(INI)) — Odbor za pravice žensk in enakost spolov
  Poročevalka: Járóka Lívia (A6-0148/2006) |
| --- | --- |

—

Poročilo o položaju romskih žensk v Evropski uniji (2005/2164(INI)) — Odbor za pravice žensk in enakost spolov

Poročevalka: Járóka Lívia (A6-0148/2006)

| — | Poročilo o malih in srednjih podjetjih v državah v razvoju (2005/2207(INI)) — Odbor za razvoj
  Poročevalec: Schröder Jürgen (A6-0151/2006) |
| --- | --- |

—

Poročilo o malih in srednjih podjetjih v državah v razvoju (2005/2207(INI)) — Odbor za razvoj

Poročevalec: Schröder Jürgen (A6-0151/2006)

| — | Poročilo o položaju žensk v oboroženih spopadih in njihovi vlogi pri obnovi in demokratičnem procesu v državah po koncu konfliktov (2005/2215(INI)) — Odbor za pravice žensk in enakost spolov
  Poročevalka: De Keyser Véronique (A6-0159/2006) |
| --- | --- |

—

Poročilo o položaju žensk v oboroženih spopadih in njihovi vlogi pri obnovi in demokratičnem procesu v državah po koncu konfliktov (2005/2215(INI)) — Odbor za pravice žensk in enakost spolov

Poročevalka: De Keyser Véronique (A6-0159/2006)

| — | Poročilo o energetski učinkovitosti ali „Narediti več z manj“ - zelena knjiga (2005/2210(INI)) — Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
  Poročevalec: Vidal-Quadras Alejo (A6-0160/2006) |
| --- | --- |

—

Poročilo o energetski učinkovitosti ali „Narediti več z manj“ - zelena knjiga (2005/2210(INI)) — Odbor za industrijo, raziskave in energetiko

Poročevalec: Vidal-Quadras Alejo (A6-0160/2006)

| — | ***I Poročilo o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem letu medkulturnega dialoga (2008) (KOM(2005)0467 — C6-0311/2005 — 2005/0203(COD)) — Odbor za kulturo in izobraževanje
  Poročevalka: Hennicot-Schoepges Erna (A6-0168/2006) |
| --- | --- |

—

***I Poročilo o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem letu medkulturnega dialoga (2008) (KOM(2005)0467 — C6-0311/2005 — 2005/0203(COD)) — Odbor za kulturo in izobraževanje

Poročevalka: Hennicot-Schoepges Erna (A6-0168/2006)

| — | Poročilo o izboljšanju odnosov med EU in ZDA v okviru sporazuma o čezatlantskem partnerstvu (2005/2056(INI)) — Odbor za zunanje zadeve
  Poročevalec: Brok Elmar (A6-0173/2006) |
| --- | --- |

—

Poročilo o izboljšanju odnosov med EU in ZDA v okviru sporazuma o čezatlantskem partnerstvu (2005/2056(INI)) — Odbor za zunanje zadeve

Poročevalec: Brok Elmar (A6-0173/2006)

| — | ***I Poročilo o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupnega okvira za poslovne registre v statistične namene in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2186/93 (KOM(2005)0112 — C6-0089/2005 — 2005/0032(COD)) — Odbor za ekonomske in monetarne zadeve
  Poročevalec: Martin Hans-Peter (A6-0177/2006) |
| --- | --- |

—

***I Poročilo o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupnega okvira za poslovne registre v statistične namene in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2186/93 (KOM(2005)0112 — C6-0089/2005 — 2005/0032(COD)) — Odbor za ekonomske in monetarne zadeve

Poročevalec: Martin Hans-Peter (A6-0177/2006)

| — | Poročilo o trgovini in revščini: oblikovanje trgovinske politike, ki bo povečala prispevek trgovine k odpravi revščine (2006/2031(INI)) — Odbor za mednarodno trgovino
  Poročevalec: Markov Helmuth (A6-0179/2006) |
| --- | --- |

—

Poročilo o trgovini in revščini: oblikovanje trgovinske politike, ki bo povečala prispevek trgovine k odpravi revščine (2006/2031(INI)) — Odbor za mednarodno trgovino

Poročevalec: Markov Helmuth (A6-0179/2006)

| — | ***I Poročilo o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013) (KOM(2005)0121 — C6-0098/2005 — 2005/0050(COD)) — Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
  Poročevalec: Chatzimarkakis Jorgo (A6-0180/2006) |
| --- | --- |

—

***I Poročilo o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013) (KOM(2005)0121 — C6-0098/2005 — 2005/0050(COD)) — Odbor za industrijo, raziskave in energetiko

Poročevalec: Chatzimarkakis Jorgo (A6-0180/2006)

| — | Poročilo o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2007 (2006/2022(BUD)) — Odbor za proračun
  oročevalec: Grech Louis (A6-0188/2006) |
| --- | --- |

—

Poročilo o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2007 (2006/2022(BUD)) — Odbor za proračun

oročevalec: Grech Louis (A6-0188/2006)

| — | Poročilo o širitvi euro območja (2006/2103(INI)) — Odbor za ekonomske in monetarne zadeve
  Poročevalec: Langen Werner (A6-0191/2006) |
| --- | --- |

—

Poročilo o širitvi euro območja (2006/2103(INI)) — Odbor za ekonomske in monetarne zadeve

Poročevalec: Langen Werner (A6-0191/2006)

| 1.2) | priporočila za drugo obravnavo:







  — | ***II Priporočilo za drugo obravnavo o skupnem stališču Sveta glede sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (15623/7/2005 — C6-0089/2006 — 2004/0084(COD)) — Odbor za pravice žensk in enakost spolov
  Poročevalka: Niebler Angelika (A6-0165/2006) |
| --- | --- | --- |

1.2)

priporočila za drugo obravnavo:

—

***II Priporočilo za drugo obravnavo o skupnem stališču Sveta glede sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (15623/7/2005 — C6-0089/2006 — 2004/0084(COD)) — Odbor za pravice žensk in enakost spolov

Poročevalka: Niebler Angelika (A6-0165/2006)

| — | ***II Priporočilo za drugo obravnavo o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zdravilih za pediatrično uporabo in spremembi Uredbe (EGS) št. 1768/92, Direktive 2001/20/ES, Direktive 2001/83/ES in Uredbe (ES) št. 726/2004 (15763/3/2005 — C6-0087/2006 — 2004/0217(COD)) — Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane
  Poročevalka: Grossetête Françoise (A6-0171/2006) |
| --- | --- |

—

***II Priporočilo za drugo obravnavo o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zdravilih za pediatrično uporabo in spremembi Uredbe (EGS) št. 1768/92, Direktive 2001/20/ES, Direktive 2001/83/ES in Uredbe (ES) št. 726/2004 (15763/3/2005 — C6-0087/2006 — 2004/0217(COD)) — Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane

Poročevalka: Grossetête Françoise (A6-0171/2006)

| 2) | od poslancev Parlamenta







  2.1) | vprašanja za ustni odgovor (člen 108 Poslovnika)







  — | (O-0033/2006) Jo Leinen v imenu Odbor AFCO Komisiji: Naslednji koraki za obdobje razmisleka (B6-0208/2006) |
| --- | --- | --- | --- |

2)

od poslancev Parlamenta

2.1)

vprašanja za ustni odgovor (člen 108 Poslovnika)

—

(O-0033/2006) Jo Leinen v imenu Odbor AFCO Komisiji: Naslednji koraki za obdobje razmisleka (B6-0208/2006)

| — | (O-0041/2006) Anders Wijkman, John Bowis in Karl-Heinz Florenz v imenu skupine PPE-DE Svetu: Strategija trajnostnega razvoja (B6-0209/2006) |
| --- | --- |

—

(O-0041/2006) Anders Wijkman, John Bowis in Karl-Heinz Florenz v imenu skupine PPE-DE Svetu: Strategija trajnostnega razvoja (B6-0209/2006)

| — | (O-0042/2006) Anders Wijkman, John Bowis in Karl-Heinz Florenz v imenu skupine PPE-DE Komisiji: Strategija trajnostnega razvoja (B6-0210/2006) |
| --- | --- |

—

(O-0042/2006) Anders Wijkman, John Bowis in Karl-Heinz Florenz v imenu skupine PPE-DE Komisiji: Strategija trajnostnega razvoja (B6-0210/2006)

| — | (O-0043/2006) Chris Davies v imenu skupine ALDE Svetu: Strategija trajnostnega razvoja (B6-0211/2006) |
| --- | --- |

—

(O-0043/2006) Chris Davies v imenu skupine ALDE Svetu: Strategija trajnostnega razvoja (B6-0211/2006)

| — | (O-0044/2006) Chris Davies v imenu skupine ALDE Komisiji: Strategija trajnostnega razvoja (B6-0212/2006) |
| --- | --- |

—

(O-0044/2006) Chris Davies v imenu skupine ALDE Komisiji: Strategija trajnostnega razvoja (B6-0212/2006)

| — | (O-0045/2006) Satu Hassi v imenu skupine Verts/ALE Svetu: Strategija trajnostnega razvoja (B6-0213/2006) |
| --- | --- |

—

(O-0045/2006) Satu Hassi v imenu skupine Verts/ALE Svetu: Strategija trajnostnega razvoja (B6-0213/2006)

| — | (O-0046/2006) Satu Hassi v imenu skupine Verts/ALE Komisiji: Strategija trajnostnega razvoja (B6-0214/2006) |
| --- | --- |

—

(O-0046/2006) Satu Hassi v imenu skupine Verts/ALE Komisiji: Strategija trajnostnega razvoja (B6-0214/2006)

| — | (O-0047/2006) Adamos Adamou in Jonas Sjöstedt v imenu skupine GUE/NGL Svetu: Strategija trajnostnega razvoja (B6-0215/2006) |
| --- | --- |

—

(O-0047/2006) Adamos Adamou in Jonas Sjöstedt v imenu skupine GUE/NGL Svetu: Strategija trajnostnega razvoja (B6-0215/2006)

| — | (O-0048/2006) Adamos Adamou in Jonas Sjöstedt v imenu skupine GUE/NGL Komisiji: Strategija trajnostnega razvoja (B6-0216/2006) |
| --- | --- |

—

(O-0048/2006) Adamos Adamou in Jonas Sjöstedt v imenu skupine GUE/NGL Komisiji: Strategija trajnostnega razvoja (B6-0216/2006)

| — | (O-0050/2006) Johannes Blokland v imenu skupine IND/DEM Svetu: Strategija trajnostnega razvoja (B6-0217/2006) |
| --- | --- |

—

(O-0050/2006) Johannes Blokland v imenu skupine IND/DEM Svetu: Strategija trajnostnega razvoja (B6-0217/2006)

| — | (O-0051/2006) Johannes Blokland v imenu skupine IND/DEM Komisiji: Strategija trajnostnega razvoja (B6-0218/2006) |
| --- | --- |

—

(O-0051/2006) Johannes Blokland v imenu skupine IND/DEM Komisiji: Strategija trajnostnega razvoja (B6-0218/2006)

| — | (O-0052/2006) Guido Sacconi v imenu skupine PSE Svetu: Trajnostni razvoj (B6-0219/2006) |
| --- | --- |

—

(O-0052/2006) Guido Sacconi v imenu skupine PSE Svetu: Trajnostni razvoj (B6-0219/2006)

| — | (O-0053/2006) Guido Sacconi v imenu skupine PSE Komisiji: Trajnostni razvoj (B6-0220/2006) |
| --- | --- |

—

(O-0053/2006) Guido Sacconi v imenu skupine PSE Komisiji: Trajnostni razvoj (B6-0220/2006)

| — | (O-0054/2006) Anna Záborská v imenu Odbora FEMM, Komisiji: Prisilna prostitucija ob svetovnem nogometnem prvenstvu 2006 (B6-0221/2006) |
| --- | --- |

—

(O-0054/2006) Anna Záborská v imenu Odbora FEMM, Komisiji: Prisilna prostitucija ob svetovnem nogometnem prvenstvu 2006 (B6-0221/2006)

| 2.2) | pisne izjave za zabeležbo v registru (člen 116 Poslovnika)







  — | Georgios Karatzaferis o genocidu nad pontskimi Grki (0042/2006), |
| --- | --- | --- |

2.2)

pisne izjave za zabeležbo v registru (člen 116 Poslovnika)

—

Georgios Karatzaferis o genocidu nad pontskimi Grki (0042/2006),

| — | Adriana Poli Bortone o boju proti nasadom drog (0043/2006), |
| --- | --- |

—

Adriana Poli Bortone o boju proti nasadom drog (0043/2006),

| — | Mario Borghezio o uporabi načela „evropskega znaka“ pri sredstvih, dodeljenih palestinski oblasti, in o neodvisnem pregledu porabe teh sredstev (0044/2006), |
| --- | --- |

—

Mario Borghezio o uporabi načela „evropskega znaka“ pri sredstvih, dodeljenih palestinski oblasti, in o neodvisnem pregledu porabe teh sredstev (0044/2006),

| — | Mario Borghezio o stroških in nevšečnostih sedeža Evropskega parlamenta v Strasbourgu (0045/2006), |
| --- | --- |

—

Mario Borghezio o stroških in nevšečnostih sedeža Evropskega parlamenta v Strasbourgu (0045/2006),

| — | Jamila Madeira, Ana Maria Gomes, Anna Záborská, Luisa Morgantini in Miguel Angel Martínez Martínez o razvoju mikrokredita v okviru evro-sredozemskega partnerstva (0046/2006). |
| --- | --- |

—

Jamila Madeira, Ana Maria Gomes, Anna Záborská, Luisa Morgantini in Miguel Angel Martínez Martínez o razvoju mikrokredita v okviru evro-sredozemskega partnerstva (0046/2006).

6.   Posredovanje besedil sporazumov s strani Sveta

Svet je posredoval overjene prepise naslednjih listin:

| — | Sporazum med Evropsko skupnostjo in vlado Gruzije o nekaterih vidikih zračnih prevozov; |
| --- | --- |

—

Sporazum med Evropsko skupnostjo in vlado Gruzije o nekaterih vidikih zračnih prevozov;

| — | Sporazum med Mednarodnim kazenskim sodiščem in Evropsko unijo o sodelovanju in pomoči; |
| --- | --- |

—

Sporazum med Mednarodnim kazenskim sodiščem in Evropsko unijo o sodelovanju in pomoči;

| — | Sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Hrvaško o nekaterih vidikih zračnih prevozov; |
| --- | --- |

—

Sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Hrvaško o nekaterih vidikih zračnih prevozov;

| — | Sporazum med Evropsko skupnostjo in ministrskim svetom Republike Albanije o nekaterih vidikih zračnih prevozov; |
| --- | --- |

—

Sporazum med Evropsko skupnostjo in ministrskim svetom Republike Albanije o nekaterih vidikih zračnih prevozov;

| — | Sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Bolgarijo o nekaterih vidikih zračnih prevozov; |
| --- | --- |

—

Sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Bolgarijo o nekaterih vidikih zračnih prevozov;

| — | Sporazum med Evropsko skupnostjo ter Srbijo in Črno goro o nekaterih vidikih zračnih prevozov; |
| --- | --- |

—

Sporazum med Evropsko skupnostjo ter Srbijo in Črno goro o nekaterih vidikih zračnih prevozov;

| — | Sporazum med Evropsko skupnostjo in Romunijo o nekaterih vidikih zračnih prevozov; |
| --- | --- |

—

Sporazum med Evropsko skupnostjo in Romunijo o nekaterih vidikih zračnih prevozov;

| — | Sporazum med Evropsko skupnostjo ter Bosno in Hercegovino o nekaterih vidikih zračnih prevozov. |
| --- | --- |

—

Sporazum med Evropsko skupnostjo ter Bosno in Hercegovino o nekaterih vidikih zračnih prevozov.

7.   Nadaljnje obravnavanje resolucij Parlamenta

Razdeljeno je bilo sporočilo Komisije o nadaljnjem obravnavanju resolucij, ki jih je Parlament sprejel med zasedanjem januarja.

8.   Pisne izjave (člen 116 Poslovnika)

Pisne izjave št. 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12/2006 niso pridobile zadostnega števila podpisov, zaradi česar so v skladu s členom 116(5) Poslovnika postale brezpredmetne.

9.   Razprava o prihodnosti Evrope s sodelovanjem belgijskega predsednika vlade, člana Evropskega Sveta (razprava)

Predsednik je sporočil, da bo v tej razpravi sodeloval Guy Verhofstadt, belgijski predsednik vlade, in pojasnil, da bo Parlament odslej vabil k sodelovanju predsednike vlad držav članic, ki ne predsedujejo Svetu in ki želijo na plenarnem zasedanju sodelovati v razpravah o prihodnosti Evrope.

Govoril je Guy Verhofstadt.

Govorili so Hans-Gert Poettering v imenu skupine PPE-DE, Martin Schulz v imenu skupine PSE, Graham Watson v imenu skupine ALDE, Monica Frassoni v imenu skupine Verts/ALE, Francis Wurtz v imenu skupine GUE/NGL, Nigel Farage v imenu skupine IND/DEM, Brian Crowley v imenu skupine UEN, Frank Vanhecke samostojni poslanec, Guy Verhofstadt, Íñigo Méndez de Vigo, Jo Leinen, Marielle De Sarnez, Johannes Voggenhuber, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Jens-Peter Bonde, Konrad Szymański, Irena Belohorská, Jean-Luc Dehaene, Philippe Busquin, Andrew Duff, Pierre Jonckheer, Jonas Sjöstedt, Nils Lundgren, Hanna Foltyn-Kubicka, James Hugh Allister, Timothy Kirkhope, Mia De Vits, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Bart Staes, Kyriacos Triantaphyllides, Antonio Tajani, Bernard Poignant, João de Deus Pinheiro, Maria Berger, Bogdan Klich, Genowefa Grabowska, Richard Corbett, Carlos Carnero González, Alexander Stubb, Tunne Kelam in Guy Verhofstadt.

Razprava se je zaključila.

PREDSEDSTVO: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

podpredsednica

10.   Sprejetje zapisnika predhodne seje

Sprejet je bil zapisnik predhodne seje.

*

- *

Namere glasovanja:

Izražene so bile naslednje namere glasovanja (neoddani glasovi):

Datum seje: 18.5.2006

Poročilo: Luis Manuel Capoulas Santos — A6-0152/2006

| — | odstavek 16, 1. del

  proti: Lars Wohlin |
| --- | --- |

—

odstavek 16, 1. del

proti: Lars Wohlin

| — | odstavek 16, 2. del

  proti: Lars Wohlin |
| --- | --- |

—

odstavek 16, 2. del

proti: Lars Wohlin

11.   Zahteva za zaščito poslanske imunitete

Monica Frassoni je posredovala predsedstvu zahtevo za zaščito poslanske imunitete Gérarda Oneste po sodbi 3. prizivnega sodišča za kazenske zadeve v Toulousu.

Gérard Onesta se je z zahtevo strinjal.

V skladu s členom 6(3) Poslovnika je bila zahteva posredovana pristojnemu odboru JURI.

12.   Položaj zapornikov v Gvantanamu (razprava)

Izjave Sveta in Komisije: Položaj zapornikov v Gvantanamu.

Ursula Plassnik (predsedujoča Svetu) in Benita Ferrero-Waldner (članica Komisije) sta podali izjavi.

Govorili so Simon Coveney v imenu skupine PPE-DE, Elena Valenciano Martínez-Orozco v imenu skupine PSE, Elizabeth Lynne v imenu skupine ALDE, Kathalijne Maria Buitenweg v imenu skupine Verts/ALE, Giusto Catania v imenu skupine GUE/NGL, Gerard Batten v imenu skupine IND/DEM, Elmar Brok, Sarah Ludford, Raül Romeva i Rueda, Maria da Assunção Esteves, Cem Özdemir, Ursula Plassnik in Benita Ferrero-Waldner.

Vloženi predlogi resolucije, s katero se v skladu s členom 103(2) Poslovnika zaključi razprava:

| — | Simon Coveney v imenu skupine PPE-DE o Gvantanamu (B6-0295/2006) |
| --- | --- |

—

Simon Coveney v imenu skupine PPE-DE o Gvantanamu (B6-0295/2006)

| — | Francis Wurtz v imenu skupine GUE/NGL o položaju zapornikov v Gvantanamu (B6-0296/2006) |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz v imenu skupine GUE/NGL o položaju zapornikov v Gvantanamu (B6-0296/2006)

| — | Brian Crowley, Cristiana Muscardini in Ģirts Valdis Kristovskis v imenu skupine UEN o položaju zapornikov v Gvantanamu (B6-0297/2006) |
| --- | --- |

—

Brian Crowley, Cristiana Muscardini in Ģirts Valdis Kristovskis v imenu skupine UEN o položaju zapornikov v Gvantanamu (B6-0297/2006)

| — | Kathalijne Maria Buitenweg, Jean Lambert, Cem Özdemir, Hélène Flautre, Angelika Beer, Raül Romeva i Rueda, Monica Frassoni in Daniel Marc Cohn-Bendit v imenu skupine Verts/ALE o Gvantanamu (B6-0298/2006/rev) |
| --- | --- |

—

Kathalijne Maria Buitenweg, Jean Lambert, Cem Özdemir, Hélène Flautre, Angelika Beer, Raül Romeva i Rueda, Monica Frassoni in Daniel Marc Cohn-Bendit v imenu skupine Verts/ALE o Gvantanamu (B6-0298/2006/rev)

| — | Elizabeth Lynne v imenu skupine ALDE o Gvantanamu (B6-0299/2006) |
| --- | --- |

—

Elizabeth Lynne v imenu skupine ALDE o Gvantanamu (B6-0299/2006)

| — | Pasqualina Napoletano, Elena Valenciano Martínez-Orozco in Panagiotis Beglitis v imenu skupine PSE o položaju zapornikov v Gvantanamu (B6-0300/2006) |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Elena Valenciano Martínez-Orozco in Panagiotis Beglitis v imenu skupine PSE o položaju zapornikov v Gvantanamu (B6-0300/2006)

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 7.10, Zapisnik z dne 01.06.2006 in točka 7.10, Zapisnik z dne 13.06.2006.

13.   Sporazum o čezatlantskem partnerstvu EU-Združene države Amerike — Čezatlantski gospodarski odnosi EU-Združene države Amerike (razprava)

Poročilo: Izboljšanje odnosov med EU in ZDA v okviru Sporazuma o čezatlantskem partnerstvu [2005/2056(INI)] — Odbor za zunanje zadeve.

Poročevalec: Elmar Brok (A6-0173/2006)

Poročilo: Čezatlantski gospodarski odnosi EU-ZDA [2005/2082(INI)] — Odbor za mednarodno trgovino.

Poročevalka: Erika Mann (A6-0131/2006)

Elmar Brok je predstavil poročilo (A6-0173/2006).

Erika Mann je predstavila poročilo (A6-0131/2006).

Govorili sta Ursula Plassnik (predsedujoča Svetu) in Benita Ferrero-Waldner (članica Komisije).

PREDSEDSTVO: Miroslav OUZKÝ

podpredsednik

Govoril je Peter Mandelson (član Komisije)

Govorili so Gunnar Hökmark (pripravljalec mnenja odbora ECON), Lena Ek (pripravljalka mnenja odbora ITRE), Marie-Hélène Descamps (pripravljalka mnenja odbora CULT), Johannes Blokland (pripravljalec mnenja odbora LIBE), Christofer Fjellner v imenu skupine PPE-DE, Jan Marinus Wiersma v imenu skupine PSE, Alexander Lambsdorff v imenu skupine ALDE, Cem Özdemir v imenu skupine Verts/ALE, Helmuth Markov v imenu skupine GUE/NGL, Bastiaan Belder v imenu skupine IND/DEM, Konrad Szymański v imenu skupine UEN, Ryszard Czarnecki samostojni poslanec, Georgios Papastamkos, Józef Pinior, Ignasi Guardans Cambó, Caroline Lucas, Mirosław Mariusz Piotrowski, Philip Claeys, Antonio López-Istúriz White, Hannes Swoboda, Georgios Karatzaferis, Ashley Mote, Benoît Hamon, Ursula Plassnik, Benita Ferrero-Waldner in Peter Mandelson.

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 7.11, Zapisnik z dne 01.06.2006 in točka 7.12, Zapisnik z dne 01.06.2006.

14.   Enominutni govori o zadevah političnega pomena

V skladu s členom 144 Poslovnika o enominutnih govorih so govorili naslednji poslanci, ki želijo Parlament opozoriti na zadeve političnega pomena:

Avril Doyle, Lissy Gröner, Pedro Guerreiro, Urszula Krupa, Bogusław Sonik, Csaba Sándor Tabajdi, Bogusław Rogalski, Ryszard Czarnecki, Laima Liucija Andrikienė, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Marios Matsakis in Thomas Wise.

(Seja, ki se je prekinila ob 20.20, se je nadaljevala ob 21.00.)

PREDSEDSTVO: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

podpredsednica

15.   Trgovinske politike za dosego maksimalnega prispevka trgovine v boju proti revščini (razprava)

Poročilo: Trgovina in revščina: oblikovanje trgovinskih politik za dosego maksimalnega prispevka trgovine v boju proti revščini [2006/2031(INI)] — Odbor za mednarodno trgovino.

Poročevalec: Helmuth Markov (A6-0179/2006)

Helmuth Markov je predstavil poročilo.

Govoril je Peter Mandelson (član Komisije).

Govorili so Danutė Budreikaitė (pripravljalka mnenja odbora DEVE), Zbigniew Zaleski v imenu skupine PPE-DE, Panagiotis Beglitis v imenu skupine PSE, Sajjad Karim v imenu skupine ALDE, in Peter Mandelson.

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 7.15, Zapisnik z dne 01.06.2006.

16.   Zdravila za pediatrično uporabo ***II (razprava)

Priporočilo za drugo obravnavo: Skupno stališče Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zdravilih za pediatrično uporabo in spremembah Uredbe (EGS) št. 1768/92, Direktive 2001/20/ES, Direktive 2001/83/ES in Uredbe (ES) št. 726/2004 [15763/3/2005 — C6-0087/2006 — 2004/0217(COD)] — Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane.

Poročevalka: Françoise Grossetête (A6-0171/2006)

Françoise Grossetête je predstavila priporočilo za drugo obravnavo.

Govoril je Günter Verheugen (podpredsednik Komisije).

Govorili so Peter Liese v imenu skupine PPE-DE, Dorette Corbey v imenu skupine PSE, Holger Krahmer v imenu skupine ALDE, Małgorzata Handzlik in Anne Ferreira.

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 7.4, Zapisnik z dne 01.06.2006.

17.   Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013) ***I (razprava)

Poročilo: Predlog Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013) [COM(2005)0121 — C6-0098/2005 — 2005/0050(COD)] — Odbor za industrijo, raziskave in energetiko.

Poročevalec: Jorgo Chatzimarkakis (A6-0180/2006)

Govoril je Günter Verheugen (podpredsednik Komisije).

Jorgo Chatzimarkakis je predstavil poročilo.

Govorili so Werner Langen (pripravljalec mnenja odbora ECON), José Albino Silva Peneda (pripravljalec mnenja odbora EMPL), Britta Thomsen (pripravljalka mnenja odbora FEMM) in Nikolaos Vakalis v imenu skupine PPE-DE.

PREDSEDSTVO: Manuel António dos SANTOS

podpredsednik

Govorila sta Reino Paasilinna v imenu skupine PSE in Jerzy Buzek.

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 7.2, Zapisnik z dne 01.06.2006.

18.   Širitev euroobmočja (razprava)

Poročilo: Širitev euroobmočja [2006/2103(INI)] — Odbor za ekonomske in monetarne zadeve.

Poročevalec: Werner Langen (A6-0191/2006)

Werner Langen je predstavil poročilo.

Govoril je Joaquín Almunia (član Komisije).

Govorili so Alexander Radwan v imenu skupine PPE-DE, Dariusz Rosati v imenu skupine PSE, Margarita Starkevičiūtė v imenu skupine ALDE, Guntars Krasts v imenu skupine UEN, Sergej Kozlík samostojni poslanec, Alojz Peterle, Justas Vincas Paleckis, Danutė Budreikaitė, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk in Joaquín Almunia.

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 7.13, Zapisnik z dne 01.06.2006.

19.   Načrt prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2007 (razprava)

Poročilo: Načrt prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2007 [2006/2022 (BUD)] — Odbor za proračun.

Poročevalec: Louis Grech (A6-0188/2006)

Louis Grech je predstavil poročilo.

Govorili so Ville Itälä v imenu skupine PPE-DE, Neena Gill v imenu skupine PSE, Anne E. Jensen v imenu skupine ALDE, in Hans-Peter Martin samostojni poslanec.

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 7.14, Zapisnik z dne 01.06.2006.

20.   Evropsko leto medkulturnega dialoga (2008) ***I (razprava)

Poročilo: Predlog Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem letu medkulturnega dialoga (2008) [COM(2005)0467 — C6-0311/2005 — 2005/0203(COD)] — Odbor za kulturo in izobraževanje.

Poročevalka: Erna Hennicot-Schoepges (A6-0168/2006)

Govoril je Andris Piebalgs (član Komisije).

Erna Hennicot-Schoepges je predstavila poročilo.

Govorili so Patrick Gaubert (pripravljalec mnenja odbora AFET), Lidia Joanna Geringer de Oedenberg (pripravljalka mnenja odbora BUDG), Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (pripravljalka mnenja odbora FEMM), Doris Pack v imenu skupine PPE-DE, Maria Badia I Cutchet v imenu skupine PSE, Jolanta Dičkutė v imenu skupine ALDE, Bernat Joan i Marí v imenu skupine Verts/ALE, Zdzisław Zbigniew Podkański v imenu skupine UEN, Nina Škottová in Andris Piebalgs.

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 7.6, Zapisnik z dne 01.06.2006.

21.   Energetska učinkovitost (Zelena knjiga) (razprava)

Poročilo: Energetska učinkovitost ali „Narediti več z manj“ - zelena knjiga [2005/2210(INI)] — Odbor za industrijo, raziskave in energetiko.

Poročevalec: Alejo Vidal-Quadras (A6-0160/2006)

Alejo Vidal-Quadras je predstavil poročilo.

Govoril je Andris Piebalgs (član Komisije).

Govorili so Elisa Ferreira (pripravljalka mnenja odbora ECON), Péter Olajos (pripravljalec mnenja odbora ENVI), Marta Vincenzi (pripravljalka mnenja odbora TRAN), Giles Chichester v imenu skupine PPE-DE, Mechtild Rothe v imenu skupine PSE, Fiona Hall v imenu skupine ALDE, Claude Turmes v imenu skupine Verts/ALE, Esko Seppänen v imenu skupine GUE/NGL, Adam Gierek, Vladimír Remek, Joan Calabuig Rull in Andris Piebalgs.

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 7.16, Zapisnik z dne 01.06.2006.

22.   Prepovedi, ki so posledica obsodb za spolne delikte nad otroci (razprava)

Poročilo: Pobuda Kraljevine Belgije za sprejetje Okvirnega sklepa Sveta o priznavanju in izvrševanju prepovedi, ki so posledica obsodb za spolne delikte nad otroci, v Evropski uniji [14207/2004 — C6-0244/2004 — 2004/0818(CNS)] — Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve.

Poročevalec: Bogusław Sonik (A6-0068/2006)

Bogusław Sonik je predstavil poročilo.

Govoril je Franco Frattini (podpredsednik Komisije).

Govorili so Aloyzas Sakalas (pripravljalec mnenja odbora JURI), Johannes Blokland v imenu skupine IND/DEM, in Andreas Mölzer samostojni poslanec.

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 7.8, Zapisnik z dne 01.06.2006.

23.   Dnevni red naslednje seje

Določen je bil dnevni red za jutrišnjo sejo (dokument „Dnevni red“ PE 373.210/OJJE).

24.   Zaključek seje

Seja se je zaključila ob 00.10.

Julian Priestley

generalni sekretar

Antonios Trakatellis

podpredsednik

---

SEZNAM NAVZOČIH

Podpisali so se:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Andersson, Andrejevs, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Blokland, Bloom, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Booth, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, Catania, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chmielewski, Chruszcz, Claeys, Clark, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duka-Zólyomi, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gabriele, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García Pérez, Gaubert, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Henin, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lax, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Lipietz, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Losco, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Markov, Marques, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Musotto, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Pomés Ruiz, Posdorf, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Samaras, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savi, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Schnellhardt, Schöpflin, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, SilvaPeneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Škottová, Smith, Sommer, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Tannock, Tarabella, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Väyrynen, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Ventre, Veraldi, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Walter, Watson, Henri Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Willmott, Wise, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zīle, Zimmer, Zvěřina, Zwiefka

Opazovalci:

Abadjiev Dimitar, Ali Nedzhmi, Arabadjiev Alexander, Bărbuleţiu Tiberiu, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Cappone Maria, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Gabriela, Dimitrov Martin, Duca Viorel, Hogea Vlad Gabriel, Husmenova Filiz, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Mihăescu Eugen, Muscă Monica Octavia, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Szabó Károly Ferenc, Ţicău Silvia Adriana, Tîrle Radu, Vigenin Kristian

---

Četrtek, 1. junij 2006

| 8.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 298/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

CE 298/14

---

ZAPISNIK

(2006/C 298 E/02)

POTEK SEJE

PREDSEDSTVO: Ingo FRIEDRICH

podpredsednik

1.   Otvoritev seje

Seja se je začela ob 9.00.

2.   Predložitev dokumentov

Prejeli smo naslednje dokumente od Sveta in Komisije:

| — | Spremenjeni predlog Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1030/2002 o enotni obliki dovoljenja za prebivanje za državljane tretjih držav (KOM(2006)0110 — C6-0157/2006 — 2003/0218(CNS)).
  posredovano pristojni: LIBE |
| --- | --- |

—

Spremenjeni predlog Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1030/2002 o enotni obliki dovoljenja za prebivanje za državljane tretjih držav (KOM(2006)0110 — C6-0157/2006 — 2003/0218(CNS)).

posredovano pristojni: LIBE

| — | Predlog Direktive Evropskega Parlamenta in Sveta o trajanju varstva avtorske pravice in določenih sorodnih pravic (Kodificirana različica) (KOM(2006)0219 — C6-0160/2006 — 2006/0071(COD)).
  posredovano pristojni: JURI |
| --- | --- |

—

Predlog Direktive Evropskega Parlamenta in Sveta o trajanju varstva avtorske pravice in določenih sorodnih pravic (Kodificirana različica) (KOM(2006)0219 — C6-0160/2006 — 2006/0071(COD)).

posredovano pristojni: JURI

| — | Predlog Direktive Evropskega Parlamenta in Sveta o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (kodificirana različica) (KOM(2006)0222 — C6-0161/2006 — 2006/0070(COD)).
  posredovano pristojni: JURI |
| --- | --- |

—

Predlog Direktive Evropskega Parlamenta in Sveta o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (kodificirana različica) (KOM(2006)0222 — C6-0161/2006 — 2006/0070(COD)).

posredovano pristojni: JURI

| — | Predlog Direktive Evropskega Parlamenta in Sveta o pravici dajanja v najem in pravici posojanja ter o določenih pravicah, sorodnih avtorski pravici, na področju intelektualne lastnine (Kodificirana različica) (KOM(2006)0226 — C6-0162/2006 — 2006/0073(COD)).
  posredovano pristojni: JURI |
| --- | --- |

—

Predlog Direktive Evropskega Parlamenta in Sveta o pravici dajanja v najem in pravici posojanja ter o določenih pravicah, sorodnih avtorski pravici, na področju intelektualne lastnine (Kodificirana različica) (KOM(2006)0226 — C6-0162/2006 — 2006/0073(COD)).

posredovano pristojni: JURI

| — | Predlog prerazporeditve proračunskih sredstev DEC 20/2006 — Oddelek III — Komisija (SEC(2006)0646 — C6-0163/2006 — 2006/2120(GBD)).
  posredovano pristojni: BUDG |
| --- | --- |

—

Predlog prerazporeditve proračunskih sredstev DEC 20/2006 — Oddelek III — Komisija (SEC(2006)0646 — C6-0163/2006 — 2006/2120(GBD)).

posredovano pristojni: BUDG

| — | Predlog Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in vlado Republike Singapur o nekaterih vidikih zračnega prevoza (KOM(2005)0513 — C6-0165/2006 — 2005/0208(CNS)).
  posredovano pristojni: TRAN |
| --- | --- |

—

Predlog Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in vlado Republike Singapur o nekaterih vidikih zračnega prevoza (KOM(2005)0513 — C6-0165/2006 — 2005/0208(CNS)).

posredovano pristojni: TRAN

3.   Enake možnosti in enako obravnavanje pri zaposlovanju in poklicnem delu ***II (razprava)

Priporočilo za drugo obravnavo: Skupno stališče Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu [15623/7/2005 — C6-0089/2006 — 2004/0084(COD)] — Odbor za pravice žensk in enakost spolov.

Poročevalka: Angelika Niebler (A6-0165/2006)

Angelika Niebler je predstavila priporočilo za drugo obravnavo.

Govorila je Benita Ferrero-Waldner (članica Komisije).

Govorili so Amalia Sartori v imenu skupine PPE-DE, Bernadette Vergnaud v imenu skupine PSE, Danutė Budreikaitė v imenu skupine ALDE, Eva-Britt Svensson v imenu skupine GUE/NGL, Urszula Krupa v imenu skupine IND/DEM, Alessandro Battilocchio samostojni poslanec, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Edite Estrela, Maria Carlshamre, Ilda Figueiredo, Fernand Le Rachinel, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Marek Aleksander Czarnecki in Benita Ferrero-Waldner.

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 7.5, Zapisnik z dne 01.06.2006.

4.   Položaj romskih žensk v Evropski uniji (razprava)

Poročilo: Položaj romskih žensk v Evropski uniji [2005/2164(INI)] — Odbor za pravice žensk in enakost spolov.

Poročevalka: Lívia Járóka (A6-0148/2006)

Lívia Járóka je predstavila poročilo.

Govorila je Benita Ferrero-Waldner (članica Komisije).

Govorili so Edit Bauer v imenu skupine PPE-DE, Zita Gurmai v imenu skupine PSE, Viktória Mohácsi v imenu skupine ALDE, Milan Horáček v imenu skupine Verts/ALE, Věra Flasarová v imenu skupine GUE/NGL, Georgios Karatzaferis v imenu skupine IND/DEM, Leopold Józef Rutowicz samostojni poslanec, in Zbigniew Zaleski.

PREDSEDSTVO: Jacek Emil SARYUSZ-WOLSKI

podpredsednik

Govorile so Marie-Line Reynaud, Maria Carlshamre, Magda Kósáné Kovács, Piia-Noora Kauppi in Benita Ferrero-Waldner.

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 7.17, Zapisnik z dne 01.06.2006.

5.   Ženske v oboroženih spopadih in njihova vloga pri obnovi po koncu konfliktov (razprava)

Poročilo: Položaj žensk v oboroženih spopadih in njihova vloga pri obnovi in demokratičnem procesu v državah po koncu konfliktov [2005/2215(INI)] — Odbor za pravice žensk in enakost spolov.

Poročevalka: Véronique De Keyser (A6-0159/2006)

Véronique De Keyser je predstavila poročilo.

Govorila je Benita Ferrero-Waldner (članica Komisije).

Govorili so Feleknas Uca (pripravljalka mnenja odbora DEVE), Edit Bauer v imenu skupine PPE-DE, Lissy Gröner v imenu skupine PSE, Raül Romeva i Rueda v imenu skupine Verts/ALE, Eva-Britt Svensson v imenu skupine GUE/NGL, Urszula Krupa v imenu skupine IND/DEM, Amalia Sartori, Pia Elda Locatelli, Hiltrud Breyer, Godfrey Bloom, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Britta Thomsen, Teresa Riera Madurell in Benita Ferrero-Waldner.

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 7.18, Zapisnik z dne 01.06.2006.

PREDSEDSTVO: Antonios TRAKATELLIS

podpredsednik

6.   Sprejetje zapisnika predhodne seje

John Attard-Montalto je sporočil, da njegovo ime ni navedeno na seznamu navzočih, čeprav je bil navzoč.

Govorili so Martin Schulz o osebni zadevi po izjavah, ki jih je podal Bogusław Rogalski (točka 14, Zapisnik z dne 31.05.2006) in ki so bile po mnenju Schulza homofobične (od predsednika je zahteval, da predvidi sankcije), Bogusław Rogalski, ki je zanikal, da je podal takšne izjave, in Maciej Marian Giertych o govoru Martina Schulza.

Sprejet je bil zapisnik predhodne seje.

7.   Čas glasovanja

Podrobni izidi glasovanj (spremembe, ločeno glasovanje, glasovanje po delih ...) so v prilogi zapisnika z naslovom„Izid glasovanj“.

Govoril je Hannes Swoboda v imenu skupine PSE, ki je zahteval, da se o poročilu Hughes glasuje ob koncu časa glasovanja (predsednik se je strinjal).

7.1.   Poslovni registri v statistične namene ***I (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

Poročilo: Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupnega okvira za poslovne registre v statistične namene in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2186/93 [COM(2005)0112 — C6-0089/2005 — 2005/0032(COD)] — Odbor za ekonomske in monetarne zadeve.

Poročevalec: Hans-Peter Martin (A6-0177/2006)

(potrebna navadna večina)

(Podrobnosti o glasovanju: Priloga „Izid glasovanj“, točka 1)

PREDLOG KOMISIJE, PREDLOGI SPREMEMB in OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE

Sprejeto z enim glasovanjem (P6_TA(2006)0229)

7.2.   Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013) ***I (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

Poročilo: Predlog Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013) [COM(2005)0121 — C6-0098/2005 — 2005/0050(COD)] — Odbor za industrijo, raziskave in energetiko.

Poročevalec: Jorgo Chatzimarkakis (A6-0180/2006)

(potrebna navadna večina)

(Podrobnosti o glasovanju: Priloga „Izid glasovanj“, točka 2)

PREDLOG KOMISIJE, PREDLOGI SPREMEMB in OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE

Sprejeto z enim glasovanjem (P6_TA(2006)0230)

7.3.   Mala in srednja podjetja v državah v razvoju (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

Poročilo: Mala in srednja podjetja v državah v razvoju [2005/2207(INI)] — Odbor za razvoj.

Poročevalec: Jürgen Schröder (A6-0151/2006)

(potrebna navadna večina)

(Podrobnosti o glasovanju: Priloga „Izid glasovanj“, točka 3)

PREDLOG RESOLUCIJE

Jürgen Schröder (poročevalec) je podal izjavo v skladu s členom 131(4) Poslovnika.

Sprejeto z enim glasovanjem (P6_TA(2006)0231)

7.4.   Zdravila za pediatrično uporabo ***II (glasovanje)

Priporočilo za drugo obravnavo: Skupno stališče Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zdravilih za pediatrično uporabo in spremembah Uredbe (EGS) št. 1768/92, Direktive 2001/20/ES, Direktive 2001/83/ES in Uredbe (ES) št. 726/2004 [15763/3/2005 — C6-0087/2006 — 2004/0217(COD)] — Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane.

Poročevalka: Françoise Grossetête (A6-0171/2006)

(kvalificirana večina)

(Podrobnosti o glasovanju: Priloga „Izid glasovanj“, točka 4)

SKUPNO STALIŠČE SVETA

Razglašen kot odobren v spremenjeni obliki (P6_TA(2006)0232)

7.5.   Enake možnosti in enako obravnavanje pri zaposlovanju in poklicnem delu ***II (glasovanje)

Priporočilo za drugo obravnavo: Skupno stališče Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu [15623/7/2005 — C6-0089/2006 — 2004/0084(COD)] — Odbor za pravice žensk in enakost spolov.

Poročevalka: Angelika Niebler (A6-0165/2006)

(kvalificirana večina)

(Podrobnosti o glasovanju: Priloga „Izid glasovanj“, točka 5)

SKUPNO STALIŠČE SVETA

Razglašeno kot odobreno (P6_TA(2006)0233)

7.6.   Evropsko leto medkulturnega dialoga (2008) ***I (glasovanje)

Poročilo: Predlog Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem letu medkulturnega dialoga (2008) [COM(2005)0467 — C6-0311/2005 — 2005/0203(COD)] — Odbor za kulturo in izobraževanje.

Poročevalka: Erna Hennicot-Schoepges (A6-0168/2006)

(potrebna navadna večina)

(Podrobnosti o glasovanju: Priloga „Izid glasovanj“, točka 6)

PREDLOG KOMISIJE

odobren v spremenjeni različici (P6_TA(2006)0234)

OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2006)0234)

Priglasitve v zvezi z glasovanjem:

| — | Marc Tarabella glede tolmačenja v francoski jezik; |
| --- | --- |

—

Marc Tarabella glede tolmačenja v francoski jezik;

| — | Maria Badia I Cutchet je podala ustni predlog spremembe k členu 10(4). |
| --- | --- |

—

Maria Badia I Cutchet je podala ustni predlog spremembe k členu 10(4).

Zaradi nasprotovanja več kot 37 poslancev se dani ustni predlog spremembe ni upošteval.

7.7.   Pravila za izvajanje finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti * (glasovanje)

Poročilo: Osnutek Uredbe Komisije (ES, Euratom) o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti [SEC(2005)1240 — C6-0355/2005 — 2005/0904(CNS)] — Odbor za proračunski nadzor.

soporočevalca: Borut Pahor in Ingeborg Gräßle (A6-0135/2006)

(potrebna navadna večina)

(Podrobnosti o glasovanju: Priloga „Izid glasovanj“, točka 7)

PREDLOG KOMISIJE

odobren v spremenjeni različici (P6_TA(2006)0235)

OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2006)0235)

7.8.   Prepovedi, ki so posledica obsodb za spolne delikte nad otroci * (glasovanje)

Poročilo: Pobuda Kraljevine Belgije za sprejetje Okvirnega sklepa Sveta o priznavanju in izvrševanju prepovedi, ki so posledica obsodb za spolne delikte nad otroci, v Evropski uniji [14207/2004 — C6-0244/2004 — 2004/0818(CNS)] — Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve.

Poročevalec: Bogusław Sonik (A6-0068/2006)

(potrebna navadna večina)

(Podrobnosti o glasovanju: Priloga „Izid glasovanj“, točka 8)

POBUDA KRALJEVINE BELGIJE

odobren v spremenjeni različici (P6_TA(2006)0236)

OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2006)0236)

7.9.   Humanitarna kriza na palestinskih ozemljih in vloga Unije (glasovanje)

Predlogi resolucij B6-0301/2006, B6-0302/2006, B6-0303/2006, B6-0304/2006, B6-0305/2006 in B6-0306/2006

(potrebna navadna večina)

(Podrobnosti o glasovanju: Priloga „Izid glasovanj“, točka 9)

PREDLOG RESOLUCIJE RC-B6-0301/2006

(ki nadomešča B6-0301/2006, B6-0302/2006, B6-0303/2006, B6-0304/2006, B6-0305/2006 in B6-0306/2006):

predložen s strani naslednjih poslancev:

| — | João de Deus Pinheiro, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jana Hybášková in Tokia Saïfi v imenu skupine PPE-DE, |
| --- | --- |

—

João de Deus Pinheiro, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jana Hybášková in Tokia Saïfi v imenu skupine PPE-DE,

| — | Pasqualina Napoletano in Véronique De Keyser v imenu skupine PSE, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano in Véronique De Keyser v imenu skupine PSE,

| — | Annemie Neyts-Uyttebroeck v imenu skupine ALDE, |
| --- | --- |

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck v imenu skupine ALDE,

| — | Daniel Cohn-Bendit, Margrete Auken, Caroline Lucas in David Hammerstein Mintz v imenu skupine Verts/ALE, |
| --- | --- |

—

Daniel Cohn-Bendit, Margrete Auken, Caroline Lucas in David Hammerstein Mintz v imenu skupine Verts/ALE,

| — | Francis Wurtz, Adamos Adamou in Luisa Morgantini v imenu skupine GUE/NGL, |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, Adamos Adamou in Luisa Morgantini v imenu skupine GUE/NGL,

| — | Roberta Angelilli in Ģirts Valdis Kristovskis v imenu skupine UEN |
| --- | --- |

—

Roberta Angelilli in Ģirts Valdis Kristovskis v imenu skupine UEN

Sprejeto (P6_TA(2006)0237)

7.10.   Položaj zapornikov v Gvantanamu (glasovanje)

Predlogi resolucij B6-0295/2006, B6-0296/2006, B6-0297/2006, B6-0298/2006/rév.1, B6-0299/2006 in B6-0300/2006

Govorili so Simon Coveney v imenu skupine PPE-DE, ki je v skladu s členom 170 Poslovnika prosil za preložitev glasovanja na prihodnje delno zasedanje, Elmar Brok (predsednik Odbora AFET) in Francis Wurtz v imenu skupine GUE/NGL, oba o tej zahtevi.

Parlament je odobril zahtevo (EG) (326 glasov za, 265 glasov proti, 22 vzdržani).

7.11.   Sporazum o čezatlantskem partnerstvu EU-Združene države Amerike (glasovanje)

Poročilo: Izboljšanje odnosov med EU in ZDA v okviru Sporazuma o čezatlantskem partnerstvu [2005/2056(INI)] — Odbor za zunanje zadeve.

Poročevalec: Elmar Brok (A6-0173/2006)

(potrebna navadna večina)

(Podrobnosti o glasovanju: Priloga „Izid glasovanj“, točka 10)

PREDLOG RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2006)0238)

Priglasitve v zvezi z glasovanjem:

| — | Elmar Brok (poročevalec) je podal ustni predlog spremembe k predlogu spremembe 16, ki je bil upoštevan. |
| --- | --- |

—

Elmar Brok (poročevalec) je podal ustni predlog spremembe k predlogu spremembe 16, ki je bil upoštevan.

7.12.   Čezatlantski gospodarski odnosi EU-Združene države Amerike (glasovanje)

Poročilo: Čezatlantski gospodarski odnosi EU-ZDA [2005/2082(INI)] — Odbor za mednarodno trgovino.

Poročevalka: Erika Mann (A6-0131/2006)

(potrebna navadna večina)

(Podrobnosti o glasovanju: Priloga „Izid glasovanj“, točka 11)

PREDLOG RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2006)0239)

Priglasitve v zvezi z glasovanjem:

| — | Erika Mann (poročevalka) glede postopka glasovanja o predlogu spremembe18; podala je tudi ustni predlog spremembe k predlogu spremembe 15/rev., ki je bil upoštevan. |
| --- | --- |

—

Erika Mann (poročevalka) glede postopka glasovanja o predlogu spremembe18; podala je tudi ustni predlog spremembe k predlogu spremembe 15/rev., ki je bil upoštevan.

7.13.   Širitev euroobmočja (glasovanje)

Poročilo: Širitev euroobmočja [2006/2103(INI)] — Odbor za ekonomske in monetarne zadeve.

Poročevalec: Werner Langen (A6-0191/2006)

(potrebna navadna večina)

(Podrobnosti o glasovanju: Priloga „Izid glasovanj“, točka 12)

PREDLOG RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2006)0240)

Priglasitve v zvezi z glasovanjem:

| — | Margarita Starkevičiūtė je podala ustni predlog spremembe za vključitev odstavka 4 a, ki je bil upoštevan; |
| --- | --- |

—

Margarita Starkevičiūtė je podala ustni predlog spremembe za vključitev odstavka 4 a, ki je bil upoštevan;

| — | Werner Langen (poročevalec) o predlogih sprememb 1, 2 in 3; |
| --- | --- |

—

Werner Langen (poročevalec) o predlogih sprememb 1, 2 in 3;

| — | Ieke van den Burg o predlogu spremembe 2; nato je podala ustni predlog spremembe k predlogu spremembe 10, ki je bil upoštevan. |
| --- | --- |

—

Ieke van den Burg o predlogu spremembe 2; nato je podala ustni predlog spremembe k predlogu spremembe 10, ki je bil upoštevan.

7.14.   Načrt prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2007 (glasovanje)

Poročilo: Načrt prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2007 [2006/2022(BUD)] — Odbor za proračun.

Poročevalec: Louis Grech (A6-0188/2006)

(potrebna navadna večina)

(Podrobnosti o glasovanju: Priloga „Izid glasovanj“, točka 13)

PREDLOG RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2006)0241)

7.15.   Trgovinske politike za dosego maksimalnega prispevka trgovine v boju proti revščini (glasovanje)

Poročilo: Trgovina in revščina: oblikovanje trgovinskih politik za dosego maksimalnega prispevka trgovine v boju proti revščini [2006/2031(INI)] — Odbor za mednarodno trgovino.

Poročevalec: Helmuth Markov (A6-0179/2006)

(potrebna navadna večina)

(Podrobnosti o glasovanju: Priloga „Izid glasovanj“, točka 14)

PREDLOG RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2006)0242)

7.16.   Energetska učinkovitost (Zelena knjiga) (glasovanje)

Poročilo: Energetska učinkovitost ali „Narediti več z manj“ - zelena knjiga [2005/2210(INI)] — Odbor za industrijo, raziskave in energetiko.

Poročevalec: Alejo Vidal-Quadras (A6-0160/2006)

(potrebna navadna večina)

(Podrobnosti o glasovanju: Priloga „Izid glasovanj“, točka 15)

PREDLOG RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2006)0243)

7.17.   Položaj romskih žensk v Evropski uniji (glasovanje)

Poročilo: Položaj romskih žensk v Evropski uniji [2005/2164(INI)] — Odbor za pravice žensk in enakost spolov.

Poročevalka: Lívia Járóka (A6-0148/2006)

(potrebna navadna večina)

(Podrobnosti o glasovanju: Priloga „Izid glasovanj“, točka 16)

PREDLOG RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2006)0244)

Priglasitve v zvezi z glasovanjem:

| — | Lívia Járóka (poročevalka) je podala ustni predlog spremembe k odstavku 1, ki je bil upoštevan; |
| --- | --- |

—

Lívia Járóka (poročevalka) je podala ustni predlog spremembe k odstavku 1, ki je bil upoštevan;

| — | Viktória Mohácsi je podala ustni predlog spremembe k uvodni izjavi B, s katerim se Lívia Járóka ni strinjala. Zaradi nasprotovanja več kot 37 poslancev se dani ustni predlog spremembe ni upošteval. |
| --- | --- |

—

Viktória Mohácsi je podala ustni predlog spremembe k uvodni izjavi B, s katerim se Lívia Járóka ni strinjala. Zaradi nasprotovanja več kot 37 poslancev se dani ustni predlog spremembe ni upošteval.

7.18.   Ženske v oboroženih spopadih in njihova vloga pri obnovi po koncu konfliktov (glasovanje)

Poročilo: Položaj žensk v oboroženih spopadih in njihova vloga pri obnovi in demokratičnem procesu v državah po koncu konfliktov [2005/2215(INI)] — Odbor za pravice žensk in enakost spolov.

Poročevalka: Véronique De Keyser (A6-0159/2006)

(potrebna navadna večina)

(Podrobnosti o glasovanju: Priloga „Izid glasovanj“, točka 17)

PREDLOG RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2006)0245)

Priglasitve v zvezi z glasovanjem:

| — | Véronique De Keyser (poročevalka) je obvestila, da je skupina Verts/ALE umaknila vse svoje predloge sprememb, razen predloga spremembe 10. |
| --- | --- |

—

Véronique De Keyser (poročevalka) je obvestila, da je skupina Verts/ALE umaknila vse svoje predloge sprememb, razen predloga spremembe 10.

7.19.   Zaščita zdravstvenih delavcev v Evropski uniji pred krvnimi okužbami, nastalimi zaradi ran z injekcijami (glasovanje)

Poročilo: Priporočila Komisiji o zaščiti zdravstvenih delavcev v Evropski uniji pred krvno prenosljivimi okužbami, ki jih povzročajo injekcijske igle [2006/2015(INI)] — Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve.

Poročevalec: Stephen Hughes (A6-0137/2006)

(kvalificirana večina)

(Podrobnosti o glasovanju: Priloga „Izid glasovanj“, točka 18)

PREDLOG RESOLUCIJE

Govorili so Graham Booth o postopku glasovanja, Jean-Paul Gauzès, ki je nasprotoval preložitvi tega glasovanja na konec časa glasovanja, Stephen Hughes (poročevalec), ki je v skladu s členom 170(4) Poslovnika zahteval preložitev končnega glasovanja na naslednje delno zasedanje, in Elmar Brok, ki je podprl zahtevo poročevalca ter vztrajal, da se ves preostanek glasovanja (od predloga spremembe 6/rev.) preloži.

Parlament je odobril zahtevo.

Preostanek glasovanja je tako bil preložen.

8.   Obrazložitve glasovanja

Pisne obrazložitve glasovanja:

Pisne obrazložitve glasovanja v skladu s členom 163(3) Poslovnika so vsebovane v dobesednem zapisu seje.

Ustne obrazložitve glasovanja:

Poročilo: Françoise Grossetête — A6-0171/2006:

| — | Vittorio Agnoletto |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto

Poročilo: Erna Hennicot-Schoepges — A6-0168/2006:

| — | Gyula Hegyi, Tomáš Zatloukal, Philip Claeys in Koenraad Dillen |
| --- | --- |

—

Gyula Hegyi, Tomáš Zatloukal, Philip Claeys in Koenraad Dillen

Poročilo: Werner Langen — A6-0191/2006:

| — | Zsolt László Becsey, Vytautas Landsbergis in Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Zsolt László Becsey, Vytautas Landsbergis in Andreas Mölzer

Poročilo: Helmuth Markov — A6-0179/2006:

| — | Zbigniew Zaleski in Frank Vanhecke |
| --- | --- |

—

Zbigniew Zaleski in Frank Vanhecke

Poročilo: Alejo Vidal-Quadras — A6-0160/2006:

| — | Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Andreas Mölzer

9.   Popravki in namere glasovanja

Popravki glasovanja:

Popravki glasovanj se nahajajo na spletni strani „Séance en direct“ / Results of votes (roll-call votes) in v tiskani različici Priloge „Izidi poimenskih glasovanj“.

Elektronsko različico na spletni strani Europarl se bo redno posodabljalo najdlje dva tedna po dnevu glasovanja.

Seznam popravkov glasovanj bo nato zaključen zaradi prevajanja in objave v UL.

Izražene so bile naslednje namere glasovanja (neoddani glasovi):

Namere glasovanja:

Poročilo: Erna Hennicot-Schoepges — A6-0168/2006

| — | resolucija (kot celota):

  za: Lívia Járóka |
| --- | --- |

—

resolucija (kot celota):

za: Lívia Járóka

Humanitarna kriza na palestinskih ozemljih in vloga Unije (RC-B6-0301/2006)

| — | odstavek 9

  za: Robert Goebbels |
| --- | --- |

—

odstavek 9

za: Robert Goebbels

Poročilo: Werner Langen — A6-0191/2006

| — | predlog spremembe 4

  za: Marie-Hélène Descamps |
| --- | --- |

—

predlog spremembe 4

za: Marie-Hélène Descamps

| — | odstavek 16, 1. del

  proti: Lívia Járóka |
| --- | --- |

—

odstavek 16, 1. del

proti: Lívia Járóka

| — | odstavek 16, 2. del

  proti: Lívia Járóka |
| --- | --- |

—

odstavek 16, 2. del

proti: Lívia Járóka

Poročilo: Véronique De Keyser — A6-0159/2006

| — | resolucija (kot celota)

  za: Arlene McCarthy |
| --- | --- |

—

resolucija (kot celota)

za: Arlene McCarthy

Poročilo: Helmuth Markov — A6-0179/2006

| — | predlog spremembe 8

  proti: Anna Hedh |
| --- | --- |

—

predlog spremembe 8

proti: Anna Hedh

Poročilo: Lívia Járóka — A6-0148/2006

| — | resolucija (kot celota)

  za: Maria da Assunção Esteves |
| --- | --- |

—

resolucija (kot celota)

za: Maria da Assunção Esteves

10.   Zahteva za zaščito poslanske imunitete

Mario Borghezio je na predsedstvo naslovil zahtevo za zaščito svoje poslanske imunitete v okviru sodnega postopka, ki poteka na milanskem sodišču.

Zahteva je bila v skladu s členom 6(3) Poslovnika posredovana Odboru JURI.

11.   Sestava odborov in delegacij

Na predlog skupine PPE-DE je Parlament potrdil naslednja imenovanja:

| — | Odbor ITRE: Aldo Patriciello |
| --- | --- |

—

Odbor ITRE: Aldo Patriciello

| — | Odbor TRAN: Armando Veneto |
| --- | --- |

—

Odbor TRAN: Armando Veneto

| — | Odbor JURI: Carlo Casini namesto Kurta Lechnerja. |
| --- | --- |

—

Odbor JURI: Carlo Casini namesto Kurta Lechnerja.

12.   Sklepi o določenih dokumentih

Dovoljenje za pripravo samoiniciativnega poročila (člen 45 Poslovnika)

Odbor AFET

| — | Ta naslov trenutno ni na razpolago v vseh jezikih. Report on Turkey's progress towards accession (2006/2118(INI))
  (mnenje: DEVE, INTA, BUDG, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI) |
| --- | --- |

—

Ta naslov trenutno ni na razpolago v vseh jezikih. Report on Turkey's progress towards accession (2006/2118(INI))

(mnenje: DEVE, INTA, BUDG, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI)

Sklep o pripravi samoiniciativnega poročila (člen 195(2) Poslovnika)

Odbor PETI

| — | Ta naslov trenutno ni na razpolago v vseh jezikih. Report on the Ombudsman's 2005 annual report (2006/2117(INI)) |
| --- | --- |

—

Ta naslov trenutno ni na razpolago v vseh jezikih. Report on the Ombudsman's 2005 annual report (2006/2117(INI))

13.   Posredovanje besedil, sprejetih na tej seji

V skladu s členom 172(2) Poslovnika bo zapisnik te seje predložen v sprejetje Parlamentu na naslednji seji.

Sprejeta besedila bodo s privolitvijo Parlamenta nemudoma posredovana naslovnikom.

14.   Datum naslednjih sej

Naslednje seje bodo potekale od 12.06.2006 do 15.06.2006.

15.   Prekinitev zasedanja

Zasedanje Parlamenta je prekinjeno.

Seja se je zaključila ob 13.05.

Julian Priestley

generalni sekretar

Josep Borrell Fontelles

predsednik

---

SEZNAM NAVZOČIH

Podpisali so se:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Angelilli, Antoniozzi, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Baco, Badia I Cutchet, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Blokland, Bloom, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gabriele, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hamon, Handzlik, Harbour, Harkin, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Leichtfried, Leinen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Lipietz, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Losco, Lucas, Ludford, Lulling, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McGuinness, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Musumeci, Myller, Napoletano, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rübig, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stockmann, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Ventre, Veraldi, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zīle, Zimmer, Zvěřina, Zwiefka

Opazovalci:

Ali Nedzhmi, Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dimitrov Martin, Duca Viorel, Hogea Vlad Gabriel, Husmenova Filiz, Ivanova Iglika, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Paparizov Atanas Atanassov, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Podgorean Radu, Popeangă Petre, Severin Adrian, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Ţicău Silvia Adriana, Tîrle Radu, Vigenin Kristian, Zgonea Valeriu Ştefan

---

PRILOGA

IZIDI GLASOVANJ

Pomen kratic in znakov

| + | sprejeto |
| --- | --- |
| - | zavrnjeno |
| | brezpredmetno |
| U | umaknjeno |
| PG (..., ..., ...) | poimensko glasovanje (za, proti, vzdržani) |
| EG (..., ..., ...) | elektronsko glasovanje (za, proti, vzdržani) |
| po | delih glasovanje po delih |
| loč. | ločeno glasovanje |
| p.s. | predlog spremembe |
| SPS | sporazumni predlog spremembe |
| UD | ustrezni del |
| Č | predlog spremembe, s katerim se predlaga črtanje |
| = | identični predlogi sprememb |
| § | odstavek |
| čl. | člen |
| u.i. | uvodna izjava |
| PR | predlog resolucije |
| SPR | skupni predlog resolucije |
| TG | tajno glasovanje |

+

sprejeto

-

zavrnjeno

brezpredmetno

U

umaknjeno

PG (..., ..., ...)

poimensko glasovanje (za, proti, vzdržani)

EG (..., ..., ...)

elektronsko glasovanje (za, proti, vzdržani)

po

delih glasovanje po delih

loč.

ločeno glasovanje

p.s.

predlog spremembe

SPS

sporazumni predlog spremembe

UD

ustrezni del

Č

predlog spremembe, s katerim se predlaga črtanje

=

identični predlogi sprememb

§

odstavek

čl.

člen

u.i.

uvodna izjava

PR

predlog resolucije

SPR

skupni predlog resolucije

TG

tajno glasovanje

1.   Poslovni registri v statistične namene ***I

Poročilo: Hans-Peter MARTIN (A6-0177/2006)

| Zadeva | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- |
| eno samo glasovanje | | + | |

Zadeva

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

eno samo glasovanje

+

2.   Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013) ***I

Poročilo: Jorgo CHATZIMARKAKIS (A6-0180/2006)

| Zadeva | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- |
| eno samo glasovanje | | + | |

Zadeva

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

eno samo glasovanje

+

3.   Mala in srednja podjetja v državah v razvoju

Poročilo: Jürgen SCHRÖDER (A6-0151/2006)

| Zadeva | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- |
| eno samo glasovanje | PG | + | 574, 20, 9 |

Zadeva

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

eno samo glasovanje

PG

+

574, 20, 9

Zahteve za poimensko glasovanje

PPE-DE: končno glasovanje

4.   Zdravila za pediatrično uporabo ***II

Priporočilo za drugo obravnavo (zahtevana kvalificirana večina): Françoise GROSSETÊTE (A6-0171/2006)

| Zadeva | Št. o.d. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sklop št. 1 — sporazumni predlogi sprememb — glasovanje po sklopih | 1-4
  8
  10-12
  14
  17
  21-24 | odbor


  PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN | | + | |
| Sklop št. 1 — sporazumni predlogi sprememb — ločeno glasovanje | 18 | odbor | loč. | + | |
| Sklop št. 2 — predlogi sprememb pristojnega odbora — glasovanje po sklopih | 5
  9
  13
  16 | odbor | | | |
| Sklop št. 3 — preostali predlogi sprememb pristojnega odbora — glasovanje po sklopih | 6-7
  19-20 | odbor | | - | |
| Sklop št. 3 — preostali predlogi sprememb pristojnega odbora — ločeno glasovanje | 15 | odbor | loč. | - | |

Zadeva

Št. o.d.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

Sklop št. 1 — sporazumni predlogi sprememb — glasovanje po sklopih

1-4

8

10-12

14

17

21-24

odbor

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN

+

Sklop št. 1 — sporazumni predlogi sprememb — ločeno glasovanje

18

odbor

loč.

+

Sklop št. 2 — predlogi sprememb pristojnega odbora — glasovanje po sklopih

5

9

13

16

odbor

Sklop št. 3 — preostali predlogi sprememb pristojnega odbora — glasovanje po sklopih

6-7

19-20

odbor

-

Sklop št. 3 — preostali predlogi sprememb pristojnega odbora — ločeno glasovanje

15

odbor

loč.

-

Zahteve za ločeno glasovanje

Verts/ALE: p.s. 15 in 18

5.   Enake možnosti in enako obravnavanje pri zaposlovanju in poklicnem delu ***II

Priporočilo za drugo obravnavo (zahtevana kvalificirana večina): Angelika NIEBLER (A6-0165/2006)

| Zadeva | Št. o.d. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| potrditev brez glasovanja | | + | |

Zadeva

Št. o.d.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

potrditev brez glasovanja

+

6.   Evropsko leto medkulturnega dialoga (2008) ***I

Poročilo: Erna HENNICOT-SCHOEPGES (A6-0168/2006)

| Zadeva | Št. o.d. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Predlogi sprememb pristojnega odbora — glasovanje po sklopih | 1
  3-14
  16-21
  23-24
  27-32
  34-44
  46 | odbor | | + | |
| Predlogi sprememb pristojnega odbora — ločeno glasovanje | 15 | odbor | po delih/PG | | |
| 1 | + | 571, 35, 14 |
| 2 | + | 299, 298, 17 |
| 22 | odbor | po delih | | |
| 1/EG | - | 277, 328, 15 |
| 2 | | |
| 25 | odbor | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2/EG | + | 331, 267, 23 |
| 33 | odbor | PG | + | 577, 32, 12 |
| 45 | odbor | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2/EG | + | 333, 256, 31 |
| 3/EG | - | 272, 330, 27 |
| po členu 2 | 47 | PSE | EG | + | 331, 289, 8 |
| 26 | odbor | | | |
| u.i. 4 | 2 | odbor | | + | |
| 48 | PSE | | | |
| glasovanje: spremenjeni predlog | PG | + | 548, 62, 21 |
| glasovanje: zakonodajna resolucija | PG | + | 538, 56, 23 |

Zadeva

Št. o.d.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

Predlogi sprememb pristojnega odbora — glasovanje po sklopih

1

3-14

16-21

23-24

27-32

34-44

46

odbor

+

Predlogi sprememb pristojnega odbora — ločeno glasovanje

15

odbor

po delih/PG

1

+

571, 35, 14

2

+

299, 298, 17

22

odbor

po delih

1/EG

-

277, 328, 15

2

25

odbor

po delih

1

+

2/EG

+

331, 267, 23

33

odbor

PG

+

577, 32, 12

45

odbor

po delih

1

+

2/EG

+

333, 256, 31

3/EG

-

272, 330, 27

po členu 2

47

PSE

EG

+

331, 289, 8

26

odbor

u.i. 4

2

odbor

+

48

PSE

glasovanje: spremenjeni predlog

PG

+

548, 62, 21

glasovanje: zakonodajna resolucija

PG

+

538, 56, 23

Zahteve za poimensko glasovanje

IND/DEM: p.s. 33 in končno glasovanje

PPE-DE: p.s. 15 in spremenjen predlog

Zahteve za glasovanja po delih

PSE, ALDE:

p.s. 15

1. del: celotno besedilo brez besed „versko“ in „verskimi skupinami“

2. del: te besede

p.s. 22

1. del: besedilo brez besed „in medverskega“

2. del: ti besedi

p.s. 25

1. del: celotno besedilo brez besed „etnični in verski“

2. del: te besede

p.s. 45

1. del:„Evropsko leto ... predstavniki političnega in verskega sveta“ brez besed „in verskega“

2. del:„in verskega“

3. del:„Organizirati bi se moralo tudi medversko srečanje cerkva in verskih skupnosti, ki jih priznavajo države članice.“

7.   Pravila za izvajanje finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti *

Poročilo: Borut PAHOR/Ingeborg GRÄSSLE (A6-0135/2006)

| Zadeva | Št. o.d. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Predlogi sprememb pristojnega odbora — glasovanje po sklopih | 1-13 | odbor | | + | |
| glasovanje: spremenjeni predlog | | + | |
| glasovanje: zakonodajna resolucija | | + | |

Zadeva

Št. o.d.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

Predlogi sprememb pristojnega odbora — glasovanje po sklopih

1-13

odbor

+

glasovanje: spremenjeni predlog

+

glasovanje: zakonodajna resolucija

+

8.   Prepovedi, ki so posledica obsodb za spolne delikte nad otroci *

Poročilo: Bogusław SONIK (A6-0068/2006)

| Zadeva | Št. o.d. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Predlogi sprememb pristojnega odbora — glasovanje po sklopih | 1-14 | odbor | | + | |
| glasovanje: spremenjeni predlog | | + | |
| glasovanje: zakonodajna resolucija | | + | |

Zadeva

Št. o.d.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

Predlogi sprememb pristojnega odbora — glasovanje po sklopih

1-14

odbor

+

glasovanje: spremenjeni predlog

+

glasovanje: zakonodajna resolucija

+

Predlog spremembe 15 je bil razveljavljen.

9.   Humanitarna kriza na palestinskih ozemljih in vloga Unije

Predloga resolucij: B6-0301/2006, B6-0302/2006, B6-0303/2006, B6-0304/2006, B6-0305/2006, B6-0306/2006

| Zadeva | Št. o.d. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupni predlog resolucije RC-B6-0301/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| § 3 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 5 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2/EG | + | 291, 268, 41 |
| § 9 | § | originalno besedilo | PG | + | 326, 247, 43 |
| glasovanje: resolucija (kot celota) | | + | |
| Predlogi resolucije političnih skupin |
| B6-0301/2006 | | GUE/NGL | | | |
| B6-0302/2006 | | PSE | | | |
| B6-0303/2006 | | PPE-DE | | | |
| B6-0304/2006 | | Verts/ALE | | | |
| B6-0305/2006 | | ALDE | | | |
| B6-0306/2006 | | UEN | | | |

Zadeva

Št. o.d.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

Skupni predlog resolucije RC-B6-0301/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

§ 3

§

originalno besedilo

loč.

+

§ 5

§

originalno besedilo

po delih

1

+

2/EG

+

291, 268, 41

§ 9

§

originalno besedilo

PG

+

326, 247, 43

glasovanje: resolucija (kot celota)

+

Predlogi resolucije političnih skupin

B6-0301/2006

GUE/NGL

B6-0302/2006

PSE

B6-0303/2006

PPE-DE

B6-0304/2006

Verts/ALE

B6-0305/2006

ALDE

B6-0306/2006

UEN

Jana Hybášková in Tokia Saïfi sta tudi podpisali skupni predlog resolucije v imenu skupine PPE-DE.

Zahteve za ločeno glasovanje

ALDE: § 3

Zahteve za glasovanje po delih

ALDE:

§ 5

1. del: celotno besedilo brez besed „jasna obsodba“

2. del: ti besedi

Zahteve za poimensko glasovanje

PPE-DE: § 9

10.   Sporazum o čezatlantskem partnerstvu EU-Združene države Amerike

Poročilo: Elmar BROK (A6-0173/2006)

| Zadeva | Št. o.d. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 3 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 4 | 10 | GUE/NGL | EG | - | 86, 529, 9 |
| § 11 | 22 | PSE | | + | |
| po § 11 | 2 | Verts/ALE | po delih/PG | | |
| 1 | - | 258, 335, 21 |
| 2 | | |
| § 12 | 30 | PSE | EG | + | 332, 271, 21 |
| po § 12 | 15 | GUE/NGL | | - | |
| § 15 | 32 | PSE | | + | |
| § 17 | § | originalno besedilo | loč. | - | |
| po § 18 | 14 | GUE/NGL | | - | |
| § 19 | 13 | GUE/NGL | | - | |
| 3 | Verts/ALE | | - | |
| 31 | PSE | | + | |
| po § 22 | 11 | GUE/NGL | | - | |
| 12 | GUE/NGL | | - | |
| 18 | GUE/NGL | | + | |
| § 23 | 4 | Verts/ALE | | - | |
| 23 | PSE | EG | - | 232, 380, 10 |
| § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 24 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 25 | 24 | PSE | | + | |
| § 26 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 27 | 5 | Verts/ALE | | + | |
| § 28 | 25 | PSE | | + | |
| § 29 | 6 | Verts/ALE | PG | - | 128, 478, 14 |
| po § 29 | 16 | GUE/NGL | | + | spremenjen z ustnim predlogom |
| § 30 | 7 | Verts/ALE | | + | |
| § 31 | 26 | PSE | | - | |
| § 36 | 28 | PSE | | + | |
| § 42 | 29 | PSE | | + | |
| po § 42 | 34 | IND/DEM | | + | |
| § 44 | 8 | Verts/ALE | | - | |
| po § 47 | 9 | Verts/ALE | PG | - | 268, 343, 11 |
| po navedbi sklicevanja 6 | 20 | GUE/NGL | | - | |
| u.i. A | 1 | Verts/ALE | | - | |
| u.i. B | 19 | GUE/NGL | | - | |
| po u.i. B | 33 | IND/DEM | | - | |
| u.i. F | 21 | PSE | | + | |
| u.i. G | 17 | GUE/NGL | | - | |
| glasovanje: resolucija (kot celota) | | + | |

Zadeva

Št. o.d.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

§ 3

§

originalno besedilo

loč.

+

§ 4

10

GUE/NGL

EG

-

86, 529, 9

§ 11

22

PSE

+

po § 11

2

Verts/ALE

po delih/PG

1

-

258, 335, 21

2

§ 12

30

PSE

EG

+

332, 271, 21

po § 12

15

GUE/NGL

-

§ 15

32

PSE

+

§ 17

§

originalno besedilo

loč.

-

po § 18

14

GUE/NGL

-

§ 19

13

GUE/NGL

-

3

Verts/ALE

-

31

PSE

+

po § 22

11

GUE/NGL

-

12

GUE/NGL

-

18

GUE/NGL

+

§ 23

4

Verts/ALE

-

23

PSE

EG

-

232, 380, 10

§

originalno besedilo

loč.

+

§ 24

§

originalno besedilo

loč.

+

§ 25

24

PSE

+

§ 26

§

originalno besedilo

loč.

+

§ 27

5

Verts/ALE

+

§ 28

25

PSE

+

§ 29

6

Verts/ALE

PG

-

128, 478, 14

po § 29

16

GUE/NGL

+

spremenjen z ustnim predlogom

§ 30

7

Verts/ALE

+

§ 31

26

PSE

-

§ 36

28

PSE

+

§ 42

29

PSE

+

po § 42

34

IND/DEM

+

§ 44

8

Verts/ALE

-

po § 47

9

Verts/ALE

PG

-

268, 343, 11

po navedbi sklicevanja 6

20

GUE/NGL

-

u.i. A

1

Verts/ALE

-

u.i. B

19

GUE/NGL

-

po u.i. B

33

IND/DEM

-

u.i. F

21

PSE

+

u.i. G

17

GUE/NGL

-

glasovanje: resolucija (kot celota)

+

Predlog spremembe 27 je bil umaknjen.

Zahteve za ločeno glasovanje

Verts/ALE: §§ 3, 23, 24 in 26

Zahteve za poimensko glasovanje

Verts/ALE: p.s. 2, 6 in 9

Zahteve za glasovanje po delih

PSE:

p.s. 2

1. del:„s tem v zvezi ... Mednarodnega kazenskega sodišča“

2. del:„in ne izsiljuje ... amandma Nethercutt;“

Razno

Poročevalec Elmar Brok, je podal ustni predlog spremembe k predlogu 16:

29a. strani nujno poziva, naj si še bolj prizadevajo, da se zagotovi spoštovanje končnega roka za uničenje kemičnega orožja, ki je v konvenciji o kemičnem orožju postavljen v leto 2012, ter zlasti poziva h krepitvi sistema preverjanja v okviru Organizacije za prepoved kemičnega orožja in k zagotavljanju zadostnih finančnih sredstev za delo te organizacije; strani opominja na njihovo odgovornost za zagotavljanje uspešnega zaključka šeste pregledne konference za konvencijo o biološkem orožju, ki bo ob koncu leta 2006, in jih poziva, naj zagovarjajo sprejetje protokola h konvenciji o spremljanju njenega izpolnjevanja.

11.   Čezatlantski gospodarski odnosi EU-Združene države Amerike

Poročilo: Erika MANN (A6-0131/2006)

| Zadeva | Št. o.d. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podnaslov pred § 1 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 2 | 27 | GUE/NGL | PG | - | 80, 520, 9 |
| § 3 | 28 | GUE/NGL | PG | - | 89, 509, 13 |
| § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 5 | 29 | GUE/NGL | PG | - | 85, 524, 13 |
| § 6 | 30 | GUE/NGL | PG | - | 130, 475, 8 |
| § 7 | 31 | GUE/NGL | | - | |
| 18 | PSE | EG | - | 305, 305, 14 |
| § | originalno besedilo | po delih/PG | | |
| 1 | + | 511, 89, 18 |
| 2 | + | 322, 291, 9 |
| 3 | + | 313, 289, 15 |
| 4 | + | 303, 300, 11 |
| po § 7 | 32 | GUE/NGL | PG | - | 81, 499, 46 |
| § 8 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 9 | 21 | PSE | EG | + | 329, 283, 10 |
| § 10 | 33 | GUE/NGL | PG | - | 145, 470, 8 |
| po § 13 | 9 | UEN | | + | |
| § 14 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| po § 14 | 10 | PSE | | + | |
| § 22 | 2=
  16= | Verts/ALE,
  PSE | EG | + | 329, 269, 17 |
| § 40 točka (c) | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 46 | 3 | Verts/ALE | EG | - | 94, 509, 9 |
| § 47 | 4 | Verts/ALE | | - | |
| 14 | PSE | | + | |
| § 48 | 5 | Verts/ALE | EG | - | 155, 366, 73 |
| § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 48 — dodatek | 1 | PSE | | + | |
| po § 48 | 15/rev | PSE | | + | spremenjen z ustnim predlogom |
| § 52 | 6 | Verts/ALE | | - | |
| 11 | PSE | | + | |
| § 54 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 56 | 17 | PSE | | + | |
| 7 | Verts/ALE | | - | |
| § | originalno besedilo | | | |
| § 57 | 22 | PSE | | + | |
| § | originalno besedilo | loč. | | |
| § 58 | 19 | PSE | | + | |
| § 64 točka (c) | 8 | Verts/ALE | | - | |
| 20 | PSE | | + | |
| § | originalno besedilo | po delih | | |
| po § 68 | 12 | PSE | | + | |
| po § 87 | 13 | PSE | | + | |
| u.i. B | 24 | GUE/NGL | | - | |
| u.i. C | 25 | GUE/NGL | | - | |
| po u.i. 9 | 23 | PSE | | + | |
| u.i. J | 26 | GUE/NGL | PG | - | 120, 479, 15 |
| § | originalno besedilo | loč. | + | |
| glasovanje: resolucija (kot celota) | PG | + | 470, 121, 26 |

Zadeva

Št. o.d.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

Podnaslov pred § 1

§

originalno besedilo

loč.

+

§ 2

27

GUE/NGL

PG

-

80, 520, 9

§ 3

28

GUE/NGL

PG

-

89, 509, 13

§

originalno besedilo

loč.

+

§ 5

29

GUE/NGL

PG

-

85, 524, 13

§ 6

30

GUE/NGL

PG

-

130, 475, 8

§ 7

31

GUE/NGL

-

18

PSE

EG

-

305, 305, 14

§

originalno besedilo

po delih/PG

1

+

511, 89, 18

2

+

322, 291, 9

3

+

313, 289, 15

4

+

303, 300, 11

po § 7

32

GUE/NGL

PG

-

81, 499, 46

§ 8

§

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

§ 9

21

PSE

EG

+

329, 283, 10

§ 10

33

GUE/NGL

PG

-

145, 470, 8

po § 13

9

UEN

+

§ 14

§

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

po § 14

10

PSE

+

§ 22

2=

16=

Verts/ALE,

PSE

EG

+

329, 269, 17

§ 40 točka (c)

§

originalno besedilo

loč.

+

§ 46

3

Verts/ALE

EG

-

94, 509, 9

§ 47

4

Verts/ALE

-

14

PSE

+

§ 48

5

Verts/ALE

EG

-

155, 366, 73

§

originalno besedilo

loč.

+

§ 48 — dodatek

1

PSE

+

po § 48

15/rev

PSE

+

spremenjen z ustnim predlogom

§ 52

6

Verts/ALE

-

11

PSE

+

§ 54

§

originalno besedilo

loč.

+

§ 56

17

PSE

+

7

Verts/ALE

-

§

originalno besedilo

§ 57

22

PSE

+

§

originalno besedilo

loč.

§ 58

19

PSE

+

§ 64 točka (c)

8

Verts/ALE

-

20

PSE

+

§

originalno besedilo

po delih

po § 68

12

PSE

+

po § 87

13

PSE

+

u.i. B

24

GUE/NGL

-

u.i. C

25

GUE/NGL

-

po u.i. 9

23

PSE

+

u.i. J

26

GUE/NGL

PG

-

120, 479, 15

§

originalno besedilo

loč.

+

glasovanje: resolucija (kot celota)

PG

+

470, 121, 26

Zahteve za glasovanje po delih

PSE:

§ 8

1. del: celotno besedilo brez besed „in sporazumom tretje generacije o uporabi konkurenčnega prava“

2. del: te besede

§ 7

1. del: celotno besedilo brez besed „brez ovir“, „do leta 2015“ in „s pospešenim ciljnim rokom do leta 2010 za finančne storitve in kapitalske trge“

2. del:„brez ovir“

3. del:„do leta 2015“

4. del:„s pospešenim ciljnim rokom do leta 2010 za finančne storitve in kapitalske trge“

VertsALE

§ 14

1. del:„poudarja, da ... agende iz Dohe“

2. del:„da se ... v letu 2006“

Zahteve za ločeno glasovanje

PSE: podnaslov pred § 1, §§ 40 (c), 48 (d) in 54

VertsALE: §§ 3, 48 (d), 54, 57 in u.i. J

Zahteve za poimensko glasovanje

PSE: § 7 in končno glasovanje

GUE/NGL: p.s. 26, 27, 28, 29, 30, 32, 33 in končno glasovanje

Razno

Erika Mann je podala ustni predlog spremembe k predlogu spremembe 15/rev:

48a. poudarja potrebo po krepitvi znanstvenega sodelovanja EU-ZDA na področju biogoriv in priporoča, da se čim prej začne izvajati pobuda za skupni delovni program EU-ZDA o biogorivih, ki se osredotoča zlasti na bioetanol in biodizel druge generacije

12.   Širitev euroobmočja

Poročilo: Werner LANGEN (A6-0191/2006)

| Zadeva | Št. o.d. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 5 | Verts/ALE | | - | |
| § | originalno besedilo | PG | + | 507, 45, 61 |
| § 4 | 6 | Verts/ALE | PG | - | 93, 490, 27 |
| 13 | PSE | | + | |
| § | originalno besedilo | | | |
| po § 4 | § | - | PG | + | 580, 20, 15


  ustni predlog spremembe |
| § 5 | 14 | PSE | po delih | | |
| 1 | - | |
| 2 | + | |
| § 7 | 7 | Verts/ALE | PG | + | 569, 25, 27 |
| § 9 | § | originalno besedilo | PG | + | 562, 12, 39 |
| § 12 | § | originalno besedilo | PG | + | 562, 25, 31 |
| po § 13 | 8 | Verts/ALE | po delih/PG | | |
| 1 | - | 88, 510, 25 |
| 2 | - | 232, 375, 15 |
| po § 16 | 1 | ALDE | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 2 | ALDE | PG | + | 311, 231, 75 |
| 3 | ALDE | EG | + | 434, 116, 53 |
| 4 | PPE-DE | | + | |
| § 22 | 15 | PSE | | + | kot dodatek |
| po § 22 | 16 | PSE | PG | + | 389, 189, 36 |
| § 23 | 17 | PSE | | + | kot dodatek |
| po § 24 | 18 | PSE | | + | |
| u.i. C | 10 | PSE | | + | spremenjen z ustnim predlogom |
| u.i. D | 9 | IND/DEM | PG | - | 106, 461, 43 |
| u.i. F | 11 | PSE | | + | |
| po u.i. G | 12 | PSE | PG | + | 381, 193, 36 |
| glasovanje: resolucija (kot celota) | PG | + | 510, 40, 66 |

Zadeva

Št. o.d.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

§ 1

5

Verts/ALE

-

§

originalno besedilo

PG

+

507, 45, 61

§ 4

6

Verts/ALE

PG

-

93, 490, 27

13

PSE

+

§

originalno besedilo

po § 4

§

-

PG

+

580, 20, 15

ustni predlog spremembe

§ 5

14

PSE

po delih

1

-

2

+

§ 7

7

Verts/ALE

PG

+

569, 25, 27

§ 9

§

originalno besedilo

PG

+

562, 12, 39

§ 12

§

originalno besedilo

PG

+

562, 25, 31

po § 13

8

Verts/ALE

po delih/PG

1

-

88, 510, 25

2

-

232, 375, 15

po § 16

1

ALDE

po delih

1

+

2

+

2

ALDE

PG

+

311, 231, 75

3

ALDE

EG

+

434, 116, 53

4

PPE-DE

+

§ 22

15

PSE

+

kot dodatek

po § 22

16

PSE

PG

+

389, 189, 36

§ 23

17

PSE

+

kot dodatek

po § 24

18

PSE

+

u.i. C

10

PSE

+

spremenjen z ustnim predlogom

u.i. D

9

IND/DEM

PG

-

106, 461, 43

u.i. F

11

PSE

+

po u.i. G

12

PSE

PG

+

381, 193, 36

glasovanje: resolucija (kot celota)

PG

+

510, 40, 66

Zahteve za poimensko glasovanje

IND/DEM: p.s. 9

VertsALE: p.s. 2 in 6

PPE-DE: §§ 1, 9, 12, p.s. 7 in 8, ustni predlog spremembe in končno glasovanje

PSE: p.s. 2, 12 in 16

Zahteve za glasovanje po delih

PSE, GUE/NGL:

p.s. 8

1. del:„poudarja, da ... precej majhna“

2. del:„poudarja, da ... gospodarskega zaostanka“

GUE/NGL:

p.s. 1

1. del:„pozdravlja Slovenijo kot novo članico euro območja“

2. del:„in meni ... kot celoto“

PPE-DE:

p.s. 14

1. del:„meni, da ... nastanek delovnih mest“

2. del:„poudarja, da ... euro območja“

Razno

Margarita Starkevičiūtė je podala naslednji ustni predlog spremembe, s katerim je želela vstaviti nov odstavek 4a.:

4a. izpostavlja, da mora Komisija objaviti svoja dognanja o državah, za katere se zdi, da še niso pripravljene za pridružitev euroobmočju, vsakokrat, ko se izvede ocenjevanje, ter da ta dognanja predstavi Evropskemu parlamentu z namenom, da se zagotovi visoka raven preglednosti in odgovornosti procesa odločanja na ravni EU;

Ieke van den Burg je podala ustni predlog spremembe k predlogu spremembe 10:

C. ker je širitev euro območja politična in gospodarska odgovornost vseh držav članic, ne glede na to, ali so članice euro območja ali ne

Na predlog skupine PPE-DE se je o predlogu spremembe 15 glasovalo kot o dodatku k § 22 in o predlogu spremembe 17 kot o dodatku k § 23.

13.   Načrt prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2007

Poročilo: Louis GRECH (A6-0188/2006)

| Zadeva | Št. o.d. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 4 | § | originalno besedilo | po delih/PG | | |
| 1 | + | 548, 10, 16 |
| 2 | + | 441, 117, 29 |
| 3 | + | 511, 56, 9 |
| § 23 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2/EG | + | 319, 237, 23 |
| § 26 | 3 | PSE | | + | |
| po § 26 | 4 | PSE | | + | |
| po § 28 | 7 | Verts/ALE | EG | + | 347, 213, 25 |
| § 30 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 32 | 2/rev | PSE | PG | + | 341, 234, 11 |
| § 35 | 8 | Verts/ALE | | - | |
| § 38 | 5 | PSE | PG | + | 531, 48, 9 |
| 9 | PPE-DE | EG | - | 264, 283, 28 |
| § | originalno besedilo | | | |
| § 44 | 10 | PPE-DE | | - | |
| § 46 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 49 | 1S | PSE, ALDE, Verts/ALE | EG | + | 316, 246, 20 |
| § 54 | 6 | PSE | | + | |
| glasovanje: resolucija (kot celota) | PG | + | 476, 65, 37 |

Zadeva

Št. o.d.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

§ 4

§

originalno besedilo

po delih/PG

1

+

548, 10, 16

2

+

441, 117, 29

3

+

511, 56, 9

§ 23

§

originalno besedilo

po delih

1

+

2/EG

+

319, 237, 23

§ 26

3

PSE

+

po § 26

4

PSE

+

po § 28

7

Verts/ALE

EG

+

347, 213, 25

§ 30

§

originalno besedilo

loč.

+

§ 32

2/rev

PSE

PG

+

341, 234, 11

§ 35

8

Verts/ALE

-

§ 38

5

PSE

PG

+

531, 48, 9

9

PPE-DE

EG

-

264, 283, 28

§

originalno besedilo

§ 44

10

PPE-DE

-

§ 46

§

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

§ 49

1S

PSE, ALDE, Verts/ALE

EG

+

316, 246, 20

§ 54

6

PSE

+

glasovanje: resolucija (kot celota)

PG

+

476, 65, 37

Zahteve za poimensko glasovanje

PPE-DE: p.s. 2, § 4

PSE: p.s. 2/rev in 5 in končno glasovanje

Zahteve za ločeno glasovanje

PPE-DE § 30

Zahteve za glasovanje po delih

PPE-DE:

§ 4

1. del:„ugotavlja, da predhodni predlog načrta odhodkov ... povezane s širitvijo“

2. del:„50 000 000 EUR ... v Strasbourgu“

3. del: „25 000 000 EUR ... informacije, poslance in širitev“

§ 23

1. del: besedilo v celoti z izjemo besed „in njihovim pomočnikom“

2. del: te besede

§ 46

1. del: besedilo v celoti z izjemo besede „delovnih“

2. del: te besede

14.   Trgovinske politike za dosego maksimalnega prispevka trgovine v boju proti revščini

Poročilo: Helmuth MARKOV (A6-0179/2006)

| Zadeva | Št. o.d. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 4 | 5 | PPE-DE | | + | |
| § 6 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 10 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 19 | 1/rev | UEN | | + | |
| § 20 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 3 | - | |
| § 23 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 36 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 44 | § | originalno besedilo | PG | - | 245, 298, 11 |
| § 45 | 2 | Verts/ALE | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 47 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 63 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| po u.i. B | 6 | PPE-DE | PG | - | 227, 321, 7 |
| u.i. C | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| po u.i. C | 7 | PPE-DE | | - | |
| u.i. D | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| u.i. J | § | originalno besedilo | loč. | - | |
| u.i. M | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| u. i. Q | § | originalno besedilo | PG | + | 320, 70, 167 |
| u.i. T | § | originalno besedilo | loč. | - | |
| u.i. U | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1/EG | + | 327, 205, 14 |
| 2 | + | |
| u. i. X | 3 | PPE-DE | | + | |
| u.i. Z | § | originalno besedilo | PG | + | 319, 223, 16 |
| u.i. DD | 4 | PPE-DE | | + | |
| po u.i. DD | 8 | PPE-DE | PG | - | 216, 318, 22 |
| glasovanje: resolucija (kot celota) | | + | |

Zadeva

Št. o.d.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

§ 4

5

PPE-DE

+

§ 6

§

originalno besedilo

po delih

1

+

2

-

§ 10

§

originalno besedilo

loč.

+

§ 19

1/rev

UEN

+

§ 20

§

originalno besedilo

po delih

1

+

2

-

3

-

§ 23

§

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

§ 36

§

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

§ 44

§

originalno besedilo

PG

-

245, 298, 11

§ 45

2

Verts/ALE

po delih

1

+

2

-

§ 47

§

originalno besedilo

loč.

+

§ 63

§

originalno besedilo

loč.

+

po u.i. B

6

PPE-DE

PG

-

227, 321, 7

u.i. C

§

originalno besedilo

po delih

1

+

2

-

po u.i. C

7

PPE-DE

-

u.i. D

§

originalno besedilo

loč.

+

u.i. J

§

originalno besedilo

loč.

-

u.i. M

§

originalno besedilo

po delih

1

+

2

-

u. i. Q

§

originalno besedilo

PG

+

320, 70, 167

u.i. T

§

originalno besedilo

loč.

-

u.i. U

§

originalno besedilo

po delih

1/EG

+

327, 205, 14

2

+

u. i. X

3

PPE-DE

+

u.i. Z

§

originalno besedilo

PG

+

319, 223, 16

u.i. DD

4

PPE-DE

+

po u.i. DD

8

PPE-DE

PG

-

216, 318, 22

glasovanje: resolucija (kot celota)

+

Zahteve za poimensko glasovanje

PPE-DE: u.i.Q in Z, §§ 44 in predloga sprememb 6 in 8

Zahteve za ločeno glasovanje

PPE-DE: u.i. D, J in T in §§ 10, 47 ter 63

PSE u.i. Z

GUE/NGL: u.i. Z

Zahteve za glasovanje po delih

ALDE:

p.s. 2

1. del: besedilo v celoti z izjemo besed „in lahko njihovo uvedbo tudi prepovejo“

2. del: te besede

GUE/NGL:

§ 23

1. del: besedilo v celoti z izjemo besed „in odpiranju finančnih trgov“

2. del: te besede

PPE-DE:

u.i. C

1. del: besedilo v celoti z izjemo stavka „in ker te številke v zadnjih letih rastejo“

2. del: ta stavek

u.i. M

1. del:„ker evropska trgovinska politika ... carinami itd.)“

2. del:„ker ukinitev ... svoj razvojni zaostanek“

u.i. U

1. del:„ker glede na raziskavo ... v preteklih dvajsetih letih stala 272 milijard USD“

2. del:„ker množična revščina ... mednarodne skupnosti“

§ 6

1. del: besedilo vceloti z izjemo besede „korenito spremembo politike ... pravil pravične trgovine, ter“

2. del: te besede

§ 20

1. del: besedilo vceloti z izjemo besed „katastrofalnimi“ in „ob prenagljenem in izsiljenemodpiranju trga“

2. del:„katastrofalnimi“

3. del:„ob prenagljenem in izsiljenem odpiranju trga“

§ 36

1. del: besedilo vceloti z izjemo besed „vendar obžaluje ... prejemnikovpomoči“

2. del: te besede

15.   Energetska učinkovitost (Zelena knjiga)

Poročilo: Alejo VIDAL-QUADRAS (A6-0160/2006)

| Zadeva | Št. o.d. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| celotno besedilo glasovanje po sklopih | 1-18 | PPE-DE ALDE, PSE, GUE/NGL, Verts/ALE | | + | |
| § 11 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 16 | § | originalno besedilo | loč./EG | + | 279, 223, 11 |
| § 18 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 22 | § | originalno besedilo | loč./EG | + | 260, 246, 5 |
| § 28 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 44 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 87 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| glasovanje: resolucija (kot celota) | | + | |

Zadeva

Št. o.d.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

celotno besedilo glasovanje po sklopih

1-18

PPE-DE ALDE, PSE, GUE/NGL, Verts/ALE

+

§ 11

§

originalno besedilo

loč.

+

§ 16

§

originalno besedilo

loč./EG

+

279, 223, 11

§ 18

§

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

§ 22

§

originalno besedilo

loč./EG

+

260, 246, 5

§ 28

§

originalno besedilo

loč.

+

§ 44

§

originalno besedilo

loč.

+

§ 87

§

originalno besedilo

loč.

+

glasovanje: resolucija (kot celota)

+

Zahteve za glasovanje po delih

EPP-ED:

§ 18

1. del: del: celotno besedilo brez besede „obveznih“

2. del: ta beseda

Zahteve za ločeno glasovanje

PPE-DE: §§ 11, 16, 22, 44 in 87

GUE/NGL: § 28

16.    Položaj romskih žensk v Evropski uniji

Poročilo: Lívia JÁRÓKA (A6-0148/2006)

| Zadeva | Št. o.d. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 1 | GUE/NGL | | - | |
| § | originalno besedilo | | + | spremenjen z ustnim predlogom |
| § 2 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| § 5 | 2Č | ALDE | | U | |
| § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 7 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| u.i. A | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| glasovanje: resolucija (kot celota) | PG | + | 412, 21, 48 |

Zadeva

Št. o.d.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

§ 1

1

GUE/NGL

-

§

originalno besedilo

+

spremenjen z ustnim predlogom

§ 2

§

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

3

+

§ 5

2Č

ALDE

U

§

originalno besedilo

po delih

1

+

2

-

§ 7

§

originalno besedilo

loč.

+

u.i. A

§

originalno besedilo

po delih

1

+

2

-

glasovanje: resolucija (kot celota)

PG

+

412, 21, 48

Skupina ALDE je umaknila svoj predlog spremembe 2.

Zahteve za glasovanje po delih

PPE-DE, IND/DEM:

§2

1. del: celotno besedilo brez besed „namenjene ... zdravja žensk“

2. del:„namenjene boljši zaščiti zdravja žensk“

3. del:„reproduktivnega in spolnega“

PPE-DE, ALDE:

u.i. A

1. del: celotno besedilo brez besed „zlasti v novih državah članicah, ki so pristopile 1. maja 2004“

2. del: te besede

§ 5

1. del: celotno besedilo brez besed „za družine in“

2. del: te besede

Zahteve za ločeno glasovanje

PPE-DE: §§ 5 in 7

Zahteve za poimensko glasovanje

PPE-DE: končno glasovanje

Razno

Lívia Járóka je podala sledeči ustni predlog spremembe k odstavku 1:

1. pozdravlja predlog za ustanovitev Inštituta Evropske unije za enakost spolov in poziva Inštitut, na se intenzivno osredotoči na položaj žensk, ki so žrtve večkratne diskriminacije, vključno z Romskimi ženskami;

17.   Ženske v oboroženih spopadih in njihova vloga pri obnovi po koncu konfliktov *

Poročilo: Véronique DE KEYSER (A6-0159/2006)

| Zadeva | Št. o.d. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 2 | 4 | UEN | | - | |
| § | originalno besedilo | loč. | + | |
| po § 4 | 6 | Verts/ALE | | U | |
| po § 11 | 9 | Verts/ALE | | U | |
| 10 | Verts/ALE | EG | + | 254, 208, 12 |
| § 14 | § | originalno besedilo | PG | + | 411, 42, 11 |
| § 15 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 16 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 17 | § | originalno besedilo | PG | + | 379, 46, 32 |
| po § 17 | 8 | Verts/ALE | | U | |
| § 18 | § | originalno besedilo | PG | + | 371, 67, 23 |
| po § 18 | 7 | Verts/ALE | | U | |
| § 19 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 20 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 23 | 1 | PPE-DE | EG | + | 242, 187, 8 |
| § 25 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 28 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 31 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 32 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 33 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 34 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 43 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 44 | 5 Č | UEN | | - | |
| § 45 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 47 | 2 | PPE-DE | EG | + | 239, 191, 9 |
| u.i. F | 3 | UEN | | - | |
| § | originalno besedilo | loč. | + | |
| u. i. K | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| glasovanje: resolucija (kot celota) | PG | + | 315, 23, 67 |

Zadeva

Št. o.d.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

§ 2

4

UEN

-

§

originalno besedilo

loč.

+

po § 4

6

Verts/ALE

U

po § 11

9

Verts/ALE

U

10

Verts/ALE

EG

+

254, 208, 12

§ 14

§

originalno besedilo

PG

+

411, 42, 11

§ 15

§

originalno besedilo

loč.

+

§ 16

§

originalno besedilo

loč.

+

§ 17

§

originalno besedilo

PG

+

379, 46, 32

po § 17

8

Verts/ALE

U

§ 18

§

originalno besedilo

PG

+

371, 67, 23

po § 18

7

Verts/ALE

U

§ 19

§

originalno besedilo

loč.

+

§ 20

§

originalno besedilo

loč.

+

§ 23

1

PPE-DE

EG

+

242, 187, 8

§ 25

§

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

§ 28

§

originalno besedilo

po delih

1

+

2

-

§ 31

§

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

§ 32

§

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

§ 33

§

originalno besedilo

po delih

1

+

2

-

§ 34

§

originalno besedilo

po delih

1

+

2

-

§ 43

§

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

§ 44

5 Č

UEN

-

§ 45

§

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

§ 47

2

PPE-DE

EG

+

239, 191, 9

u.i. F

3

UEN

-

§

originalno besedilo

loč.

+

u. i. K

§

originalno besedilo

loč.

+

glasovanje: resolucija (kot celota)

PG

+

315, 23, 67

Zahteve za poimensko glasovanje

PSE končno glasovanje

GUE/NGL: §§ 14, 17 in 18

Zahteve za ločeno glasovanje

PPE-DE: §§ 2, u.i. F in K

GUE/NGL: §§ 15, 16, 19 in 20

Zahteve za glasovanje po delih

PPE-DE:

§ 25

1. del:„pozdravlja podporo Komisije ... opazovanje volitev“

2. del:„in nujno poziva ... volilnih misij“

§ 28

1. del:„opozarja na problem ... celo umorjene“

2. del:„opozarja, da ... vladajo moški“

§ 31

1. del:„podpira vsa ... dne 30. novembra 2000“

2. del:„brez odlašanja v vse svoje politike“

§ 32

1. del:„ugotavlja, da ... novih priporočilih“

2. del:„in zato poziva ... izvajanju programa“

§ 33

1. del: celotno besedilo brez besede „enakovrednega“

2. del: ta beseda

§ 34

1. del: celotno besedilo brez besede „enakovredno“

2. del: ta beseda

§ 43

1. del:„poudarja, da ... z dne 30. novembra 2000“

2. del:„ter da se Evropskemu parlamentu vsako leto predloži poročilo“

§ 45

1. del:„poudarja potrebo ... žensk in deklet manjše“

2. del:„ter da naj oblikujejo ... postekspozicijske profilakse“

18.   Zaščita zdravstvenih delavcev v Evropski uniji pred krvnimi okužbami, nastalimi zaradi ran z injekcijami

Poročilo: Stephen HUGHES (zahtevana kvalificirana večina) (A6-0137/2006)

| Zadeva | Št. o.d. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 4 | 8Č | PPE-DE | | - | |
| Priloga 3,2 | 1/rev | PPE-DE | | - | |
| Priloga 5.1 — uvod | 2/rev | PPE-DE | EG | - | 340, 52, 5 |
| Priloga 5.1 — člen 2 | 4/revČ | PPE-DE | | - | |
| Priloga 5.1 — člen 15 § 1 | 3/revČ | PPE-DE | | - | |
| Priloga 5.1 — člen 15 § 2a | 5/rev | PPE-DE | EG | - | 337, 53, 7 |

Zadeva

Št. o.d.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

§ 4

8Č

PPE-DE

-

Priloga 3,2

1/rev

PPE-DE

-

Priloga 5.1 — uvod

2/rev

PPE-DE

EG

-

340, 52, 5

Priloga 5.1 — člen 2

4/revČ

PPE-DE

-

Priloga 5.1 — člen 15 § 1

3/revČ

PPE-DE

-

Priloga 5.1 — člen 15 § 2a

5/rev

PPE-DE

EG

-

337, 53, 7

V skladu s členom 170(4) Poslovnika je preostanek glasovanja preložen.

---

PRILOGA II

IZID POIMENSKEGA GLASOVANJA

1.   Poročilo Schröder A6-0151/2006

Resolucija

Za: 574

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada,Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko,Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco,Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits,Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen,Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann,Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo,Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak,Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin,Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels,Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou,Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň,Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual,Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký,Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj,Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola,Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne,Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani,Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik,Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos,Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle,Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul,Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab,Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg,Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna,Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland,Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová,Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin,Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett,Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford,Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes,Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec,Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen,Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez,Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi,Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann,Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma,Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk,La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański,Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin,Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda,Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 9

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Titford, Whittaker, Wise

Vzdržani: 20

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Coûteaux

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Martinez,Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

2.   Poročilo Hennicot-Schoepges A6-0168/2006

Predlog spremembe 15/1

Za: 571

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada,Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko,Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco,Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits,Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann,Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož,Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, De Michelis, Helmer, Martin Hans-Peter, Piskorski

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin,Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc,Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini,Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul,Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos,Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich,Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder,Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk,Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam,Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure,Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat,McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer,Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos,Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz,Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer,Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen,Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà,Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová,Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin,Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa,Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi,Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes,Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill,Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon,Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns,Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne,Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy,Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka,Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat,Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella,Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček,Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström,Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand,Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler,Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk,La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz,Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin,Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir,Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 35

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski,Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

Vzdržani: 14

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Bonde

NI: Kilroy-Silk, Kozlík, Martinez, Mote

PSE: Wynn

UEN: Camre, Musumeci

Verts/ALE: van Buitenen

3.   Poročilo Hennicot-Schoepges A6-0168/2006

Predlog spremembe 15/2

Za: 299

ALDE: Guardans Cambó, Harkin, Morillon, Prodi, Samuelsen, Toia, Van Hecke, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges,Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak,Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Masiel,Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley,Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok,Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou,Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover,Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo,Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote,Gargani, Garriga Polledo, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual,Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký,Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek,Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne,Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell,Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry,Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker,Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder,Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy,Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber,Wieland, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Masip Hidalgo, Szejna, Tzampazi, Weber Henri,Xenogiannakopoulou

UEN: Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk,La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański,Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Schlyter

Proti: 298

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada,Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou,Gentvilas, Griesbeck, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer,Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer,Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis,Watson

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Karatzaferis, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, De Veyrac, Gaubert, Gauzès, Grossetête, Guellec, Mathieu, Saïfi, Sudre, Vlasto

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vzdržani: 17

ALDE: Cocilovo, Lambsdorff, Susta

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Coûteaux

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PSE: Wynn

UEN: Camre, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Popravki glasovanja

Za:
  Matsouka

4.   Poročilo Hennicot-Schoepges A6-0168/2006

Predlog spremembe 33

Za: 577

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 32

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PSE: McCarthy, Titley

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Vzdržani: 12

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Sjöstedt, Svensson, Toussas

IND/DEM: Coûteaux

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

5.   Poročilo Hennicot-Schoepges A6-0168/2006

Predlog Komisije

Za: 548

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 62

ALDE: Neyts-Uyttebroeck

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Bono, Carlotti, Cashman, Cottigny, Douay, Hazan, Laignel, Le Foll, Lienemann, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Poignant, Roure, Savary, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri

UEN: Foltyn-Kubicka, Kuźmiuk, Podkański

Verts/ALE: Bennahmias

Vzdržani: 21

ALDE: Newton Dunn

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Gaubert, Gauzès, Toubon

PSE: Gröner, Hamon, Peillon, Trautmann, Wynn

UEN: Camre, Musumeci, Roszkowski

Verts/ALE: van Buitenen

Popravki glasovanja

Proti:
  De Keyser, Hutchinson

6.   Poročilo Hennicot-Schoepges A6-0168/2006

Resolucija

Za: 538

ALDE: Attwooll, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Tzampazi, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 56

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Bono, Bourzai, Carlotti, Cashman, Cottigny, Désir, Douay, Hazan, Laignel, Le Foll, Lienemann, Peillon, Poignant, Roure, Savary, Vaugrenard, Vergnaud

Verts/ALE: Bennahmias

Vzdržani: 23

ALDE: Alvaro, Chatzimarkakis, in 't Veld, Newton Dunn

GUE/NGL: Henin, Krarup, Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Gaubert, Gauzès, Toubon

PSE: Gröner, Hamon, Trautmann, Wynn

UEN: Camre, Podkański

Verts/ALE: van Buitenen

Popravki glasovanja

Proti:
  Hutchinson, De Keyser

7.   Skupni predlog resolucije B6-0301/2006 — Palestina

Odstavek 9

Za: 326

ALDE: Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Giertych, Masiel, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Bowis, Brepoels, Purvis, Saïfi

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Crowley, Didžiokas, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 247

ALDE: Geremek, Lehideux, Newton Dunn, Szent-Iványi

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis

NI: Allister, Borghezio, Czarnecki Ryszard, Helmer, Mote, Piskorski, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Beňová, Casaca, Ilves, Mann Erika, Siwiec

UEN: Berlato, Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen, Trüpel

Vzdržani: 43

ALDE: Alvaro, Prodi

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Coveney, Dehaene, Demetriou, Dimitrakopoulos, Gklavakis, Hatzidakis, Kamall, Kratsa-Tsagaropoulou, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Vakalis, Varvitsiotis, Wijkman

PSE: Hänsch

Verts/ALE: Harms

8.   Poročilo Brok A6-0173/2006

Predlog spremembe 2/1

Za: 258

ALDE: Lynne, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: De Veyrac, Sonik, Wijkman

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Foglietta, La Russa, Musumeci, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 335

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Piskorski, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Ilves

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Vzdržani: 21

GUE/NGL: Krarup, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Mölzer, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

9.   Poročilo Brok A6-0173/2006

Predlog spremembe 6

Za: 128

ALDE: Losco, Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Wijkman

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Berger, Bösch, Busquin, Carlotti, Christensen, Corbey, Cottigny, Désir, Dobolyi, Douay, Ettl, Fruteau, Golik, Gomes, Gröner, Haug, Hazan, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Matsouka, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Roure, Scheele, Skinner, Szejna, Tzampazi, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 478

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bono, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Corbett, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Vzdržani: 14

ALDE: Lynne, Samuelsen

IND/DEM: Rogalski

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Brepoels

PSE: Bourzai, Castex, Lienemann, Napoletano, Peillon, Swoboda

Verts/ALE: van Buitenen

Popravki glasovanja

Za:
  Kristensen

10.   Poročilo Brok A6-0173/2006

Predlog spremembe 9

Za: 268

ALDE: Degutis, Karim, Lynne, Resetarits, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis

NI: Battilocchio, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Brepoels

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 343

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Helmer, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Ilves, Pahor

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Vzdržani: 11

ALDE: Ek, Ludford

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Buzek, Wijkman

PSE: Hänsch

UEN: Berlato, Musumeci

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Poročilo Mann A6-0131/2006

Predlog spremembe 27

Za: 80

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis, Krupa, Pęk

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Wijkman, Zappalà

PSE: De Keyser, Hutchinson, Segelström

Verts/ALE: Auken, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 520

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Zaleski, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Vzdržani: 9

IND/DEM: Goudin

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PSE: Castex, Chiesa, Ferreira Anne

Verts/ALE: van Buitenen, Trüpel

Popravki glasovanja

Proti:
  Wijkman

12.   Poročilo Mann A6-0131/2006

Predlog spremembe 28

Za: 89

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Patriciello

PSE: Castex, Chiesa, De Keyser, Hutchinson, Leinen

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 509

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Vzdržani: 13

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

13.   Poročilo Mann A6-0131/2006

Predlog spremembe 29

Za: 85

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis

NI: Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Speroni

PSE: Castex, Chiesa, De Keyser, Hutchinson, Scheele

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 524

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Vzdržani: 13

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Brepoels

PSE: Vincenzi

Verts/ALE: van Buitenen

14.   Poročilo Mann A6-0131/2006

Predlog spremembe 30

Za: 130

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Rutowicz

PPE-DE: Marques, Wijkman

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Bono, Bourzai, Bozkurt, Busquin, Carlotti, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Fruteau, Gomes, Hamon, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hutchinson, Kinnock, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lienemann, Mastenbroek, Matsouka, Moscovici, Napoletano, Pahor, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Scheele, Skinner, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 475

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beňová, Berger, Berman, Bösch, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Haug, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lavarra, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Obiols i Germà, Occhetto, Paleckis, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Siwiec, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Tzampazi, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Vzdržani: 8

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Brepoels

PSE: Hegyi

Verts/ALE: van Buitenen

Popravki glasovanja

Za:
  Tzampazi

15.   Poročilo Mann A6-0131/2006

Odstavek 7/1

Za: 511

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Gabriele, Svensson, Verges, Wurtz

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Smith

Proti: 89

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Titford, Whittaker, Wise

NI: Martin Hans-Peter, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Fajmon, Iturgaiz Angulo

PSE: Kósáné Kovács, Morgan

UEN: Aylward, Crowley, Janowski, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vzdržani: 18

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi, Vanhecke

PSE: Castex

Verts/ALE: Auken, van Buitenen

Popravki glasovanja

Proti:
  Svensson

Vzdržan:
  Smith

16.   Poročilo Mann A6-0131/2006

Odstavek 7/2

Za: 322

ALDE: Alvaro, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Paleckis, Panzeri, Tzampazi

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Foglietta, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Proti: 291

ALDE: Beaupuy, Cavada, De Sarnez, Laperrouze, Lehideux, Morillon

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Titford, Whittaker, Wise

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Gaubert, Grossetête, Guellec, Mathieu, Saïfi, Sudre, Toubon, Vlasto

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vzdržani: 9

NI: Allister, Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PPE-DE: Descamps, De Veyrac

Verts/ALE: Auken, van Buitenen

17.   Poročilo Mann A6-0131/2006

Odstavek 7/3

Za: 313

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Sinnott

NI: Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Medina Ortega, Thomsen, Tzampazi

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Proti: 289

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Titford, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Garriga Polledo, Gaubert, Grossetête, Guellec, Lamassoure, Mathieu, Saïfi, Sudre, Toubon

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vzdržani: 15

IND/DEM: Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PPE-DE: Descamps, De Veyrac

Verts/ALE: Auken, van Buitenen

18.   Poročilo Mann A6-0131/2006

Odstavek 7/4

Za: 303

ALDE: Alvaro, Attwooll, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Proti: 300

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cavada, De Sarnez, Fourtou, Laperrouze, Lehideux, Morillon

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Titford, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, De Michelis, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Gaubert, Grossetête, Guellec, Lamassoure, Mathieu, Saïfi, Sudre, Toubon, Vlasto

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Musumeci, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vzdržani: 11

ALDE: Savi

NI: Allister, Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PPE-DE: Descamps, De Veyrac

PSE: Thomsen

Verts/ALE: Auken, van Buitenen

19.   Poročilo Mann A6-0131/2006

Predlog spremembe 32

Za: 81

ALDE: in 't Veld, Lambsdorff

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Karatzaferis

NI: Czarnecki Marek Aleksander

PPE-DE: Karas, Saïfi, Wijkman

PSE: Attard-Montalto, Berès, Bono, Bourzai, Busquin, Carlotti, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, Dobolyi, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Gomes, Grech, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Lienemann, Moscovici, Muscat, Napoletano, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Tarabella, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Libicki

Proti: 499

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, De Vits, Díez González, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Voggenhuber

Vzdržani: 46

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Martin Hans-Peter

PSE: Scheele

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Popravki glasovanja

Proti:
  Othmar Karas, Alexander Lambsdorff

20.   Poročilo Mann A6-0131/2006

Predlog spremembe 33

Za: 145

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Barsi-Pataky, Járóka

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Berès, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, Douay, El Khadraoui, Ferreira Anne, Fruteau, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hutchinson, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lienemann, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Moscovici, Napoletano, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Scheele, Tarabella, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Libicki

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 470

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Helmer, Mote, Piskorski, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Turmes

Vzdržani: 8

ALDE: Resetarits, Samuelsen

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

Popravki glasovanja

Vzdržan:
  Wijkman

21.   Poročilo Mann A6-0131/2006

Predlog spremembe 26

Za: 120

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Martin Hans-Peter

PSE: Berès, van den Berg, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, Busquin, Carlotti, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Ferreira Anne, Fruteau, Gomes, Hamon, Hazan, Hutchinson, Kinnock, Kristensen, Laignel, Le Foll, Mastenbroek, Napoletano, Peillon, Pinior, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Scheele, Siwiec, Tarabella, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 479

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berger, Bösch, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Skinner, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Vzdržani: 15

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Tomczak

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Romagnoli

PSE: Falbr, Fava, Gottardi, Pittella, Sacconi, Vincenzi, Zani

Verts/ALE: van Buitenen

Popravki glasovanja

Proti:
  Marie-Noëlle Lienemann

22.   Poročilo Mann A6-0131/2006

Resolucija

Za: 470

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Helmer, Kozlík, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berman, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Proti: 121

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Titford, Whittaker, Wise

NI: Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi

PSE: Berès, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Cottigny, De Keyser, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Hamon, Hazan, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Lienemann, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Scheele, Tarabella, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vzdržani: 26

ALDE: Resetarits

IND/DEM: Bonde

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Salvini, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Konrad

PSE: Berger, Bösch, Bullmann, Busquin, De Vits, El Khadraoui, Ettl, Gebhardt, Guy-Quint, Haug, Kinnock, Leichtfried, Napoletano, Pinior, Prets

Verts/ALE: Auken, van Buitenen

Popravki glasovanja

Proti:
  Moscovici

23.   Poročilo Langen A6-0191/2006

Odstavek 1

Za: 507

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Isler Béguin, Lipietz

Proti: 45

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

Vzdržani: 61

ALDE: Cappato

GUE/NGL: Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise

NI: Dillen, Helmer, Kilroy-Silk, Kozlík, Martin Hans-Peter, Vanhecke

PPE-DE: Antoniozzi

UEN: Bielan, Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

24.   Poročilo Langen A6-0191/2006

Predlog spremembe 6

Za: 93

ALDE: Kułakowski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Baco, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Kozlík, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Antoniozzi, Bonsignore, Busuttil, Casa, Ebner, Landsbergis, Pleštinská, Saïfi

PSE: Grabowska, Öger, Paleckis

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 490

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Battilocchio, De Michelis, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Callanan, Carollo, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Podestà, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Vzdržani: 27

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Krarup, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Kamall

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

25.   Poročilo Langen A6-0191/2006

Predlog spremembe usten

Za: 580

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Karatzaferis, Pęk

NI: Baco, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 20

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Martin Hans-Peter, Mote, Rutowicz, Salvini

PPE-DE: Fajmon, Harbour, Hybášková

PSE: Siwiec

Vzdržani: 15

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Claeys, Dillen, Helmer, Kilroy-Silk, Vanhecke

PPE-DE: Kamall

Verts/ALE: van Buitenen, Joan i Marí

26.   Poročilo Langen A6-0191/2006

Predlog spremembe 7

Za: 569

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Karatzaferis, Tomczak

NI: Baco, Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 25

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Hänsch

UEN: Kamiński, Krasts, Libicki

Vzdržani: 27

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Goudin

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Kamall

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas, Schlyter

27.   Poročilo Langen A6-0191/2006

Odstavek 9

Za: 562

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Sinnott

NI: Baco, Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 12

IND/DEM: Coûteaux, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

Vzdržani: 39

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Sjöstedt, Svensson, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Schlyter

28.   Poročilo Langen A6-0191/2006

Odstavek 12

Za: 562

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 25

GUE/NGL: Gabriele

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Borghezio, Chruszcz, Giertych, Mote, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Saïfi

Vzdržani: 31

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Sjöstedt, Svensson, Toussas

IND/DEM: Bonde

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Kamall

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas, Romeva i Rueda, Schlyter, Smith

29.   Poročilo Langen A6-0191/2006

Predlog spremembe 8/1

Za: 88

ALDE: Toia, Van Hecke, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Baco

PPE-DE: Albertini, Bonsignore, del Castillo Vera, Florenz, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Járóka, Landsbergis, Lewandowski, Montoro Romero, Musotto, Roithová, Schwab, Varvitsiotis

PSE: Hughes, Scheele, Thomsen

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 510

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Vzdržani: 25

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Bonde, Goudin

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Rivera, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Gyürk, Kamall, Siekierski

Verts/ALE: van Buitenen, Lichtenberger

Popravki glasovanja

Proti:
  Lívia Járóka

30.   Poročilo Langen A6-0191/2006

Predlog spremembe 8/2

Za: 232

ALDE: Kułakowski

NI: Baco, Czarnecki Marek Aleksander, Kozlík, Masiel

PPE-DE: Landsbergis, Pleštinská

PSE: Andersson, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 375

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Berman, Grech, Hänsch, Kinnock, Muscat

UEN: Camre, Krasts

Vzdržani: 15

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

NI: Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Mölzer, Rivera, Vanhecke

PSE: Berès, Castex, Hazan

Verts/ALE: van Buitenen

31.   Poročilo Langen A6-0191/2006

Predlog spremembe 2

Za: 311

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Baco, Battilocchio, De Michelis, Kozlík

PPE-DE: Andrikienė, Busuttil, Buzek, Casa, Cederschiöld, Chmielewski, Demetriou, Dombrovskis, Handzlik, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Lewandowski, Lulling, Mauro, Mayor Oreja, Ouzký, Pīks, Pleštinská, Protasiewicz, Queiró, Saryusz-Wolski, Sonik, Spautz, Surján, Szájer

PSE: Andersson, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, van den Berg, Berger, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 231

ALDE: Hennis-Plasschaert

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Carollo, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Schmitt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Batzeli, Hänsch, Jöns, Rocard

Verts/ALE: Graefe zu Baringdorf, Harms

Vzdržani: 75

ALDE: Cocilovo, Krahmer, Lambsdorff

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Chruszcz, Giertych, Kilroy-Silk, Piskorski, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Callanan, Duka-Zólyomi, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Kamall, Olajos, Őry, Ribeiro e Castro, Schöpflin

PSE: Attard-Montalto, Berès, Bösch, Cashman, Ferreira Anne, Grech, Groote, Hamon, Hazan, Hedh, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Muscat, Peillon

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Lichtenberger, Smith

Popravki glasovanja

Proti:
  Charlotte Cederschiöld

32.   Poročilo Langen A6-0191/2006

Predlog spremembe 16

Za: 389

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Busuttil, Buzek, Casa, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Demetriou, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Fatuzzo, Glattfelder, Gyürk, Handzlik, Járóka, Kaczmarek, Kasoulides, Kelam, Klaß, Koch, Kudrycka, Landsbergis, Lewandowski, Lulling, Mauro, Olajos, Őry, Ouzký, Pleštinská, Protasiewicz, Queiró, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Sonik, Spautz, Surján, Szájer

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 189

NI: Allister, Helmer, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Carollo, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Schmitt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Hänsch, Hamon

UEN: Kamiński

Vzdržani: 36

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Sjöstedt, Svensson, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Titford, Whittaker, Wise

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Kamall

PSE: Peillon

UEN: Camre, Musumeci

Verts/ALE: van Buitenen

Popravki glasovanja

Proti:
  Charlotte Cederschiöld

33.   Poročilo Langen A6-0191/2006

Predlog spremembe 9

Za: 106

ALDE: in 't Veld, Laperrouze

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Liese, Surján

PSE: Falbr, Fava, Grabowska, Hedh, Hegyi, Herczog

UEN: Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Flautre, Frassoni, Hammerstein Mintz, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 461

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Baco, Battilocchio, De Michelis, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Buitenweg, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Horáček, Kusstatscher, Lagendijk, Rühle

Vzdržani: 43

IND/DEM: Coûteaux

NI: Allister, Borghezio, Helmer, Kilroy-Silk, Kozlík, Martinez, Mote, Rivera, Salvini, Speroni

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Sturdy, Tannock, Vlasák, Zvěřina

PSE: Martin David

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Harms, Hassi, Joan i Marí

Popravki glasovanja

Za:
  Paul Marie Coûteaux

Proti:
  Grabowska

34.   Poročilo Langen A6-0191/2006

Predlog spremembe 12

Za: 381

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Baco, Battilocchio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Busuttil, Buzek, Casa, Cederschiöld, Chmielewski, Demetriou, Dombrovskis, Fatuzzo, Gyürk, Handzlik, Járóka, Kaczmarek, Kasoulides, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Lewandowski, Mauro, Ouzký, Pleštinská, Protasiewicz, Queiró, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Sonik, Spautz, Šťastný, Surján

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 193

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Karatzaferis, Sinnott

NI: Allister, Helmer, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Carollo, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Schmitt, Schröder, Schwab, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Hänsch

Vzdržani: 36

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Sjöstedt, Svensson, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Rivera, Salvini, Speroni

PPE-DE: Callanan, Fajmon, Kamall, Lamassoure, Siekierski

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Popravki glasovanja

Proti:
  Charlotte Cederschiöld

35.   Poročilo Langen A6-0191/2006

Resolucija

Za:510

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Sinnott

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 40

GUE/NGL: Krarup, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ehler, de Grandes Pascual, Hoppenstedt, Lechner, Stauner

PSE: Hänsch, Lienemann

Vzdržani: 66

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Baco, Borghezio, Claeys, Dillen, Helmer, Kozlík, Salvini, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, Nicholson, Parish, Škottová, Sturdy, Tannock, Vlasák, Zvěřina

PSE: Gurmai

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas

36.   Poročilo Grech A6-0188/2006

Odstavek 4/1

Za: 548

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Clark, Coûteaux, Sinnott, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 10

IND/DEM: Bonde, Goudin

NI: Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Fajmon, Hökmark, Škottová, Vlasák, Zvěřina

PSE: Evans Robert

Vzdržani: 16

GUE/NGL: Krarup, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Helmer, Kilroy-Silk, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

Popravki glasovanja

Za:
  Hökmark

37.   Poročilo Grech A6-0188/2006

Odstavek 4/2

Za: 441

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Cappato, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, De Sarnez, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Losco, Morillon, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Wallis

GUE/NGL: Brie, Catania, Henin, Markov, Maštálka, Musacchio, Zimmer

IND/DEM: Booth, Clark, Coûteaux, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Novak, Olajos, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 117

ALDE: Alvaro, Attwooll, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Koch-Mehrin, Lambsdorff, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Samuelsen, Savi, Schuth, Virrankoski

GUE/NGL: Agnoletto, de Brún, Gabriele, Krarup, Liotard, Meijer, Morgantini, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Sinnott

NI: Chruszcz, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Doorn, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Kamall, Kirkhope, Maat, Nicholson, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stubb, Sturdy, Tannock, Vlasák, Zvěřina

PSE: Berman, Corbey, Evans Robert, Falbr, Mastenbroek

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Ryan, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Buitenweg, Hudghton

Vzdržani: 29

ALDE: Gentvilas, Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Flasarová, Meyer Pleite, Rizzo, Triantaphyllides, Uca

IND/DEM: Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Vanhecke

PPE-DE: McGuinness

PSE: Andersson, Hedh, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund

Verts/ALE: van Buitenen

Popravki glasovanja

Proti:
  Wijkman

38.   Poročilo Grech A6-0188/2006

Odstavek 4/3

Za: 511

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Remek, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Booth, Clark, Coûteaux, Whittaker, Wise

NI: Baco, Battilocchio, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 56

GUE/NGL: de Brún, Gabriele, Henin, Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Portas, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Fjellner, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic

UEN: Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Kristovskis, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Ryan, Tatarella, Zīle

Vzdržani: 9

GUE/NGL: Flasarová, Pflüger, Rizzo

IND/DEM: Karatzaferis, Pęk

NI: Allister, Helmer, Kilroy-Silk

PPE-DE: Queiró

Popravki glasovanja

Proti:
  Paul Marie Coûteaux

39.   Poročilo Grech A6-0188/2006

Predlog spremembe 2/rev.

Za: 341

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Masiel, Rivera

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, Nicholson, Parish, Purvis, Sturdy, Tannock

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 234

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Vincenzi

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Vzdržani: 11

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Coûteaux, Pęk, Tomczak

NI: Helmer, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Siekierski

Verts/ALE: van Buitenen

40.   Poročilo Grech A6-0188/2006

Predlog spremembe 5

Za: 531

ALDE: Alvaro, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 48

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cavada, Cornillet, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Sinnott, Whittaker, Wise

NI: Allister, Helmer, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, De Veyrac, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, Lulling, Nicholson, Parish, Purvis, Spautz, Sturdy, Tannock

Vzdržani: 9

ALDE: Ludford

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Pęk

NI: Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Rivera, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

41.   Poročilo Grech A6-0188/2006

Resolucija

Za: 476

ALDE: Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 65

GUE/NGL: Liotard, Meijer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deß, Deva, Dover, Evans Jonathan, Fatuzzo, Gahler, Gewalt, Gräßle, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, Koch, Nicholson, Parish, Pieper, Purvis, Sturdy, Tannock

Verts/ALE: Schlyter

Vzdržani: 37

ALDE: Alvaro, in 't Veld

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Henin, Kaufmann, Krarup, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Pęk

PPE-DE: Coelho, Gomolka, Konrad

Verts/ALE: van Buitenen, Joan i Marí

42.   Poročilo Markov A6-0179/2006

Odstavek 44

Za: 245

ALDE: Cocilovo, Costa, Pistelli

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Wieland

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 298

ALDE: Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Sinnott, Whittaker, Wise

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Mote, Piskorski, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

UEN: Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Vzdržani: 11

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Pęk

NI: Borghezio, Kilroy-Silk

PPE-DE: Thyssen

UEN: Camre, Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen

Popravki glasovanja

Proti:
  Auken

43.   Poročilo Markov A6-0179/2006

Predlog spremembe 6

Za: 227

ALDE: Malmström

GUE/NGL: Triantaphyllides

NI: Battilocchio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Hegyi, Paleckis, Titley

UEN: Aylward, Camre, Didžiokas, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan, Zīle

Verts/ALE: Lipietz

Proti: 321

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Borghezio, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Konrad, Korhola, Vatanen

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, La Russa, Libicki, Musumeci, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vzdržani: 7

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Coûteaux

NI: Allister, Helmer, Kilroy-Silk, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

Popravki glasovanja

Proti:
  Gary Titley

44.   Poročilo Markov A6-0179/2006

Uvodna izjava Q

Za: 320

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Papadimoulis

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Sinnott

NI: Battilocchio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Batzeli, Beglitis, Castex, Kinnock, Lambrinidis, Matsouka, Tzampazi

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Proti: 70

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Martin Hans-Peter

PSE: De Keyser, Hänsch, Kuc, Martínez Martínez

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vzdržani: 167

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Booth, Coûteaux, Goudin, Whittaker, Wise

NI: Allister, Borghezio, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Segelström, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

Verts/ALE: van Buitenen

45.   Poročilo Markov A6-0179/2006

Uvodna izjava Z

Za: 319

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Berger, Busquin, Gröner, Hedh, Hedkvist Petersen, McCarthy

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Proti: 223

ALDE: De Sarnez, Riis-Jørgensen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Battilocchio, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vzdržani: 16

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Krarup, Meijer, Svensson

IND/DEM: Coûteaux, Pęk

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Helmer, Kilroy-Silk, Mote, Vanhecke

PSE: Castex

Verts/ALE: Auken, van Buitenen

Popravki glasovanja

Za:
  De Sarnez

Proti:
  Hedkvist Petersen, Hedh

46.   Poročilo Markov A6-0179/2006

Predlog spremembe 8

Za: 216

ALDE: Losco

IND/DEM: Krupa

NI: Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Grabowska, Hedkvist Petersen, dos Santos

UEN: Aylward, Camre, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Proti: 318

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Karatzaferis, Sinnott

NI: Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grech, Groote, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vzdržani: 22

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Batten, Booth, Goudin, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Helmer, Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Callanan, Wijkman

UEN: Didžiokas, Krasts, Kristovskis, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Popravki glasovanja

Proti:
  Grabowska, Hedkvist Petersen

47.   Poročilo Járóka A6-0148/2006

Resolucija

Za: 412

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Reul, Roithová, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Siekierski, Silva Peneda, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hamon, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 21

ALDE: Mohácsi

IND/DEM: Booth, Goudin, Tomczak, Whittaker, Wise

NI: Borghezio, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Mölzer, Mote, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Esteves, Konrad

UEN: La Russa, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Vzdržani: 48

ALDE: Manders

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Zapałowski

NI: Lang, Le Pen Marine, Martinez, Piskorski, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bushill-Matthews, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Gräßle, Hökmark, Ibrisagic, Kamall, Lulling, Mitchell, Parish, Radwan, Ribeiro e Castro, Škottová, Sommer, Sonik, Sturdy, Tannock, Vlasák, Zaleski

UEN: Didžiokas, Janowski

Verts/ALE: van Buitenen

Popravki glasovanja

Za:
  Esteves

48.   Poročilo De Keyser A6-0159/2006

Odstavek 14

Za: 411

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Duff, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Uca, Zimmer

IND/DEM: Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Lang, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Hänsch, Hamon, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Siwiec, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Camre, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, Ryan, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Ždanoka

Proti: 42

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Gabriele, Guidoni, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Booth, Goudin, Whittaker, Wise

NI: Czarnecki Ryszard, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Vzdržani: 11

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Pęk

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Mote, Vanhecke

PPE-DE: Lulling

Verts/ALE: van Buitenen

49.   Poročilo De Keyser A6-0159/2006

Odstavek 17

Za: 379

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Duff, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Roithová, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Hänsch, Hamon, Haug, Hedh, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Siwiec, Skinner, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Camre, Krasts, Kristovskis, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Ždanoka

Proti: 46

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Gabriele, Guidoni, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Booth, Goudin, Whittaker, Wise

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Vzdržani: 32

IND/DEM: Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Borghezio, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bushill-Matthews, Chichester, Deva, Dover, Fajmon, Harbour, Kamall, Parish, Škottová, Sturdy, Vlasák

PSE: Hedkvist Petersen

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas, Schlyter

50.   Poročilo De Keyser A6-0159/2006

Odstavek 18

Za: 371

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Duff, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Virrankoski, Wallis

NI: Battilocchio, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Roithová, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Hänsch, Hamon, Haug, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Siwiec, Skinner, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Camre, Krasts, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Ždanoka

Proti: 67

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Gabriele, Guidoni, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Booth, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Giertych, Lang, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Fjellner, Harbour, Hökmark, Ibrisagic, Maat

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Vzdržani: 23

IND/DEM: Blokland, Coûteaux, Pęk

NI: Claeys, Dillen, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bushill-Matthews, Chichester, Deva, Dover, Fajmon, Kamall, Parish, Škottová, Sturdy, Tannock, Vlasák

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas, Schlyter

Popravki glasovanja

Proti:
  Cederschiöld

Vzdržan:
  Malcolm Harbour

51.   Poročilo De Keyser A6-0159/2006

Resolucija

Za: 315

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Duff, Fourtou, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Virrankoski, Wallis

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Esteves, Fatuzzo, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Harbour, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Jordan Cizelj, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Langendries, Lehne, López-Istúriz White, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pīks, Podestà, Pomés Ruiz, Queiró, Radwan, Roithová, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Siekierski, Silva Peneda, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Wieland, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Hänsch, Hamon, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Leinen, McAvan, Maňka, Mann Erika, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Morgan, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Piecyk, Pinior, Poignant, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Siwiec, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Krasts, Kristovskis, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Ryan, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Breyer, Buitenweg, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Ždanoka

Proti: 23

GUE/NGL: Pafilis, Pflüger, Strož, Toussas, Wagenknecht

IND/DEM: Booth, Wise

NI: Czarnecki Ryszard, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Mitchell, Pleštinská, Surján, Zaleski

PSE: Cercas

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański

Vzdržani: 67

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Gabriele, Guidoni, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Martinez, Mölzer, Piskorski, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Bushill-Matthews, Casini, Cederschiöld, Chichester, Dover, Eurlings, Fajmon, Fjellner, Gomolka, Hökmark, Ibrisagic, Kamall, Koch, Liese, Lulling, Maat, Martens, Nicholson, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Purvis, Škottová, Sonik, Sturdy, Tannock, Ulmer, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber

Verts/ALE: van Buitenen

Popravki glasovanja

Za:
  Pleštinská

---

SPREJETA BESEDILA

P6_TA(2006)0229

Poslovni registri v statistične namene ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupnega okvira za poslovne registre v statistične namene in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2186/93 (KOM(2005)0112 — C6-0089/2005 — 2005/0032(COD))

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2005)0112) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2005)0112) (1),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 285(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0089/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 285(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0089/2005),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0177/2006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0177/2006),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

P6_TC1-COD(2005)0032

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 1. junija 2006 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2006 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupnega okvira za poslovne registre v statistične namene in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2186/93

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 285(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

v skladu s postopkom, določenem v členu 251 Pogodbe (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EGS) št. 2186/93 z dne 22. julija 1993 (2) je vzpostavila skupni okvir za ustanovitev poslovnih registrov v statistične namene z usklajenimi opredelitvami, značilnostmi, obsegom in postopki posodabljanja. Za vzdrževanje razvoja poslovnih registrov v usklajenem okviru je treba sprejeti novo uredbo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EGS) št. 2186/93 z dne 22. julija 1993 (2) je vzpostavila skupni okvir za ustanovitev poslovnih registrov v statistične namene z usklajenimi opredelitvami, značilnostmi, obsegom in postopki posodabljanja. Za vzdrževanje razvoja poslovnih registrov v usklajenem okviru je treba sprejeti novo uredbo.

| (2) | Uredba Sveta (EGS) št. 696/93 z dne 15. marca 1993 o statističnih enotah za opazovanje in analizo gospodarstva v Skupnosti (3) vsebuje opredelitve statistične enote, ki jih je treba uporabiti. Notranji trg zahteva izboljšano statistično primerljivost za izpolnjevanje zahtev Skupnosti. Za dosego navedenega izboljšanja bi bilo treba sprejeti enotne opredelitve in opise za podjetja in druge ustrezne statistične enote, ki bodo zajete. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Sveta (EGS) št. 696/93 z dne 15. marca 1993 o statističnih enotah za opazovanje in analizo gospodarstva v Skupnosti (3) vsebuje opredelitve statistične enote, ki jih je treba uporabiti. Notranji trg zahteva izboljšano statistično primerljivost za izpolnjevanje zahtev Skupnosti. Za dosego navedenega izboljšanja bi bilo treba sprejeti enotne opredelitve in opise za podjetja in druge ustrezne statistične enote, ki bodo zajete.

| (3) | Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 58/97 z dne 20. decembra 1996 o strukturni statistiki podjetij (4) in Uredba Sveta (ES) št. 1165/98 z dne 19. maja 1998 o kratkoročnih statističnih kazalcih (5) sta vzpostavili skupni okvir za zbiranje, urejanje, prenos in vrednotenje statistike Skupnosti o strukturi, dejavnosti, konkurenčnosti in poslovanju podjetij v Skupnosti. Poslovni registri za statistične namene pomenijo osnovni sestavni del takšnega skupnega okvira in z zagotovitvijo usklajene podlage vzorčenja omogočajo organizacijo in usklajevanje statističnega raziskovanja. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 58/97 z dne 20. decembra 1996 o strukturni statistiki podjetij (4) in Uredba Sveta (ES) št. 1165/98 z dne 19. maja 1998 o kratkoročnih statističnih kazalcih (5) sta vzpostavili skupni okvir za zbiranje, urejanje, prenos in vrednotenje statistike Skupnosti o strukturi, dejavnosti, konkurenčnosti in poslovanju podjetij v Skupnosti. Poslovni registri za statistične namene pomenijo osnovni sestavni del takšnega skupnega okvira in z zagotovitvijo usklajene podlage vzorčenja omogočajo organizacijo in usklajevanje statističnega raziskovanja.

| (4) | Poslovni registri so eden od načinov usklajevanja nasprotujočih si zahtev po večjem številu informacij o podjetjih na eni strani in lajšanju njihovega administrativnega bremena na drugi strani, zlasti z uporabo obstoječih informacij v administrativnih in pravnih zbirkah, zlasti v primeru mikro, malih in srednje velikih podjetij, kakor je opredeljeno v Priporočilu Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 (6). |
| --- | --- |

(4)

Poslovni registri so eden od načinov usklajevanja nasprotujočih si zahtev po večjem številu informacij o podjetjih na eni strani in lajšanju njihovega administrativnega bremena na drugi strani, zlasti z uporabo obstoječih informacij v administrativnih in pravnih zbirkah, zlasti v primeru mikro, malih in srednje velikih podjetij, kakor je opredeljeno v Priporočilu Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 (6).

| (5) | Uredba Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti (7) je določila okvir za vzpostavitev Statističnega programa Skupnosti in vzpostavila skupni okvir za zaupnost statističnih podatkov. |
| --- | --- |

(5)

Uredba Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti (7) je določila okvir za vzpostavitev Statističnega programa Skupnosti in vzpostavila skupni okvir za zaupnost statističnih podatkov.

| (6) | Posebna pravila za obdelavo podatkov znotraj okvira Statističnega programa Skupnosti ne vplivajo na Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (8). |
| --- | --- |

(6)

Posebna pravila za obdelavo podatkov znotraj okvira Statističnega programa Skupnosti ne vplivajo na Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (8).

| (7) | Poslovni registri za statistične namene so tudi glavni vir poslovne demografije, saj beležijo ustanovitve in zaprtja podjetij kakor tudi strukturne spremembe v gospodarstvu zaradi koncentracije ali dekoncentracije, do katerih privedejo postopki, kot so združitve, prevzemi, likvidacije, cepitve in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(7)

Poslovni registri za statistične namene so tudi glavni vir poslovne demografije, saj beležijo ustanovitve in zaprtja podjetij kakor tudi strukturne spremembe v gospodarstvu zaradi koncentracije ali dekoncentracije, do katerih privedejo postopki, kot so združitve, prevzemi, likvidacije, cepitve in prestrukturiranje.

| (8) | Poslovni registri zagotavljajo osnovne informacije, ki jih zahteva močan politični interes za razvoj podeželja, ne le glede kmetijstva ampak tudi v zvezi z vse večjim povezovanjem z drugimi dejavnostmi, ki niso zajete v kmetijski statistiki, ki temelji na proizvodih. |
| --- | --- |

(8)

Poslovni registri zagotavljajo osnovne informacije, ki jih zahteva močan politični interes za razvoj podeželja, ne le glede kmetijstva ampak tudi v zvezi z vse večjim povezovanjem z drugimi dejavnostmi, ki niso zajete v kmetijski statistiki, ki temelji na proizvodih.

| (9) | Javna podjetja igrajo pomembno vlogo v nacionalnih gospodarstvih držav članic. Direktiva Komisije 80/723/EGS z dne 25. junija 1980 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji (9) zajema nekatere vrste javnih podjetij. Javna podjetja in javne družbe bi bilo zato treba navesti v poslovnih registrih, to pa je mogoče s pomočjo klasifikacije institucionalnih sektorjev. |
| --- | --- |

(9)

Javna podjetja igrajo pomembno vlogo v nacionalnih gospodarstvih držav članic. Direktiva Komisije 80/723/EGS z dne 25. junija 1980 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji (9) zajema nekatere vrste javnih podjetij. Javna podjetja in javne družbe bi bilo zato treba navesti v poslovnih registrih, to pa je mogoče s pomočjo klasifikacije institucionalnih sektorjev.

| (10) | Informacije o povezavah glede nadzora med pravnimi enotami so potrebne pri opredeljevanju skupin podjetij, pri pravilnem razmejevanju podjetij, pri izdelovanju profilov velikih in kompleksnih enot ter pri raziskovanju ravni koncentracije posameznih trgov. Informacije o skupinah podjetij izboljšujejo kakovost poslovnih registrov in se lahko uporabljajo za zmanjševanje tveganja razkritja zaupnih podatkov. Določeni finančni podatki so pogosto pomembnejši na ravni skupine podjetij ali na ravni podskupine kakor na ravni podjetja ter utegnejo biti na voljo samo na ravni skupine ali podskupine. Evidentiranje skupin podjetij omogoča, kadar je to potrebno, neposredno raziskovanje skupine namesto njenih sestavnih enot, kar lahko pomembno zmanjša obremenitve poročevalskih enot. Za registriranje skupin podjetij bi bilo treba poslovne registre dodatno uskladiti. |
| --- | --- |

(10)

Informacije o povezavah glede nadzora med pravnimi enotami so potrebne pri opredeljevanju skupin podjetij, pri pravilnem razmejevanju podjetij, pri izdelovanju profilov velikih in kompleksnih enot ter pri raziskovanju ravni koncentracije posameznih trgov. Informacije o skupinah podjetij izboljšujejo kakovost poslovnih registrov in se lahko uporabljajo za zmanjševanje tveganja razkritja zaupnih podatkov. Določeni finančni podatki so pogosto pomembnejši na ravni skupine podjetij ali na ravni podskupine kakor na ravni podjetja ter utegnejo biti na voljo samo na ravni skupine ali podskupine. Evidentiranje skupin podjetij omogoča, kadar je to potrebno, neposredno raziskovanje skupine namesto njenih sestavnih enot, kar lahko pomembno zmanjša obremenitve poročevalskih enot. Za registriranje skupin podjetij bi bilo treba poslovne registre dodatno uskladiti.

| (11) | Naraščajoča globalizacija gospodarstva je izziv za tekoče izvajanje nekaterih statistik. Prek zbiranja podatkov od večnacionalnih skupin podjetij tvorijo poslovni registri osnovno orodje za izboljšanje mnogih statistik, povezanih z globalizacijo: mednarodna trgovina z blagom in storitvami, plačilna bilanca, neposredne tuje naložbe, tuja povezana podjetja, raziskave, razvoj in inovacije ter trg dela. Večina teh statistik zajema celotno gospodarstvo in v poslovnih registrih zahteva zajetje vseh sektorjev gospodarstva. |
| --- | --- |

(11)

Naraščajoča globalizacija gospodarstva je izziv za tekoče izvajanje nekaterih statistik. Prek zbiranja podatkov od večnacionalnih skupin podjetij tvorijo poslovni registri osnovno orodje za izboljšanje mnogih statistik, povezanih z globalizacijo: mednarodna trgovina z blagom in storitvami, plačilna bilanca, neposredne tuje naložbe, tuja povezana podjetja, raziskave, razvoj in inovacije ter trg dela. Večina teh statistik zajema celotno gospodarstvo in v poslovnih registrih zahteva zajetje vseh sektorjev gospodarstva.

| (12) | V skladu s členom 3(2) Uredbe Sveta (Euratom, EGS) št. 1588/90 z dne 11. junija 1990 o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti (10) nacionalni predpisi o statistični zaupnosti ne smejo preprečevati prenosa zaupnih statističnih podatkov organu Skupnosti (Eurostat), kadar takšen prenos omogoča kakšen predpis Skupnosti. |
| --- | --- |

(12)

V skladu s členom 3(2) Uredbe Sveta (Euratom, EGS) št. 1588/90 z dne 11. junija 1990 o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti (10) nacionalni predpisi o statistični zaupnosti ne smejo preprečevati prenosa zaupnih statističnih podatkov organu Skupnosti (Eurostat), kadar takšen prenos omogoča kakšen predpis Skupnosti.

| (13) | Za zagotovitev izpolnitve obveznosti iz te uredbe utegnejo institucije držav članic, ki so odgovorne za zbiranje podatkov, potrebovati dostop do administrativnih virov podatkov, kot so registri davčnih organov in organov socialne varnosti, centralnih bank, drugih javnih institucij in zbirk podatkov, ki vsebujejo informacije o čezmejnih transakcijah in postavkah, kadar so taki podatki potrebni za pripravo statistike Skupnosti. |
| --- | --- |

(13)

Za zagotovitev izpolnitve obveznosti iz te uredbe utegnejo institucije držav članic, ki so odgovorne za zbiranje podatkov, potrebovati dostop do administrativnih virov podatkov, kot so registri davčnih organov in organov socialne varnosti, centralnih bank, drugih javnih institucij in zbirk podatkov, ki vsebujejo informacije o čezmejnih transakcijah in postavkah, kadar so taki podatki potrebni za pripravo statistike Skupnosti.

| (14) | Uredba (ES) št. 184/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. januarja 2005 o statistiki Skupnosti glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb (11) je vzpostavila skupni okvir za zbiranje, prenos in vrednotenje ustrezne statistike Skupnosti. |
| --- | --- |

(14)

Uredba (ES) št. 184/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. januarja 2005 o statistiki Skupnosti glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb (11) je vzpostavila skupni okvir za zbiranje, prenos in vrednotenje ustrezne statistike Skupnosti.

| (15) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (12). |
| --- | --- |

(15)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (12).

| (16) | Zato bi bilo treba Uredbo (EGS) št. 2186/93 razveljaviti. |
| --- | --- |

(16)

Zato bi bilo treba Uredbo (EGS) št. 2186/93 razveljaviti.

| (17) | Opravljeno je bilo posvetovanje z Odborom za statistični program (13), ustanovljenim s Sklepom Sveta 89/382/EGS, Euratom — |
| --- | --- |

(17)

Opravljeno je bilo posvetovanje z Odborom za statistični program (13), ustanovljenim s Sklepom Sveta 89/382/EGS, Euratom —

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Namen

Ta uredba vzpostavlja skupni okvir za poslovne registre v statistične namene v Skupnosti.

Države članice bodo vzpostavile enega ali več usklajenih registrov za statistične namene kot orodje za pripravo in usklajevanje raziskav, kot vir informacij za statistično analizo populacije in demografije podjetij, za uporabo administrativnih podatkov ter za odkrivanje in oblikovanje statističnih enot.

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve:

| a) | „pravna enota“, „podjetje“, „lokalna enota“ in „skupina podjetij“ kot so opredeljeni v Prilogi k Uredbi (EGS) št. 696/93; |
| --- | --- |

a)

„pravna enota“, „podjetje“, „lokalna enota“ in „skupina podjetij“ kot so opredeljeni v Prilogi k Uredbi (EGS) št. 696/93;

| b) | „nacionalni organi“ kot so opredeljeni v členu 2 Uredbe (ES) št. 322/97; |
| --- | --- |

b)

„nacionalni organi“ kot so opredeljeni v členu 2 Uredbe (ES) št. 322/97;

| c) | „statistični nameni“ kot je opredeljeno v členu 2(4) Uredbe (EGS) št. 1588/90; |
| --- | --- |

c)

„statistični nameni“ kot je opredeljeno v členu 2(4) Uredbe (EGS) št. 1588/90;

| d) | „večnacionalna skupina podjetij“ pomeni skupino podjetij, ki ima najmanj dve podjetji ali pravni enoti v različnih državah; |
| --- | --- |

d)

„večnacionalna skupina podjetij“ pomeni skupino podjetij, ki ima najmanj dve podjetji ali pravni enoti v različnih državah;

| e) | „okrnjena skupina podjetij“ pomeni podjetja in pravne enote večnacionalne skupine podjetij, ki so rezidenčni v isti državi. Vključuje lahko samo eno enoto, če druge enote niso rezidenčne. Podjetje je lahko okrnjena skupina podjetij ali njen del. |
| --- | --- |

e)

„okrnjena skupina podjetij“ pomeni podjetja in pravne enote večnacionalne skupine podjetij, ki so rezidenčni v isti državi. Vključuje lahko samo eno enoto, če druge enote niso rezidenčne. Podjetje je lahko okrnjena skupina podjetij ali njen del.

Člen 3

Področje uporabe

1.   Skladno z opredelitvami iz člena 2 in ob upoštevanju omejitev, določenih v tem členu, se registri sestavijo iz:

| a) | vseh podjetij, ki opravljajo gospodarske dejavnosti in prispevajo k bruto domačemu proizvodu (BDP), in njihovih lokalnih enot, |
| --- | --- |

a)

vseh podjetij, ki opravljajo gospodarske dejavnosti in prispevajo k bruto domačemu proizvodu (BDP), in njihovih lokalnih enot,

| b) | pravnih enot, iz katerih so sestavljena navedena podjetja, |
| --- | --- |

b)

pravnih enot, iz katerih so sestavljena navedena podjetja,

| c) | okrnjenih skupin podjetij in večnacionalnih skupin podjetij, in |
| --- | --- |

c)

okrnjenih skupin podjetij in večnacionalnih skupin podjetij, in

| d) | vseh-rezidenčnih skupin podjetij. |
| --- | --- |

d)

vseh-rezidenčnih skupin podjetij.

2.   Vendar se zahteva iz odstavka 1 ne uporablja za gospodinjstva, če so njihovi blago in storitve namenjeni lastni uporabi ali vključujejo oddajo lastne posesti.

3.   Lokalne enote, ki ne predstavljajo ločenega pravnega subjekta (podružnice), odvisnega od tujih podjetij, ter so klasificirane kot neprave družbe v skladu z Evropskim sistemom računov 1995, določenim z Uredbo Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (14) in Sistemom nacionalnih računov Združenih narodov 1993, se za namene poslovnih registrov obravnavajo kot podjetja.

4.   Skupine podjetij je moč identificirati prek nadzornih povezav med njihovimi pravnimi enotami. Opredelitev nadzora, kakor je navedena v točki 2.26 Priloge A k Uredbi (ES) št. 2223/96, se uporablja za razmejitev skupin podjetij.

5.   Ta uredba se uporablja samo za enote, ki v celoti ali delno opravljajo gospodarsko dejavnost. Katera koli dejavnost, ki se sestoji iz ponujanja blaga in storitev na določenem tržišču, je gospodarska dejavnost. Poleg tega se netržne storitve, ki prispevajo k BDP, ter posredna ali neposredna udeležba v aktivnih pravnih enotah, za namene poslovnih registrov štejejo za gospodarsko dejavnost. Gospodarsko neaktivne pravne enote so del podjetja samo v povezavi z gospodarsko aktivnimi pravnimi enotami.

6.   Obseg, do katerega naj bi bila v registre vključena podjetja z manj kot pol zaposlenega in rezidenčne skupine podjetij brez statističnega pomena za države članice ter opredelitev enot, skladna s tisto za kmetijsko statistiko, se določi v skladu s postopkom iz člena 16(2).

Člen 4

Viri podatkov

1.   Ob izpolnjevanju pogojev glede standardov kakovosti iz člena 6 lahko države članice zbirajo informacije, zahtevane s to uredbo, in pri tem uporabijo vse ustrezne vire. Nacionalni organi se v okviru njihovih pristojnosti pooblastijo za zbiranje informacij, ki spadajo pod to uredbo, za statistične namene iz administrativnih in pravnih zbirk.

2.   Če zahtevanih podatkov ni mogoče zbrati ob sprejemljivih stroških, lahko nacionalni organi uporabijo postopke statističnega vrednotenja ob upoštevanju stopnje natančnosti in kakovosti.

Člen 5

Značilnosti registrov

Enote, navedene v registrih, so opremljene z identifikacijsko številko in opisnimi podrobnostmi, določenimi v Prilogi.

Seznam značilnosti se posodablja, značilnosti in pravila o kontinuiteti pa se določajo v skladu s postopkom iz člena 16(2).

Člen 6

Standardi kakovosti in poročila

1.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotavljanje kakovosti poslovnih registrov.

2.   Države članice Komisiji (Eurostatu) na zahtevo zagotovijo poročilo o kakovosti poslovnih registrov (v nadaljevanju „poročila o kakovosti“).

3.   Skupni standardi kakovosti, vsebina in periodičnost poročil o kakovosti se določijo v skladu s postopkom iz člena 16(3), in ob upoštevanju stroškovnega vidika zbiranja podatkov.

4.   Države članice obvestijo Komisijo (Eurostat) o glavnih metodoloških ali drugih spremembah, ki bi vplivale na kakovost poslovnih registrov, takoj ko postanejo te spremembe znane, najpozneje pa šest mesecev po začetku veljavnosti katere koli takšne spremembe.

5.   Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju te uredbe, v katerem se obravnavajo zlasti stroški statističnega sistema, obremenitev podjetij in koristi.

Člen 7

Priročnik o priporočilih

Komisija objavi priročnik o priporočilih za poslovne registre. Priročnik se posodablja v tesnem sodelovanju z državami članicami.

Člen 8

Referenčno obdobje in periodičnost

1.   Vnosi v registre in izbrisi iz registrov se posodabljajo najmanj enkrat letno.

2.   Pogostost posodobitev je odvisna od vrste enote, obravnavane spremenljivke, velikosti enote in vira, ki se na splošno uporablja za posodobitve.

3.   Pravila za posodabljanje se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 16(2).

4.   Države članice vsako leto izdelajo kopijo, ki odraža stanje registrov ob koncu leta in to kopijo vsaj 30 let hranijo za analize.

Člen 9

Prenos poročil

1.   Države članice izvedejo statistične analize registrov in prenesejo informacije Komisiji (Eurostatu), pri čemer upoštevajo vzorec in postopek, ki ga je opredelila Komisija v skladu s postopkom iz člena 16(3).

2.   Na njeno zahtevo pošljejo države članice Komisiji (Eurostatu) vse ustrezne informacije glede izvajanja te uredbe v državah članicah.

Člen 10

Izmenjava zaupnih podatkov med državami članicami

Izmenjava zaupnih podatkov med ustreznimi nacionalnimi organi različnih držav članic lahko poteka izključno za statistične namene v skladu z nacionalnim predpisi, kadar je izmenjava potrebna za zagotovitev kakovosti informacij o večnacionalnih skupinah podjetij v Evropski uniji. Nacionalne centralne banke so lahko udeležene v izmenjavi v skladu z nacionalnimi predpisi.

Člen 11

Izmenjava zaupnih podatkov med Komisijo (Eurostatom) in državami članicami

1.   Nacionalni organi prenesejo podatke o večnacionalnih skupinah podjetij in njihovih sestavnih enotah, v skladu z opredelitvijo iz Priloge, Komisiji (Eurostatu) za zagotovitev informacij o večnacionalnih skupinah v Evropski uniji izključno za statistične namene.

2.   Za zagotovitev dosledne evidence podatkov izključno za statistične namene Komisija (Eurostat) prenese ustreznim nacionalnim organom vsake države članice podatke o večnacionalni skupini podjetij, vključno z njenimi sestavnimi enotami, če je vsaj ena pravna enota te skupine na ozemlju navedene države članice.

3.   Za zagotovitev uporabe podatkov, ki so preneseni v skladu s tem členom, izključno za statistične namene, se namen, obseg uporabe, oblika, ukrepi za varnost in zaupnost ter postopek prenosa podatkov o posameznih enotah Komisiji (Eurostatu) in postopek prenosa podatkov o večnacionalnih skupinah podjetij ustreznim nacionalnim organom, sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 16(3).

Člen 12

Izmenjava zaupnih podatkov med Komisijo (Eurostatom) in centralnimi bankami

1.   Za namene te uredbe izmenjava zaupnih podatkov lahko poteka izključno za statistične namene med Komisijo (Eurostatom) in nacionalnimi centralnimi bankami ter Komisijo (Eurostatom) in Evropsko centralno banko, kadar je izmenjava potrebna za zagotovitev kakovosti informacij o večnacionalnih skupinah podjetij v Evropski uniji in kadar je izmenjavo izrecno pooblastil ustrezen nacionalni organ.

2.   Za zagotovitev uporabe podatkov, ki so preneseni v skladu s tem členom, izključno za statistične namene, se namen, obseg uporabe, oblika, ukrepi za varnost in zaupnost ter postopek prenosa podatkov nacionalnim centralnim bankam in Evropski centralni banki o večnacionalnih skupinah podjetij sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 16(3).

Člen 13

Zaupnost in dostop do prepoznavnih podatkov

1.   Komisija (Eurostat), nacionalni organi, nacionalne centralne banke in Evropska centralna banka, ki prejemajo zaupne podatke v skladu s členi 10, 11 in 12, te podatke obravnavajo zaupno v skladu z Uredbo (ES) št. 322/97.

2.   Za namene te uredbe in brez poseganja v člen 14 Uredbe (ES) št. 322/97 lahko poteka prenos zaupnih podatkov med nacionalnimi organi in Komisijo (Eurostat) le do tiste mere, ko je takšen prenos potreben za pripravo posebnih statističnih podatkov Skupnosti. Vsak nadaljnji prenos morajo nacionalni organi, ki so te podatke zbrali, izrecno odobriti.

Člen 14

Prehodno obdobje in odstopanja

Če je v poslovnih registrih potrebna večja prilagoditev, lahko Komisija na zahtevo države članice za prehodno obdobje odobri odstopanje do 31. decembra 2008.

Za kmetijstvo, gozdarstvo in ribolov, javno upravo in obrambo ter obvezno socialno varnost in za dodatne značilnosti, povezane s skupinami podjetij, lahko Komisija odobri odstopanje na zahtevo države članice za prehodno obdobje, ki ne presega pet let.

Člen 15

Izvedbeni ukrepi

V skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 16(2), se sprejmejo ukrepi, ki se nanašajo na:

| a) | zajetje najmanjših podjetij in rezidenčnih skupin podjetij, kakor je določeno v členu 3(6); |
| --- | --- |

a)

zajetje najmanjših podjetij in rezidenčnih skupin podjetij, kakor je določeno v členu 3(6);

| b) | prenos poročil o kakovosti in informacij iz statičnih analiz registrov, kakor je določeno v členih 6 in 9; |
| --- | --- |

b)

prenos poročil o kakovosti in informacij iz statičnih analiz registrov, kakor je določeno v členih 6 in 9;

| c) | pravila za posodabljanje registrov, kakor je predvideno v členu 8(3). |
| --- | --- |

c)

pravila za posodabljanje registrov, kakor je predvideno v členu 8(3).

| d) | prenos podatkov o posameznih enotah za večnacionalne skupine podjetij med Komisijo (Eurostat) in državami članicami, kakor je določeno v členu 11; |
| --- | --- |

d)

prenos podatkov o posameznih enotah za večnacionalne skupine podjetij med Komisijo (Eurostat) in državami članicami, kakor je določeno v členu 11;

| e) | prenos podatkov večnacionalnih skupin podjetij med Komisijo (Eurostat) in nacionalnimi bankami, kakor je določeno v členu 12; in |
| --- | --- |

e)

prenos podatkov večnacionalnih skupin podjetij med Komisijo (Eurostat) in nacionalnimi bankami, kakor je določeno v členu 12; in

| f) | posodabljanje seznama značilnosti registrov iz Priloge, njihovih opredelitev in pravil o kontinuiteti, kakor je določeno v členu 5 ob upoštevanju načela, da morajo biti koristi posodabljanja večje od stroškov, in načela, da morajo potrebna dodatna sredstva, ki jih zagotovijo države članice ali podjetja, ostati v razumnih mejah. |
| --- | --- |

f)

posodabljanje seznama značilnosti registrov iz Priloge, njihovih opredelitev in pravil o kontinuiteti, kakor je določeno v členu 5 ob upoštevanju načela, da morajo biti koristi posodabljanja večje od stroškov, in načela, da morajo potrebna dodatna sredstva, ki jih zagotovijo države članice ali podjetja, ostati v razumnih mejah.

Člen 16

Odbor

1.   Komisiji pomaga Odbor za statistični program.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 17

Razveljavitev

Uredba (EGS) št. 2186/93 se razveljavi.

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo za sklicevanja na to uredbo.

Člen 18

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ..., ...

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2006.

1

(2)  UL L 196, 5.8.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

2

(3)  UL L 76, 30.3.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

3

(4)  UL L 14, 17.1.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

4

(5)  UL L 162, 5.6.1998, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1158/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 191, 22.7.2005, str. 1).

5

(6)  UL L 124, 20.5.2003, str. 36.

6

(7)  UL L 52, 22.2.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

7

(8)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

8

(9)  UL L 195, 29.7.1980, str. 35. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2005/81/ES (UL L 312, 29.11.2005, str. 47).

9

(10)  UL L 151, 15.6.1990, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

10

(11)  UL L 35, 8.2.2005, str. 23. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 602/2006 (UL L 106, 19.4.2006, str. 10).

11

(12)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

12

(13)  UL L 181, 28.6.1989, str. 47.

13

(14)  UL L 310, 30.11.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1267/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 180, 18.7.2003, str. 1).

14

PRILOGA

Poslovni registri vsebujejo naslednje informacije o posameznih enotah. Če je informacije mogoče izpeljati iz drugih(-e) enot(-e), jih ni treba shranjevati za vsako enoto posebej.

Informacije, kjer polja niso označena, so obvezne, če so polja označena s „pogojno“ so obvezne, kadar so na voljo v državi članici in če so polja označena z „neobvezno“, so priporočene.

| 1. PRAVNA ENOTA |
| --- |
| IDENTIFIKACIJSKE ZNAČILNOSTI | 1.1 | | Identifikacijska številka |
| 1.2a | | Ime |
| 1.2b | | Čim bolj natančen naslov (vključno s poštno številko) |
| 1.2c | Neobvezno | Telefonska številka in številka telefaksa, naslov e-pošte in informacije, ki omogočajo elektronsko zbiranje podatkov |
| 1.3 | | Identifikacijska številka za davek na dodano vrednost (DDV) ali, če to ni mogoče, druga administrativna identifikacijska številka |
| DEMOGRAFSKE ZNAČILNOSTI | 1.4 | | Datum ustanovitve za pravne osebe ali datum uradnega priznanja gospodarskega subjekta za fizične osebe |
| 1.5 | | Datum, s katerim je pravna enota prenehala biti del podjetja (kakor je opredeljeno v 3.3) |
| EKONOMSKE/ STRATIFIKACIJSKE ZNAČILNOSTI | 1.6 | | Pravnoorganizacijska oblika |
| POVEZAVE Z DRUGIMI REGISTRI | | | Sklicevanje na povezane registre, v katerih je pravna enota evidentirana, in ki vsebujejo informacije, ki jih je mogoče uporabiti v statistične namene |
| 1.7a | | Sklicevanje na register gospodarskih subjektov znotraj Skupnosti, ustanovljen v skladu z Uredbo (ES) št. 638/2004 (1), in sklicevanje na carinski register ali register gospodarskih subjektov zunaj Skupnosti |
| 1.7b | Neobvezno | Sklicevanje na podatke iz bilance stanja (za enote, ki so zavezane k objavi zaključnega računa) in sklicevanje na register plačilnih bilanc ali register tujih neposrednih naložb in sklicevanje na register kmetij |

1. PRAVNA ENOTA

IDENTIFIKACIJSKE ZNAČILNOSTI

1.1

Identifikacijska številka

1.2a

Ime

1.2b

Čim bolj natančen naslov (vključno s poštno številko)

1.2c

Neobvezno

Telefonska številka in številka telefaksa, naslov e-pošte in informacije, ki omogočajo elektronsko zbiranje podatkov

1.3

Identifikacijska številka za davek na dodano vrednost (DDV) ali, če to ni mogoče, druga administrativna identifikacijska številka

DEMOGRAFSKE ZNAČILNOSTI

1.4

Datum ustanovitve za pravne osebe ali datum uradnega priznanja gospodarskega subjekta za fizične osebe

1.5

Datum, s katerim je pravna enota prenehala biti del podjetja (kakor je opredeljeno v 3.3)

EKONOMSKE/ STRATIFIKACIJSKE ZNAČILNOSTI

1.6

Pravnoorganizacijska oblika

POVEZAVE Z DRUGIMI REGISTRI

Sklicevanje na povezane registre, v katerih je pravna enota evidentirana, in ki vsebujejo informacije, ki jih je mogoče uporabiti v statistične namene

1.7a

Sklicevanje na register gospodarskih subjektov znotraj Skupnosti, ustanovljen v skladu z Uredbo (ES) št. 638/2004 (1), in sklicevanje na carinski register ali register gospodarskih subjektov zunaj Skupnosti

1.7b

Neobvezno

Sklicevanje na podatke iz bilance stanja (za enote, ki so zavezane k objavi zaključnega računa) in sklicevanje na register plačilnih bilanc ali register tujih neposrednih naložb in sklicevanje na register kmetij

Dodatne značilnosti za pravne enote, ki so del podjetij, ki pripadajo skupini podjetij:

| POVEZAVA S SKUPINO PODJETIJ | 1.8 | | Identifikacijska številka vse-rezidenčne/okrnjene skupine podjetij (4.1), ki ji enota pripada |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.9 | | Datum združitve z vso-rezidenčno/okrnjeno skupino |
| 1.10 | | Datum ločitve od vse-rezidenčne/okrnjene skupine |
| NADZOR ENOT | | | Rezidenčne nadzorne povezave se lahko evidentirajo od zgoraj navzdol (1.11a) ali od spodaj navzgor (1.11b). Za vsako enoto se evidentira samo prva raven posrednega ali neposrednega nadzora (iz kombinacije teh podatkov je razvidna celotna nadzorna veriga). |
| 1.11a | | Identifikacijska(-e) številka(-e) rezidenčnih pravnih enot, ki so pod nadzorom pravne enote |
| 1.11b | | Identifikacijska številka rezidenčne pravne enote, ki nadzoruje pravno enoto |
| 1.12a | | Država(-e) registracije in identifikacijska(-e) številka(-e) ali ime(-na) in naslov(-i) nerezidenčnih(-e) pravnih(-e) enote(-), ki so/je pod nadzorom pravne enote |
| 1.12b | Pogojno | Številka(-e) DDV nerezidenčnih pravnih enot, ki so pod nadzorom pravne enote |
| 1.13a | | Država registracije in identifikacijska številka ali ime, naslov nerezidenčne pravne enote, ki nadzoruje pravno enoto |
| 1.13b | Pogojno | Številka DDV nerezidenčne pravne enote, ki nadzoruje pravno enoto |
| LASTNIŠTVO ENOT | | Pogojno | Rezidenčno lastništvo se lahko evidentira od zgoraj navzdol (1.14a) ali od spodaj navzgor (1.14b).
  Evidentiranje informacij in uporabljeni prag za določitve lastniškega deleža sta odvisna od razpoložljivosti teh informacij v administrativnih virih. Priporočeni prag je 10 % ali več neposrednega lastništva. |
| 1.14a | Pogojno | (a) | Identifikacijska(-e) številka(-e) in |

POVEZAVA S SKUPINO PODJETIJ

1.8

Identifikacijska številka vse-rezidenčne/okrnjene skupine podjetij (4.1), ki ji enota pripada

1.9

Datum združitve z vso-rezidenčno/okrnjeno skupino

1.10

Datum ločitve od vse-rezidenčne/okrnjene skupine

NADZOR ENOT

Rezidenčne nadzorne povezave se lahko evidentirajo od zgoraj navzdol (1.11a) ali od spodaj navzgor (1.11b). Za vsako enoto se evidentira samo prva raven posrednega ali neposrednega nadzora (iz kombinacije teh podatkov je razvidna celotna nadzorna veriga).

1.11a

Identifikacijska(-e) številka(-e) rezidenčnih pravnih enot, ki so pod nadzorom pravne enote

1.11b

Identifikacijska številka rezidenčne pravne enote, ki nadzoruje pravno enoto

1.12a

Država(-e) registracije in identifikacijska(-e) številka(-e) ali ime(-na) in naslov(-i) nerezidenčnih(-e) pravnih(-e) enote(-), ki so/je pod nadzorom pravne enote

1.12b

Pogojno

Številka(-e) DDV nerezidenčnih pravnih enot, ki so pod nadzorom pravne enote

1.13a

Država registracije in identifikacijska številka ali ime, naslov nerezidenčne pravne enote, ki nadzoruje pravno enoto

1.13b

Pogojno

Številka DDV nerezidenčne pravne enote, ki nadzoruje pravno enoto

LASTNIŠTVO ENOT

Pogojno

Rezidenčno lastništvo se lahko evidentira od zgoraj navzdol (1.14a) ali od spodaj navzgor (1.14b).

Evidentiranje informacij in uporabljeni prag za določitve lastniškega deleža sta odvisna od razpoložljivosti teh informacij v administrativnih virih. Priporočeni prag je 10 % ali več neposrednega lastništva.

1.14a

Pogojno

(a)

Identifikacijska(-e) številka(-e) in

| (b) | delež (%) rezidenčnih(-e) pravnih(-e) enot(-e) v lasti pravne enote |
| --- | --- |

(b)

delež (%) rezidenčnih(-e) pravnih(-e) enot(-e) v lasti pravne enote

1.14b

Pogojno

| (a) | Identifikacijska(-e) številka(-e) in |
| --- | --- |

(a)

Identifikacijska(-e) številka(-e) in

| (b) | delež (%) rezidenčnih(-e) pravnih(-e) enot(-e), ki poseduje(-jo) pravno enoto |
| --- | --- |

(b)

delež (%) rezidenčnih(-e) pravnih(-e) enot(-e), ki poseduje(-jo) pravno enoto

1.15

Pogojno

| (a) | Država(-e) registracije in |
| --- | --- |

(a)

Država(-e) registracije in

| (b) | identifikacijska(-e) številka(-e) ali ime(-na), naslov(- i) in številka(-e) DDV ter |
| --- | --- |

(b)

identifikacijska(-e) številka(-e) ali ime(-na), naslov(- i) in številka(-e) DDV ter

| (c) | delež (%) nerezidenčnih(-e) pravnih(-e) enot(-e) v lasti pravne enote |
| --- | --- |

(c)

delež (%) nerezidenčnih(-e) pravnih(-e) enot(-e) v lasti pravne enote

1.16

Pogojno

| (a) | Država(-e) registracije in |
| --- | --- |

(a)

Država(-e) registracije in

| (b) | identifikacijska(-e) številka(-e) ali ime(-na), naslov(- i) in številka(-e) DDV ter |
| --- | --- |

(b)

identifikacijska(-e) številka(-e) ali ime(-na), naslov(- i) in številka(-e) DDV ter

| (c) | delež (%) nerezidenčnih(-e) pravnih(-e) enot(-e), ki poseduje(-jo) pravno enoto |
| --- | --- |

(c)

delež (%) nerezidenčnih(-e) pravnih(-e) enot(-e), ki poseduje(-jo) pravno enoto

2. LOKALNA ENOTA

IDENTIFIKACIJSKE ZNAČILNOSTI

2.1

Identifikacijska številka

2.2a

Ime

2.2b

Čim bolj natančen naslov (vključno s poštno številko)

2.2c

Neobvezno

Telefonska številka in številka telefaksa, naslov e-pošte in informacije, ki omogočajo elektronsko zbiranje podatkov

2.3

Identifikacijska številka podjetja (3.1), ki ji lokalna enota pripada

DEMOGRAFSKE ZNAČILNOSTI

2.4

Datum začetka dejavnosti

2.5

Datum dokončne ukinitve dejavnosti

EKONOMSKE/ STRATIFIKACIJSKE ZNAČILNOSTI

2.6

Šifra glavne dejavnosti na 4-mestni ravni NACE

2.7

Pogojno

Stranske dejavnosti, če obstajajo, na 4-mestni ravni NACE; ta točka zadeva samo lokalne enote, ki so predmet raziskovanj

2.8

Neobvezno

Dejavnost, ki se izvaja v lokalni enoti in pomeni pomožno dejavnost podjetja, ki mu lokalna enota pripada (da/ne)

2.9

Število oseb, ki delajo

2.10a

Število zaposlenih

2.10b

Neobvezno

Število zaposlenih v ekvivalentu polne zaposlitve

2.11

Geografska lokacijska oznaka

POVEZAVE Z DRUGIMI REGISTRI

2.12

Pogojno

Sklicevanje na povezane registre, v katerih je navedena lokalna enota in ki vsebujejo informacije, ki jih je mogoče uporabiti v statistične namene (če taki povezani registri obstajajo)

3. PODJETJE

IDENTIFIKACIJSKE ZNAČILNOSTI

3.1

Identifikacijska številka

3.2a

Ime

3.2b

Neobvezno

Poštni, elektronski naslov, naslov spletne strani

3.3

Identifikacijska(-e) številka(-e) pravnih(-e) enot(-e), iz katerih(-e) je podjetje sestavljeno

DEMOGRAFSKE ZNAČILNOSTI

3.4

Datum začetka dejavnosti

3.5

Datum dokončne ukinitve dejavnosti

EKONOMSKE/ STRATIFIKACIJSKE ZNAČILNOSTI

3.6

Šifra glavne dejavnosti na 4-mestni ravni NACE

3.7

Pogojno

Stranske dejavnosti, če obstajajo, na 4-mestni ravni NACE; ta točka zadeva samo podjetja, ki so predmet raziskovanj

3.8

Število oseb, ki delajo

3.9a

Število zaposlenih

3.9b

Neobvezno

Število zaposlenih v ekvivalentu polne zaposlitve

3.10a

Prihodki od prodaje, razen tistih iz 3.10b

3.10b

Neobvezno Prihodki od prodaje: za kmetijstvo, lov in gozdarstvo, ribolov ter javno upravo in obrambo, obvezno socialno zavarovanje, zasebna gospodinjstva z zaposlenimi

osebami in ekstrateritorialne organizacije EU.

3.11

Institucionalni sektor in pod-sektor v skladu z Evropskim sistemom računov

Dodatne značilnosti za podjetja, ki pripadajo skupini podjetij:

| POVEZAVA S SKUPINO PODJETIJ | 3.12 | Identifikacijska številka rezidenčne/okrnjene skupine podjetij (4.1), kateri podjetje pripada |
| --- | --- | --- |

POVEZAVA S SKUPINO PODJETIJ

3.12

Identifikacijska številka rezidenčne/okrnjene skupine podjetij (4.1), kateri podjetje pripada

| 4. SKUPINA PODJETIJ |
| --- |
| IDENTIFIKACIJSKE ZNAČILNOSTI | 4.1 | | Identifikacijska številka vse-rezidenčne/okrnjene skupine |
| 4.2a | | Ime vse-rezidenčne/okrnjene skupine |
| 4.2b | Neobvezno | Poštni, elektronski naslov, naslov spletne strani sedeža rezidenčne/okrnjene skupine |
| 4.3 | Deloma pogojno | Identifikacijska številka vodje vse-rezidenčne/okrnjene skupine (ustreza identifikacijski številki pravne enote, ki je vodja rezidenčne skupine).
  Pogojno, če je enota, ki nadzoruje, fizična oseba, ki ni gospodarski subjekt, je evidentiranje odvisno od tega, ali je ta informacija na voljo v administrativnih virih |
| 4.4 | | Vrsta skupine podjetij:






  1. | rezidenčna skupina; |

4. SKUPINA PODJETIJ

IDENTIFIKACIJSKE ZNAČILNOSTI

4.1

Identifikacijska številka vse-rezidenčne/okrnjene skupine

4.2a

Ime vse-rezidenčne/okrnjene skupine

4.2b

Neobvezno

Poštni, elektronski naslov, naslov spletne strani sedeža rezidenčne/okrnjene skupine

4.3

Deloma pogojno

Identifikacijska številka vodje vse-rezidenčne/okrnjene skupine (ustreza identifikacijski številki pravne enote, ki je vodja rezidenčne skupine).

Pogojno, če je enota, ki nadzoruje, fizična oseba, ki ni gospodarski subjekt, je evidentiranje odvisno od tega, ali je ta informacija na voljo v administrativnih virih

4.4

Vrsta skupine podjetij:

1.

rezidenčna skupina;

| 2. | okrnjena skupina pod domačim nadzorom; |
| --- | --- |

2.

okrnjena skupina pod domačim nadzorom;

| 3. | okrnjena skupina pod tujim nadzorom; |
| --- | --- |

3.

okrnjena skupina pod tujim nadzorom;

DEMOGRAFSKE ZNAČILNOSTI

4.5

Datum začetka delovanja vse-rezidenčne/okrnjene skupine podjetij

4.6

Datum ukinitve vse-rezidenčne/okrnjene skupine podjetij

EKONOMSKE/ STRATIFIKACIJSKE ZNAČILNOSTI

4.7

Šifra glavne dejavnosti vse-rezidenčne/okrnjene skupine na 2-mestni ravni NACE

4.8

Neobvezno

Stranske dejavnosti vse-rezidenčne/okrnjene skupine na 2-mestni ravni NACE

4.9

Število oseb, ki delajo v vse-rezidenčni/okrnjeni skupini

4.10

Neobvezno

Konsolidirani prihodki od prodaje

Dodatne značilnosti za večnacionalne skupine podjetij (vrste 2 in 3 v 4.4):

Evidentiranje spremenljivk 4.11 in 4.12a je neobvezno do vzpostavitve prenosa informacij o večnacionalnih skupinah, kakor je navedeno v členu 11.

| IDENTIFIKACIJSKE ZNAČILNOSTI | 4.11 | | Identifikacijska številka globalne skupine |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.12a | | Ime globalne skupine |
| 4.12b | Neobvezno | Država registracije, poštni, elektronski naslov, naslov spletne strani globalnega sedeža |
| 4.13a | | Identifikacijska številka vodje globalne skupine, če je vodja skupine rezidenčni (ustreza identifikacijski številki pravne enote, ki je vodja skupine).
  Če je vodja globalne skupine nerezidenčni, njegova država registracije |
| 4.13b | Neobvezno | Identifikacijska številka ali ime ter naslov vodje globalne skupine, če ni rezident |
| EKONOMSKE/STRATIFIKACIJSKE ZNAČILNOSTI | 4.14 | Neobvezno | Globalno število oseb, ki delajo |
| 4.15 | Neobvezno | Konsolidirani globalni prihodki od prodaje |
| 4.16 | Neobvezno | Država globalnega središča odločanja |
| 4.17 | Neobvezno | Države, kjer so podjetja ali lokalne enote |

IDENTIFIKACIJSKE ZNAČILNOSTI

4.11

Identifikacijska številka globalne skupine

4.12a

Ime globalne skupine

4.12b

Neobvezno

Država registracije, poštni, elektronski naslov, naslov spletne strani globalnega sedeža

4.13a

Identifikacijska številka vodje globalne skupine, če je vodja skupine rezidenčni (ustreza identifikacijski številki pravne enote, ki je vodja skupine).

Če je vodja globalne skupine nerezidenčni, njegova država registracije

4.13b

Neobvezno

Identifikacijska številka ali ime ter naslov vodje globalne skupine, če ni rezident

EKONOMSKE/STRATIFIKACIJSKE ZNAČILNOSTI

4.14

Neobvezno

Globalno število oseb, ki delajo

4.15

Neobvezno

Konsolidirani globalni prihodki od prodaje

4.16

Neobvezno

Država globalnega središča odločanja

4.17

Neobvezno

Države, kjer so podjetja ali lokalne enote

---

(1)  Uredba (ES) št. 638/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z blagovno menjavo med državami članicami (UL L 102, 7.4.2004, str. 1).

P6_TA(2006)0230

Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013)***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013) (KOM(2005)0121 — C6-0098/2005 — 2005/0050(COD))

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2005)0121) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2005)0121) (1),

| — | ob upoštevanju člena 251(2), in členov 156, 157(3) in 175(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0098/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2), in členov 156, 157(3) in 175(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0098/2005),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter tudi mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter Odbora za proračun (A6-0180/2006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter tudi mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter Odbora za proračun (A6-0180/2006),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, da zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, da zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

P6_TC1-COD(2005)0050

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 1. junija 2006 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 156, 157(3) in 175(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet je 23. in 24. marca 2000 v Lizboni postavil cilj, da Evropska Unija postane najbolj konkurenčno in na znanju temelječe dinamično gospodarstvo na svetu. Poudaril je pomembnost ustvarjanja ugodnega ozračja za mala in srednje velika podjetja (MSP) in razširjanja dobrih praks ter omogočanja večjega zbliževanja med državami članicami. Evropski svet se je 15. in 16. junija 2001 v Göteborgu sporazumel o strategiji Unije za trajnostni razvoj, da se zagotovi skupni razvoj gospodarske rasti, socialne vključenosti in varstva okolja. Načini proizvodnje v podjetjih imajo pomembno vlogo v trajnostnem razvoju. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je 23. in 24. marca 2000 v Lizboni postavil cilj, da Evropska Unija postane najbolj konkurenčno in na znanju temelječe dinamično gospodarstvo na svetu. Poudaril je pomembnost ustvarjanja ugodnega ozračja za mala in srednje velika podjetja (MSP) in razširjanja dobrih praks ter omogočanja večjega zbliževanja med državami članicami. Evropski svet se je 15. in 16. junija 2001 v Göteborgu sporazumel o strategiji Unije za trajnostni razvoj, da se zagotovi skupni razvoj gospodarske rasti, socialne vključenosti in varstva okolja. Načini proizvodnje v podjetjih imajo pomembno vlogo v trajnostnem razvoju.

| (2) | Za povečanje konkurenčnosti in inovacijske zmogljivosti v Skupnosti, napredek družbe znanja in trajnostni razvoj, ki temelji na uravnoteženi gospodarski rasti, je treba ustanoviti Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost (v nadaljnjem besedilu „okvirni program“). |
| --- | --- |

(2)

Za povečanje konkurenčnosti in inovacijske zmogljivosti v Skupnosti, napredek družbe znanja in trajnostni razvoj, ki temelji na uravnoteženi gospodarski rasti, je treba ustanoviti Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost (v nadaljnjem besedilu „okvirni program“).

| (3) | To je v skladu s Sporočilom Komisije z dne 2. februarja 2005 spomladanskemu Evropskemu svetu z naslovom „Skupna prizadevanja za gospodarsko rast in nova delovna mesta - Nov začetek za Lizbonsko strategijo“, ki poziva k izvajanju ukrepov za večjo rast in konkurenčnost ter k ustvarjanju Evrope, ki bo privlačnejša za naložbe in delo in poudarja, da je treba spodbujati podjetniške pobude, privabiti dovolj rizičnega kapitala za zagon podjetij, vzdrževati trdne industrijske temelje v Evropi ter medtem pospeševati inovativnost in zlasti ekološko inovativnost, prevzemanje informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) ter trajnostno rabo virov. Medtem ko konkurenčnost v veliki meri ustvarjajo dinamična podjetja, ki delujejo na odprtih in konkurenčnih trgih in jih podpirajo pravi okvirni pogoji, zlasti pravni okvir, naklonjen inovativnosti, pa ima financiranje Skupnosti vlogo pri vzvodni podpori in zagotavlja dodatna finančna sredstva za odpravljanje tržnih slabosti. |
| --- | --- |

(3)

To je v skladu s Sporočilom Komisije z dne 2. februarja 2005 spomladanskemu Evropskemu svetu z naslovom „Skupna prizadevanja za gospodarsko rast in nova delovna mesta - Nov začetek za Lizbonsko strategijo“, ki poziva k izvajanju ukrepov za večjo rast in konkurenčnost ter k ustvarjanju Evrope, ki bo privlačnejša za naložbe in delo in poudarja, da je treba spodbujati podjetniške pobude, privabiti dovolj rizičnega kapitala za zagon podjetij, vzdrževati trdne industrijske temelje v Evropi ter medtem pospeševati inovativnost in zlasti ekološko inovativnost, prevzemanje informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) ter trajnostno rabo virov. Medtem ko konkurenčnost v veliki meri ustvarjajo dinamična podjetja, ki delujejo na odprtih in konkurenčnih trgih in jih podpirajo pravi okvirni pogoji, zlasti pravni okvir, naklonjen inovativnosti, pa ima financiranje Skupnosti vlogo pri vzvodni podpori in zagotavlja dodatna finančna sredstva za odpravljanje tržnih slabosti.

| (4) | Evropska listina za mala podjetja (v nadaljevanju „Listina“), ki jo je Evropski svet 19. in 20. junija 2000 potrdil v Santa Maria de Feiri, mala podjetja opisuje kot „hrbtenico evropskega gospodarstva“. Posebno naravo, zahteve in pričakovanja malih podjetij in obrti bi bilo treba učinkoviteje upoštevati v nacionalnih in evropskih politikah. Ukrepi skupnosti za spodbujanje malih in srednjih podjetij (MSP), kot je Sporočilo Komisije z dne 10. novembra 2005„Izvajanje Lizbonskega programa Skupnosti - moderna politika za MSP za rast in zaposlovanje“, morajo upoštevati cilje, določene v Listini, okvirni program pa bi moral biti sredstvo približevanja ciljem, ki jih določa. |
| --- | --- |

(4)

Evropska listina za mala podjetja (v nadaljevanju „Listina“), ki jo je Evropski svet 19. in 20. junija 2000 potrdil v Santa Maria de Feiri, mala podjetja opisuje kot „hrbtenico evropskega gospodarstva“. Posebno naravo, zahteve in pričakovanja malih podjetij in obrti bi bilo treba učinkoviteje upoštevati v nacionalnih in evropskih politikah. Ukrepi skupnosti za spodbujanje malih in srednjih podjetij (MSP), kot je Sporočilo Komisije z dne 10. novembra 2005„Izvajanje Lizbonskega programa Skupnosti - moderna politika za MSP za rast in zaposlovanje“, morajo upoštevati cilje, določene v Listini, okvirni program pa bi moral biti sredstvo približevanja ciljem, ki jih določa.

| (5) | Okvirni program bo obravnaval zlasti MSP, kot so določena v Priporočilu Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o definiciji malih in srednje velikih podjetij (4). Program posveča posebno pozornost posebnim značilnostim in zahtevam „gazel“, mikro podjetij in obrtnih podjetij ter specifičnih ciljnih skupin, vključno s podjetnicami. |
| --- | --- |

(5)

Okvirni program bo obravnaval zlasti MSP, kot so določena v Priporočilu Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o definiciji malih in srednje velikih podjetij (4). Program posveča posebno pozornost posebnim značilnostim in zahtevam „gazel“, mikro podjetij in obrtnih podjetij ter specifičnih ciljnih skupin, vključno s podjetnicami.

| (6) | Okvirni program mora zbrati posebne ukrepe Skupnosti na področju podjetništva, MSP, industrijske konkurenčnosti, inovativnosti, informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), okoljskih tehnologij in inteligentne energije, ki so jih do sedaj urejali Sklep Sveta 96/413/ES z dne 25. junija 1996 o izvajanju akcijskega programa Skupnosti za krepitev konkurenčnosti evropske industrije (5), Odločba št. 1336/97/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 1997 o vrsti smernic za vseevropska telekomunikacijska omrežja (6), Uredba (ES) št. 1655/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o finančnem instrumentu za okolje (LIFE) (7), Odločba Sveta 2000/819/ES z dne 20. decembra 2000 o večletnem programu za podjetja in podjetništvo ter zlasti za mala in srednje velika podjetja (MSP) (2001-2005) (8), Odločba Sveta 2001/48/ES z dne 22. decembra 2000 o sprejetju večletnega programa Skupnosti za spodbujanje razvijanja in uporabe evropskih digitalnih vsebin v globalnih omrežjih in za pospeševanje jezikovne raznolikosti v informacijski družbi (9), Odločba št. 1230/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o sprejetju večletnega akcijskega programa na področju energije: „Inteligentna energija - Evropa“ (2003-2006) za podporo trajnostnega razvoja na področju energije (10) in Odločba št. 2256/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o sprejetju večletnega programa (2003-2005) za spremljanje akcijskega načrta e-Evropa 2005, razširjanje dobrih praks in izboljšanje varnosti omrežja in informacij (MODINIS) (11). |
| --- | --- |

(6)

Okvirni program mora zbrati posebne ukrepe Skupnosti na področju podjetništva, MSP, industrijske konkurenčnosti, inovativnosti, informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), okoljskih tehnologij in inteligentne energije, ki so jih do sedaj urejali Sklep Sveta 96/413/ES z dne 25. junija 1996 o izvajanju akcijskega programa Skupnosti za krepitev konkurenčnosti evropske industrije (5), Odločba št. 1336/97/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 1997 o vrsti smernic za vseevropska telekomunikacijska omrežja (6), Uredba (ES) št. 1655/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o finančnem instrumentu za okolje (LIFE) (7), Odločba Sveta 2000/819/ES z dne 20. decembra 2000 o večletnem programu za podjetja in podjetništvo ter zlasti za mala in srednje velika podjetja (MSP) (2001-2005) (8), Odločba Sveta 2001/48/ES z dne 22. decembra 2000 o sprejetju večletnega programa Skupnosti za spodbujanje razvijanja in uporabe evropskih digitalnih vsebin v globalnih omrežjih in za pospeševanje jezikovne raznolikosti v informacijski družbi (9), Odločba št. 1230/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o sprejetju večletnega akcijskega programa na področju energije: „Inteligentna energija - Evropa“ (2003-2006) za podporo trajnostnega razvoja na področju energije (10) in Odločba št. 2256/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o sprejetju večletnega programa (2003-2005) za spremljanje akcijskega načrta e-Evropa 2005, razširjanje dobrih praks in izboljšanje varnosti omrežja in informacij (MODINIS) (11).

| (7) | Okvirni program določa skupne cilje, celotna proračunska sredstva za doseganje teh ciljev, različne načine izvajanja ukrepov ter določbe glede spremljanja in ocenjevanja ter zaščite finančnih interesov Skupnosti. |
| --- | --- |

(7)

Okvirni program določa skupne cilje, celotna proračunska sredstva za doseganje teh ciljev, različne načine izvajanja ukrepov ter določbe glede spremljanja in ocenjevanja ter zaščite finančnih interesov Skupnosti.

| (8) | V skladu s Sporočilom Komisije z dne 11. marca 2003„Politika inovacij: posodobitev pristopa Unije v okviru Lizbonske strategije“ in ob sklicevanju na Priročnik OECD iz Osla se inovacijo razume kot pojem, ki vključuje obnovo in razširitev vrste izdelkov in storitev ter povezanih trgov, vzpostavitev novih metod oblikovanja, izdelave, dobave in razdeljevanja, uvajanje sprememb v upravljanju, organizaciji dela in delovnih pogojih ter sposobnostih zaposlenih in zajema tehnološke, netehnološke in organizacijske inovacije. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s Sporočilom Komisije z dne 11. marca 2003„Politika inovacij: posodobitev pristopa Unije v okviru Lizbonske strategije“ in ob sklicevanju na Priročnik OECD iz Osla se inovacijo razume kot pojem, ki vključuje obnovo in razširitev vrste izdelkov in storitev ter povezanih trgov, vzpostavitev novih metod oblikovanja, izdelave, dobave in razdeljevanja, uvajanje sprememb v upravljanju, organizaciji dela in delovnih pogojih ter sposobnostih zaposlenih in zajema tehnološke, netehnološke in organizacijske inovacije.

| (9) | Okvirni program ne sme obsegati dejavnosti na področju raziskav in tehnološkega razvoja, ki se izvajajo v skladu s členom 166 Pogodbe. Dopolnjevati bi moral sedmi okvirni program Skupnosti za raziskave in tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007-2013), ki ga ustanavlja Odločba št. .../... Evropskega parlamenta in Sveta z dne... (v nadaljevanju „sedmi okvirni raziskovalni program“), in sicer tako, da bi obravnaval tako netehnološke kot tehnološke inovacije, ki so že presegle končno predstavitveno fazo ter so pripravljene na vzorčno testiranje na trgih (testiranje inovacij za tržno uporabo) Zagotoviti je treba, da med razvojem raziskav in uporabo (dejavnosti tehnološkega prenosa, vključno s pred-semensko fazo) ni finančne vrzeli. Zato je financiranje prenosa rezultatov raziskav na trženje naloga, ki mora biti izvedena v tesnem usklajevanju s sedmim okvirnim raziskovalnim programom in drugimi ustreznimi raziskovalnimi programi. |
| --- | --- |

(9)

Okvirni program ne sme obsegati dejavnosti na področju raziskav in tehnološkega razvoja, ki se izvajajo v skladu s členom 166 Pogodbe. Dopolnjevati bi moral sedmi okvirni program Skupnosti za raziskave in tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007-2013), ki ga ustanavlja Odločba št. .../... Evropskega parlamenta in Sveta z dne... (v nadaljevanju „sedmi okvirni raziskovalni program“), in sicer tako, da bi obravnaval tako netehnološke kot tehnološke inovacije, ki so že presegle končno predstavitveno fazo ter so pripravljene na vzorčno testiranje na trgih (testiranje inovacij za tržno uporabo) Zagotoviti je treba, da med razvojem raziskav in uporabo (dejavnosti tehnološkega prenosa, vključno s pred-semensko fazo) ni finančne vrzeli. Zato je financiranje prenosa rezultatov raziskav na trženje naloga, ki mora biti izvedena v tesnem usklajevanju s sedmim okvirnim raziskovalnim programom in drugimi ustreznimi raziskovalnimi programi.

| (10) | Okvirni program naj pokriva tudi vzorčno testiranje na trgih za obstoječe tehnologije, ki naj bi se uporabljale na nov in inovativen način. V določenih primerih so pilotski projekti za tehnološke predstavitve zajeti v obeh programih, tj. v okvirnem programu in sedmem okvirnem raziskovalnem programu. To velja za določene tehnološke rešitve (na primer tehnične standarde na področju IKT), katerih že predstavljena tehnologija mora biti potrjena v fazi prve uporabe na trgu. |
| --- | --- |

(10)

Okvirni program naj pokriva tudi vzorčno testiranje na trgih za obstoječe tehnologije, ki naj bi se uporabljale na nov in inovativen način. V določenih primerih so pilotski projekti za tehnološke predstavitve zajeti v obeh programih, tj. v okvirnem programu in sedmem okvirnem raziskovalnem programu. To velja za določene tehnološke rešitve (na primer tehnične standarde na področju IKT), katerih že predstavljena tehnologija mora biti potrjena v fazi prve uporabe na trgu.

| (11) | Okvirni program naj dopolnjuje strukturne sklade in druge ustrezne programe Skupnosti, obenem pa naj upošteva, da vsak instrument deluje v skladu s svojimi posebnimi postopki. Tako isti upravičeni stroški ne bodo dvojno financirani. |
| --- | --- |

(11)

Okvirni program naj dopolnjuje strukturne sklade in druge ustrezne programe Skupnosti, obenem pa naj upošteva, da vsak instrument deluje v skladu s svojimi posebnimi postopki. Tako isti upravičeni stroški ne bodo dvojno financirani.

| (12) | Skupne cilje okvirnega programa je treba doseči z izvajanjem posebnih programov, imenovanih „Program za konkurenčnost in inovativnost“, „Podporni program izvajanju politike IKT“ in program „Inteligentna energija - Evropa“. |
| --- | --- |

(12)

Skupne cilje okvirnega programa je treba doseči z izvajanjem posebnih programov, imenovanih „Program za konkurenčnost in inovativnost“, „Podporni program izvajanju politike IKT“ in program „Inteligentna energija - Evropa“.

| (13) | Načeli preglednosti in enakih možnosti bi bilo treba upoštevati v vseh programih in dejavnostih, ki jih zajema okvirni program. |
| --- | --- |

(13)

Načeli preglednosti in enakih možnosti bi bilo treba upoštevati v vseh programih in dejavnostih, ki jih zajema okvirni program.

| (14) | Ta sklep ustanavlja finančni okvir za celotno obdobje trajanja okvirnega programa, ki bo glavna referenčna točka za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (12). |
| --- | --- |

(14)

Ta sklep ustanavlja finančni okvir za celotno obdobje trajanja okvirnega programa, ki bo glavna referenčna točka za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (12).

| (15) | Za vsak posamezen program je treba določiti poseben okviren proračun. |
| --- | --- |

(15)

Za vsak posamezen program je treba določiti poseben okviren proračun.

| (16) | Da bo financiranje res namenjeno izključno odpravljanju tržnih slabosti in da bi se izognili izkrivljanju trga, mora financiranje iz okvirnega programa ustrezati pravilom Skupnosti o državni pomoči in spremljevalnim instrumentom kot tudi veljavnim definicijam Skupnosti o MSP. |
| --- | --- |

(16)

Da bo financiranje res namenjeno izključno odpravljanju tržnih slabosti in da bi se izognili izkrivljanju trga, mora financiranje iz okvirnega programa ustrezati pravilom Skupnosti o državni pomoči in spremljevalnim instrumentom kot tudi veljavnim definicijam Skupnosti o MSP.

| (17) | Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljevanju „Sporazum EGP“) in protokoli k pridružitvenim sporazumom določajo sodelovanje zadevnih držav v programih Skupnosti. Sodelovanje ostalih tretjih držav mora biti omogočeno, če to dovoljujejo sporazumi in postopki. |
| --- | --- |

(17)

Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljevanju „Sporazum EGP“) in protokoli k pridružitvenim sporazumom določajo sodelovanje zadevnih držav v programih Skupnosti. Sodelovanje ostalih tretjih držav mora biti omogočeno, če to dovoljujejo sporazumi in postopki.

| (18) | Okvirni program in posebne programe je treba redno spremljati in ocenjevati, da se jih po potrebi prilagodi. Kjer je mogoče, evalvacijska poročila preverjajo načelo enakosti spolov v dejavnostih programa. |
| --- | --- |

(18)

Okvirni program in posebne programe je treba redno spremljati in ocenjevati, da se jih po potrebi prilagodi. Kjer je mogoče, evalvacijska poročila preverjajo načelo enakosti spolov v dejavnostih programa.

| (19) | Treba je tudi sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter ukreniti potrebno za izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno uporabljenih sredstev v skladu z Uredbami Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (13) o zaščiti finančnih interesov Skupnosti in (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (14) ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (15). |
| --- | --- |

(19)

Treba je tudi sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter ukreniti potrebno za izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno uporabljenih sredstev v skladu z Uredbami Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (13) o zaščiti finančnih interesov Skupnosti in (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (14) ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (15).

| (20) | Rast in konkurenčnost podjetij v industrijskem in storitvenem sektorju sta odvisna od sposobnosti podjetij, da se hitro prilagajajo na spremembe, izkoriščajo svoj inovacijski potencial in razvijajo visoko kakovostne izdelke. Ta izziv velja za podjetja vseh velikosti, vendar je zlasti pomemben za manjša podjetja. Zato je primerno ustanoviti Program za podjetništvo in inovativnost. |
| --- | --- |

(20)

Rast in konkurenčnost podjetij v industrijskem in storitvenem sektorju sta odvisna od sposobnosti podjetij, da se hitro prilagajajo na spremembe, izkoriščajo svoj inovacijski potencial in razvijajo visoko kakovostne izdelke. Ta izziv velja za podjetja vseh velikosti, vendar je zlasti pomemben za manjša podjetja. Zato je primerno ustanoviti Program za podjetništvo in inovativnost.

| (21) | Skupnost je lahko katalizator in koordinator prizadevanj držav članic. Lahko pripomore k njihovim dosežkom in jih dopolnjuje, zlasti s spodbujanjem izmenjave nacionalnih in mednarodnih izkušenj in praks, z opredeljevanjem in razširjanjem dobrih praks in inovativnih idej ter s prispevanjem k razpoložljivosti široke ponudbe evropskih storitev v podporo podjetništvu in inovativnosti, zlasti za MSP. |
| --- | --- |

(21)

Skupnost je lahko katalizator in koordinator prizadevanj držav članic. Lahko pripomore k njihovim dosežkom in jih dopolnjuje, zlasti s spodbujanjem izmenjave nacionalnih in mednarodnih izkušenj in praks, z opredeljevanjem in razširjanjem dobrih praks in inovativnih idej ter s prispevanjem k razpoložljivosti široke ponudbe evropskih storitev v podporo podjetništvu in inovativnosti, zlasti za MSP.

| (22) | Sporočilo Komisije z dne 28. januarja 2004 z naslovom „Spodbujanje tehnologij za trajnostni razvoj: Akcijski načrt Evropske unije za okoljske tehnologije“ poziva, naj programi Skupnosti podprejo razvoj in uporabo okoljskih tehnologij ter naj se mobilizirajo finančni instrumenti za delitev tveganja naložb v okoljske tehnologije. |
| --- | --- |

(22)

Sporočilo Komisije z dne 28. januarja 2004 z naslovom „Spodbujanje tehnologij za trajnostni razvoj: Akcijski načrt Evropske unije za okoljske tehnologije“ poziva, naj programi Skupnosti podprejo razvoj in uporabo okoljskih tehnologij ter naj se mobilizirajo finančni instrumenti za delitev tveganja naložb v okoljske tehnologije.

| (23) | Da bi podprli oblikovanje evropskega trga za inovativne izdelke in storitve, je potrebno, da države članice in Komisija ustvarijo privlačne pogoje za inovativne izdelke in storitve, med drugim s proaktivnim pristopom k javnim naročilom, ki naj bi prispeval k nastanku vodilnih trgov ter hkrati izboljšal dostop za MSP in kakovost javnih storitev ter z boljšo zakonodajo in standardi, ki temeljijo na zgodnjem odkrivanju potreb. Komisija zagotovi smernice za javna naročila, ki bi spodbujala inovativnost. |
| --- | --- |

(23)

Da bi podprli oblikovanje evropskega trga za inovativne izdelke in storitve, je potrebno, da države članice in Komisija ustvarijo privlačne pogoje za inovativne izdelke in storitve, med drugim s proaktivnim pristopom k javnim naročilom, ki naj bi prispeval k nastanku vodilnih trgov ter hkrati izboljšal dostop za MSP in kakovost javnih storitev ter z boljšo zakonodajo in standardi, ki temeljijo na zgodnjem odkrivanju potreb. Komisija zagotovi smernice za javna naročila, ki bi spodbujala inovativnost.

| (24) | Kar zadeva tehnološko inovativnost, je treba pospešiti sodelovanje MSP na področjih visoke tehnologije, kot na primer vesolje in varnost, in jih med drugim spodbujati, da razvijejo aplikacije, ki jih ponuja satelitski sistem za določanje položaja Galileo. |
| --- | --- |

(24)

Kar zadeva tehnološko inovativnost, je treba pospešiti sodelovanje MSP na področjih visoke tehnologije, kot na primer vesolje in varnost, in jih med drugim spodbujati, da razvijejo aplikacije, ki jih ponuja satelitski sistem za določanje položaja Galileo.

| (25) | Eko-inovacija je vsaka oblika inovacije, katere cilj je znaten in viden napredek v smeri trajnostnega razvoja, tj. inovacija, ki prispeva k zmanjševanju negativnih vplivov na okolje ali k učinkovitejši in odgovornejši rabi naravnih virov, vključno z energetskimi. Eko- inovacija je pojem, ki se razvija, zato je tudi v prihodnje potrebna dovzetnost za spremembe okvirnega programa. Spodbujanje eko-inovacij s pomočjo okvirnega programa skuša prispevati k izvajanju akcijskega načrta za okoljske tehnologije. |
| --- | --- |

(25)

Eko-inovacija je vsaka oblika inovacije, katere cilj je znaten in viden napredek v smeri trajnostnega razvoja, tj. inovacija, ki prispeva k zmanjševanju negativnih vplivov na okolje ali k učinkovitejši in odgovornejši rabi naravnih virov, vključno z energetskimi. Eko- inovacija je pojem, ki se razvija, zato je tudi v prihodnje potrebna dovzetnost za spremembe okvirnega programa. Spodbujanje eko-inovacij s pomočjo okvirnega programa skuša prispevati k izvajanju akcijskega načrta za okoljske tehnologije.

| (26) | Ob upoštevanju dejavnosti okoljskega programa LIFE+ naj okvirni program s pomočjo pilotskih projektov in projektov vzorčnega testiranja na trgih pospešuje uporabo okoljskih tehnologij in tako zmanjša vrzeli med uspešno predstavitvijo inovativnih tehnologij in sprejemom na trgu ter odstrani ovire pri uveljavitvi na trgu, spodbuja prostovoljne pristope na področjih, kot je okoljsko ravnanje in spodbuja povezovanje ustreznih udeležencev. S pomočjo projektov in sovlaganj v sklade tveganega kapitala naj podpira eko-inovacije podjetij, obenem pa istih upravičenih stroškov ne financira dvojno s programom LIFE+. |
| --- | --- |

(26)

Ob upoštevanju dejavnosti okoljskega programa LIFE+ naj okvirni program s pomočjo pilotskih projektov in projektov vzorčnega testiranja na trgih pospešuje uporabo okoljskih tehnologij in tako zmanjša vrzeli med uspešno predstavitvijo inovativnih tehnologij in sprejemom na trgu ter odstrani ovire pri uveljavitvi na trgu, spodbuja prostovoljne pristope na področjih, kot je okoljsko ravnanje in spodbuja povezovanje ustreznih udeležencev. S pomočjo projektov in sovlaganj v sklade tveganega kapitala naj podpira eko-inovacije podjetij, obenem pa istih upravičenih stroškov ne financira dvojno s programom LIFE+.

| (27) | Tržno usmerjeni finančni instrumenti Skupnosti za MSP dopolnjujejo in dodajajo vzvode finančnim shemam na nacionalni ravni. Pospešujejo lahko zlasti zasebne naložbe za ustanavljanje novih inovativnih družb in podpirajo družbe z velikim potencialom rasti v njihovi fazi širitve z zmanjšanjem ugotovljene vrzeli lastniškega kapitala. Izboljšajo lahko dostop obstoječih MSP do dolžniških finančnih virov za dejavnosti, ki podpirajo njihovo konkurenčnost in potencial rasti. |
| --- | --- |

(27)

Tržno usmerjeni finančni instrumenti Skupnosti za MSP dopolnjujejo in dodajajo vzvode finančnim shemam na nacionalni ravni. Pospešujejo lahko zlasti zasebne naložbe za ustanavljanje novih inovativnih družb in podpirajo družbe z velikim potencialom rasti v njihovi fazi širitve z zmanjšanjem ugotovljene vrzeli lastniškega kapitala. Izboljšajo lahko dostop obstoječih MSP do dolžniških finančnih virov za dejavnosti, ki podpirajo njihovo konkurenčnost in potencial rasti.

| (28) | Evropski investicijski sklad (EIS) je instrument Skupnosti, posebej namenjen zagotavljanju tveganega kapitala in garancijskih instrumentov za MSP. Posebno pozornost namenja podpori mikrofinanc ter financam v zgodnji fazi v skladu s tržnim povpraševanjem in najboljšo prakso. Prispeva k doseganju ciljev Skupnosti, med katerimi so na znanju temelječa družba, inovativnost, rast, zaposlovanje in spodbujanje podjetniškega duha. EIS zagotavlja potrebno nepretrgano vodenje programov Skupnosti in si je pri tem nabral veliko izkušenj. Neodvisne ocene zato štejejo EIS-ovo izvajanje finančnih instrumentov Skupnosti za MSP v imenu Komisije kot dobro prakso. EIS prav tako razpolaga s strokovnim znanjem in izkušnjami za podporo dejavnosti, ki temeljijo na javno-zasebnih partnerstvih na pobudo držav članic, katerih namen je s finančnih trgov privabljati naložbe z velikim tveganjem v korist majhnih inovativnih podjetij. |
| --- | --- |

(28)

Evropski investicijski sklad (EIS) je instrument Skupnosti, posebej namenjen zagotavljanju tveganega kapitala in garancijskih instrumentov za MSP. Posebno pozornost namenja podpori mikrofinanc ter financam v zgodnji fazi v skladu s tržnim povpraševanjem in najboljšo prakso. Prispeva k doseganju ciljev Skupnosti, med katerimi so na znanju temelječa družba, inovativnost, rast, zaposlovanje in spodbujanje podjetniškega duha. EIS zagotavlja potrebno nepretrgano vodenje programov Skupnosti in si je pri tem nabral veliko izkušenj. Neodvisne ocene zato štejejo EIS-ovo izvajanje finančnih instrumentov Skupnosti za MSP v imenu Komisije kot dobro prakso. EIS prav tako razpolaga s strokovnim znanjem in izkušnjami za podporo dejavnosti, ki temeljijo na javno-zasebnih partnerstvih na pobudo držav članic, katerih namen je s finančnih trgov privabljati naložbe z velikim tveganjem v korist majhnih inovativnih podjetij.

| (29) | Neizbežne spremembe v finančnem okolju in novi računovodski standardi povzročajo večjo občutljivost finančnih institucij za tveganje, vodijo v kulturo ocenjevanja ter utegnejo omejiti ponudbo posojil za MSP, vsaj v prehodni fazi. Program za podjetništvo in inovativnost mora zato ustrezati spreminjajočim se finančnim potrebam MSP, vključno s potrebo po financiranju iz bližnje okolice in njihovemu prilagajanju novemu finančnemu okolju, ter paziti, da ne pride do izkrivljanja trga. Ukrepi bi poleg tega morali pripomoči h krepitvi sposobnosti finančnih institucij za ocenitev tveganja, povezanega z inovacijami in tako razviti ocenjevanje tehnologije in izboljšati sposobnost MSP za boljšo uporabo tržnih finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

(29)

Neizbežne spremembe v finančnem okolju in novi računovodski standardi povzročajo večjo občutljivost finančnih institucij za tveganje, vodijo v kulturo ocenjevanja ter utegnejo omejiti ponudbo posojil za MSP, vsaj v prehodni fazi. Program za podjetništvo in inovativnost mora zato ustrezati spreminjajočim se finančnim potrebam MSP, vključno s potrebo po financiranju iz bližnje okolice in njihovemu prilagajanju novemu finančnemu okolju, ter paziti, da ne pride do izkrivljanja trga. Ukrepi bi poleg tega morali pripomoči h krepitvi sposobnosti finančnih institucij za ocenitev tveganja, povezanega z inovacijami in tako razviti ocenjevanje tehnologije in izboljšati sposobnost MSP za boljšo uporabo tržnih finančnih instrumentov.

| (30) | Visoko kakovostne storitve v podporo podjetništvu in inovativnosti imajo pomembno vlogo pri zagotavljanju dostopa MSP do informacij v zvezi z delovanjem in priložnostmi notranjega trga blaga in storitev kot tudi pri nadnacionalnem prenosu inovacij, znanja in tehnologij. Imajo tudi odločilno vlogo pri podpori dostopa MSP do informacij o pravnem redu Skupnosti, ki velja zanje, ter o prihodnjem pravnem redu, na katerega se lahko stroškovno učinkovito pripravijo in prilagodijo. Bistvene izkušnje in znanje so bili pridobljeni s pomočjo obstoječih evropskih podpornih mrež za podjetja, kot so Evropski informacijski centri (EIC) in Inovacijski relejni centri (IRC). Zunanje ocene poudarjajo, da je treba okrepiti horizontalno vlogo pri izvajanju podpornih storitev za podjetništvo, vključno z optimizacijo sodelovanja med obstoječimi storitvami in službami za pomoč z namenom oblikovanja enotnih kontaktnih točk na podlagi obveze „vedno pravi naslov“. To pomeni predvsem razširjanje informacij o programih Skupnosti in spodbujanje MSP, da v njih sodelujejo, zlasti v sedmem okvirnem programu Skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitve. V ocenah je bil prav tako poudarjen pomen podpore medsebojnemu delovanju med Komisijo in MSP. |
| --- | --- |

(30)

Visoko kakovostne storitve v podporo podjetništvu in inovativnosti imajo pomembno vlogo pri zagotavljanju dostopa MSP do informacij v zvezi z delovanjem in priložnostmi notranjega trga blaga in storitev kot tudi pri nadnacionalnem prenosu inovacij, znanja in tehnologij. Imajo tudi odločilno vlogo pri podpori dostopa MSP do informacij o pravnem redu Skupnosti, ki velja zanje, ter o prihodnjem pravnem redu, na katerega se lahko stroškovno učinkovito pripravijo in prilagodijo. Bistvene izkušnje in znanje so bili pridobljeni s pomočjo obstoječih evropskih podpornih mrež za podjetja, kot so Evropski informacijski centri (EIC) in Inovacijski relejni centri (IRC). Zunanje ocene poudarjajo, da je treba okrepiti horizontalno vlogo pri izvajanju podpornih storitev za podjetništvo, vključno z optimizacijo sodelovanja med obstoječimi storitvami in službami za pomoč z namenom oblikovanja enotnih kontaktnih točk na podlagi obveze „vedno pravi naslov“. To pomeni predvsem razširjanje informacij o programih Skupnosti in spodbujanje MSP, da v njih sodelujejo, zlasti v sedmem okvirnem programu Skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitve. V ocenah je bil prav tako poudarjen pomen podpore medsebojnemu delovanju med Komisijo in MSP.

| (31) | Skupnost se mora opremiti z zanesljivo analitično podlago v podporo oblikovanju politik na področju MSP, podjetništva, inovativnosti in konkurenčnosti v industrijskih sektorjih. Ta podlaga mora prispevati dodano vrednost informacijam, ki so na nacionalni ravni dostopne za ta področja. Skupnost mora skrbeti za skupni razvoj strategij za konkurenčnost v industrijskem in storitvenem sektorju, spodbujanje dobrih praks v zvezi s podjetniškim okoljem in kulturo, vključno z veščinami, družbeno odgovornostjo podjetij in enakimi možnostmi, ter spodbujanje nastanka mladih podjetnikov, med drugim s pomočjo izobraževanja in trajnega usposabljanja, začenši v šolah pa vse do visokošolskega izobraževanja. |
| --- | --- |

(31)

Skupnost se mora opremiti z zanesljivo analitično podlago v podporo oblikovanju politik na področju MSP, podjetništva, inovativnosti in konkurenčnosti v industrijskih sektorjih. Ta podlaga mora prispevati dodano vrednost informacijam, ki so na nacionalni ravni dostopne za ta področja. Skupnost mora skrbeti za skupni razvoj strategij za konkurenčnost v industrijskem in storitvenem sektorju, spodbujanje dobrih praks v zvezi s podjetniškim okoljem in kulturo, vključno z veščinami, družbeno odgovornostjo podjetij in enakimi možnostmi, ter spodbujanje nastanka mladih podjetnikov, med drugim s pomočjo izobraževanja in trajnega usposabljanja, začenši v šolah pa vse do visokošolskega izobraževanja.

| (32) | Evropski svet je na zasedanju v Bruslju dne 20. in 21. marca 2003 dal prednost inovativnosti in podjetništvu ter poudaril potrebo, da mora Evropa storiti več pri prenosu zamisli v dejansko dodano vrednost. Pozval je k nadaljnjemu ukrepanju za ustvarjanje pogojev, ugodnih za inovativnost podjetništva. Linearni model inovativnosti, ki izhaja iz podmene, da raziskave vodijo direktno v inovacijo, se je izkazal kot nezadosten pri razlagi inovacijskih dosežkov in oblikovanju ustreznih odzivov inovacijske politike. Glede na ugotovitev, da so podjetja gonilna sila procesa inovacij, je treba finančna sredstva za spodbujanje inovacijskih dejavnosti podjetij, pripravo trga za uporabo inovacij kot tudi upravljanje inovativnosti in inovacijsko kulturo vključiti v program za podjetništvo in inovativnost. To bo prispevalo k temu, da inovativnost res spodbuja konkurenčnost in se prevaja v praktično uporabo na ravni podjetništva. Evropski svet je na zasedanju v Bruslju dne 25. in 26. marca 2004 dodal, da so ekološke tehnologije ključne za popolno izkoriščanje sinergij med podjetji in okoljem. Spodbujanje eko-inovacij, kar vključuje inovativne čiste tehnologije, lahko pomaga pri njihovem izkoriščanju. |
| --- | --- |

(32)

Evropski svet je na zasedanju v Bruslju dne 20. in 21. marca 2003 dal prednost inovativnosti in podjetništvu ter poudaril potrebo, da mora Evropa storiti več pri prenosu zamisli v dejansko dodano vrednost. Pozval je k nadaljnjemu ukrepanju za ustvarjanje pogojev, ugodnih za inovativnost podjetništva. Linearni model inovativnosti, ki izhaja iz podmene, da raziskave vodijo direktno v inovacijo, se je izkazal kot nezadosten pri razlagi inovacijskih dosežkov in oblikovanju ustreznih odzivov inovacijske politike. Glede na ugotovitev, da so podjetja gonilna sila procesa inovacij, je treba finančna sredstva za spodbujanje inovacijskih dejavnosti podjetij, pripravo trga za uporabo inovacij kot tudi upravljanje inovativnosti in inovacijsko kulturo vključiti v program za podjetništvo in inovativnost. To bo prispevalo k temu, da inovativnost res spodbuja konkurenčnost in se prevaja v praktično uporabo na ravni podjetništva. Evropski svet je na zasedanju v Bruslju dne 25. in 26. marca 2004 dodal, da so ekološke tehnologije ključne za popolno izkoriščanje sinergij med podjetji in okoljem. Spodbujanje eko-inovacij, kar vključuje inovativne čiste tehnologije, lahko pomaga pri njihovem izkoriščanju.

| (33) | Trg za prenos in prevzem znanja je pogosto nejasen, obenem pa pomanjkanje informacij in neuspešno povezovanje ustvarijo tržne ovire. Podjetja se prav tako srečujejo s težavami pri vključevanju tehnologij, ki niso del njihovega običajnega področja dejavnosti, in s težavami pri dostopu do novih veščin. Inovativnost lahko vključuje velika finančna tveganja, donosnost je zaradi razvojnih zastojev lahko zapoznela in davki vplivajo na razliko med uspehom in neuspehom. Ponavadi primanjkuje veščin, potrebnih za izkoriščanje priložnosti. Institucionalne in zakonodajne ovire lahko zadržujejo ali preprečujejo nastanek novih trgov in dostop do njih. Zakoni o stečaju lahko zaradi strahu pred neuspehom zelo nespodbudno vplivajo na prevzem podjetniškega tveganja. Poleg tega je lahko nastanek inovacije odvisen od gospodarskih okoliščin. Razvoj poslovnega okolja, naklonjenega podjetništvu, konkurenčnosti in inovacijam bo zajemal izboljšane gospodarske in administrativne reforme, povezane s podjetji in inovativnostjo, kar bo zagotovilo predvsem večjo konkurenčnost, zmanjšanje administrativnih bremen za MSP ter boljše regulativno okolje za podjetništvo, ustanavljanje podjetij, prenos podjetij, rast in inovacije. |
| --- | --- |

(33)

Trg za prenos in prevzem znanja je pogosto nejasen, obenem pa pomanjkanje informacij in neuspešno povezovanje ustvarijo tržne ovire. Podjetja se prav tako srečujejo s težavami pri vključevanju tehnologij, ki niso del njihovega običajnega področja dejavnosti, in s težavami pri dostopu do novih veščin. Inovativnost lahko vključuje velika finančna tveganja, donosnost je zaradi razvojnih zastojev lahko zapoznela in davki vplivajo na razliko med uspehom in neuspehom. Ponavadi primanjkuje veščin, potrebnih za izkoriščanje priložnosti. Institucionalne in zakonodajne ovire lahko zadržujejo ali preprečujejo nastanek novih trgov in dostop do njih. Zakoni o stečaju lahko zaradi strahu pred neuspehom zelo nespodbudno vplivajo na prevzem podjetniškega tveganja. Poleg tega je lahko nastanek inovacije odvisen od gospodarskih okoliščin. Razvoj poslovnega okolja, naklonjenega podjetništvu, konkurenčnosti in inovacijam bo zajemal izboljšane gospodarske in administrativne reforme, povezane s podjetji in inovativnostjo, kar bo zagotovilo predvsem večjo konkurenčnost, zmanjšanje administrativnih bremen za MSP ter boljše regulativno okolje za podjetništvo, ustanavljanje podjetij, prenos podjetij, rast in inovacije.

| (34) | Te ovire pri uveljavitvi inovacijskih tehnologij na trgu se zlasti čutijo pri okoljskih tehnologijah. Tržne cene prepogosto v celoti ne upoštevajo okoljskih stroškov blaga in storitev. Tisti del stroškov, ki jih tržne cene ne vključujejo, nosi družba kot celota in ne onesnaževalci. Ta tržna slabost in interes Skupnosti, da stroškovno učinkoviteje ohranja vire, preprečuje onesnaževanje in varuje okolje, upravičujeta večjo podporo eko- inovativnosti. |
| --- | --- |

(34)

Te ovire pri uveljavitvi inovacijskih tehnologij na trgu se zlasti čutijo pri okoljskih tehnologijah. Tržne cene prepogosto v celoti ne upoštevajo okoljskih stroškov blaga in storitev. Tisti del stroškov, ki jih tržne cene ne vključujejo, nosi družba kot celota in ne onesnaževalci. Ta tržna slabost in interes Skupnosti, da stroškovno učinkoviteje ohranja vire, preprečuje onesnaževanje in varuje okolje, upravičujeta večjo podporo eko- inovativnosti.

| (35) | Cilj ukrepov Skupnosti na področju inovativnosti je podpirati razvoj inovacijske politike v državah članicah in njihovih regijah ter pomoč pri izkoriščanju sinergij med nacionalnimi, regionalnimi in evropskimi inovacijskimi politikami in podpornimi dejavnostmi. Skupnost lahko podpira nadnacionalne izmenjave, vzajemno učenje in mreženje ter spodbuja sodelovanje na področju inovacijske politike. Mreženje med zainteresiranimi stranmi je bistvenega pomena za podporo pretoku znanja in idej, potrebnih za inovativnost. |
| --- | --- |

(35)

Cilj ukrepov Skupnosti na področju inovativnosti je podpirati razvoj inovacijske politike v državah članicah in njihovih regijah ter pomoč pri izkoriščanju sinergij med nacionalnimi, regionalnimi in evropskimi inovacijskimi politikami in podpornimi dejavnostmi. Skupnost lahko podpira nadnacionalne izmenjave, vzajemno učenje in mreženje ter spodbuja sodelovanje na področju inovacijske politike. Mreženje med zainteresiranimi stranmi je bistvenega pomena za podporo pretoku znanja in idej, potrebnih za inovativnost.

| (36) | Resolucija Sveta, ki jo je Svet za telekomunikacije v Bruslju potrdil 9. decembra 2004, določa izhodišče za predlog nove pobude za informacijsko družbo, katere namen je krepitev prispevka informacijske družbe k dosežkom Evrope. V svojem zgoraj navedenem sporočilu z dne 2. februarja 2005 Komisija predlaga, da se prizadevanja osredotočijo na „ustvarjanje novih in boljših delovnih mest ter vzpostavitev močnejše in trajnejše gospodarske rasti“. Poudarja, da je prevzemanje IKT v javnem in zasebnem sektorju ključen del izboljšanja dosežkov evropske inovativnosti in konkurenčnosti. Zato je treba ustanoviti Podporni program izvajanju politike IKT. |
| --- | --- |

(36)

Resolucija Sveta, ki jo je Svet za telekomunikacije v Bruslju potrdil 9. decembra 2004, določa izhodišče za predlog nove pobude za informacijsko družbo, katere namen je krepitev prispevka informacijske družbe k dosežkom Evrope. V svojem zgoraj navedenem sporočilu z dne 2. februarja 2005 Komisija predlaga, da se prizadevanja osredotočijo na „ustvarjanje novih in boljših delovnih mest ter vzpostavitev močnejše in trajnejše gospodarske rasti“. Poudarja, da je prevzemanje IKT v javnem in zasebnem sektorju ključen del izboljšanja dosežkov evropske inovativnosti in konkurenčnosti. Zato je treba ustanoviti Podporni program izvajanju politike IKT.

| (37) | Dejavnosti v okviru Podpornega programa izvajanju politike IKT bi prav tako morale prispevati k uresničitvi ciljev iz strategije i2010, obenem pa v izogib podvajanju prizadevanj upoštevati druge programe Skupnosti na področju IKT. |
| --- | --- |

(37)

Dejavnosti v okviru Podpornega programa izvajanju politike IKT bi prav tako morale prispevati k uresničitvi ciljev iz strategije i2010, obenem pa v izogib podvajanju prizadevanj upoštevati druge programe Skupnosti na področju IKT.

| (38) | IKT so hrbtenica ekonomije znanja. Zaslužne so za približno polovico rasti produktivnosti v sodobnih gospodarstvih in prispevajo edinstvene rešitve za ključne družbene izzive. Izboljšanje javnega sektorja in storitev splošnega interesa se mora izvajati v tesnem sodelovanju z zadevnimi politikami Skupnosti, na primer na področju javnega zdravja, izobraževanja in usposabljanja, okolja, prometa ter razvoja notranjega trga in konkurence. |
| --- | --- |

(38)

IKT so hrbtenica ekonomije znanja. Zaslužne so za približno polovico rasti produktivnosti v sodobnih gospodarstvih in prispevajo edinstvene rešitve za ključne družbene izzive. Izboljšanje javnega sektorja in storitev splošnega interesa se mora izvajati v tesnem sodelovanju z zadevnimi politikami Skupnosti, na primer na področju javnega zdravja, izobraževanja in usposabljanja, okolja, prometa ter razvoja notranjega trga in konkurence.

| (39) | Treba je spodbujati uvajanje in najboljšo uporabo inovativnih rešitev, ki temeljijo na IKT, zlasti za storitve na področjih javnega interesa, vključno z izboljšanjem kakovosti življenja prikrajšanih skupin, kot so invalidi in starejši ljudje. Podpora Skupnosti mora tudi olajšati koordinacijo in izvajanje ukrepov za razvoj informacijske družbe v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

(39)

Treba je spodbujati uvajanje in najboljšo uporabo inovativnih rešitev, ki temeljijo na IKT, zlasti za storitve na področjih javnega interesa, vključno z izboljšanjem kakovosti življenja prikrajšanih skupin, kot so invalidi in starejši ljudje. Podpora Skupnosti mora tudi olajšati koordinacijo in izvajanje ukrepov za razvoj informacijske družbe v vseh državah članicah.

| (40) | Vmesno vrednotenje programa eTEN (vseevropska telekomunikacijska omrežja) priporoča pristop, usmerjen v povpraševanje, pri posegih Skupnosti v projekte, ki podpirajo vseevropske storitve na področjih javnega interesa. |
| --- | --- |

(40)

Vmesno vrednotenje programa eTEN (vseevropska telekomunikacijska omrežja) priporoča pristop, usmerjen v povpraševanje, pri posegih Skupnosti v projekte, ki podpirajo vseevropske storitve na področjih javnega interesa.

| (41) | Sporočili Komisije o e-Upravi in e-Zdravstvu ter na to vezani sklepi Sveta pozivajo k povečanju prizadevanj na področju inovativnosti, izmenjave dobrih praks in interoperabilnosti ter ugotavljajo potrebo po krepitvi sinergij med programi Skupnosti za ta področja. Interoperabilnost je velikega pomena za razvoj informacijske družbe. |
| --- | --- |

(41)

Sporočili Komisije o e-Upravi in e-Zdravstvu ter na to vezani sklepi Sveta pozivajo k povečanju prizadevanj na področju inovativnosti, izmenjave dobrih praks in interoperabilnosti ter ugotavljajo potrebo po krepitvi sinergij med programi Skupnosti za ta področja. Interoperabilnost je velikega pomena za razvoj informacijske družbe.

| (42) | Določen je bil pravni okvir za spopadanje z izzivi digitalnih vsebin v informacijski družbi v Direktivi 96/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 1996 o pravnem varstvu baz podatkov (16), Direktivi 2001/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi (17) in Direktivi 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (18). |
| --- | --- |

(42)

Določen je bil pravni okvir za spopadanje z izzivi digitalnih vsebin v informacijski družbi v Direktivi 96/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 1996 o pravnem varstvu baz podatkov (16), Direktivi 2001/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi (17) in Direktivi 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (18).

| (43) | Različne prakse v državah članicah še naprej ustvarjajo tehnične ovire, ki ogrožajo široko dostopnost in ponovno uporabo informacij javnega sektorja v Uniji. |
| --- | --- |

(43)

Različne prakse v državah članicah še naprej ustvarjajo tehnične ovire, ki ogrožajo široko dostopnost in ponovno uporabo informacij javnega sektorja v Uniji.

| (44) | Ukrepi Skupnosti glede digitalnih vsebin morajo upoštevati več-jezičnost in več-kulturnost Skupnosti. |
| --- | --- |

(44)

Ukrepi Skupnosti glede digitalnih vsebin morajo upoštevati več-jezičnost in več-kulturnost Skupnosti.

| (45) | Naravni viri, katerih skrbno in preudarno rabo določa člen 174 Pogodbe, poleg obnovljivih virov energije vključujejo olje, zemeljski plin in trdna goriva, ki so glavni viri energije, pa tudi glavni viri emisij ogljikovega dioksida. |
| --- | --- |

(45)

Naravni viri, katerih skrbno in preudarno rabo določa člen 174 Pogodbe, poleg obnovljivih virov energije vključujejo olje, zemeljski plin in trdna goriva, ki so glavni viri energije, pa tudi glavni viri emisij ogljikovega dioksida.

| (46) | Zelena knjiga Komisije z naslovom „K evropski strategiji za zanesljivost oskrbe z energijo“ ugotavlja, da postaja Unija vse bolj odvisna od zunanjih virov energije in da lahko njena odvisnost v naslednjih 20 ali 30 letih naraste do 70 %. Zato poudarja potrebo, da se politika ponudbe uravnava z jasnim ukrepanjem pri politiki povpraševanja ter poziva k porabi, ki naj jo bolje upravljajo in je okolju prijaznejša, zlasti na področju prometa in stavb. Poziva tudi, da je treba dati prednost razvoju novih in obnovljivih virov v odgovor na izziv globalnega segrevanja in za dosego cilja, ki je bil zastavljen že v predhodnih akcijskih načrtih in resolucijah, in sicer 12% energije iz obnovljivih virov energije v bruto nacionalni porabi do leta 2010. |
| --- | --- |

(46)

Zelena knjiga Komisije z naslovom „K evropski strategiji za zanesljivost oskrbe z energijo“ ugotavlja, da postaja Unija vse bolj odvisna od zunanjih virov energije in da lahko njena odvisnost v naslednjih 20 ali 30 letih naraste do 70 %. Zato poudarja potrebo, da se politika ponudbe uravnava z jasnim ukrepanjem pri politiki povpraševanja ter poziva k porabi, ki naj jo bolje upravljajo in je okolju prijaznejša, zlasti na področju prometa in stavb. Poziva tudi, da je treba dati prednost razvoju novih in obnovljivih virov v odgovor na izziv globalnega segrevanja in za dosego cilja, ki je bil zastavljen že v predhodnih akcijskih načrtih in resolucijah, in sicer 12% energije iz obnovljivih virov energije v bruto nacionalni porabi do leta 2010.

| (47) | Direktiva 2001/77/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o spodbujanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije na notranjem trgu z električno energijo (19) zahteva, da države članice določijo okvirne nacionalne cilje, skladne z okvirnim globalnim ciljem Skupnosti 12% bruto nacionalne porabe energije do leta 2010 in zlasti 22,1% okvirnim deležem električne energije iz obnovljivih virov energije v skupni porabi električne energije v Skupnosti do leta 2010. Sporočilo Komisije z dne 26. maja 2004 z naslovom „Delež obnovljive energije v EU“ opozarja, da cilj 12% delež električne energije iz obnovljivih virov v skupni porabi energije v Skupnosti do leta 2010 ne bo dosežen, če ne bodo sprejeti znatni dodatni ukrepi. |
| --- | --- |

(47)

Direktiva 2001/77/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o spodbujanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije na notranjem trgu z električno energijo (19) zahteva, da države članice določijo okvirne nacionalne cilje, skladne z okvirnim globalnim ciljem Skupnosti 12% bruto nacionalne porabe energije do leta 2010 in zlasti 22,1% okvirnim deležem električne energije iz obnovljivih virov energije v skupni porabi električne energije v Skupnosti do leta 2010. Sporočilo Komisije z dne 26. maja 2004 z naslovom „Delež obnovljive energije v EU“ opozarja, da cilj 12% delež električne energije iz obnovljivih virov v skupni porabi energije v Skupnosti do leta 2010 ne bo dosežen, če ne bodo sprejeti znatni dodatni ukrepi.

| (48) | Direktiva 2002/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o energetski učinkovitosti stavb (20) zahteva, da države članice za nove in obstoječe stavbe uporabijo minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti, da zagotovijo energetsko certificiranje stavb in zahtevajo redne preglede kotlov in klimatskih sistemov v stavbah. |
| --- | --- |

(48)

Direktiva 2002/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o energetski učinkovitosti stavb (20) zahteva, da države članice za nove in obstoječe stavbe uporabijo minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti, da zagotovijo energetsko certificiranje stavb in zahtevajo redne preglede kotlov in klimatskih sistemov v stavbah.

| (49) | Direktiva 2003/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. maja 2003 o pospeševanju rabe biogoriv ali drugih obnovljivih goriv v prometu (21) zahteva od držav članic, da zagotovijo, da se v promet na njihovih trgih vključi vsaj minimalni delež biogoriv in drugih obnovljivih goriv. |
| --- | --- |

(49)

Direktiva 2003/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. maja 2003 o pospeševanju rabe biogoriv ali drugih obnovljivih goriv v prometu (21) zahteva od držav članic, da zagotovijo, da se v promet na njihovih trgih vključi vsaj minimalni delež biogoriv in drugih obnovljivih goriv.

| (50) | Direktiva 2004/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o spodbujanju soproizvodnje, ki temelji na rabi koristne toplote, na notranjem trgu z energijo (22) zahteva, da države članice izdelajo analizo o svojem potencialu soproizvodnje toplote in energije z visokim izkoristkom, in ustanovijo programe podpore, ki odražajo ugotovljene nacionalne potenciale. |
| --- | --- |

(50)

Direktiva 2004/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o spodbujanju soproizvodnje, ki temelji na rabi koristne toplote, na notranjem trgu z energijo (22) zahteva, da države članice izdelajo analizo o svojem potencialu soproizvodnje toplote in energije z visokim izkoristkom, in ustanovijo programe podpore, ki odražajo ugotovljene nacionalne potenciale.

| (51) | Za lažje izvajanje teh ukrepov Skupnosti, za večjo tržno uveljavitev obnovljivih virov energije in izboljšanje energetske učinkovitosti so potrebni posebni spodbujevalni programi na ravni Skupnosti, ki bodo ustvarili pogoje za prehod na trajnostne energetske sisteme, zlasti za podporo standardizaciji opreme, ki proizvaja ali uporablja obnovljive vire energije, povečanje razvoja tehnologij in širjenje najboljših praks glede upravljanja povpraševanja. Isto velja za ukrepe Skupnosti v zvezi z označevanjem energetske učinkovitosti električnih, elektronskih, pisarniških in komunikacijskih naprav ter standardizacijo naprav za razsvetljavo, ogrevanje in klimatizacijo. Zato je treba ustanoviti poseben program „Inteligentna energija - Evropa“. |
| --- | --- |

(51)

Za lažje izvajanje teh ukrepov Skupnosti, za večjo tržno uveljavitev obnovljivih virov energije in izboljšanje energetske učinkovitosti so potrebni posebni spodbujevalni programi na ravni Skupnosti, ki bodo ustvarili pogoje za prehod na trajnostne energetske sisteme, zlasti za podporo standardizaciji opreme, ki proizvaja ali uporablja obnovljive vire energije, povečanje razvoja tehnologij in širjenje najboljših praks glede upravljanja povpraševanja. Isto velja za ukrepe Skupnosti v zvezi z označevanjem energetske učinkovitosti električnih, elektronskih, pisarniških in komunikacijskih naprav ter standardizacijo naprav za razsvetljavo, ogrevanje in klimatizacijo. Zato je treba ustanoviti poseben program „Inteligentna energija - Evropa“.

| (52) | Program „Inteligentna energija - Evropa“ naj bi prispeval k doseganju splošnih ciljev, kot so izboljšanje energetske raznovrstnosti in varnosti dobave ter povečanje konkurenčnosti podjetij v Uniji, zlasti MSP, hkrati pa naj bi varoval okolje in izpolnil mednarodne obveze na tem področju. Ukrepi za izboljšanje energetske učinkovitosti iz tega posebnega programa bodo osredotočeni tudi na tehnološke izboljšave v proizvodnih procesih, na podlagi izboljšane prometne logistike pa bodo nudili večjo učinkovitost. |
| --- | --- |

(52)

Program „Inteligentna energija - Evropa“ naj bi prispeval k doseganju splošnih ciljev, kot so izboljšanje energetske raznovrstnosti in varnosti dobave ter povečanje konkurenčnosti podjetij v Uniji, zlasti MSP, hkrati pa naj bi varoval okolje in izpolnil mednarodne obveze na tem področju. Ukrepi za izboljšanje energetske učinkovitosti iz tega posebnega programa bodo osredotočeni tudi na tehnološke izboljšave v proizvodnih procesih, na podlagi izboljšane prometne logistike pa bodo nudili večjo učinkovitost.

| (53) | Za dosego najboljšega učinka obstoječe strategije na področju trajnostne energije ni potrebna le stalna podpora Skupnosti razvoju in izvajanju politik ter odstranitvi obstoječih ne-tehnoloških ovir z okrepljenimi promocijskimi akcijami, ampak je treba predvsem podpirati pospeševanje naložb in spodbujanje sprejema inovativnih tehnologij s strani trga v vsej Skupnosti. |
| --- | --- |

(53)

Za dosego najboljšega učinka obstoječe strategije na področju trajnostne energije ni potrebna le stalna podpora Skupnosti razvoju in izvajanju politik ter odstranitvi obstoječih ne-tehnoloških ovir z okrepljenimi promocijskimi akcijami, ampak je treba predvsem podpirati pospeševanje naložb in spodbujanje sprejema inovativnih tehnologij s strani trga v vsej Skupnosti.

| (54) | Obnovljivi viri energije in energetska učinkovitost nimajo samo okoljskih prednosti, temveč so tudi med najhitreje rastočimi industrijami v Skupnosti ter ustvarjajo nova in inovativna delovna mesta. Evropska industrija na področju obnovljivih virov energije je v svetovnem merilu vodilna glede razvoja tehnologij za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov energije. Takšne tehnologije koristijo gospodarski in družbeni koheziji in preprečujejo zapravljanje virov. |
| --- | --- |

(54)

Obnovljivi viri energije in energetska učinkovitost nimajo samo okoljskih prednosti, temveč so tudi med najhitreje rastočimi industrijami v Skupnosti ter ustvarjajo nova in inovativna delovna mesta. Evropska industrija na področju obnovljivih virov energije je v svetovnem merilu vodilna glede razvoja tehnologij za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov energije. Takšne tehnologije koristijo gospodarski in družbeni koheziji in preprečujejo zapravljanje virov.

| (55) | Odločba št. 1230/2003/ES preneha veljati 31. decembra 2006. |
| --- | --- |

(55)

Odločba št. 1230/2003/ES preneha veljati 31. decembra 2006.

| (56) | S tem okvirnim programom se nadaljujejo tri od štirih posebnih področij programa iz Odločbe št. 1230/2003/ES: (i) pospeševanje energetske učinkovitosti in racionalne uporabe energetskih virov („SAVE“); (ii) pospeševanje novih in obnovljivih virov energije („ALTENER“); in (iii) pospeševanje energetske učinkovitosti ter uporabe novih in obnovljivih virov energije v prometu („STEER“). |
| --- | --- |

(56)

S tem okvirnim programom se nadaljujejo tri od štirih posebnih področij programa iz Odločbe št. 1230/2003/ES: (i) pospeševanje energetske učinkovitosti in racionalne uporabe energetskih virov („SAVE“); (ii) pospeševanje novih in obnovljivih virov energije („ALTENER“); in (iii) pospeševanje energetske učinkovitosti ter uporabe novih in obnovljivih virov energije v prometu („STEER“).

| (57) | Mednarodna razsežnost programa („COOPENER“) iz Odločbe št. 1230/2003/ES se nadaljuje v okviru novih instrumentov Skupnosti za zunanjo pomoč kot del tematskega programa o okolju in trajnostnem upravljanju naravnih virov, vključno z energijo. Vendar je potrebna tesna povezanost med ustreznim delom tematskega programa in programom „Inteligentna energija - Evropa“, ki bi MSP pomagala izkoristiti potencialne trge za inteligentno energijo, ki se nahajajo izven Evrope. |
| --- | --- |

(57)

Mednarodna razsežnost programa („COOPENER“) iz Odločbe št. 1230/2003/ES se nadaljuje v okviru novih instrumentov Skupnosti za zunanjo pomoč kot del tematskega programa o okolju in trajnostnem upravljanju naravnih virov, vključno z energijo. Vendar je potrebna tesna povezanost med ustreznim delom tematskega programa in programom „Inteligentna energija - Evropa“, ki bi MSP pomagala izkoristiti potencialne trge za inteligentno energijo, ki se nahajajo izven Evrope.

| (58) | V skladu z načeli dobrega upravljanja in boljše pravne ureditve je Komisija pooblastila neodvisne izvedence, da opravijo predhodno vrednotenje prenovljenega večletnega programa Skupnosti s področja energije, ki bo nasledil tekoči program „Inteligentna energija - Evropa“ po 31. decembru 2006. Izvedenci v svojem poročilu ugotavljajo, da je nujno potrebno zagotoviti nadaljevanje programa „Inteligentna energija — Evropa“ po letu 2006 in da ga je potrebno prenoviti v obsežnejši in bolj ambiciozen instrument. Ta program se oblikuje tudi z namenom nadaljnjega izboljševanja evropske moči in odličnosti na področju tehnologij trajnostne energije in njihove uporabe. |
| --- | --- |

(58)

V skladu z načeli dobrega upravljanja in boljše pravne ureditve je Komisija pooblastila neodvisne izvedence, da opravijo predhodno vrednotenje prenovljenega večletnega programa Skupnosti s področja energije, ki bo nasledil tekoči program „Inteligentna energija - Evropa“ po 31. decembru 2006. Izvedenci v svojem poročilu ugotavljajo, da je nujno potrebno zagotoviti nadaljevanje programa „Inteligentna energija — Evropa“ po letu 2006 in da ga je potrebno prenoviti v obsežnejši in bolj ambiciozen instrument. Ta program se oblikuje tudi z namenom nadaljnjega izboljševanja evropske moči in odličnosti na področju tehnologij trajnostne energije in njihove uporabe.

| (59) | Upoštevati je treba potrebo, da je izvajanje okvirnega programa prijazno do uporabnika in da se pri tem doseže administrativno poenostavitev. Komisija izda in široko omogoči dostop do priročnika za uporabnike, ki naj bi navajal jasna, enostavna in pregledna splošna načela za sodelovanje upravičencev v okvirnem programu. To naj bi zlasti spodbudilo sodelovanje MSP. Priročnik za uporabnike naj vsebuje pravice in obveznosti uporabnikov; finančne določbe, kot so upravičeni stroški in deleži podpore; načela, ki urejajo administrativna pravila in postopke, zlasti uporabnikom prijazni postopki prijave, po potrebi z možnostjo dvostopenjskega postopka prijave, pod pogojem, da takšen postopek ni daljši kot obdobje med vrednotenjem in podpisom pogodbe; pravila za uporabo in razširjanje rezultatov projekta; ter načela za vrednotenje, izbiro in dodelitev predlogov. |
| --- | --- |

(59)

Upoštevati je treba potrebo, da je izvajanje okvirnega programa prijazno do uporabnika in da se pri tem doseže administrativno poenostavitev. Komisija izda in široko omogoči dostop do priročnika za uporabnike, ki naj bi navajal jasna, enostavna in pregledna splošna načela za sodelovanje upravičencev v okvirnem programu. To naj bi zlasti spodbudilo sodelovanje MSP. Priročnik za uporabnike naj vsebuje pravice in obveznosti uporabnikov; finančne določbe, kot so upravičeni stroški in deleži podpore; načela, ki urejajo administrativna pravila in postopke, zlasti uporabnikom prijazni postopki prijave, po potrebi z možnostjo dvostopenjskega postopka prijave, pod pogojem, da takšen postopek ni daljši kot obdobje med vrednotenjem in podpisom pogodbe; pravila za uporabo in razširjanje rezultatov projekta; ter načela za vrednotenje, izbiro in dodelitev predlogov.

| (60) | Komisija lahko na podlagi analize stroškov in koristi uporabi novo ali obstoječo izvajalsko agencijo za izvajanje okvirnega programa, kakor določa Uredba Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (23). |
| --- | --- |

(60)

Komisija lahko na podlagi analize stroškov in koristi uporabi novo ali obstoječo izvajalsko agencijo za izvajanje okvirnega programa, kakor določa Uredba Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (23).

| (61) | Okvirni program bo prav tako podprl razmislek o prihodnjih strukturah in potrebah v zvezi z evropskimi inovacijskimi politikami. |
| --- | --- |

(61)

Okvirni program bo prav tako podprl razmislek o prihodnjih strukturah in potrebah v zvezi z evropskimi inovacijskimi politikami.

| (62) | Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev tega sklepa v zvezi z izboljšanjem konkurenčnosti in inovativnosti Skupnosti zaradi potrebe po večstranskem partnerstvu, nadnacionalni mobilnosti in izmenjavi informacij v celotni Skupnosti in so torej cilji zaradi narave potrebnih ukrepov lažje dosegljivi na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ta sklep ne posega dlje, kakor je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(62)

Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev tega sklepa v zvezi z izboljšanjem konkurenčnosti in inovativnosti Skupnosti zaradi potrebe po večstranskem partnerstvu, nadnacionalni mobilnosti in izmenjavi informacij v celotni Skupnosti in so torej cilji zaradi narave potrebnih ukrepov lažje dosegljivi na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ta sklep ne posega dlje, kakor je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (63) | Ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (24). |
| --- | --- |

(63)

Ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (24).

| (64) | Ob upoštevanju narave zadev, ki jih obravnavajo posebni programi, morajo Komisiji pomagati različni odbori za izvajanje vsakega posebnega programa. Različni odbori se bodo sestajali istočasno in redno, da bodo lahko na skupnih sestankih razpravljali o horizontalnih vprašanjih ali vprašanjih skupnega interesa, ki jih bo v sodelovanju s Komisijo opredelil upravni odbor za program za podjetništvo in inovativnost (UOPPI). |
| --- | --- |

(64)

Ob upoštevanju narave zadev, ki jih obravnavajo posebni programi, morajo Komisiji pomagati različni odbori za izvajanje vsakega posebnega programa. Različni odbori se bodo sestajali istočasno in redno, da bodo lahko na skupnih sestankih razpravljali o horizontalnih vprašanjih ali vprašanjih skupnega interesa, ki jih bo v sodelovanju s Komisijo opredelil upravni odbor za program za podjetništvo in inovativnost (UOPPI).

| (65) | Za izboljšanje usklajenosti med elementi programa in njegove učinkovitosti bo Komisiji svetoval Strateški svetovalni odbor za konkurenčnost in inovacije. |
| --- | --- |

(65)

Za izboljšanje usklajenosti med elementi programa in njegove učinkovitosti bo Komisiji svetoval Strateški svetovalni odbor za konkurenčnost in inovacije.

| (66) | Sklep št. 456/2005/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2005 o vzpostavitvi večletnega programa Skupnosti za boljšo dostopnost, uporabnost in izkoriščenost digitalnih vsebin v Evropi (25) uvaja večletni program Skupnosti, z imenom „e-Vsebineplus“, ki omogoča večjo dostopnost, uporabnost in izkoriščanje digitalnih vsebin v Evropi. Ta sklep preneha veljati 31. decembra 2008. Po tem roku se ukrepi, predvideni za večjo dostopnost, uporabnost in izkoriščanje digitalnih vsebin v Evropi, morajo nadaljevati v Podpornem programu izvajanju politike IKT, ki ga ustanavlja ta sklep. |
| --- | --- |

(66)

Sklep št. 456/2005/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2005 o vzpostavitvi večletnega programa Skupnosti za boljšo dostopnost, uporabnost in izkoriščenost digitalnih vsebin v Evropi (25) uvaja večletni program Skupnosti, z imenom „e-Vsebineplus“, ki omogoča večjo dostopnost, uporabnost in izkoriščanje digitalnih vsebin v Evropi. Ta sklep preneha veljati 31. decembra 2008. Po tem roku se ukrepi, predvideni za večjo dostopnost, uporabnost in izkoriščanje digitalnih vsebin v Evropi, morajo nadaljevati v Podpornem programu izvajanju politike IKT, ki ga ustanavlja ta sklep.

| (67) | Ukrepi iz Sklepa 96/413/ES se vključijo v Program za podjetništvo in inovativnost. Sklep 96/413/ES je zato treba razveljaviti — |
| --- | --- |

(67)

Ukrepi iz Sklepa 96/413/ES se vključijo v Program za podjetništvo in inovativnost. Sklep 96/413/ES je zato treba razveljaviti —

SKLENILA:

NASLOV I

SKUPNE DOLOČBE

Poglavje I

Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost

Člen 1

Ustanovitev

1.   Ustanovi se okvirni program ukrepov Skupnosti na področju konkurenčnosti in inovativnosti, ki posveča posebno pozornost potrebam MSP in obsega obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 (v nadaljnjem besedilu „okvirni program“).

2.   Okvirni program prispeva h konkurenčnosti in inovativni sposobnosti Skupnosti kot napredni družbi znanja s trajnostnim razvojem, ki temelji na stabilni gospodarski rasti in zelo konkurenčnem socialnem tržnem gospodarstvu z visoko stopnjo varstva in izboljšanja kakovosti okolja.

3.   Okvirni program ne zajema raziskovalnih in tehnološko razvojnih ter predstavitvenih dejavnosti, ki se izvajajo po členu 166 Pogodbe. Prispeval bo k zmanjševanju vrzeli med raziskavami in inovacijami ter spodbujal vse oblike inovativnosti.

Člen 2

Cilji

1.   Okvirni program ima naslednje cilje:

| a) | pospeševanje konkurenčnosti podjetij, zlasti MSP; |
| --- | --- |

a)

pospeševanje konkurenčnosti podjetij, zlasti MSP;

| b) | pospeševanje vseh oblik inovativnosti, vključno z ekološko inovativnostjo; |
| --- | --- |

b)

pospeševanje vseh oblik inovativnosti, vključno z ekološko inovativnostjo;

| c) | pospeševanje razvoja trajnostne, konkurenčne, inovativne in vključujoče informacijske družbe; |
| --- | --- |

c)

pospeševanje razvoja trajnostne, konkurenčne, inovativne in vključujoče informacijske družbe;

| d) | pospeševanje energetske učinkovitosti ter novih in obnovljivih virov energije v vseh sektorjih, vključno s prometom. |
| --- | --- |

d)

pospeševanje energetske učinkovitosti ter novih in obnovljivih virov energije v vseh sektorjih, vključno s prometom.

2.   Cilji okvirnega programa se dosežejo z izvajanjem naslednjih posebnih programov iz naslova II, (v nadaljnjem besedilu „posebni programi“):

| (a) | Program za podjetništvo in inovativnost; |
| --- | --- |

(a)

Program za podjetništvo in inovativnost;

| (b) | Podporni program izvajanju politike informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT); |
| --- | --- |

(b)

Podporni program izvajanju politike informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT);

| (c) | Program „Inteligentna energija — Evropa“. |
| --- | --- |

(c)

Program „Inteligentna energija — Evropa“.

Člen 3

Proračun

1.   Finančni okvir za izvajanje okvirnega programa znaša 3 196 milijona EUR (26).

2.   Okvirna proračunska razčlenitev za posebne programe je določena v Prilogi I.

3.   Letna dodeljena proračunska sredstva odobri proračunski organ v mejah finančnega okvira.

Člen 4

Sodelovanje tretjih držav

Okvirni program omogoča udeležbo:

| a) | držav Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), ki so članice evropskega gospodarskega prostora (EGP), pod pogoji, določenimi v Sporazumu EGP; |
| --- | --- |

a)

držav Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), ki so članice evropskega gospodarskega prostora (EGP), pod pogoji, določenimi v Sporazumu EGP;

| b) | držav pristopnic in kandidatk, ki uživajo ugodnosti iz predpristopne strategije, skladno s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za udeležbo teh držav v programih Skupnosti, določenimi v njihovih okvirnih sporazumih in sklepih Pridružitvenega sveta; |
| --- | --- |

b)

držav pristopnic in kandidatk, ki uživajo ugodnosti iz predpristopne strategije, skladno s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za udeležbo teh držav v programih Skupnosti, določenimi v njihovih okvirnih sporazumih in sklepih Pridružitvenega sveta;

| c) | držav zahodnega Balkana, skladno z določbami, ki jih je treba določiti skupaj z navedenimi državami po ustanovitvi okvirnih sporazumov o njihovi udeležbi v programih Skupnosti; |
| --- | --- |

c)

držav zahodnega Balkana, skladno z določbami, ki jih je treba določiti skupaj z navedenimi državami po ustanovitvi okvirnih sporazumov o njihovi udeležbi v programih Skupnosti;

| d) | ostalih tretjih držav, če to dovoljujejo sporazumi. |
| --- | --- |

d)

ostalih tretjih držav, če to dovoljujejo sporazumi.

Poglavje II

Izvajanje okvirnega programa

Člen 5

Letni delovni programi

1.   Komisija sprejme letne delovne programe za posebne programe skladno s postopkom iz člena 46(2), ob upoštevanju potrebe po prilagoditvi nadaljnjemu razvoju, zlasti po vmesnem vrednotenju.

Komisija zagotovi izvajanje letnih delovnih programov ter izčrpno in nemudoma obvešča Evropski parlament o njihovi pripravi in izvajanju.

2.   Spremembe letnih delovnih programov v zvezi s proračunsko dodeljenimi sredstvi nad 1 milijonom EUR se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 46(2).

Člen 6

Skupni izvedbeni ukrepi za okvirni program

1.   Instrumenti iz oddelka 2 poglavja I, oddelka 2 poglavja II in oddelka 2 poglavja III naslova II sestavljajo splošen sveženj za okvirni program. Lahko se uporabijo tudi za izpolnitev ciljev, kakor je določeno v ustreznem letnem delovnem programu. Priročnik za uporabnike iz člena 47 bo vseboval obsežen in natančen seznam instrumentov.

2.   Zagotovljeno financiranje popolnoma ustreza pravilom Skupnosti o državni pomoči in spremljevalnim instrumentom. Uporabljajo se pravila Skupnosti o dostopu javnosti do dokumentov. Upoštevata se načeli preglednosti in enakosti spolov.

Člen 7

Tehnična pomoč

Finančni okvir, določen s tem sklepom, lahko zajema nujne izdatke v zvezi s pripravljalnimi aktivnostmi, spremljanjem, nadzorom, presojo in vrednotenjem, ki so neposredno potrebni za učinkovito in uspešno izvajanje tega sklepa in za doseganje njegovih ciljev.

Ti ukrepi lahko zlasti vključujejo študije, srečanja, dejavnosti obveščanja, publikacije, izdatke za informacijska orodja, sisteme in omrežja za izmenjavo in obdelavo informacij, druge izdatke za tehnično, znanstveno in upravno pomoč ter strokovno znanje in izkušnje, ki jih Komisija lahko potrebuje za izvajanje tega sklepa.

Člen 8

Spremljanje in vrednotenje

1.   Komisija redno spremlja izvajanje okvirnega programa in njegovih posebnih programov. Ocenila bo tudi sinergije znotraj okvirnega programa in z drugimi dopolnilnimi programi Skupnosti in, če je mogoče, sinergije z nacionalnimi programi, ki jih sofinancira EU. Kjer je to mogoče, bo ocenila načelo enakosti spolov in spoštovanje načela nediskriminacije v dejavnostih programa.

Komisija za okvirni program in za vsak poseben program sestavi letno poročilo o izvajanju podprtih dejavnosti, v katerem so navedena porabljena finančna sredstva, rezultati in, kjer je možno, vplivi. V letnem poročilu posebnega programa za podjetništvo in inovacije se jasno opredelijo ekološko inovativne dejavnosti.

2.   Za okvirni program in posebne programe se opravijo vmesna in končna vrednotenja. S temi vrednotenji se ocenijo vidiki, kot so ustreznost, koherentnost in sinergije, uspešnost, učinkovitost, trajnost in uporabnost ter, kjer je možno in primerno, razdelitev finančnih sredstev glede na sektorje. V okviru končnega ovrednotenja se bo poleg tega preučilo tudi, do kolikšne mere je okvirni program kot celota in vsak od njegovih podprogramov dosegel zadane cilje.

Vmesna in končna vrednotenja se pri oceni učinka okvirnega programa in vsakega posebnega programa na uresničevanje ciljev, vključno na področju konkurenčnosti, inovacij, podjetništva, rasti produktivnosti, zaposlovanja in okolja, opravijo s pomočjo ustreznih metodologij.

Vrednotenja ocenijo kakovost storitev partnerjev v mreži iz člena 21(2). Vmesna vrednotenja lahko obsegajo naknadne elemente vrednotenja glede na predhodne programe.

3.   Vmesna in končna vrednotenja posebnih programov in potrebnih proračunsko dodeljenih sredstev se vključijo v njihove letne delovne programe.

Letni delovni programi bodo določili sklop merljivih ciljev za vsak določen ukrep in razvili ustrezna merila za vrednotenje ter sklop količinskih in kakovostnih kazalcev za ocenitev učinkovitosti pri sporočanju rezultatov, ki bodo pripomogli k doseganju splošnih ciljev okvirnega programa kot celote in ciljev ustreznega posebnega programa.

Vmesna in končna vrednotenja okvirnega programa in potrebnih proračunsko dodeljenih sredstev se vključijo v letni delovni program za „program za podjetništvo in inovativnost“.

4.   Vmesno vrednotenje okvirnega programa se opravi do 31. decembra 2009, končno vrednotenje pa do 31. decembra 2011.

Vmesno in končno vrednotenje posebnih programov se uredi tako, da se lahko rezultati upoštevajo pri vmesnem in končnem vrednotenju okvirnega programa.

5.   Komisija predloži letna poročila o izvajanju in sporoči rezultate vmesnih in končnih vrednotenj okvirnega programa in posebnih programov Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

Člen 9

Zaščita finančnih interesov Skupnosti

1.   Komisija zagotovi, da so pri izvajanju ukrepov, financiranih na podlagi tega sklepa, finančni interesi Skupnosti zaščiteni z uporabo ukrepov za preprečevanje goljufij, podkupovanja in drugih nezakonitih dejavnosti z učinkovitim preverjanjem in izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov in v primeru odkritih nepravilnosti z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračalnimi kaznimi, v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 2988/95, Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 in Uredbo (ES) št. 1073/1999.

2.   Za ukrepe Skupnosti, financirane na podlagi tega sklepa, se Uredba (ES, Euratom) št. 2988/95 in Uredba (Euratom, ES) št. 2185/96 uporabljata za vsako kršitev določil pravnih aktov Skupnosti, vključno s kršitvami pogodbenih obveznosti, sklenjenih na podlagi okvirnega programa, ki izhajajo iz opustitve gospodarskega subjekta, ki je ali bi lahko z neupravičenimi izdatki vplival na splošni proračun Evropske unije ali proračune, ki jih upravljajo.

3.   Vsi izvedbeni ukrepi, ki so posledica tega sklepa, zlasti določajo, da finančni in siceršnji nadzor izvajajo Komisija ali njen pooblaščeni predstavnik ter se izvaja z revizijami Evropskega računskega sodišča, po potrebi z revizijami na kraju samem.

NASLOV II

POSEBNI PROGRAMI

Poglavje I

Program za podjetništvo in inovativnost

ODDELEK 1

CILJI IN PODROČJA UKREPOV

Člen 10

Ustanovitev in cilji

1.   Ustanovi se Program za podjetništvo in inovativnost v podporo podjetjem, zlasti MSP, podjetništvu inovativnosti, vključno z eko-inovacijami, in industrijski konkurenčnosti.

2.   Program za podjetništvo in inovativnost določa ukrepe za podporo, izboljšanje, spodbujanje in pospeševanje:

| a) | dostopa do financ za začetno fazo in fazo rasti MSP ter za naložbe v inovacijske dejavnosti; |
| --- | --- |

a)

dostopa do financ za začetno fazo in fazo rasti MSP ter za naložbe v inovacijske dejavnosti;

| b) | ustvarjanja ugodnega okolja za sodelovanje MSP, zlasti na področju čezmejnega sodelovanja; |
| --- | --- |

b)

ustvarjanja ugodnega okolja za sodelovanje MSP, zlasti na področju čezmejnega sodelovanja;

| c) | vseh oblik inovativnosti v podjetjih; |
| --- | --- |

c)

vseh oblik inovativnosti v podjetjih;

| d) | eko-inovacij; |
| --- | --- |

d)

eko-inovacij;

| e) | podjetništva in inovacijske kulture; |
| --- | --- |

e)

podjetništva in inovacijske kulture;

| f) | podjetniške in administrativne reforme, povezane s podjetji in inovativnostjo. |
| --- | --- |

f)

podjetniške in administrativne reforme, povezane s podjetji in inovativnostjo.

Člen 11

Dostop do financ za začetno fazo in fazo rasti MSP

Ukrepi glede dostopa do financ za začetno fazo in fazo rasti MSP ter za naložbe v inovacijske dejavnosti, vključno z eko-inovacijami, lahko vključujejo:

| a) | povečanje obsega naložb skladov tveganega kapitala in naložb poslovnih angelov; |
| --- | --- |

a)

povečanje obsega naložb skladov tveganega kapitala in naložb poslovnih angelov;

| b) | prispevanje vzvodja za dolžniške finančne instrumente; |
| --- | --- |

b)

prispevanje vzvodja za dolžniške finančne instrumente;

| c) | izboljšavo finančnega okolja za MSP in pripravljenost vlaganja teh podjetij. |
| --- | --- |

c)

izboljšavo finančnega okolja za MSP in pripravljenost vlaganja teh podjetij.

Člen 12

Sodelovanje MSP

Ukrepi v zvezi s sodelovanjem MSP lahko vključujejo:

| a) | pospeševanje storitev za podporo MSP; |
| --- | --- |

a)

pospeševanje storitev za podporo MSP;

| b) | prispevanje k ukrepom za pomoč in spodbujanje MSP pri čezmejnem sodelovanju z drugimi podjetji in drugimi inovacijskimi subjekti, vključno z vključevanjem MSP na področje evropske in mednarodne standardizacije; |
| --- | --- |

b)

prispevanje k ukrepom za pomoč in spodbujanje MSP pri čezmejnem sodelovanju z drugimi podjetji in drugimi inovacijskimi subjekti, vključno z vključevanjem MSP na področje evropske in mednarodne standardizacije;

| c) | pospeševanje in spodbujanje mednarodnega poslovnega sodelovanja, med drugim na regionalni ravni in s pomočjo mrež MSP, s podpiranjem usklajevanja in razvoja njihovih gospodarskih in industrijskih dejavnosti. |
| --- | --- |

c)

pospeševanje in spodbujanje mednarodnega poslovnega sodelovanja, med drugim na regionalni ravni in s pomočjo mrež MSP, s podpiranjem usklajevanja in razvoja njihovih gospodarskih in industrijskih dejavnosti.

Člen 13

Inovacijske dejavnosti

Ukrepi v zvezi z inovacijami lahko vključujejo:

| a) | pospeševanje sektorske inovativnosti, grozdov, inovacijskih mrež, javno-zasebnega inovacijskega partnerstva in sodelovanja z ustreznimi mednarodnimi organizacijami ter uporabe upravljanja inovacij; |
| --- | --- |

a)

pospeševanje sektorske inovativnosti, grozdov, inovacijskih mrež, javno-zasebnega inovacijskega partnerstva in sodelovanja z ustreznimi mednarodnimi organizacijami ter uporabe upravljanja inovacij;

| b) | podporo nacionalnim in regionalnim programom za podjetniško inovativnost; |
| --- | --- |

b)

podporo nacionalnim in regionalnim programom za podjetniško inovativnost;

| c) | podporo pri prevzemanju inovativnih tehnologij in praks ter inovativno uporabo obstoječih tehnologij in praks; |
| --- | --- |

c)

podporo pri prevzemanju inovativnih tehnologij in praks ter inovativno uporabo obstoječih tehnologij in praks;

| d) | storitve za podporo nadnacionalnemu znanju in prenosu tehnologij ter zaščito in upravljanje intelektualne in industrijske lastnine; |
| --- | --- |

d)

storitve za podporo nadnacionalnemu znanju in prenosu tehnologij ter zaščito in upravljanje intelektualne in industrijske lastnine;

| e) | razvijanje in raziskovanje novih vrst inovacijskih storitev; |
| --- | --- |

e)

razvijanje in raziskovanje novih vrst inovacijskih storitev;

| f) | pospeševanje tehnologije in znanja s shranjevanjem in prenosom podatkov. |
| --- | --- |

f)

pospeševanje tehnologije in znanja s shranjevanjem in prenosom podatkov.

Člen 14

Dejavnosti eko- inovacij

Ukrepi v zvezi z eko-inovacijami lahko vključujejo:

| a) | podporo pri prevzemanju okoljskih tehnologij in eko-inovacij; |
| --- | --- |

a)

podporo pri prevzemanju okoljskih tehnologij in eko-inovacij;

| b) | sovlaganje v sklade tveganega kapitala, ki zagotavljajo lastniški kapital med drugim tudi za podjetja, ki vlagajo v eko-inovacije v skladu s postopki, določenimi v Prilogi II; |
| --- | --- |

b)

sovlaganje v sklade tveganega kapitala, ki zagotavljajo lastniški kapital med drugim tudi za podjetja, ki vlagajo v eko-inovacije v skladu s postopki, določenimi v Prilogi II;

| c) | pospeševanje eko-inovacijskih mrež in grozdov, javno-zasebnega partnerstva v eko-inovacijah ter razvoj inovativnih poslovnih storitev, ki pospešujejo ali spodbujajo eko-inovacije; |
| --- | --- |

c)

pospeševanje eko-inovacijskih mrež in grozdov, javno-zasebnega partnerstva v eko-inovacijah ter razvoj inovativnih poslovnih storitev, ki pospešujejo ali spodbujajo eko-inovacije;

| d) | spodbujanje novih in integriranih pristopov glede eko-inovacij na področjih, kot so okoljsko upravljanje in okolju prijazno oblikovanje izdelkov, postopkov in storitev, ob upoštevanju njihovega celotnega življenjskega cikla. |
| --- | --- |

d)

spodbujanje novih in integriranih pristopov glede eko-inovacij na področjih, kot so okoljsko upravljanje in okolju prijazno oblikovanje izdelkov, postopkov in storitev, ob upoštevanju njihovega celotnega življenjskega cikla.

Člen 15

Podjetništvo in inovacijska kultura

Ukrepi v zvezi s podjetništvom in inovativnostjo lahko vključujejo:

| a) | spodbujanje podjetniške miselnosti, veščin in kulture ter uravnoteženje podjetniškega tveganja in nagrajevanja, še zlasti za ženske in mlade; |
| --- | --- |

a)

spodbujanje podjetniške miselnosti, veščin in kulture ter uravnoteženje podjetniškega tveganja in nagrajevanja, še zlasti za ženske in mlade;

| b) | spodbujanje podjetniškega okolja, ugodnega za inovativnost, razvoj in rast podjetij; |
| --- | --- |

b)

spodbujanje podjetniškega okolja, ugodnega za inovativnost, razvoj in rast podjetij;

| c) | podpiranje razvoja politik in sodelovanja med akterji, vključno z nadnacionalnim sodelovanjem nacionalnih in regionalnih upravljavcev programov, še zlasti z namenom spodbujanja do MSP prijaznih programov in ukrepov; |
| --- | --- |

c)

podpiranje razvoja politik in sodelovanja med akterji, vključno z nadnacionalnim sodelovanjem nacionalnih in regionalnih upravljavcev programov, še zlasti z namenom spodbujanja do MSP prijaznih programov in ukrepov;

| d) | spodbujanje ustanavljanja in prenosa podjetij. |
| --- | --- |

d)

spodbujanje ustanavljanja in prenosa podjetij.

Člen 16

Gospodarske in administrativne reforme, povezane s podjetji in inovativnostjo

Ukrepi glede gospodarskih in administrativnih reform, povezanih s podjetništvom in inovativnostjo, lahko vključujejo:

| a) | zbiranje podatkov, analiziranje in spremljanje izvajanja ter razvoj in koordinacijo politik; |
| --- | --- |

a)

zbiranje podatkov, analiziranje in spremljanje izvajanja ter razvoj in koordinacijo politik;

| b) | prispevke k opredeljevanju in pospeševanju strategij konkurenčnosti, povezanih z industrijskim in storitvenim sektorjem; |
| --- | --- |

b)

prispevke k opredeljevanju in pospeševanju strategij konkurenčnosti, povezanih z industrijskim in storitvenim sektorjem;

| c) | podporo vzajemnemu učenju za odličnost v nacionalnih, regionalnih in lokalnih upravah. |
| --- | --- |

c)

podporo vzajemnemu učenju za odličnost v nacionalnih, regionalnih in lokalnih upravah.

ODDELEK 2

IZVAJANJE

Člen 17

Finančni instrumenti Skupnosti za MSP

1.   Finančni instrumenti Skupnosti delujejo s ciljem, da olajšajo dostop do finančnih virov za MSP v določenih fazah njihovega življenjskega cikla: semenski, začetni, širitveni fazi in fazi prenosa podjetja. Naložbe, ki jih MSP usmeri v dejavnosti, kot so tehnološki razvoj, inovativnost, vključno z eko-inovacijami, prenos tehnologije in razširitev poslovnih dejavnosti čez mejo, so vključene v področje uporabe ustreznih instrumentov.

2.   Instrumenti iz odstavka 1 so naslednji:

| a) | pomoč za hitro rastoča in inovativna MSP (GIF); |
| --- | --- |

a)

pomoč za hitro rastoča in inovativna MSP (GIF);

| b) | garancije za MSP (SMEG); |
| --- | --- |

b)

garancije za MSP (SMEG);

| c) | shema za vzpostavitev institucij in kadrov (CBS). |
| --- | --- |

c)

shema za vzpostavitev institucij in kadrov (CBS).

3.   Izvedbeni ukrepi v zvezi različnimi instrumenti so določeni v Prilogi II.

Člen 18

GIF

1.   GIF v imenu Komisije izvaja Evropski investicijski sklad (EIS).

Opravlja naslednje naloge:

| a) | prispeva k ustanavljanju in financiranju MSP ter zmanjševanju vrzeli med trgom lastniškega in tveganega kapitala, kar MSP preprečuje izkoriščanje potenciala rasti, z namenom izboljšati evropski trg tveganega kapitala; |
| --- | --- |

a)

prispeva k ustanavljanju in financiranju MSP ter zmanjševanju vrzeli med trgom lastniškega in tveganega kapitala, kar MSP preprečuje izkoriščanje potenciala rasti, z namenom izboljšati evropski trg tveganega kapitala;

| b) | podpora inovativnim MSP z velikim potencialom rasti, zlasti tistim, ki opravljajo raziskave, razvoj in druge inovacijske dejavnosti. |
| --- | --- |

b)

podpora inovativnim MSP z velikim potencialom rasti, zlasti tistim, ki opravljajo raziskave, razvoj in druge inovacijske dejavnosti.

2.   GIF sestavljata dva okvira:

| — | prvi okvir z imenom GIF 1 obsega naložbe v zgodnji fazi (semenski in začetni). Vlaga v specializirane sklade tveganega kapitala, kot so skladi za zgodnjo fazo, skladi, ki delujejo regionalno, skladi, usmerjeni v posebne sektorje, tehnologije ali raziskave in tehnološki razvoj, in skladi, povezani z inkubatorji, ki nato zagotavljajo kapital za MSP. Lahko tudi sovlaga v sklade in naložbe poslovnih angelov; |
| --- | --- |

—

prvi okvir z imenom GIF 1 obsega naložbe v zgodnji fazi (semenski in začetni). Vlaga v specializirane sklade tveganega kapitala, kot so skladi za zgodnjo fazo, skladi, ki delujejo regionalno, skladi, usmerjeni v posebne sektorje, tehnologije ali raziskave in tehnološki razvoj, in skladi, povezani z inkubatorji, ki nato zagotavljajo kapital za MSP. Lahko tudi sovlaga v sklade in naložbe poslovnih angelov;

| — | drugi okvir z imenom GIF 2 obsega naložbe v fazi razširjanja in vlaga v specializirane sklade tveganega kapitala, ki zagotavljajo navidezni lastniški kapital ali lastniški kapital za inovativna MSP z velikim potencialom rasti v njihovi širitveni fazi. Naložbe GIF2 naj bi se izogibale odkupom ali nadomeščanju kapitala, namenjenega za odprodajo sredstev. |
| --- | --- |

—

drugi okvir z imenom GIF 2 obsega naložbe v fazi razširjanja in vlaga v specializirane sklade tveganega kapitala, ki zagotavljajo navidezni lastniški kapital ali lastniški kapital za inovativna MSP z velikim potencialom rasti v njihovi širitveni fazi. Naložbe GIF2 naj bi se izogibale odkupom ali nadomeščanju kapitala, namenjenega za odprodajo sredstev.

GIF lahko vlaga v posrednike z ustreznim sodelovanjem z nacionalnimi ali regionalnimi shemami, ki so namenjene razvoju investicijskih družb, usmerjenih v mala podjetja.

Poleg financiranja s strani GIF večino kapitala vloženega v sklad prispevajo investitorji, ki delajo v razmerah, ki ustrezajo načelu investitorjev v tržnem gospodarstvu, ne glede na pravno naravo in lastniško strukturo teh investitorjev.

Člen 19

Pomoč SMEG

1.   Pomoč SMEG v imenu Komisije izvaja EIS.

Pomoč SMEG opravlja naslednje naloge:

| a) | zagotavlja zavarovanje garancij ali po potrebi sojamčenje za garancijske sheme, ki delujejo v upravičenih državah; |
| --- | --- |

a)

zagotavlja zavarovanje garancij ali po potrebi sojamčenje za garancijske sheme, ki delujejo v upravičenih državah;

| b) | zagotavlja neposredne garancije za vse druge ustrezne finančne posrednike. |
| --- | --- |

b)

zagotavlja neposredne garancije za vse druge ustrezne finančne posrednike.

2.   Pomoč SMEG sestavljajo štirje okviri:

| — | Prvi okvir, (a) dolžniško financiranje s posojili ali lizingom zmanjšuje posebne težave, s katerimi se srečujejo MSP pri dostopu do finančnih virov bodisi zaradi večjega tveganja v zvezi z naložbami v določene dejavnosti, povezane z znanjem, kakor so tehnološki razvoj, inovativnost in prenos tehnologij, bodisi zaradi nezadostnih garancij. |
| --- | --- |

—

Prvi okvir, (a) dolžniško financiranje s posojili ali lizingom zmanjšuje posebne težave, s katerimi se srečujejo MSP pri dostopu do finančnih virov bodisi zaradi večjega tveganja v zvezi z naložbami v določene dejavnosti, povezane z znanjem, kakor so tehnološki razvoj, inovativnost in prenos tehnologij, bodisi zaradi nezadostnih garancij.

| — | Drugi okvir, (b) financiranje z mikrokrediti, spodbuja finančne institucije k večji vlogi pri posojilih manjših vrednosti, ki bi običajno zahtevale sorazmerno višje stroške obdelave na enoto za posojilojemalce z nezadostnimi garancijami. Poleg garancij ali zavarovanja garancij lahko finančni posredniki prejmejo nepovratna sredstva za delno pokritje visokih upravnih stroškov financiranja z mikrokrediti. |
| --- | --- |

—

Drugi okvir, (b) financiranje z mikrokrediti, spodbuja finančne institucije k večji vlogi pri posojilih manjših vrednosti, ki bi običajno zahtevale sorazmerno višje stroške obdelave na enoto za posojilojemalce z nezadostnimi garancijami. Poleg garancij ali zavarovanja garancij lahko finančni posredniki prejmejo nepovratna sredstva za delno pokritje visokih upravnih stroškov financiranja z mikrokrediti.

| — | Tretji okvir, (c) garancije za naložbe lastniškega ali navideznega lastniškega kapitala v MSP, vključuje naložbe, ki zagotavljajo semenski kapital in/ali kapital v začetni fazi, kot tudi dolžniško-lastniško financiranje, s ciljem, da se zmanjšajo posebne težave, s katerimi se soočajo MSP zaradi svoje šibke finančne strukture, in tudi tiste, ki izhajajo iz prenosov podjetij. |
| --- | --- |

—

Tretji okvir, (c) garancije za naložbe lastniškega ali navideznega lastniškega kapitala v MSP, vključuje naložbe, ki zagotavljajo semenski kapital in/ali kapital v začetni fazi, kot tudi dolžniško-lastniško financiranje, s ciljem, da se zmanjšajo posebne težave, s katerimi se soočajo MSP zaradi svoje šibke finančne strukture, in tudi tiste, ki izhajajo iz prenosov podjetij.

| — | Četrti okvir, (d) listninjenje dolžniških finančnih portfeljev MSP, sprosti dodatno dolžniško financiranje za MSP v okviru ustreznih dogovorov delitve tveganja s ciljnimi institucijami. Podpora za takšne transakcije je za podjetje pogojena z obveznostjo, da v razumnem časovnem obdobju nameni občuten delež likvidnosti, ki je posledica sproščenega kapitala, novim posojilom za MSP. Znesek tega novega financiranja posojil se izračuna glede na znesek zajamčenega tveganja premoženjske bilance banke ter se o njem skupaj s časovnim obdobjem pogaja posamezno z vsako institucijo izvora. |
| --- | --- |

—

Četrti okvir, (d) listninjenje dolžniških finančnih portfeljev MSP, sprosti dodatno dolžniško financiranje za MSP v okviru ustreznih dogovorov delitve tveganja s ciljnimi institucijami. Podpora za takšne transakcije je za podjetje pogojena z obveznostjo, da v razumnem časovnem obdobju nameni občuten delež likvidnosti, ki je posledica sproščenega kapitala, novim posojilom za MSP. Znesek tega novega financiranja posojil se izračuna glede na znesek zajamčenega tveganja premoženjske bilance banke ter se o njem skupaj s časovnim obdobjem pogaja posamezno z vsako institucijo izvora.

Člen 20

CBS

1.   CBS deluje skupaj z mednarodnimi finančnimi institucijami, vključno z Evropsko banko za obnovo in razvoj (EBOR), Evropsko investicijsko banko (EIB), EIS in Razvojno banko Sveta Evrope (CEB).

CBS opravlja naslednje naloge:

| a) | izboljševanje naložb in tehnološkega strokovnega znanja in izkušenj za sklade in druge finančne posrednike, ki opravljajo naložbe v inovativna MSP ali MSP s potencialom rasti; |
| --- | --- |

a)

izboljševanje naložb in tehnološkega strokovnega znanja in izkušenj za sklade in druge finančne posrednike, ki opravljajo naložbe v inovativna MSP ali MSP s potencialom rasti;

| b) | spodbujanje ponudbe posojil za MSP z izboljšavo postopkov za presojanje pri najemanju posojil MSP. |
| --- | --- |

b)

spodbujanje ponudbe posojil za MSP z izboljšavo postopkov za presojanje pri najemanju posojil MSP.

2.   CBS sestoji iz Ukrepa semenskega kapitala in Partnerskega ukrepa.

Ukrep semenskega kapitala zagotavlja nepovratna sredstva za spodbujanje ponudbe tveganega kapitala za inovativna MSP in druga MSP s potencialom rasti, vključno s podjetji v tradicionalnem gospodarstvu, s podporo skladom semenskega in zagonskega kapitala ter podobnim organizacijam. Podpora se lahko zagotavlja tudi za dolgoročno zaposlovanje dodatnega osebja s posebnimi investicijskimi ali tehnološkimi strokovnimi znanji.

Partnerski ukrep zagotavlja nepovratna sredstva finančnim posrednikom za pokrivanje stroškov za tehnično pomoč, ki izboljšuje njihove postopke presoje za financiranje dolgov MSP, s ciljem spodbujanja ponudbe financiranja MSP v državah z nizko stopnjo bančnega posredništva.

Za partnerski ukrep se „nizka stopnja bančnega posredništva“ nanaša na bančništvo v državah, kjer je odstotek domačih posojil glede na bruto domači proizvod znatno pod povprečjem Skupnosti glede na podatke, ki jih objavljata Evropska centralna banka ali Mednarodni denarni sklad.

Partnerski ukrep spremlja kreditne linije ali delitve tveganj, ki so jih mednarodne finančne institucije dale partnerskim bankam ali finančnim institucijam iz upravičenih držav. Pomemben delež ukrepa se nanaša na izboljšanje sposobnosti bank in drugih finančnih institucij, da ocenijo tržno izvedljivost projektov z bistvenim deležem eko-inovacij.

Člen 21

Storitve za podporo podjetništvu in inovativnosti

1.   Spodbujajo se storitve za podporo podjetništvu in inovativnosti, zlasti za MSP.

2.   Ob upoštevanju pridobljenih izkušenj in znanja v okviru obstoječih evropskih podpornih mrež za podjetja se lahko finančna podpora dodeli partnerjem v mreži predvsem za:

| a) | informacije, povratne informacije ter storitve poslovnega sodelovanja in internacionalizacije; |
| --- | --- |

a)

informacije, povratne informacije ter storitve poslovnega sodelovanja in internacionalizacije;

| b) | storitve za inovacije in za prenos tehnologije in znanja; |
| --- | --- |

b)

storitve za inovacije in za prenos tehnologije in znanja;

| c) | storitve, ki spodbujajo udeležbo MSP v sedmem okvirnem raziskovalnem programu. |
| --- | --- |

c)

storitve, ki spodbujajo udeležbo MSP v sedmem okvirnem raziskovalnem programu.

Podrobnosti v zvezi s temi storitvami so določene v Prilogi III.

3.   Komisija izbere partnerje v mreži s pozivi k oddaji predlogov za različne storitve iz odstavka 2. Na podlagi teh pozivov k oddaji predlogov lahko Komisija določi okvirni sporazum o partnerstvu z izbranimi partnerji iz mreže, v katerem podrobno opredeli vrsto dejavnosti, ki jih morajo ponuditi, postopek za oddajo nepovratnih sredstev izbranim partnerjem in splošne pravice in obveznosti vsake strani. Okvirno partnerstvo lahko obsega celotno obdobje trajanja programa.

4.   Poleg storitev iz odstavka 2 lahko Komisija zagotovi finančno podporo za izvajanje drugih dejavnosti znotraj področja uporabe okvirnega programa, ki izhajajo iz omejenih pozivov k oddaji predlogov, ki se lahko omejijo na partnerje iz mreže. Te storitve morajo zagotoviti, da zainteresirane stranke in morebitni vlagatelji prejmejo ustrezno pomoč v zvezi z možnostmi podpore okvirnega programa.

5.   Komisija podpira partnerje iz mreže na takšen način, da zagotovi ustrezno koordinacijo in operativno podporo. Organizacije, ustanovljene v državah, ki ne sodelujejo v okvirnem programu, lahko uživajo ugodnost te koordinacije in operativne podpore.

6.   Komisija zagotavlja, da partnerji iz mreže medsebojno sodelujejo in da nalogo v primeru, ko je partner ni sposoben opraviti neposredno, prenese na usposobljenega partnerja iz mreže.

Člen 22

Projekti pilotnega testiranja in projekti vzorčnega testiranja na trgu za inovacije in eko-inovacije

Skupnost zagotovi podporo projektom v zvezi s pilotnim testiranjem ali vzorčnim testiranjem na trgu inovativnih ali eko-inovativnih tehnik, izdelkov ali praks, pomembnih za Skupnost, ki so že bili tehnično uspešno predstavljeni, vendar se zaradi preostalega tveganja še niso znatno uveljavili na trgu. Oblikuje se jih za spodbujanje širše uporabe takšnih tehnik, izdelkov ali praks v okviru sodelujočih držav in za pospeševanje njihove tržne sprejemljivosti.

Člen 23

Analize politik, razvoj, koordinacija in twinning projekti

Za podporo analizam politik, razvoju in koordinaciji s sodelujočimi državami je možno izvajati naslednje:

| a) | študije, zbiranje podatkov, raziskovanja in objave, po možnosti na podlagi uradnih statističnih podatkov; |
| --- | --- |

a)

študije, zbiranje podatkov, raziskovanja in objave, po možnosti na podlagi uradnih statističnih podatkov;

| b) | twinning projekte in srečanja strokovnjakov, vključno s strokovnjaki iz javnih institucij in strokovnjaki iz MSP ter drugih zainteresiranih strani, konference in druge dogodke; |
| --- | --- |

b)

twinning projekte in srečanja strokovnjakov, vključno s strokovnjaki iz javnih institucij in strokovnjaki iz MSP ter drugih zainteresiranih strani, konference in druge dogodke;

| c) | ozaveščanje, mreženje in druge ustrezne dejavnosti; |
| --- | --- |

c)

ozaveščanje, mreženje in druge ustrezne dejavnosti;

| d) | primerjalne analize nacionalnih in regionalnih rezultatov ter delo na dobrih praksah, vključno z njihovim razširjanjem in izvajanjem. |
| --- | --- |

d)

primerjalne analize nacionalnih in regionalnih rezultatov ter delo na dobrih praksah, vključno z njihovim razširjanjem in izvajanjem.

Člen 24

Podporni ukrepi za program za podjetništvo in inovativnost

Komisija redno izvaja naslednje:

| a) | analizo in spremljanje konkurenčnosti in sektorskih zadev, vključno z letnimi poročili Komisije o konkurenčnosti evropske industrije; |
| --- | --- |

a)

analizo in spremljanje konkurenčnosti in sektorskih zadev, vključno z letnimi poročili Komisije o konkurenčnosti evropske industrije;

| b) | pripravlja presoje vplivov ukrepov Skupnosti, ki so posebno pomembni za konkurenčnost podjetij in njihovo objavo z namenom, da se opredelijo področja za poenostavitev obstoječih ali pripravo novih zakonodajnih ukrepov, katerih cilj je povečati privlačnost inovacij v Skupnosti; |
| --- | --- |

b)

pripravlja presoje vplivov ukrepov Skupnosti, ki so posebno pomembni za konkurenčnost podjetij in njihovo objavo z namenom, da se opredelijo področja za poenostavitev obstoječih ali pripravo novih zakonodajnih ukrepov, katerih cilj je povečati privlačnost inovacij v Skupnosti;

| c) | vrednotenje posebnih vidikov ali posebnih izvedbenih ukrepov glede na ta program; |
| --- | --- |

c)

vrednotenje posebnih vidikov ali posebnih izvedbenih ukrepov glede na ta program;

| d) | razširjanje ustreznih informacij glede na ta program. |
| --- | --- |

d)

razširjanje ustreznih informacij glede na ta program.

ODDELEK 3

LETNI DELOVNI PROGRAM

Člen 25

Letni delovni program

Letni delovni program v skladu s cilji, določenimi v členu 10, podrobno določa:

| a) | ukrepe, potrebne za njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

a)

ukrepe, potrebne za njihovo izvajanje;

| b) | prioritete; |
| --- | --- |

b)

prioritete;

| c) | kvalitativne in kvantitativne cilje; |
| --- | --- |

c)

kvalitativne in kvantitativne cilje;

| d) | ustrezna merila za vrednotenje ter kvalitativne in kvantitativne kazalnike za analizo učinkovitosti doseganja rezultatov, ki bodo prispevali k doseganju ciljev posameznih programov in celotnega okvirnega programa; |
| --- | --- |

d)

ustrezna merila za vrednotenje ter kvalitativne in kvantitativne kazalnike za analizo učinkovitosti doseganja rezultatov, ki bodo prispevali k doseganju ciljev posameznih programov in celotnega okvirnega programa;

| e) | izvedbene časovne razporede; |
| --- | --- |

e)

izvedbene časovne razporede;

| f) | pravila za sodelovanje; |
| --- | --- |

f)

pravila za sodelovanje;

| g) | merila za izbiro in vrednotenje ukrepov. |
| --- | --- |

g)

merila za izbiro in vrednotenje ukrepov.

Letni delovni program jasno opredeli ukrepe, ki spodbujajo eko-inovacije.

Dejavnosti iz člena 24 niso zajete v letnem delovnem programu.

Poglavje II

Podporni program izvajanju politike IKT

ODDELEK 1

CILJI IN PODROČJA UKREPOV

Člen 26

Ustanovitev in cilji

1.   Ustanovi se „podporni program izvajanju politike IKT“.

2.   Podporni program izvajanju politike IKT določa naslednje ukrepe:

| a) | razvoj enotnega evropskega informacijskega prostora in krepitev notranjega trga za proizvode in storitve IKT ter proizvode in storitve, zasnovane na IKT; |
| --- | --- |

a)

razvoj enotnega evropskega informacijskega prostora in krepitev notranjega trga za proizvode in storitve IKT ter proizvode in storitve, zasnovane na IKT;

| b) | spodbujanje inovativnosti s širšo uporabo in povečanjem naložb v IKT; |
| --- | --- |

b)

spodbujanje inovativnosti s širšo uporabo in povečanjem naložb v IKT;

| c) | razvoj vključujoče informacijske družbe ter učinkovitejših in uspešnejših storitev na področjih, ki so v javnem interesu ter izboljšajo kakovost življenja. |
| --- | --- |

c)

razvoj vključujoče informacijske družbe ter učinkovitejših in uspešnejših storitev na področjih, ki so v javnem interesu ter izboljšajo kakovost življenja.

3.   Ukrepi iz odstavka 2 se izvajajo s posebnim poudarkom na ozaveščanju in promoviranju priložnosti in ugodnosti, ki jih IKT prinašajo državljanom, javnim organom oblasti in podjetjem, zlasti MSP.

Člen 27

Enotni evropski informacijski prostor

Ukrepi glede enotnega evropskega informacijskega prostora so namenjeni:

| a) | zagotavljanju nemotenega dostopa do IKT storitev in vzpostavitvi ustreznih okvirnih pogojev za hitro, ustrezno in učinkovito uvajanje konvergenčnih digitalnih komunikacij in storitev, z upoštevanjem vidikov interoperabilnosti, uporabe odprtih standardov ter varnosti in zaupanja; |
| --- | --- |

a)

zagotavljanju nemotenega dostopa do IKT storitev in vzpostavitvi ustreznih okvirnih pogojev za hitro, ustrezno in učinkovito uvajanje konvergenčnih digitalnih komunikacij in storitev, z upoštevanjem vidikov interoperabilnosti, uporabe odprtih standardov ter varnosti in zaupanja;

| b) | izboljšanju pogojev za razvoj digitalnih vsebin, ob upoštevanju večjezičnosti in kulturne raznolikosti; |
| --- | --- |

b)

izboljšanju pogojev za razvoj digitalnih vsebin, ob upoštevanju večjezičnosti in kulturne raznolikosti;

| c) | spremljanju evropske informacijske družbe z zbiranjem podatkov in analizo razvoja, razpoložljivosti in uporabe storitev digitalnih komunikacijskih storitev, vključno z rastjo interneta, dostopnostjo in prevzemanjem širokopasovnega dostopa kot tudi razvojem vsebin in storitev. |
| --- | --- |

c)

spremljanju evropske informacijske družbe z zbiranjem podatkov in analizo razvoja, razpoložljivosti in uporabe storitev digitalnih komunikacijskih storitev, vključno z rastjo interneta, dostopnostjo in prevzemanjem širokopasovnega dostopa kot tudi razvojem vsebin in storitev.

Člen 28

Inovativnost s širšim sprejemanjem in naložbami v IKT

Ukrep v zvezi z inovativnostjo s širšim sprejemanjem IKT in naložbami v IKT je namenjen:

| a) | pospeševanju inovativnosti v postopkih, storitvah in proizvodih, ki jih omogočajo IKT, zlasti pri MSP in javnih storitvah, ob upoštevanju potrebnih zahtev po znanju; |
| --- | --- |

a)

pospeševanju inovativnosti v postopkih, storitvah in proizvodih, ki jih omogočajo IKT, zlasti pri MSP in javnih storitvah, ob upoštevanju potrebnih zahtev po znanju;

| b) | pospeševanju javnega in zasebnega vzajemnega sodelovanja kakor tudi partnerstva za pospeševanje inovativnosti in naložb v IKT; |
| --- | --- |

b)

pospeševanju javnega in zasebnega vzajemnega sodelovanja kakor tudi partnerstva za pospeševanje inovativnosti in naložb v IKT;

| c) | pospeševanju in ozaveščanju o priložnostih in koristih, ki jih IKT in njene nove aplikacije prinašajo državljanom in podjetjem, vključno s povečanjem zaupanja in odprtosti do novih IKT, ter spodbujanju razprave na evropski ravni o novih trendih in razvoju IKT. |
| --- | --- |

c)

pospeševanju in ozaveščanju o priložnostih in koristih, ki jih IKT in njene nove aplikacije prinašajo državljanom in podjetjem, vključno s povečanjem zaupanja in odprtosti do novih IKT, ter spodbujanju razprave na evropski ravni o novih trendih in razvoju IKT.

Člen 29

Vključujoča informacijska družba ter učinkovitejše in uspešnejše storitve na področjih javnega interesa in izboljšanje kakovosti življenja

Ukrepi v zvezi z razvojem vključujoče informacijske družbe, učinkovitejših in uspešnejših storitev na področjih javnega interesa in izboljšanjem kakovosti življenja so namenjeni:

| a) | širjenju dostopnosti do IKT, vključno z digitalnimi vsebinami in digitalno pismenostjo; |
| --- | --- |

a)

širjenju dostopnosti do IKT, vključno z digitalnimi vsebinami in digitalno pismenostjo;

| b) | krepitvi zaupanja in podpore uporabe IKT, posebej z upoštevanjem varstva zasebnosti; |
| --- | --- |

b)

krepitvi zaupanja in podpore uporabe IKT, posebej z upoštevanjem varstva zasebnosti;

| c) | izboljšanju kakovosti, učinkovitosti, razpoložljivosti in dostopnosti elektronskih storitev na področjih javnega interesa in udeležbe, ki jo omogočajo IKT, vključno po potrebi z interoperabilnimi vseevropskimi ali čezmejnimi javnimi storitvami in razvojem gradnikov, ki so v skupnem interesu ter izmenjavi dobrih praks. |
| --- | --- |

c)

izboljšanju kakovosti, učinkovitosti, razpoložljivosti in dostopnosti elektronskih storitev na področjih javnega interesa in udeležbe, ki jo omogočajo IKT, vključno po potrebi z interoperabilnimi vseevropskimi ali čezmejnimi javnimi storitvami in razvojem gradnikov, ki so v skupnem interesu ter izmenjavi dobrih praks.

ODDELEK 2

IZVAJANJE

Pododdelek 1

Izvajanje projektov, ukrepov DOBRIH praks in tematskih mrež

Člen 30

Splošno

Podporni program izvajanju politike IKT se izvaja s projekti, ukrepi dobrih praks in tematskimi mrežami, vključno z ukrepi za preizkušanje v velikem obsegu in s predstavitvijo inovativnih javnih storitev z vseevropsko razsežnostjo.

Projekti, ukrepi dobrih praks in tematske mreže so namenjeni spodbujanju uvajanja in najboljše uporabe inovativnih rešitev na podlagi IKT, zlasti za storitve, ki so v javnem interesu in za tiste, namenjene MSP. Podpora Skupnosti omogoča tudi koordinacijo in izvajanje ukrepov za razvoj informacijske družbe v vseh državah članicah.

Člen 31

Projekti, dobre prakse in tematske mreže

1.   Podpirajo se:

| a) | projekti, vključno z izvedbenimi in pilotskimi projekti ter projekti vzorčnega testiranja na trgih; |
| --- | --- |

a)

projekti, vključno z izvedbenimi in pilotskimi projekti ter projekti vzorčnega testiranja na trgih;

| b) | ukrepi dobrih praks pri širjenju znanja in izmenjavi izkušenj v Skupnosti; |
| --- | --- |

b)

ukrepi dobrih praks pri širjenju znanja in izmenjavi izkušenj v Skupnosti;

| c) | tematske mreže, ki za dani cilj združujejo vrsto zainteresiranih strani in tako omogočijo koordinacijske dejavnosti in prenos znanja. |
| --- | --- |

c)

tematske mreže, ki za dani cilj združujejo vrsto zainteresiranih strani in tako omogočijo koordinacijske dejavnosti in prenos znanja.

2.   Projekti so namenjeni pospeševanju inovacij, prenosu tehnologije in razširjanju novih tehnologij, pripravljenih za vstop na tržišče.

Skupnost lahko dodeli nepovratna sredstva v proračun projektov iz odstavka 1 (a).

3.   Ukrepi dobrih praks se izvajajo v grozdih, ki obravnavajo določene teme ter so v povezavi s tematskimi mrežami.

Prispevki Skupnosti za ukrepe iz odstavka 1(b) so omejeni na neposredne stroške, ki se štejejo kot potrebni ali primerni za doseganje posebnih ciljev ukrepa.

4.   Tematske mreže so lahko povezane z ukrepi dobrih praks.

Podpora tematskim dejavnostim se dodeli za dodatne upravičene stroške koordinacije in vzpostavitve mreže. Skupnost lahko prispeva k pokrivanju dodatnih upravičenih stroškov teh ukrepov.

Pododdelek 2

Druge določbe

Člen 32

Zahtevki

V prijave za pridobitev podpore Skupnosti za projekte, ukrepe dobrih praks in tematske mreže, kot določa člen 31, se vključi finančni načrt, ki navaja vse sestavne dele financiranja projektov, vključno z zaprošeno finančno podporo Skupnosti in morebitno zaprošeno podporo iz drugih virov. Od prosilcev, ki zaprošajo za druge oblike podpore Skupnosti, kot so storitve ali študije, se prav tako lahko zahteva predložitev teh informacij, v kolikor je to potrebno.

Člen 33

Analize politik, razvoj in koordinacija s sodelujočimi državami

Za podporo analizam politik, razvoju in koordinaciji s sodelujočimi državami se opravi naslednje:

| a) | študije, zbiranje podatkov, raziskovanja in objave, po možnosti na podlagi uradnih statističnih podatkov; |
| --- | --- |

a)

študije, zbiranje podatkov, raziskovanja in objave, po možnosti na podlagi uradnih statističnih podatkov;

| b) | srečanja strokovnjakov, vključno s strokovnjaki iz javnih institucij in strokovnjaki iz MSP ter drugih zainteresiranih strani, konference in drugi dogodki; |
| --- | --- |

b)

srečanja strokovnjakov, vključno s strokovnjaki iz javnih institucij in strokovnjaki iz MSP ter drugih zainteresiranih strani, konference in drugi dogodki;

| c) | ozaveščanje, mreženje in druge ustrezne dejavnosti; |
| --- | --- |

c)

ozaveščanje, mreženje in druge ustrezne dejavnosti;

| d) | primerjalne analize nacionalnih rezultatov ter delo na dobrih praksah, vključno z njihovim razširjanjem in izvajanjem. |
| --- | --- |

d)

primerjalne analize nacionalnih rezultatov ter delo na dobrih praksah, vključno z njihovim razširjanjem in izvajanjem.

Člen 34

Promocija, sporočanje, izmenjava in razširjanje informacij

1.   Za podporo izvajanja programa ali za priprave na prihodnje dejavnosti se opravi naslednje:

| a) | dejavnosti promocije, razširjanja, obveščanja in sporočanja; |
| --- | --- |

a)

dejavnosti promocije, razširjanja, obveščanja in sporočanja;

| b) | izmenjava informacij, znanja in izkušenj, organiziranje konferenc, seminarjev, delavnic ali drugih srečanj ter upravljanje dejavnosti grozdov. |
| --- | --- |

b)

izmenjava informacij, znanja in izkušenj, organiziranje konferenc, seminarjev, delavnic ali drugih srečanj ter upravljanje dejavnosti grozdov.

2.   Ukrepi usmerjeni v trženje proizvodov, postopkov ali storitev, marketinške dejavnosti in pospeševanje prodaje niso upravičeni do podpore.

Člen 35

Projekti skupnega interesa: nabava na podlagi tehničnih specifikacij, izdelanih v koordinaciji z državami članicami

Komisija lahko ustanovi projekte skupnega interesa, ki obsegajo potrebne tehnične in organizacijske naloge, če je to potrebno za doseganje ciljev podpornega programa izvajanju politike IKT in obstaja jasen skupni interes držav članic glede uvajanja proizvodov, storitev, ključnih komponent ali osnovnih gradnikov na evropski ravni. Upoštevati je treba obstoječe pobude, da bi se tako izognili podvajanju prizadevanj.

Komisija se v koordinaciji z državami članicami uskladi glede skupnih tehničnih specifikacij in časovnih načrtov za izvajanje takšnih projektov. Na podlagi teh tehničnih specifikacij in časovnih načrtov za izvajanje Komisija objavi javne razpise za izvedbo zadevnih projektov. Te javne razpise izvede samo Komisija v skladu s pravili Skupnosti o javnih razpisih.

ODDELEK 3

LETNI DELOVNI PROGRAM

Člen 36

Letni delovni program

Letni delovni program podrobno določa v skladu s cilji iz člena 26:

| a) | ukrepe, potrebne za njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

a)

ukrepe, potrebne za njihovo izvajanje;

| b) | prioritete; |
| --- | --- |

b)

prioritete;

| c) | kvalitativne in kvantitativne cilje; |
| --- | --- |

c)

kvalitativne in kvantitativne cilje;

| d) | ustrezna merila za vrednotenje ter kvalitativne in kvantitativne kazalnike za analizo učinkovitosti doseganja rezultatov, ki bodo prispevali k doseganju ciljev posameznih programov in celotnega okvirnega programa; |
| --- | --- |

d)

ustrezna merila za vrednotenje ter kvalitativne in kvantitativne kazalnike za analizo učinkovitosti doseganja rezultatov, ki bodo prispevali k doseganju ciljev posameznih programov in celotnega okvirnega programa;

| e) | izvedbene časovne razporede; |
| --- | --- |

e)

izvedbene časovne razporede;

| f) | pravila za sodelovanje; |
| --- | --- |

f)

pravila za sodelovanje;

| g) | merila za izbiro in vrednotenje ukrepov. |
| --- | --- |

g)

merila za izbiro in vrednotenje ukrepov.

Poglavje III

Program Inteligentna energija — Evropa

ODDELEK 1

CILJI IN PODROČJA UKREPOV

Člen 37

Ustanovitev in cilji

1.   Ustanavlja se program „Inteligentna energija — Evropa“ za energetsko učinkovitost, obnovljive vire energije ter energetsko raznovrstnost. Program prispeva k zagotovitvi zanesljive oskrbe in trajnostne rabe energije za Evropo in hkrati h krepitvi evropske konkurenčnosti.

2.   Program „Inteligentna energija — Evropa“ predvideva zlasti naslednje ukrepe:

| a) | pospeševanje energetske učinkovitosti in racionalne rabe energetskih virov; |
| --- | --- |

a)

pospeševanje energetske učinkovitosti in racionalne rabe energetskih virov;

| b) | pospeševanje novih in obnovljivih virov energije in podpora energetski raznolikosti; |
| --- | --- |

b)

pospeševanje novih in obnovljivih virov energije in podpora energetski raznolikosti;

| c) | pospeševanje energetske učinkovitosti ter rabe novih in obnovljivih virov energije v prometu. |
| --- | --- |

c)

pospeševanje energetske učinkovitosti ter rabe novih in obnovljivih virov energije v prometu.

Člen 38

Izvedbeni cilji

Izvedbeni cilji programa „Inteligentna energija — Evropa“ so:

| a) | zagotavljanje potrebnih elementov za izboljšanje trajnosti, razvoja potenciala mest in regij, kakor tudi za pripravo pravnih ukrepov, potrebnih za doseganje ustreznih strateških ciljev; razvoj sredstev in instrumentov za sledenje, spremljanje in presojo vplivov ukrepov, ki so jih na področjih, ki jih obravnava ta program, sprejele Skupnost in njene države članice; |
| --- | --- |

a)

zagotavljanje potrebnih elementov za izboljšanje trajnosti, razvoja potenciala mest in regij, kakor tudi za pripravo pravnih ukrepov, potrebnih za doseganje ustreznih strateških ciljev; razvoj sredstev in instrumentov za sledenje, spremljanje in presojo vplivov ukrepov, ki so jih na področjih, ki jih obravnava ta program, sprejele Skupnost in njene države članice;

| b) | povečevanje naložb v državah članicah v nove tehnologije in tehnologije z najboljšimi rezultati na področjih energetske učinkovitosti, obnovljivih virov energije ter energetske raznovrstnosti, vključno s prometom, in sicer s premoščanjem vrzeli med uspešno predstavitvijo inovativnih tehnologij in njihovim dejanskim sprejemom na trgu v večjem obsegu z zagotavljanjem vzvodja naložb javnega in zasebnega sektorja, pospeševanjem ključnih strateških tehnologij, zniževanjem stroškov, pridobivanjem izkušenj na tržišču, z zmanjšanjem finančnega in drugega zaznanega tveganja ter ovir, ki preprečujejo tovrstne naložbe; |
| --- | --- |

b)

povečevanje naložb v državah članicah v nove tehnologije in tehnologije z najboljšimi rezultati na področjih energetske učinkovitosti, obnovljivih virov energije ter energetske raznovrstnosti, vključno s prometom, in sicer s premoščanjem vrzeli med uspešno predstavitvijo inovativnih tehnologij in njihovim dejanskim sprejemom na trgu v večjem obsegu z zagotavljanjem vzvodja naložb javnega in zasebnega sektorja, pospeševanjem ključnih strateških tehnologij, zniževanjem stroškov, pridobivanjem izkušenj na tržišču, z zmanjšanjem finančnega in drugega zaznanega tveganja ter ovir, ki preprečujejo tovrstne naložbe;

| c) | odstranjevanje netehnoloških ovir za učinkovite in inteligentne načine proizvodnje in porabe energije s spodbujanjem vzpostavitve institucij in kadrov, vključno z lokalno in regionalno ravnijo, z ozaveščanjem, predvsem z izobraževalnim sistemom, spodbujanjem izmenjav izkušenj in znanja med glavnimi zadevnimi strankami, gospodarstvom in državljani na splošno ter s spodbujanjem razširjanja najboljših praks in najboljših razpoložljivih tehnologij, predvsem z njihovim spodbujanjem na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

c)

odstranjevanje netehnoloških ovir za učinkovite in inteligentne načine proizvodnje in porabe energije s spodbujanjem vzpostavitve institucij in kadrov, vključno z lokalno in regionalno ravnijo, z ozaveščanjem, predvsem z izobraževalnim sistemom, spodbujanjem izmenjav izkušenj in znanja med glavnimi zadevnimi strankami, gospodarstvom in državljani na splošno ter s spodbujanjem razširjanja najboljših praks in najboljših razpoložljivih tehnologij, predvsem z njihovim spodbujanjem na ravni Skupnosti.

Člen 39

Energetska učinkovitost in racionalna raba virov (SAVE)

Ukrep za pospeševanje energetske učinkovitosti in racionalne rabe energetskih virov lahko vključuje:

| a) | izboljšavo energetske učinkovitosti in racionalno rabo energije, zlasti na področju stavb in v industriji, razen ukrepov iz člena 41; |
| --- | --- |

a)

izboljšavo energetske učinkovitosti in racionalno rabo energije, zlasti na področju stavb in v industriji, razen ukrepov iz člena 41;

| b) | podporo pripravi zakonodajnih ukrepov in njihovi uporabi. |
| --- | --- |

b)

podporo pripravi zakonodajnih ukrepov in njihovi uporabi.

Člen 40

Novi in obnovljivi viri (ALTENER)

Ukrepi za pospeševanje novih in obnovljivih virov energije lahko vključujejo:

| a) | pospeševanje novih in obnovljivih virov energije za centralizirano in decentralizirano proizvodnjo električne energije, toplote in hladu ter tako podpiranja raznovrstnosti energetskih virov, razen ukrepov iz člena 41; |
| --- | --- |

a)

pospeševanje novih in obnovljivih virov energije za centralizirano in decentralizirano proizvodnjo električne energije, toplote in hladu ter tako podpiranja raznovrstnosti energetskih virov, razen ukrepov iz člena 41;

| b) | združevanje novih in obnovljivih virov energije v lokalno okolje in energetske sisteme; |
| --- | --- |

b)

združevanje novih in obnovljivih virov energije v lokalno okolje in energetske sisteme;

| c) | podporo pripravi pravnih ukrepov in njihovi uporabi. |
| --- | --- |

c)

podporo pripravi pravnih ukrepov in njihovi uporabi.

Člen 41

Energija in promet (STEER)

Ukrepi za pospeševanje energetske učinkovitosti ter uporabo novih in obnovljivih virov energije v prometu lahko vključuje:

| a) | podporo pobudam, ki se nanašajo na vse energetske vidike v prometu in na diverzifikacijo goriv; |
| --- | --- |

a)

podporo pobudam, ki se nanašajo na vse energetske vidike v prometu in na diverzifikacijo goriv;

| b) | pospeševanje obnovljivih goriv in energetske učinkovitosti v prometu; |
| --- | --- |

b)

pospeševanje obnovljivih goriv in energetske učinkovitosti v prometu;

| c) | podporo pripravi zakonodajnih ukrepov in njihovi uporabi. |
| --- | --- |

c)

podporo pripravi zakonodajnih ukrepov in njihovi uporabi.

Člen 42

Celostne pobude

Ukrepi za povezovanje raznih posebnih področij iz členov 39, 40 in 41 ali tistih, ki se nanašajo na določene prednostne naloge Skupnosti, lahko vključujejo:

| a) | združevanje energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije v raznih gospodarskih sektorjih; |
| --- | --- |

a)

združevanje energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije v raznih gospodarskih sektorjih;

| b) | povezovanje raznih instrumentov, orodij in akterjev v okviru istega ukrepa ali projekta. |
| --- | --- |

b)

povezovanje raznih instrumentov, orodij in akterjev v okviru istega ukrepa ali projekta.

ODDELEK 2

IZVAJANJE

Člen 43

Projekti za spodbujanje in razširjanje

Podpirajo se:

| a) | strateške študije na podlagi skupnih analiz in rednega spremljanja razvoja tržišč in energetskih trendov za pripravo prihodnjih pravnih ukrepov ali za pregled obstoječih pravnih aktov, vključno z delovanjem notranjega energetskega trga, za izvajanje srednjeročne in dolgoročne strategije na področju energije, da bi tako pospešili trajnostni razvoj, pa tudi za oblikovanje dolgoročnih prostovoljnih obvez industrije in drugih zainteresiranih strani ter za razvoj standardov, označevanja in sistemov certificiranja, po potrebi tudi v sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami; |
| --- | --- |

a)

strateške študije na podlagi skupnih analiz in rednega spremljanja razvoja tržišč in energetskih trendov za pripravo prihodnjih pravnih ukrepov ali za pregled obstoječih pravnih aktov, vključno z delovanjem notranjega energetskega trga, za izvajanje srednjeročne in dolgoročne strategije na področju energije, da bi tako pospešili trajnostni razvoj, pa tudi za oblikovanje dolgoročnih prostovoljnih obvez industrije in drugih zainteresiranih strani ter za razvoj standardov, označevanja in sistemov certificiranja, po potrebi tudi v sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami;

| b) | ustvarjanje, razširitev ali reorganizacija struktur in instrumentov za trajnostni energetski razvoj, vključno z lokalnim in regionalnim upravljanjem energije, in za razvoj ustreznih finančnih proizvodov in tržnih instrumentov, opirajoč se na izkušnje, pridobljene v okviru prejšnjih in sedanjih omrežij; |
| --- | --- |

b)

ustvarjanje, razširitev ali reorganizacija struktur in instrumentov za trajnostni energetski razvoj, vključno z lokalnim in regionalnim upravljanjem energije, in za razvoj ustreznih finančnih proizvodov in tržnih instrumentov, opirajoč se na izkušnje, pridobljene v okviru prejšnjih in sedanjih omrežij;

| c) | pospeševanje trajnostnih energetskih sistemov in opreme za nadaljnje spodbujanje njihove uveljavitve na trgu in naložb za olajšanje prehoda od predstavitve do trženja učinkovitejših tehnologij, akcije ozaveščanja in ustvarjanje institucionalnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

c)

pospeševanje trajnostnih energetskih sistemov in opreme za nadaljnje spodbujanje njihove uveljavitve na trgu in naložb za olajšanje prehoda od predstavitve do trženja učinkovitejših tehnologij, akcije ozaveščanja in ustvarjanje institucionalnih zmogljivosti;

| d) | razvoj struktur za obveščanje, izobraževanje in usposabljanje, izkoriščanje rezultatov, spodbujanje in razširjanje znanja in izkušenj ter dobrih praks, ki vključujejo vse potrošnike, razširjanje rezultatov ukrepov in projektov ter sodelovanje z državami članicami preko operativnih mrež; |
| --- | --- |

d)

razvoj struktur za obveščanje, izobraževanje in usposabljanje, izkoriščanje rezultatov, spodbujanje in razširjanje znanja in izkušenj ter dobrih praks, ki vključujejo vse potrošnike, razširjanje rezultatov ukrepov in projektov ter sodelovanje z državami članicami preko operativnih mrež;

| e) | spremljanje izvajanja in vpliva pravnih aktov Skupnosti in podpornih ukrepov. |
| --- | --- |

e)

spremljanje izvajanja in vpliva pravnih aktov Skupnosti in podpornih ukrepov.

Člen 44

Projekti vzorčnega testiranja na trgu

Skupnost zagotovi podporo projektom v zvezi z vzorčnim testiranjem na trgu inovativnih tehnik, postopkov, izdelkov ali praks, pomembnih za Skupnost, ki so že bili uspešno tehnično predstavljeni. Oblikuje se za spodbujanje širše uporabe takšnih tehnik, postopkov, izdelkov ali praks v okviru sodelujočih držav in njihovo pospeševanje.

ODDELEK 3

LETNI DELOVNI PROGRAM

Člen 45

Letni delovni program

Letni delovni program v skladu s cilji, določenimi v členu 37, podrobno določa:

| a) | ukrepe, potrebne za njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

a)

ukrepe, potrebne za njihovo izvajanje;

| b) | prioritete; |
| --- | --- |

b)

prioritete;

| c) | kvalitativne in kvantitativne cilje; |
| --- | --- |

c)

kvalitativne in kvantitativne cilje;

| d) | ustrezna merila za vrednotenje ter kvalitativne in kvantitativne kazalnike za analizo učinkovitosti doseganja rezultatov, ki bodo prispevali k doseganju ciljev posameznih programov in celotnega okvirnega programa; |
| --- | --- |

d)

ustrezna merila za vrednotenje ter kvalitativne in kvantitativne kazalnike za analizo učinkovitosti doseganja rezultatov, ki bodo prispevali k doseganju ciljev posameznih programov in celotnega okvirnega programa;

| e) | izvedbene časovne razporede; |
| --- | --- |

e)

izvedbene časovne razporede;

| f) | pravila za sodelovanje; |
| --- | --- |

f)

pravila za sodelovanje;

| g) | merila za izbiro in vrednotenje ukrepov. |
| --- | --- |

g)

merila za izbiro in vrednotenje ukrepov.

NASLOV III

SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 46

Odbori

1.   Komisiji pomagajo naslednji odbori:

| a) | odbor pri programu za podjetništvo in inovativnost, Upravni odbor za program za podjetništvo in inovativnost (UOPPI); |
| --- | --- |

a)

odbor pri programu za podjetništvo in inovativnost, Upravni odbor za program za podjetništvo in inovativnost (UOPPI);

| b) | odbor pri podpornem programu izvajanju politike IKT, Upravni odbor za podporni program izvajanju politike IKT (UOIKT); |
| --- | --- |

b)

odbor pri podpornem programu izvajanju politike IKT, Upravni odbor za podporni program izvajanju politike IKT (UOIKT);

| c) | odbor pri programu Inteligentna energija - Evropa, Upravni odbor za program inteligentna energija - Evropa (UOIE). |
| --- | --- |

c)

odbor pri programu Inteligentna energija - Evropa, Upravni odbor za program inteligentna energija - Evropa (UOIE).

Komisija skupaj z Odborom za PPI in v tesnem sodelovanju z UOIKT in UOIE v okviru celotnega okvirnega programa zagotavlja popolno usklajevanje in sodelovanje, vključno s strateškim upravljanjem, in skladno celovito izvajanje.

2.   Za odbore iz odstavka 1 se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju člena 8 Sklepa.

Obdobje iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3.   Odbori iz odstavka 1 sprejmejo svoje poslovnike.

Člen 47

Priročnik za uporabnike

1.   Po začetku veljavnosti okvirnega programa bo Komisija izdala pregleden in uporabniku prijazen priročnik za uporabnike, ki določa jasna, enostavna in pregledna splošna načela za sodelovanje upravičencev v okvirnem programu. To naj bi zlasti spodbudilo sodelovanje MSP.

2.   Komisija zagotovi, da je obdobje med predložitvijo vlog in obvestilom o rezultatih vrednotenja čim krajše. Rezultat vrednotenja se pošlje v razumnem času.

Člen 48

Strateški svetovalni odbor za konkurenčnost in inovacije

Komisiji svetuje Strateški svetovalni odbor za konkurenčnost in inovacije, ki ga sestavljajo predstavniki industrije in poslovnih združenj, vključno s tistimi, ki predstavljajo MSP in drugi strokovnjaki. Njihovo znanje in izkušnje morajo biti povezani s področji in vprašanji, ki jih obravnava okvirni program, med drugim financiranje, IKT, energija in eko-inovacije.

Člen 49

Razveljavitev

Sklep 96/413/ES se razveljavi.

Člen 50

Prehodni ukrepi

Izvedbeni ukrepi se v skladu s cilji iz člena 27(b) izvajajo v okviru Sklepa št. 456/2005/ES do 31. decembra 2008.

Ukrepi, ki so bili začeti v okviru Sklepa št. 456/2005/ES 31. decembra 2008 ali prej, se zato upravljajo v skladu z navedenim sklepom, razen če se odbori, ustanovljeni na podlagi Sklepa, nadomestijo z odbori iz člena 46(1)(b) tega sklepa.

V zvezi s storitvami iz člena 21(2)(a) lahko Komisija do 31. decembra 2007 nadaljuje vodenje mreže Evropskih informacijskih centrov in sklenitev letnih sporazumov o posebnih nepovratnih sredstvih s člani te mreže, ki se financira po sedanjem okvirnem programu, pri čemer se ohrani operativna ureditev za predhodni Večletni program za podjetja in podjetništvo, vzpostavljen z Odločbo 2000/819/ES.

Člen 51

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V ..., ...

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 65, 17.3.2006, str. 22.

1

(2)  UL C 115, 16.5.2006, str. 17.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2006.

3

(4)  UL L 124, 20.5.2003, str. 36.

4

(5)  UL L 167, 6.7.1996, str. 55.

5

(6)  UL L 183, 11.7.1997, str. 12. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo št. 1376/2002/ES (UL L 200, 30.7.2002, str. 1).

6

(7)  UL L 192, 28.7.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1682/2004 (UL L 308, 5.10.2004, str. 1).

7

(8)  UL L 333, 29.12.2000, str. 84. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo št. 1776/2005/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 289, 3.11.2005, str. 14).

8

(9)  UL L 14, 18.1.2001, str. 32.

9

(10)  UL L 176, 15.7.2003, str. 29. Odločba, kakor je bila spremenjena z Odločbo št. 787/2004/ES (UL L 138, 30.4.2004, str. 12).

10

(11)  UL L 336, 23.12.2003, str. 1. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo št. 2113/2005/ES (UL L 344, 27.12.2005, str. 34).

11

(12)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

12

(13)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

13

(14)  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

14

(15)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

15

(16)  UL L 77, 27.3.1996, str. 20.

16

(17)  UL L 167, 22.6.2001, str. 10.

17

(18)  UL L 345, 31.12.2003, str. 90.

18

(19)  UL L 283, 27.10.2001, str. 33. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

19

(20)  UL L 1, 4.1.2003, str. 65.

20

(21)  UL L 123, 17.5.2003, str. 42.

21

(22)  UL L 52, 21.2.2004, str. 50.

22

(23)  UL L 11, 16.1.2003, str. 1.

23

(24)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

24

(25)  UL L 79, 24.3.2005, str. 1.

25

(26)  Številke v cenah iz leta 2004. V znesek 3 284 milijonov EUR (cene iz leta 2004), dogovorjen v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju, je vključenih 88 milijonov EUR za program eVsebineplus za 2007-2008 v skladu s pravno podlago omenjenega programa.

26

PRILOGA I

OKVIRNA RAZČLENITEV PRORAČUNA

Okvirno dodeljena proračunska sredstva za posebne programe so:

| a) | 60 % vseh proračunskih sredstev za uresničevanje programa za podjetništvo in inovativnost, od katerih bo približno ena petina uporabljena za pospeševanje eko inovacij; |
| --- | --- |

a)

60 % vseh proračunskih sredstev za uresničevanje programa za podjetništvo in inovativnost, od katerih bo približno ena petina uporabljena za pospeševanje eko inovacij;

| b) | 20 % vseh proračunskih sredstev za uresničevanje podpornega programa izvajanju politike IKT; |
| --- | --- |

b)

20 % vseh proračunskih sredstev za uresničevanje podpornega programa izvajanju politike IKT;

| c) | 20 % vseh proračunskih sredstev za uresničevanje programa „Inteligentna energija — Evropa“. |
| --- | --- |

c)

20 % vseh proračunskih sredstev za uresničevanje programa „Inteligentna energija — Evropa“.

PRILOGA II

IZVEDBENI UKREPI ZA FINANČNE INSTRUMENTE SKUPNOSTI ZA MSP IZ ČLENA 17

1.   Ureditev, ki je skupna vsem finančnim instrumentom Skupnosti za MSP

A.   Proračun

Proračunska dodelitev pokriva vse stroške vsakega instrumenta, vključno s plačilnimi obveznostmi do finančnih posrednikov, kakor so izgube zaradi garancij, provizija za upravljanje za EIS in mednarodne finančne institucije, ki upravljajo vire EU, in vsi drugi upravičeni stroški ali izdatki.

Prenos virov med instrumenti je prožen, da je možen odziv na nov razvoj dogodkov in spremembe tržnih razmer, ki se dogodijo med izvajanjem okvirnega programa.

B.   Skrbniški računi

EIS in ustrezne mednarodne finančne institucije odprejo ločene skrbniške račune za proračunska sredstva vsakega instrumenta. Ti računi se lahko obrestujejo. Obresti, prejete do 31. decembra 2013, se lahko prištejejo k virom in se lahko uporabijo za namene določenega instrumenta.

Plačila, ki jih skrbnik izvede za pokritje plačilnih obveznosti do finančnih posrednikov, se knjižijo v breme ustreznega skrbniškega računa. Zneski, ki jih morajo skrbniki vrniti v splošni proračun Evropske unije, upravljavske provizije skrbnikom ter drugi upravičeni stroški in izdatki se knjižijo v breme skrbniškega računa v skladu s pogoji, določenimi v sporazumih med Komisijo in skrbnikom. V dobro skrbniškega računa se knjižijo prejemki iz Komisije, obresti, in odvisno od instrumenta, iztržki iz naložb (GIF), ali pristojbine za nečrpanje sredstev in pristojbine za garancije ter druge terjatve (pomoč SMEG).

Po 31. decembru 2013 se saldo na skrbniškem računu, razen porabljenih sredstev, ki še niso bile knjižene v breme, in sredstev, primernih za pokritje upravičenih stroškov in izdatkov, vrne v splošni proračun Evropske unije.

C.   Pristojbine

Za delovanje instrumentov je treba uporabiti primerno politiko za pristojbine. Komisija določi pristojbine v skladu s tržno prakso in pri tem upošteva:

| — | celotno trajanje ustreznega instrumenta in ustrezne zahteve za spremljanje, ki trajajo dlje kot obdobje proračunskih obveznosti; |
| --- | --- |

—

celotno trajanje ustreznega instrumenta in ustrezne zahteve za spremljanje, ki trajajo dlje kot obdobje proračunskih obveznosti;

| — | države upravičenke; |
| --- | --- |

—

države upravičenke;

| — | stopnjo novosti in zahtevnosti instrumenta; |
| --- | --- |

—

stopnjo novosti in zahtevnosti instrumenta;

| — | število povezanih dejavnosti, kot so raziskave tržišča, identifikacija posrednikov in pogajanja z njimi, strukturiranje posla, sklepanje pogodb, spremljanje in poročanje. |
| --- | --- |

—

število povezanih dejavnosti, kot so raziskave tržišča, identifikacija posrednikov in pogajanja z njimi, strukturiranje posla, sklepanje pogodb, spremljanje in poročanje.

D.   Vidljivost in ozaveščanje

Vsak posrednik zagotovi ustrezno raven vidljivosti in preglednosti za podporo, ki jo daje Skupnost, vključno z ustreznimi informacijami o finančnih možnostih, ki jih ponuja okvirni program.

Zagotovi se, da so končni upravičenci ustrezno obveščeni o razpoložljivih možnostih financiranja.

2.   Izvajanje GIF

A.   Uvod

Komisija in EIS se dogovorita o vidikih skrbništva, upravljanja in spremljanja. Komisija uporablja posebne smernice za zakladniško upravljanje.

B.   Posredniki

GIF1 in GIF2 sta usmerjena v tržno naravnane posrednike, ki jih upravljajo neodvisne skupine z ustrezno kombinacijo znanja in izkušenj. Posredniki se izberejo v skladu z dobrimi poslovnimi in tržnimi praksami na transparenten in nediskriminatoren način, z izogibanjem vsakršnim navzkrižjem interesa, za delo na širokem razponu specializiranih skladov ali podobnih struktur.

C.   Merila o izpolnjevanju pogojev

GIF se dopolnjuje z dejavnostmi skupine Evropske investicijske banke na podlagi lastnih virov, vključno z EIS, tako da sprejme investicijsko politiko s povečanim dejavnikom tveganja, in sicer za posredniške sklade in njihove naložbene politike.

GIF 1

GIF 1 vlaga v posredniške sklade tveganega kapitala in druge naložbene mehanizme, ki vlagajo v do 10 let stara MSP, ki značilno začnejo s pred-A (semensko) in A (zgodnjo) življenjsko fazo, ter po potrebi zagotavlja nadaljnje naložbe. Običajni največji skupni znesek vlaganja v posredniški sklad tveganega kapitala je 25 % od celotnega kapitala ustreznega sklada ali do 50 % za nove sklade, ki bodo verjetno imeli močno vlogo katalizatorjev pri razvoju tržišč tveganega kapitala za določeno tehnologijo ali za določeno regijo, kakor tudi za naložbene mehanizme poslovnih angelov. Največji skupni znesek vlaganja v posredniške sklade tveganega kapitala je 50 % v primerih, ko je naložbena usmeritev sklada MSP z dejavnostjo na področju eko-inovacij. Vsaj 50 % kapitala, vloženega v sklad, morajo prispevati investitorji, ki delajo v razmerah, ki ustrezajo običajnim tržnim razmeram (po „načelu investitorjev v tržnem gospodarstvu“), ne glede na pravno naravo in lastniško strukturo investitorjev, ki prispevajo ta del kapitala. Nobena obveznost v posameznem skladu ne sme preseči 30 milijonov EUR. GIF 1 lahko sovlaga z lastnimi viri EIS ali z viri s pooblastilom EIB ali drugimi viri, ki jih upravlja EIS.

GIF 2

GIF 2 vlaga v posredniške sklade tveganega kapitala, ki vlagajo v MSP, običajno v B in C (razširitveni) življenjski fazi. Običajno je največji skupni znesek vlaganja v posredniški sklad tveganega kapitala 15% celotnega kapitala ustreznega sklada ali do 25 % za:

| — | nove sklade, ki bodo verjetno imeli posebno močno vlogo kot katalizatorji pri razvoju tržišč tveganega kapitala za določeno tehnologijo ali določeno regijo; |
| --- | --- |

—

nove sklade, ki bodo verjetno imeli posebno močno vlogo kot katalizatorji pri razvoju tržišč tveganega kapitala za določeno tehnologijo ali določeno regijo;

| — | sklade, ki so predvsem usmerjeni v vlaganje v MSP z dejavnostjo na področju ekoloških inovacij; |
| --- | --- |

—

sklade, ki so predvsem usmerjeni v vlaganje v MSP z dejavnostjo na področju ekoloških inovacij;

| — | skladi, ki jih prvič ustanavljajo upravljalske skupine. |
| --- | --- |

—

skladi, ki jih prvič ustanavljajo upravljalske skupine.

V primeru sovlaganj sredstev GIF2, ko EIS sovlaga lastne vire ali vire s pooblastilom EIB ali druge vire, ki jih upravlja EIS, je največji prispevek iz virov GIF2 lahko 15 %. Vsaj 50 % kapitala vloženega v sklad morajo zagotoviti investitorji, ki delajo v razmerah, ki ustrezajo običajnim tržnim razmeram (po „načelu investitorjev v tržnem gospodarstvu“), ne glede na pravno naravo in lastniško strukturo investitorjev, ki zagotavljajo ta del kapitala. Nobena obveznost v posameznem skladu ne sme preseči 30 milijonov EUR.

D.   Enakovrednost naložb

Naložbe v okviru GIF v posredniške sklade morajo biti enakovredne z zasebnimi investitorji.

E.   Temeljna vloga

Da bi imeli novi skladi zlasti močno vlogo katalizatorjev pri razvoju tržišč tveganega kapitala za določeno tehnologijo ali v določeni regiji, ima lahko EIS vlogo temeljnega vlagatelja.

F.   Preglednost pogojev

EIS zagotovi, da so pogoji financiranja v okviru GIF 1 in GIF 2 pregledni in razumljivi.

G.   Trajanje pomoči GIF

GIF je dolgoročna pomoč, ki običajno obsega 5- do 12-letne vezave sredstev v posredniških skladih. V vsakem primeru trajanje vlaganja v okviru GIF ne presega 19 let od trenutka podpisa sporazuma o pooblastilu med Komisijo in EIS. Primerne strategija za izstop je treba še določiti v sporazumih med EIS in posredniki.

H.   Izvajanje naložb

Ker bo večina bodočih naložb v okviru GIF v podjetjih, ki ne bodo kotirala na borzi in bodo nelikvidna, bo izvajanje teh naložb temeljilo na razdeljevanju donosov, ki jih posredniki prejmejo za prodajo naložb v MSP.

I.   Ponovno vlaganje donosov iz izvedenih naložb

Donosi, vključno z dividendami in povračili, prejetimi od EIS pred 31. decembrom 2013, se prištejejo k virom GIF in se uporabijo za GIF.

3.   Izvajanje SMEG

A.   Uvod

Komisija in EIS se dogovorita o vidikih skrbništva, upravljanja in spremljanja. Komisija uporablja posebne smernice za zakladniško upravljanje.

B.   Posredniki

Posredniki se izberejo med že delujočimi garancijskimi shemami ali tistimi, ki bodo ustanovljene v upravičenih državah, vključno z organizacijami za vzajemne garancije, in vsemi drugimi primernimi finančnimi institucijami. Postopki izbire so pregledni in nediskriminatorni in se izogibajo vsakršnemu navzkrižju interesov.

Posredniki se izberejo skladno z dobrimi praksami na tržišču v zvezi z učinkom na:

| — | obseg financiranja (dolžniški, lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital), ki je na razpolago MSP in/ali |
| --- | --- |

—

obseg financiranja (dolžniški, lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital), ki je na razpolago MSP in/ali

| — | dostop MSP do finančnih virov in/ali |
| --- | --- |

—

dostop MSP do finančnih virov in/ali

| — | tveganje pri financiranju MSP z zadevnim posrednikom. |
| --- | --- |

—

tveganje pri financiranju MSP z zadevnim posrednikom.

C.   Upravičenost

Finančne razmere, ki urejajo upravičenost pomoči SMEG, se za vsakega posrednika določijo na podlagi njegovih dejavnosti z namenom doseči čim več MSP. Ta pravila odražajo razmere trga in prakse na določenem območju.

Financiranje za pridobitev opredmetenih in neopredmetenih sredstev, vključno z inovacijskimi dejavnostmi, tehnološkim razvojem in pridobivanjem dovoljenj, je upravičeno.

Merila, ki se nanašajo na četrti okvir SMEG, (d) listninjenje dolžniških potrtfeljev MSP, vključno s posamičnimi prenosi in prenosi med več prodajalci in več državami. Upravičenost temelji na dobrih praksah na tržišču, zlasti glede kakovosti posojil in razpršitve tveganja portfeljev.

D.   Garancijski pogoji

Garancije, ki jih EIS daje v imenu Komisije za (a) dolžniško financiranje, (b) mikrokredite in (c) lastniški ali navidezni lastniški kapital, za pomoč SMEG obsega del tveganj, ki jih prevzemajo finančni posredniki s finančnimi portfelji posameznih prenosov. Četrti okvir pomoči SMEG, (d) listninjenje, obsega delitev tveganja določenih listninskih tranš, ki imajo prednost pred prvim izgubljenim deležem ali prepušča znaten del tveganja prvega izgubljenega deleža izdajatelju in razporedi tveganje preostalega deleža.

Garancije, ki jih daje EIS v zvezi z (a) financiranjem dolgov, (b) mikrokrediti in (c) lastniškim ali navideznim lastniškim kapitalom za pomoč SMEG, se običajno razvrstijo enakovredno z garancijami ali po potrebi s financiranjem s strani posrednika.

EIS lahko finančnega posrednika obremeni s pristojbino, ki se izračuna na podlagi razpoložljivih sredstev, ki niso bila uporabljena v skladu z dogovorjenim terminskim načrtom (pristojbina za nečrpanje sredstev), in s pristojbino za garancije. Lahko tudi zaračuna pristojbine v zvezi s posamičnimi listninskimi transakcijami.

E.   Limitirane največje skupne izgube EIS

Strošek pomoči SMEG je za splošni proračun Evropske unije omejen, tako da v nobenih okoliščinah ne preseže proračunsko dodeljenih sredstev, danih na voljo EIS za to pomoč SMEG. V proračunu ne bo pogojnih obveznosti.

Obveznost EIS, da plača svoj del izgub posrednikov, traja dokler skupni znesek opravljenih plačil za pokritje izgub iz določenega finančnega portfelja, po potrebi zmanjšanega za skupni znesek ustreznega pokritja izgub, ne doseže vnaprej dogovorjenega zneska, po katerem garancija EIS samodejno ugasne.

F.   Pokrivanje izgub in drugi prihodki, ki se vplačajo na skrbniški račun

Pokritje izgub, prejeto od določenega posrednika se vknjiži v dobro skrbniškega računa in se upošteva pri izračunu limitiranih največjih skupnih izgub EIS do posrednika. Drugi prihodki, kot pristojbine za nečrpanje sredstev SMEG in pristojbine za garancije, se knjižijo v dobro skrbniškega računa in se prištejejo k virom pomoči SMEG, če so prispeli pred 31. decembrom 2013.

G.   Trajanje pomoči SMEG

Posamezne garancije MSP imajo lahko rok zapadlosti do 10 let.

4.   Izvajanje CBS

A.   Uvod

Podrobnosti za ukrepe s semenskim kapitalom in ukrepe partnerstva, vključno z upraviteljem, upravljanjem in spremljanjem, so predmet sporazuma med Komisijo in EIS ali ustreznim mednarodnimi finančnimi institucijami.

Posredniki se izberejo skladno z dobrimi praksami na tržišču.

Postopki izbire za zagotavljanje tehnične pomoči so pregledni in nediskriminatorni in se izogibajo vsakršnemu navzkrižju interesov.

B.   Ukrepi semenskega kapitala

Ukrepi semenskega kapitala delujejo na podlagi zaupanja. Dodelitev proračunskih sredstev obsega celotne stroške ukrepa, vključno s pristojbinami za upravljanje in vsemi drugimi upravičenimi stroški ali izdatki. Zagotovljena nepovratna sredstva podpirajo investicijske sklade, kar vključuje semenski kapital v njihovem globalnem programu naložb, s tem da pokrivajo delež posledičnih stroškov upravljanja.

C.   Ukrepi partnerstva

Ukrepi partnerstva se izvajajo preko EIS ali ustreznih mednarodnih finančnih institucij. Obsegajo tehnično pomoč, pristojbine za upravljanje in druge upravičene stroške podpore za vzpostavitev institucij in kadrov.

5.   Vrednotenje

Zunanje vrednotenje izvajajo neodvisni izvedenci, ki upoštevajo vpliv pobude za razvoj in zaposlovanje, določene s Sklepom Sveta 98/347/ES z dne 19. maja 1998 o ukrepih finančne pomoči za mala in srednje velika podjetja (MSP), ki so inovativna in ustvarjajo nova delovna mesta — pobuda rasti in zaposlovanja (1), in večletnim programom za podjetja in podjetništvo, zlasti za mala in srednje velika podjetja (MSP). Zunanja vrednotenja ocenijo vpliv finančnih instrumentov Skupnosti za MSP in podajo kakovostno in količinsko analizo doseženih rezultatov, zlasti z ocenjevanjem vzvodnega učinka ter stroškov in koristi za vsak instrument. Poročila o vrednotenju prikažejo statistične podatke za Unijo kot celoto in za posamezne države članice ter druge sodelujoče države, vključno:

| — | za GIF, s številom doseženih MSP in številom ustvarjenih delovnih mest; |
| --- | --- |

—

za GIF, s številom doseženih MSP in številom ustvarjenih delovnih mest;

| — | s stopnjo donosa vlagateljem; |
| --- | --- |

—

s stopnjo donosa vlagateljem;

| — | za pomoč SMEG, s številom in vrednostjo posojil, ki so jih finančni posredniki dali MSP, in številom doseženih MSP ter s številom in vrednostjo posojil v neplačilu; |
| --- | --- |

—

za pomoč SMEG, s številom in vrednostjo posojil, ki so jih finančni posredniki dali MSP, in številom doseženih MSP ter s številom in vrednostjo posojil v neplačilu;

| — | za ukrep semenskega kapitala, s številom organizacij, ki so prejele pomoč, in obsegom naložb semenskega kapitala; |
| --- | --- |

—

za ukrep semenskega kapitala, s številom organizacij, ki so prejele pomoč, in obsegom naložb semenskega kapitala;

| — | za ukrepe partnerstva, s številom posrednikov, ki so prejeli pomoč, in številom doseženih MSP; |
| --- | --- |

—

za ukrepe partnerstva, s številom posrednikov, ki so prejeli pomoč, in številom doseženih MSP;

| — | vsemi posebnimi izhodnimi podatki v zvezi z ekološkimi inovacijami. |
| --- | --- |

—

vsemi posebnimi izhodnimi podatki v zvezi z ekološkimi inovacijami.

Rezultati, spoznanja na podlagi poročil zunanjih presojevalcev in izmenjava dobrih praks med zainteresiranimi stranmi morajo biti ustrezno vidljivi.

---

(1)  UL L 155, 29.5.1998, str. 43.

PRILOGA III

PODROBNOSTI O STORITVAH V PODPORO POSLOVANJU IN INOVATIVNOSTI IZ ČLENA 21

| (a) | Informacije, odziv in storitve poslovnega sodelovanja in internacionalizacije






  — | razširjanje informacij v zvezi z delovanjem in priložnostmi za blago in storitve na notranjem tržišču, vključno z informiranjem o razpisih; |
| --- | --- | --- |

(a)

Informacije, odziv in storitve poslovnega sodelovanja in internacionalizacije

—

razširjanje informacij v zvezi z delovanjem in priložnostmi za blago in storitve na notranjem tržišču, vključno z informiranjem o razpisih;

| — | proaktivno promoviranje pobud, politik in programov Skupnosti pomembnih za MSP in zagotavljanje informacij MSP o prijavnih postopkih za takšne programe; |
| --- | --- |

—

proaktivno promoviranje pobud, politik in programov Skupnosti pomembnih za MSP in zagotavljanje informacij MSP o prijavnih postopkih za takšne programe;

| — | izvedbena orodja za merjenje vpliva obstoječe zakonodaje na MSP; |
| --- | --- |

—

izvedbena orodja za merjenje vpliva obstoječe zakonodaje na MSP;

| — | prispevki k izvajanju študij Komisije o presoji vplivov; |
| --- | --- |

—

prispevki k izvajanju študij Komisije o presoji vplivov;

| — | druga ustrezna sredstva za vključitev MSP v proces oblikovanja evropskih politik. |
| --- | --- |

—

druga ustrezna sredstva za vključitev MSP v proces oblikovanja evropskih politik.

| — | pomoč MSP pri razvoju čezmejnih dejavnosti in mednarodnih omrežij; |
| --- | --- |

—

pomoč MSP pri razvoju čezmejnih dejavnosti in mednarodnih omrežij;

| — | podpora MSP pri iskanju ustreznih partnerjev iz zasebnega ali javnega sektorja z ustreznimi sredstvi. |
| --- | --- |

—

podpora MSP pri iskanju ustreznih partnerjev iz zasebnega ali javnega sektorja z ustreznimi sredstvi.

| (b) | Inovacije, tehnologija in storitve prenosa znanja






  — | razširjanje informacij in ozaveščanje glede politik, povezanih z inovacijami, pravnimi akti in podpornimi programi; |
| --- | --- | --- |

(b)

Inovacije, tehnologija in storitve prenosa znanja

—

razširjanje informacij in ozaveščanje glede politik, povezanih z inovacijami, pravnimi akti in podpornimi programi;

| — | sodelovanje pri razširjanju in izkoriščanju raziskovalnih rezultatov; |
| --- | --- |

—

sodelovanje pri razširjanju in izkoriščanju raziskovalnih rezultatov;

| — | zagotavljanje posredniških storitev za tehnologijo in prenos znanja ter za ustvarjanje partnerstva med vsemi vrstami inovacijskih dejavnikov; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje posredniških storitev za tehnologijo in prenos znanja ter za ustvarjanje partnerstva med vsemi vrstami inovacijskih dejavnikov;

| — | spodbujanje sposobnosti podjetij, zlasti MSP, za inovacije; |
| --- | --- |

—

spodbujanje sposobnosti podjetij, zlasti MSP, za inovacije;

| — | omogočanje povezovanja z drugimi storitvami na področju inovacij, vključno s storitvami, povezanimi z intelektualno lastnino. |
| --- | --- |

—

omogočanje povezovanja z drugimi storitvami na področju inovacij, vključno s storitvami, povezanimi z intelektualno lastnino.

| (c) | Storitve za spodbujanje sodelovanja MSP v sedmem okvirnem raziskovalnem programu






  — | ozaveščanje med MSP o sedmem okvirnem raziskovalnem programu; |
| --- | --- | --- |

(c)

Storitve za spodbujanje sodelovanja MSP v sedmem okvirnem raziskovalnem programu

—

ozaveščanje med MSP o sedmem okvirnem raziskovalnem programu;

| — | pomoč MSP pri opredeljevanju njihovih raziskovalnih in tehnoloških potreb in pri iskanju ustreznih partnerjev; |
| --- | --- |

—

pomoč MSP pri opredeljevanju njihovih raziskovalnih in tehnoloških potreb in pri iskanju ustreznih partnerjev;

| — | pomoč MSP pri pripravi in koordinaciji predlogov za sodelovanje pri projektih Sedmega okvirnega raziskovalnega programa. |
| --- | --- |

—

pomoč MSP pri pripravi in koordinaciji predlogov za sodelovanje pri projektih Sedmega okvirnega raziskovalnega programa.

P6_TA(2006)0231

Mala in srednja podjetja v državah v razvoju

Resolucija Evropskega parlamenta o malih in srednjih podjetjih v državah v razvoju (2005/2207(INI))

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Priloge II k Sporazumu o partnerstvu iz Cotonouja (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priloge II k Sporazumu o partnerstvu iz Cotonouja (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. marca 2006 Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z naslovom „Izvajanje partnerstva za rast in delovna mesta: Evropa — središče odličnosti za družbeno odgovornost podjetij“ (KOM(2006)0136), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. marca 2006 Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z naslovom „Izvajanje partnerstva za rast in delovna mesta: Evropa — središče odličnosti za družbeno odgovornost podjetij“ (KOM(2006)0136),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. novembra 2005 o predlogu za skupno izjavo Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije o razvojni politiki Evropske unije — „Evropsko soglasje“ (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. novembra 2005 o predlogu za skupno izjavo Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije o razvojni politiki Evropske unije — „Evropsko soglasje“ (2),

| — | ob upoštevanju skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki se sestajajo v okviru Sveta, ter Evropskega parlamenta in Komisije o razvojni politiki Evropske unije „Evropsko soglasje“ (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki se sestajajo v okviru Sveta, ter Evropskega parlamenta in Komisije o razvojni politiki Evropske unije „Evropsko soglasje“ (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. novembra 2005 o razvojni strategiji za Afriko (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. novembra 2005 o razvojni strategiji za Afriko (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. oktobra 2005 Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z naslovom „Strategija EU za Afriko: k Evro-afriškemu paktu za pospešitev razvoja Afrike“ (KOM(2005)0489), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. oktobra 2005 Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z naslovom „Strategija EU za Afriko: k Evro-afriškemu paktu za pospešitev razvoja Afrike“ (KOM(2005)0489),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2005 o vlogi Evropske unije pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja (RCT) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2005 o vlogi Evropske unije pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja (RCT) (5),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta službe Komisije z dne 29. oktobra 2004 z naslovom „Poročilo ES o razvojnih ciljih tisočletja 2000 — 2004“ (SEK(2004)1379), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta službe Komisije z dne 29. oktobra 2004 z naslovom „Poročilo ES o razvojnih ciljih tisočletja 2000 — 2004“ (SEK(2004)1379),

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A6-0151/2006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A6-0151/2006),

| A. | ker se evropske politike za mala in srednja podjetja ne bi smele samodejno prenesti na države v razvoju, |
| --- | --- |

A.

ker se evropske politike za mala in srednja podjetja ne bi smele samodejno prenesti na države v razvoju,

| B. | ker v državah v razvoju ni splošno sprejete opredelitve malih in srednjih podjetij, |
| --- | --- |

B.

ker v državah v razvoju ni splošno sprejete opredelitve malih in srednjih podjetij,

| C. | ker sektor malih in srednjih podjetij vključuje heterogeno skupino podjetij, ki v državah v razvoju delujejo pod različnimi tržnimi pogoji, |
| --- | --- |

C.

ker sektor malih in srednjih podjetij vključuje heterogeno skupino podjetij, ki v državah v razvoju delujejo pod različnimi tržnimi pogoji,

| D. | ker mala in srednja podjetja ustvarjajo delovna mesta in gradijo civilno družbo, |
| --- | --- |

D.

ker mala in srednja podjetja ustvarjajo delovna mesta in gradijo civilno družbo,

| E. | ker so mala in srednja podjetja sredstvo za doseganje socialnega in gospodarskega razvoja z zmanjševanjem revščine, |
| --- | --- |

E.

ker so mala in srednja podjetja sredstvo za doseganje socialnega in gospodarskega razvoja z zmanjševanjem revščine,

| F. | ker so v večini regij v razvoju razširjene čezmejne dejavnosti, ki jim je zato treba nameniti posebno pozornost pri oblikovanju politike in programov, |
| --- | --- |

F.

ker so v večini regij v razvoju razširjene čezmejne dejavnosti, ki jim je zato treba nameniti posebno pozornost pri oblikovanju politike in programov,

| G. | ker je lahko regionalni pristop k razvoju malih in srednjih podjetij, ki vključuje vlade, regionalne in lokalne organe ter organizacije civilne družbe iz dveh ali več držav, rešitev za razvoj malih in srednjih podjetij v številnih regijah držav v razvoju, |
| --- | --- |

G.

ker je lahko regionalni pristop k razvoju malih in srednjih podjetij, ki vključuje vlade, regionalne in lokalne organe ter organizacije civilne družbe iz dveh ali več držav, rešitev za razvoj malih in srednjih podjetij v številnih regijah držav v razvoju,

| H. | ker se je treba posebej posvetiti vlogi malih in srednjih podjetij v gospodarstvu malih otoških držav, |
| --- | --- |

H.

ker se je treba posebej posvetiti vlogi malih in srednjih podjetij v gospodarstvu malih otoških držav,

| I. | ker se je treba posebej posvetiti vlogi malih in srednjih podjetij v državah, ki so jih prizadeli konflikti, kot sredstvu za učinkovito ponovno vključevanje nekdanjih borcev v družbo, |
| --- | --- |

I.

ker se je treba posebej posvetiti vlogi malih in srednjih podjetij v državah, ki so jih prizadeli konflikti, kot sredstvu za učinkovito ponovno vključevanje nekdanjih borcev v družbo,

| J. | ker si morajo državni organi prizadevati za čim manj birokracije, da se izognejo ustvarjanju ovir za razvoj malih in srednjih podjetij, |
| --- | --- |

J.

ker si morajo državni organi prizadevati za čim manj birokracije, da se izognejo ustvarjanju ovir za razvoj malih in srednjih podjetij,

| K. | ker registracija ne sme ovirati ustanovitve malih podjetij ali nadgradnje mikropodjetij v mala podjetja, |
| --- | --- |

K.

ker registracija ne sme ovirati ustanovitve malih podjetij ali nadgradnje mikropodjetij v mala podjetja,

| L. | ker lahko oblikovanje lokalnih in regionalnih mrež zelo ugodno vpliva na mala podjetja, |
| --- | --- |

L.

ker lahko oblikovanje lokalnih in regionalnih mrež zelo ugodno vpliva na mala podjetja,

| M. | ker je treba širiti najboljše prakse o oblikovanju, izvajanju in vrednotenju pobud za spodbujanje rasti malih in srednjih podjetij ter lokalnega gospodarskega razvoja in razvoja zaposlovanja, |
| --- | --- |

M.

ker je treba širiti najboljše prakse o oblikovanju, izvajanju in vrednotenju pobud za spodbujanje rasti malih in srednjih podjetij ter lokalnega gospodarskega razvoja in razvoja zaposlovanja,

| N. | ker morajo imeti udeleženci na terenu, njihova združenja in druge oblike organizacij temeljno vlogo pri oblikovanju in izvajanju katere koli politike za mala in srednja podjetja, |
| --- | --- |

N.

ker morajo imeti udeleženci na terenu, njihova združenja in druge oblike organizacij temeljno vlogo pri oblikovanju in izvajanju katere koli politike za mala in srednja podjetja,

| O. | ker je treba pri oblikovanju politike in programov za mala in srednja podjetja upoštevati regionalne in kulturne razlike, |
| --- | --- |

O.

ker je treba pri oblikovanju politike in programov za mala in srednja podjetja upoštevati regionalne in kulturne razlike,

| P. | ker je večina mikropodjetij družinskih in se jim je zato treba posebej posvetiti pri oblikovanju politike za mala in srednja podjetja, |
| --- | --- |

P.

ker je večina mikropodjetij družinskih in se jim je zato treba posebej posvetiti pri oblikovanju politike za mala in srednja podjetja,

| Q. | ker so ženske pomembne gospodarske udeleženke pri ustanavljanju in razvoju mikropodjetij in malih podjetij ter ženska podjetja ne smejo biti več izolirana, |
| --- | --- |

Q.

ker so ženske pomembne gospodarske udeleženke pri ustanavljanju in razvoju mikropodjetij in malih podjetij ter ženska podjetja ne smejo biti več izolirana,

| R. | ker se je treba posebej posvetiti projektom ženskih podjetij za preprečitev, da bi zgodovinsko obnašanje in tradicija ovirala oblikovanje in celovito izvajanje pobud v zvezi z mikropodjetji in malimi podjetji, |
| --- | --- |

R.

ker se je treba posebej posvetiti projektom ženskih podjetij za preprečitev, da bi zgodovinsko obnašanje in tradicija ovirala oblikovanje in celovito izvajanje pobud v zvezi z mikropodjetji in malimi podjetji,

| S. | ker imajo zadruge pomembno vlogo pri ohranjanju lokalnih gospodarstev in strukturiranju in zagotavljanju kohezije lokalnim skupnostim, |
| --- | --- |

S.

ker imajo zadruge pomembno vlogo pri ohranjanju lokalnih gospodarstev in strukturiranju in zagotavljanju kohezije lokalnim skupnostim,

| T. | ker so lokalne ustanove pomembne pri zagotavljanju podpore malim in srednjim podjetjem, |
| --- | --- |

T.

ker so lokalne ustanove pomembne pri zagotavljanju podpore malim in srednjim podjetjem,

| U. | ker lahko politika o ustanavljanju malih in srednjih podjetij vpliva na zmanjševanje pomena sivega gospodarstva, |
| --- | --- |

U.

ker lahko politika o ustanavljanju malih in srednjih podjetij vpliva na zmanjševanje pomena sivega gospodarstva,

| V. | ker je treba zagotoviti varnost za ustanavljanje in delovanje malih in srednjih podjetij, |
| --- | --- |

V.

ker je treba zagotoviti varnost za ustanavljanje in delovanje malih in srednjih podjetij,

| W. | ker so zadruge blizu tradicionalnim praksam združevanja v številnih podeželskih in mestnih skupnostih, |
| --- | --- |

W.

ker so zadruge blizu tradicionalnim praksam združevanja v številnih podeželskih in mestnih skupnostih,

| X. | ker je z oblikovanjem novih zadrug možno spremeniti dejavnosti sivega gospodarstva v formalno urejene dejavnosti, |
| --- | --- |

X.

ker je z oblikovanjem novih zadrug možno spremeniti dejavnosti sivega gospodarstva v formalno urejene dejavnosti,

| Y. | ker je treba podpirati pobude za izboljšanje razmer za naložbe in poslovne priložnosti, ki pomagajo pri ustvarjanju delovnih mest in blagostanja za revne, |
| --- | --- |

Y.

ker je treba podpirati pobude za izboljšanje razmer za naložbe in poslovne priložnosti, ki pomagajo pri ustvarjanju delovnih mest in blagostanja za revne,

| Z. | ker mala in srednja podjetja potrebujejo dovolj časa in izgradnje zmogljivosti, da se prilagodijo postopnemu odpiranju svojih sektorjev konkurenci na svetovnem trgu; ker mora kritična razsežnost prek procesov združevanja ustvariti kritično maso, ki je potrebna za postopno odpravo zaščite iz začetne faze, |
| --- | --- |

Z.

ker mala in srednja podjetja potrebujejo dovolj časa in izgradnje zmogljivosti, da se prilagodijo postopnemu odpiranju svojih sektorjev konkurenci na svetovnem trgu; ker mora kritična razsežnost prek procesov združevanja ustvariti kritično maso, ki je potrebna za postopno odpravo zaščite iz začetne faze,

| AA. | ker je treba v malih in srednjih podjetjih postopoma uveljavljati koncept družbene odgovornosti, prek katerega so družbena in okoljska vprašanja vključena v poslovanje, |
| --- | --- |

AA.

ker je treba v malih in srednjih podjetjih postopoma uveljavljati koncept družbene odgovornosti, prek katerega so družbena in okoljska vprašanja vključena v poslovanje,

| AB. | ker se je treba posebej posvetiti socialno-gospodarskemu okolju malih in srednjih podjetij, na primer pri izobraževanju in usposabljanju človeških virov, komunikacijski in informacijski infrastrukturi, dostopu do primarnih surovin in trgov, |
| --- | --- |

AB.

ker se je treba posebej posvetiti socialno-gospodarskemu okolju malih in srednjih podjetij, na primer pri izobraževanju in usposabljanju človeških virov, komunikacijski in informacijski infrastrukturi, dostopu do primarnih surovin in trgov,

| AC. | ker sta sklepanje partnerstev in vzpostavitev informacijskih sistemov, ki zagotavljajo dostop do znanja za razvoj, izredno pomembna, |
| --- | --- |

AC.

ker sta sklepanje partnerstev in vzpostavitev informacijskih sistemov, ki zagotavljajo dostop do znanja za razvoj, izredno pomembna,

| AD. | ker so v državah v razvoju mala in srednja podjetja pomembna pri razvoju pobud za trajnostni turizem, |
| --- | --- |

AD.

ker so v državah v razvoju mala in srednja podjetja pomembna pri razvoju pobud za trajnostni turizem,

| AE. | ker nestrukturirani finančni sistemi še posebej zavirajo rast mikropodjetij in malih podjetij, |
| --- | --- |

AE.

ker nestrukturirani finančni sistemi še posebej zavirajo rast mikropodjetij in malih podjetij,

| AF. | ker so glavni viri finančnih sredstev, ki so na voljo malim in srednjim podjetjem, neuradna posojila neuradnih združenj, družine in prijateljev, nizki prihranki in zadržani prihodki ter nakazila, |
| --- | --- |

AF.

ker so glavni viri finančnih sredstev, ki so na voljo malim in srednjim podjetjem, neuradna posojila neuradnih združenj, družine in prijateljev, nizki prihranki in zadržani prihodki ter nakazila,

| AG. | ker lahko zagotovitev semenskega kapitala prispeva k ustanavljanju in razvoju malih in srednjih podjetij, |
| --- | --- |

AG.

ker lahko zagotovitev semenskega kapitala prispeva k ustanavljanju in razvoju malih in srednjih podjetij,

| AH. | ker sta dostop do kredita, zlasti srednje- in dolgoročnega kredita, ter krepitev finančnih posrednikov pomembna za razvoj malih in srednjih podjetij, |
| --- | --- |

AH.

ker sta dostop do kredita, zlasti srednje- in dolgoročnega kredita, ter krepitev finančnih posrednikov pomembna za razvoj malih in srednjih podjetij,

| AI. | ker izkušnje kažejo, da so ženske najboljši uporabniki mikrokreditov v državah v razvoju, kar jim omogoča udeležbo pri doseganju trajnosti lokalnega gospodarstva, |
| --- | --- |

AI.

ker izkušnje kažejo, da so ženske najboljši uporabniki mikrokreditov v državah v razvoju, kar jim omogoča udeležbo pri doseganju trajnosti lokalnega gospodarstva,

| AJ. | ker Skupina afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) in druge države v razvoju, vključno z nacionalnimi in regionalnimi ustanovami, sodelujejo pri upravljanju skladov, ki spodbujajo razvoj malih in srednjih podjetij, |
| --- | --- |

AJ.

ker Skupina afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) in druge države v razvoju, vključno z nacionalnimi in regionalnimi ustanovami, sodelujejo pri upravljanju skladov, ki spodbujajo razvoj malih in srednjih podjetij,

| AK. | ker mora za mala in srednja podjetja obstajati proaktivna finančna in davčna politika; ker mora ta politika vključevati posebne kreditne linije ali davčne olajšave, |
| --- | --- |

AK.

ker mora za mala in srednja podjetja obstajati proaktivna finančna in davčna politika; ker mora ta politika vključevati posebne kreditne linije ali davčne olajšave,

| 1. | meni, da je treba uskladiti vse obstoječe opredelitve malih in srednjih podjetij, vključno z mikropodjetji, vsaj na regionalni osnovi; meni tudi, da je število zaposlenih najboljše merilo za opredelitev malega in srednjega podjetja; |
| --- | --- |

1.

meni, da je treba uskladiti vse obstoječe opredelitve malih in srednjih podjetij, vključno z mikropodjetji, vsaj na regionalni osnovi; meni tudi, da je število zaposlenih najboljše merilo za opredelitev malega in srednjega podjetja;

| 2. | priporoča, da se v regijah, kjer države v razvoju predstavljajo večino, za mikropodjetje šteje podjetje, ki zaposluje do 5 oseb; za malo podjetje podjetje, ki zaposluje 6 do 25 oseb in za srednje podjetje podjetje, ki zaposlujejo 26 do 100 oseb; |
| --- | --- |

2.

priporoča, da se v regijah, kjer države v razvoju predstavljajo večino, za mikropodjetje šteje podjetje, ki zaposluje do 5 oseb; za malo podjetje podjetje, ki zaposluje 6 do 25 oseb in za srednje podjetje podjetje, ki zaposlujejo 26 do 100 oseb;

| 3. | podpira politiko, katere namen je zmanjšati ovire za ustanavljanje, registracijo in zagon podjetij; poziva nacionalne vlade držav v razvoju, da ocenijo vpliv zdajšnje in prihodnje gospodarske zakonodaje na mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

3.

podpira politiko, katere namen je zmanjšati ovire za ustanavljanje, registracijo in zagon podjetij; poziva nacionalne vlade držav v razvoju, da ocenijo vpliv zdajšnje in prihodnje gospodarske zakonodaje na mala in srednja podjetja;

| 4. | priporoča posebno podporo za ustanavljanje mrež podjetij na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

4.

priporoča posebno podporo za ustanavljanje mrež podjetij na lokalni in regionalni ravni;

| 5. | poudarja dejstvo, da ustanavljanje mrež olajšujejo združenja, ki nudijo storitve, kot so pravno svetovanje, računovodstvo, usposabljanje in izobraževanje, uporaba informacijskih tehnologij; |
| --- | --- |

5.

poudarja dejstvo, da ustanavljanje mrež olajšujejo združenja, ki nudijo storitve, kot so pravno svetovanje, računovodstvo, usposabljanje in izobraževanje, uporaba informacijskih tehnologij;

| 6. | meni, da se lahko v malih mestih in vaseh ta združenja, če je potrebno, ustanovijo z javnimi sredstvi, pri čemer se kot končni cilj predlaga zasebno lastništvo; |
| --- | --- |

6.

meni, da se lahko v malih mestih in vaseh ta združenja, če je potrebno, ustanovijo z javnimi sredstvi, pri čemer se kot končni cilj predlaga zasebno lastništvo;

| 7. | zahteva posebej oblikovano politiko, programe in projekte za mala in srednja podjetja, vključno z mikropodjetji, ki tradicionalno sodelujejo pri čezmejni trgovini; |
| --- | --- |

7.

zahteva posebej oblikovano politiko, programe in projekte za mala in srednja podjetja, vključno z mikropodjetji, ki tradicionalno sodelujejo pri čezmejni trgovini;

| 8. | poudarja pomen vladnega sodelovanja pri čezmejno usmerjeni politiki, ker se s tem podpira meddržavno zaupanje, uskladitev zakonov in praks ter regionalni razvoj; |
| --- | --- |

8.

poudarja pomen vladnega sodelovanja pri čezmejno usmerjeni politiki, ker se s tem podpira meddržavno zaupanje, uskladitev zakonov in praks ter regionalni razvoj;

| 9. | poudarja, da so mala in srednja podjetja, vključno z mikropodjetji, večinoma družinska podjetja, ki izhajajo iz okolij, kjer imata kultura in tradicija še vedno temeljno vlogo, zato je potreben pazljiv in razumen političen pristop pri pripravi novih zakonov ali oblik organizacij za izvajanje; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da so mala in srednja podjetja, vključno z mikropodjetji, večinoma družinska podjetja, ki izhajajo iz okolij, kjer imata kultura in tradicija še vedno temeljno vlogo, zato je potreben pazljiv in razumen političen pristop pri pripravi novih zakonov ali oblik organizacij za izvajanje;

| 10. | poziva vse udeležence na terenu, da neposredno ali prek svojih krovnih organizacij sodelujejo na vseh ravneh pri oblikovanju in izvajanju celotne politike za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

10.

poziva vse udeležence na terenu, da neposredno ali prek svojih krovnih organizacij sodelujejo na vseh ravneh pri oblikovanju in izvajanju celotne politike za mala in srednja podjetja;

| 11. | priznava zelo pomembno vlogo žensk na vseh z razvojem povezanih področjih, ki jo nosilci odločanja prepogosto pozabljajo, in zahteva, da se posebna pozornost nameni projektom ženskih podjetij; |
| --- | --- |

11.

priznava zelo pomembno vlogo žensk na vseh z razvojem povezanih področjih, ki jo nosilci odločanja prepogosto pozabljajo, in zahteva, da se posebna pozornost nameni projektom ženskih podjetij;

| 12. | priznava vlogo, ki jo morajo imeti lokalne ustanove pri podpori malim in srednjim podjetjem, vključno z mikropodjetji; meni, da lahko lokalne ustanove ustanovijo združenja za skupne storitve za mikropodjetja ter mala in srednja podjetja, pri čemer jih na začetku financira država; |
| --- | --- |

12.

priznava vlogo, ki jo morajo imeti lokalne ustanove pri podpori malim in srednjim podjetjem, vključno z mikropodjetji; meni, da lahko lokalne ustanove ustanovijo združenja za skupne storitve za mikropodjetja ter mala in srednja podjetja, pri čemer jih na začetku financira država;

| 13. | priznava vlogo malih in srednjih podjetij pri ustvarjanju delovnih mest ter poudarja pomen preoblikovanja teh delovnih mest iz nekvalificiranih v kvalificirana, iz sezonskih v zaposlitve za polni čas, iz zaposlitev za določen čas v zaposlitve za nedoločen čas na podlagi proaktivne nacionalne politike in programov; |
| --- | --- |

13.

priznava vlogo malih in srednjih podjetij pri ustvarjanju delovnih mest ter poudarja pomen preoblikovanja teh delovnih mest iz nekvalificiranih v kvalificirana, iz sezonskih v zaposlitve za polni čas, iz zaposlitev za določen čas v zaposlitve za nedoločen čas na podlagi proaktivne nacionalne politike in programov;

| 14. | poudarja vlogo, ki jo lahko imajo zadruge pri ohranjanju lokalnih gospodarstev ter pri strukturiranju in zagotavljanju kohezije lokalnim skupnostim; |
| --- | --- |

14.

poudarja vlogo, ki jo lahko imajo zadruge pri ohranjanju lokalnih gospodarstev ter pri strukturiranju in zagotavljanju kohezije lokalnim skupnostim;

| 15. | poziva k nacionalni politiki, ki pomaga zmanjšati pomen sivega gospodarstva v državah v razvoju; razen tega poziva k spodbujanju pobud, ki pomagajo izboljšati razmere za naložbe in s tem ustvarjajo poslovne možnosti; |
| --- | --- |

15.

poziva k nacionalni politiki, ki pomaga zmanjšati pomen sivega gospodarstva v državah v razvoju; razen tega poziva k spodbujanju pobud, ki pomagajo izboljšati razmere za naložbe in s tem ustvarjajo poslovne možnosti;

| 16. | meni, da so zadruge sredstvo za formalizacijo dejavnosti sivega gospodarstva, ker so bližje tradicionalnim praksam združevanja v številnih podeželskih in mestnih skupnostih kot druge oblike zakonitih organizacij; |
| --- | --- |

16.

meni, da so zadruge sredstvo za formalizacijo dejavnosti sivega gospodarstva, ker so bližje tradicionalnim praksam združevanja v številnih podeželskih in mestnih skupnostih kot druge oblike zakonitih organizacij;

| 17. | meni, da so zadruge najboljše okolje za zagotavljanje, da mala in srednja podjetja iz formalno urejenega sektorja ne zdrsnejo nazaj v sektor sivega gospodarstva; |
| --- | --- |

17.

meni, da so zadruge najboljše okolje za zagotavljanje, da mala in srednja podjetja iz formalno urejenega sektorja ne zdrsnejo nazaj v sektor sivega gospodarstva;

| 18. | priznava, da mala in srednja podjetja potrebujejo dovolj časa in znanja, da se prilagodijo postopnemu odpiranju svojih sektorjev konkurenci na svetovnem trgu; razen tega priznava, da mora kritična razsežnost prek procesov združevanja ustvariti kritično maso, ki je potrebna za postopno odpravo zaščite iz začetne faze; |
| --- | --- |

18.

priznava, da mala in srednja podjetja potrebujejo dovolj časa in znanja, da se prilagodijo postopnemu odpiranju svojih sektorjev konkurenci na svetovnem trgu; razen tega priznava, da mora kritična razsežnost prek procesov združevanja ustvariti kritično maso, ki je potrebna za postopno odpravo zaščite iz začetne faze;

| 19. | poziva k postopnemu uvajanju koncepta družbene odgovornosti v malih in srednjih podjetjih iz držav v razvoju in zato poziva Komisijo, naj za spodbujanje uvajanja in ozaveščanja uporabi vse ustrezne konference in dvostranske razprave z državami podpisnicami Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja; |
| --- | --- |

19.

poziva k postopnemu uvajanju koncepta družbene odgovornosti v malih in srednjih podjetjih iz držav v razvoju in zato poziva Komisijo, naj za spodbujanje uvajanja in ozaveščanja uporabi vse ustrezne konference in dvostranske razprave z državami podpisnicami Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja;

| 20. | priznava, da je oblikovanje trdnega družbeno-gospodarskega okolja za mala in srednja podjetja mogoče le, če politika v zvezi z njimi vključuje ukrepe na področju izobraževanja in usposabljanja človeških virov, oskrbe s komunikacijsko in informacijsko infrastrukturo ter preprostega dostopa do primarnih surovih ter lokalnih in regionalnih trgov; |
| --- | --- |

20.

priznava, da je oblikovanje trdnega družbeno-gospodarskega okolja za mala in srednja podjetja mogoče le, če politika v zvezi z njimi vključuje ukrepe na področju izobraževanja in usposabljanja človeških virov, oskrbe s komunikacijsko in informacijsko infrastrukturo ter preprostega dostopa do primarnih surovih ter lokalnih in regionalnih trgov;

| 21. | poziva k sklepanju partnerstev malih in srednjih podjetij za izmenjavo posodobljenih informacij in znanja; |
| --- | --- |

21.

poziva k sklepanju partnerstev malih in srednjih podjetij za izmenjavo posodobljenih informacij in znanja;

| 22. | priznava vlogo, ki jo lahko imajo mala in srednja podjetja pri razvoju večine sektorskih politik; |
| --- | --- |

22.

priznava vlogo, ki jo lahko imajo mala in srednja podjetja pri razvoju večine sektorskih politik;

| 23. | poziva k izvajanju trdnih finančnih sistemov, ki spodbujajo mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

23.

poziva k izvajanju trdnih finančnih sistemov, ki spodbujajo mala in srednja podjetja;

| 24. | poudarja, da se je treba izogniti tradicionalnim praksam, kot so neuradni krediti in posojila na veliko področjih, s spodbujanjem posebej oblikovanih finančnih produktov in mikrofinanciranja; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da se je treba izogniti tradicionalnim praksam, kot so neuradni krediti in posojila na veliko področjih, s spodbujanjem posebej oblikovanih finančnih produktov in mikrofinanciranja;

| 25. | priporoča zagotovitev semenskega kapitala za ustanavljanje in razvoj malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

25.

priporoča zagotovitev semenskega kapitala za ustanavljanje in razvoj malih in srednjih podjetij;

| 26. | priporoča politiko, ki olajšuje dostop do kredita, zlasti do srednje- in dolgoročnega kredita, ter krepi finančne posrednike, ki financirajo mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

26.

priporoča politiko, ki olajšuje dostop do kredita, zlasti do srednje- in dolgoročnega kredita, ter krepi finančne posrednike, ki financirajo mala in srednja podjetja;

| 27. | poziva, da se nameni posebna pozornost mikrokreditnim vlaganjem v ženska podjetja, zlasti na področjih, kjer ženske niso povsem enakopravne; |
| --- | --- |

27.

poziva, da se nameni posebna pozornost mikrokreditnim vlaganjem v ženska podjetja, zlasti na področjih, kjer ženske niso povsem enakopravne;

| 28. | predlaga mednarodno podporo in financiranje regionalnih ustanov, ki delujejo v finančnem sektorju držav v razvoju, s čimer se uveljavi skupni večnacionalni pristop do dejavnosti, ki jih izvajajo mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

28.

predlaga mednarodno podporo in financiranje regionalnih ustanov, ki delujejo v finančnem sektorju držav v razvoju, s čimer se uveljavi skupni večnacionalni pristop do dejavnosti, ki jih izvajajo mala in srednja podjetja;

| 29. | poziva k davčnim olajšavam za mala in srednja podjetja, zlasti v njihovem začetnem obdobju; |
| --- | --- |

29.

poziva k davčnim olajšavam za mala in srednja podjetja, zlasti v njihovem začetnem obdobju;

| 30. | poziva k reformam zakonodaje, katerih cilj je pospešitev in poenostavitev registracijskih postopkov ter znižanje minimalnih kapitalskih zahtev; |
| --- | --- |

30.

poziva k reformam zakonodaje, katerih cilj je pospešitev in poenostavitev registracijskih postopkov ter znižanje minimalnih kapitalskih zahtev;

| 31. | poziva k reformam sodnih postopkov za hitrejše reševanje poslovnih sporov, učinkovitejše izvajanje pogodb in zaščito lastniških pravic; |
| --- | --- |

31.

poziva k reformam sodnih postopkov za hitrejše reševanje poslovnih sporov, učinkovitejše izvajanje pogodb in zaščito lastniških pravic;

| 32. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic EU in AKP, Svetu AKP-EU in Skupni parlamentarni skupščini AKP-EU. |
| --- | --- |

32.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic EU in AKP, Svetu AKP-EU in Skupni parlamentarni skupščini AKP-EU.

---

(1)  Sporazum o partnerstvu med Skupino afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani in Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, podpisan v Cotonouju dne 23. junija 2000, UL L 65, 8.3.2003, str. 27.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0446.

(3)  UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0445.

(5)  UL C 33 E, 9.2.2006, str. 311.

P6_TA(2006)0232

Zdravila za pediatrično uporabo ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o Skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zdravilih za pediatrično uporabo in spremembah Uredbe (EGS) št. 1768/92, Direktive 2001/20/ES, Direktive 2001/83/ES in Uredbe (ES) št. 726/2004 (15763/3/2005 — C6-0087/2006 — 2004/0217(COD))

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta (15763/3/2005 — C6-0087/2006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta (15763/3/2005 — C6-0087/2006),

| — | ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (1) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2004)0599) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (1) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2004)0599) (2),

| — | ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije (KOM(2005)0577) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije (KOM(2005)0577) (2),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0171/2006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0171/2006),

| — | ob upoštevanju izjav Komisije, ki so priložene k tej zakonodajni resoluciji in bodo objavljene skupaj z zakonodajnim aktom v Uradnem listu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav Komisije, ki so priložene k tej zakonodajni resoluciji in bodo objavljene skupaj z zakonodajnim aktom v Uradnem listu,

| 1. | odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, 7.9.2005, P6_TA(2005)0331.

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

P6_TC2-COD(2004)0217

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 1. junija 2006 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2006 Evropskega parlamenta in Sveta o zdravilih za pediatrično uporabo in spremembah Uredbe (EGS) št. 1768/92, Direktive 2001/20/ES, Direktive 2001/83/ES in Uredbe (ES) št. 726/2004

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Preden je zdravilo za uporabo v humani medicini dano v promet v eni ali več državah članicah, mora biti načeloma predmet obširnih študij, vključno s pred-kliničnimi preskusi in kliničnimi preskušanji, s čimer se zagotovi, da je varno, visoko kakovostno in učinkovito za uporabo pri ciljni populaciji. |
| --- | --- |

(1)

Preden je zdravilo za uporabo v humani medicini dano v promet v eni ali več državah članicah, mora biti načeloma predmet obširnih študij, vključno s pred-kliničnimi preskusi in kliničnimi preskušanji, s čimer se zagotovi, da je varno, visoko kakovostno in učinkovito za uporabo pri ciljni populaciji.

| (2) | Takšne študije morda niso bile izvedene za uporabo pri pediatrični populaciji in mnogo zdravil, ki se trenutno uporablja za zdravljenje pediatrične populacije, ni bilo predmet študij ali odobrenih za takšno uporabo. Izkazalo se je, da tržni dejavniki sami ne morejo zadostno spodbujati ustreznih raziskav, razvoja in odobritev zdravil za pediatrično populacijo. |
| --- | --- |

(2)

Takšne študije morda niso bile izvedene za uporabo pri pediatrični populaciji in mnogo zdravil, ki se trenutno uporablja za zdravljenje pediatrične populacije, ni bilo predmet študij ali odobrenih za takšno uporabo. Izkazalo se je, da tržni dejavniki sami ne morejo zadostno spodbujati ustreznih raziskav, razvoja in odobritev zdravil za pediatrično populacijo.

| (3) | Med težave, ki jih povzroča pomanjkanje ustrezno prilagojenih zdravil za pediatrično populacijo, sodijo nezadostni podatki o odmerjanju, ki vodijo k večjim tveganjem neželenih učinkov, tudi smrti, neučinkovitost zdravljenja zaradi premajhnega odmerjanja, terapevtski napredki, ustrezni pripravki in poti uporabe zdravila niso na voljo pediatrični populaciji, magistralni pripravki ali galenski izdelki za zdravljenje pediatrične populacije pa so lahko slabe kakovosti. |
| --- | --- |

(3)

Med težave, ki jih povzroča pomanjkanje ustrezno prilagojenih zdravil za pediatrično populacijo, sodijo nezadostni podatki o odmerjanju, ki vodijo k večjim tveganjem neželenih učinkov, tudi smrti, neučinkovitost zdravljenja zaradi premajhnega odmerjanja, terapevtski napredki, ustrezni pripravki in poti uporabe zdravila niso na voljo pediatrični populaciji, magistralni pripravki ali galenski izdelki za zdravljenje pediatrične populacije pa so lahko slabe kakovosti.

| (4) | Namen te uredbe je omogočiti razvoj in dostopnost zdravil za uporabo pri pediatrični populaciji, zagotoviti, da so zdravila za zdravljenje pediatrične populacije predmet visoko kakovostnih, etičnih raziskav in da so primerno odobrena za uporabo pri pediatrični populaciji, ter izboljšati razpoložljive informacije o uporabi zdravil pri različnih pediatričnih populacijah. Ti cilji bi morali biti doseženi na takšen način, da pediatrična populacija ni podvržena nepotrebnim kliničnim preskušanjem, in brez zamujanja pri odobritvah zdravil za populacije drugih starosti. |
| --- | --- |

(4)

Namen te uredbe je omogočiti razvoj in dostopnost zdravil za uporabo pri pediatrični populaciji, zagotoviti, da so zdravila za zdravljenje pediatrične populacije predmet visoko kakovostnih, etičnih raziskav in da so primerno odobrena za uporabo pri pediatrični populaciji, ter izboljšati razpoložljive informacije o uporabi zdravil pri različnih pediatričnih populacijah. Ti cilji bi morali biti doseženi na takšen način, da pediatrična populacija ni podvržena nepotrebnim kliničnim preskušanjem, in brez zamujanja pri odobritvah zdravil za populacije drugih starosti.

| (5) | Ob upoštevanju dejstva, da mora biti temeljni cilj urejanja predpisov o zdravilih varovanje javnega zdravja, mora biti ta cilj dosežen s sredstvi, ki ne ovirajo prostega pretoka varnih zdravil znotraj Skupnosti. Razlike v nacionalnih zakonskih in drugih predpisih o zdravilih lahko ovirajo trgovino znotraj Skupnosti in tako neposredno vplivajo na delovanje notranjega trga.
  Vsak ukrep za podporo razvoju in odobritvam zdravil za pediatrično uporabo je torej utemeljen za preprečevanje in odpravljanje teh ovir. Člen 95 Pogodbe je torej primerna pravna podlaga. |
| --- | --- |

(5)

Ob upoštevanju dejstva, da mora biti temeljni cilj urejanja predpisov o zdravilih varovanje javnega zdravja, mora biti ta cilj dosežen s sredstvi, ki ne ovirajo prostega pretoka varnih zdravil znotraj Skupnosti. Razlike v nacionalnih zakonskih in drugih predpisih o zdravilih lahko ovirajo trgovino znotraj Skupnosti in tako neposredno vplivajo na delovanje notranjega trga.
  Vsak ukrep za podporo razvoju in odobritvam zdravil za pediatrično uporabo je torej utemeljen za preprečevanje in odpravljanje teh ovir. Člen 95 Pogodbe je torej primerna pravna podlaga.

| (6) | Uvedba sistema, ki obsega tako obveznosti kot tudi nagrade in spodbude, se je pri doseganju teh ciljev pokazala za nujno. Natančna narava obveznosti ter nagrad in spodbud bi morala upoštevati status posameznega zdravila. Ta uredba bi se morala uporabljati za vsa zdravila, ki jih potrebuje pediatrična populacija, zato bi moralo njeno področje uporabe obsegati izdelke v razvoju, ki jih je treba še odobriti, odobrene izdelke, ki so predmet varstva pravic intelektualne lastnine, in odobrene izdelke, ki niso več predmet varstva pravic intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

(6)

Uvedba sistema, ki obsega tako obveznosti kot tudi nagrade in spodbude, se je pri doseganju teh ciljev pokazala za nujno. Natančna narava obveznosti ter nagrad in spodbud bi morala upoštevati status posameznega zdravila. Ta uredba bi se morala uporabljati za vsa zdravila, ki jih potrebuje pediatrična populacija, zato bi moralo njeno področje uporabe obsegati izdelke v razvoju, ki jih je treba še odobriti, odobrene izdelke, ki so predmet varstva pravic intelektualne lastnine, in odobrene izdelke, ki niso več predmet varstva pravic intelektualne lastnine.

| (7) | Vse pomisleke glede izvajanja preskušanj pri pediatrični populaciji je treba uravnotežiti z etičnimi pomisleki, ki zadevajo dajanje zdravil populaciji, v okviru katere niso bila ustrezno preskušena. Ogroženost javnega zdravja zaradi uporabe nepreizkušenih zdravil pri pediatrični populaciji se lahko varno opredeli s študijami o zdravilih za pediatrično populacijo, ki bi jih bilo treba skrbno nadzorovati in spremljati na podlagi posebnih zahtev za varstvo pediatrične populacije, ki so del kliničnih preskušanj v Skupnosti, določenih v Direktivi 2001/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z izvajanjem dobre klinične prakse pri kliničnem preskušanju zdravil za ljudi (3). |
| --- | --- |

(7)

Vse pomisleke glede izvajanja preskušanj pri pediatrični populaciji je treba uravnotežiti z etičnimi pomisleki, ki zadevajo dajanje zdravil populaciji, v okviru katere niso bila ustrezno preskušena. Ogroženost javnega zdravja zaradi uporabe nepreizkušenih zdravil pri pediatrični populaciji se lahko varno opredeli s študijami o zdravilih za pediatrično populacijo, ki bi jih bilo treba skrbno nadzorovati in spremljati na podlagi posebnih zahtev za varstvo pediatrične populacije, ki so del kliničnih preskušanj v Skupnosti, določenih v Direktivi 2001/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z izvajanjem dobre klinične prakse pri kliničnem preskušanju zdravil za ljudi (3).

| (8) | V okviru Evropske agencije za zdravila (v nadaljnjem besedilu „Agencija“) se ustanovi znanstveni odbor, Odbor za pediatrijo, s strokovnim znanjem in pristojnostjo glede razvoja in presoje vseh vidikov zdravil za zdravljenje pediatrične populacije.
  Za Odbor za pediatrijo veljajo določbe, ki veljajo za znanstveni odbor Agencije, kakor so navedene v Uredbi (ES) št. 726/2004

   (4)

  . Člani Odbora za pediatrijo zato ne morejo imeti finančnih ali drugih interesov v farmacevtski industriji, ki bi lahko vplivali na njihovo nepristranskost, pa naj delujejo v javnem interesu ali neodvisno, ter bi morali podati letno izjavo o svojih finančnih interesih.
  Odbor za pediatrijo bi moral biti v prvi vrsti odgovoren za znanstveno presojo in izdajo soglasij z načrti pediatričnih raziskav ter za sistem opustitev in odlogov, poleg tega pa bi moral imeti odločujoč vpliv pri različnih podpornih ukrepih iz te uredbe. Odbor za pediatrijo bi moral pri svojem delu upoštevati morebitne pomembne terapevtske koristi študij za pediatrične bolnike, vključene v študije, ali za širšo pediatrično populacijo, vključno s potrebo po izogibanju nepotrebnim študijam. Odbor za pediatrijo naj upošteva obstoječe zahteve Skupnosti, vključno z Direktivo 2001/20/ES in smernico E11 Mednarodne konference o harmonizaciji (ICH), glede razvoja zdravil za pediatrično populacijo, in naj se izogiba zamudam pri odobritvah zdravil za druge populacije, ki nastanejo kot posledica zahtev za študije na pediatrični populaciji. |
| --- | --- |

(8)

V okviru Evropske agencije za zdravila (v nadaljnjem besedilu „Agencija“) se ustanovi znanstveni odbor, Odbor za pediatrijo, s strokovnim znanjem in pristojnostjo glede razvoja in presoje vseh vidikov zdravil za zdravljenje pediatrične populacije.
  Za Odbor za pediatrijo veljajo določbe, ki veljajo za znanstveni odbor Agencije, kakor so navedene v Uredbi (ES) št. 726/2004

   (4)

  . Člani Odbora za pediatrijo zato ne morejo imeti finančnih ali drugih interesov v farmacevtski industriji, ki bi lahko vplivali na njihovo nepristranskost, pa naj delujejo v javnem interesu ali neodvisno, ter bi morali podati letno izjavo o svojih finančnih interesih.
  Odbor za pediatrijo bi moral biti v prvi vrsti odgovoren za znanstveno presojo in izdajo soglasij z načrti pediatričnih raziskav ter za sistem opustitev in odlogov, poleg tega pa bi moral imeti odločujoč vpliv pri različnih podpornih ukrepih iz te uredbe. Odbor za pediatrijo bi moral pri svojem delu upoštevati morebitne pomembne terapevtske koristi študij za pediatrične bolnike, vključene v študije, ali za širšo pediatrično populacijo, vključno s potrebo po izogibanju nepotrebnim študijam. Odbor za pediatrijo naj upošteva obstoječe zahteve Skupnosti, vključno z Direktivo 2001/20/ES in smernico E11 Mednarodne konference o harmonizaciji (ICH), glede razvoja zdravil za pediatrično populacijo, in naj se izogiba zamudam pri odobritvah zdravil za druge populacije, ki nastanejo kot posledica zahtev za študije na pediatrični populaciji.

| (9) | Za Agencijo bi bilo treba oblikovati postopke za izdajo soglasij z načrtom pediatričnih raziskav in za spremembe načrtov pediatričnih raziskav, torej dokumenta, na katerem bi morala temeljiti razvoj in odobritev zdravil za pediatrično populacijo. Načrt pediatričnih raziskav bi moral vključevati podrobnosti glede časovnega poteka in predlaganih ukrepov za dokazovanje kakovosti, varnosti in učinkovitosti zdravil pri pediatrični populaciji. Ker je pediatrična populacija v bistvu sestavljena iz številnih delov populacij, zato bi bilo treba v načrtu pediatričnih raziskav natančno določiti, katere dele populacije je treba raziskati, na kakšen način in kdaj. |
| --- | --- |

(9)

Za Agencijo bi bilo treba oblikovati postopke za izdajo soglasij z načrtom pediatričnih raziskav in za spremembe načrtov pediatričnih raziskav, torej dokumenta, na katerem bi morala temeljiti razvoj in odobritev zdravil za pediatrično populacijo. Načrt pediatričnih raziskav bi moral vključevati podrobnosti glede časovnega poteka in predlaganih ukrepov za dokazovanje kakovosti, varnosti in učinkovitosti zdravil pri pediatrični populaciji. Ker je pediatrična populacija v bistvu sestavljena iz številnih delov populacij, zato bi bilo treba v načrtu pediatričnih raziskav natančno določiti, katere dele populacije je treba raziskati, na kakšen način in kdaj.

| (10) | Namen uvedbe načrta pediatričnih raziskav v pravni okvir, ki zadeva zdravila za uporabo v humani medicini, je zagotoviti, da postane razvoj zdravil, ki se bodo potencialno uporabljala za pediatrično populacijo, sestavni del razvoja zdravil, vključen v razvojni program za odrasle. Načrte pediatričnih raziskav je zato treba predložiti v začetni fazi razvoja izdelka, torej dovolj zgodaj, da se študije na pediatrični populaciji lahko izvedejo,
  če je potrebno,
  preden se vložijo vloge za dovoljenje za promet. Primerno je določiti rok za predložitev načrtov pediatričnih raziskav, da se zagotovi pravočasen dialog med sponzorjem in Odborom za pediatrijo.
  Poleg tega bo zgodnja predložitev načrta pediatričnih raziskav, skupaj s predložitvijo spodaj opisane zahteve za odlog, pripomogla k temu, da se odloži odobritev za druge populacije.
  Ker je razvoj zdravil dinamičen proces, ki je odvisen od rezultata potekajočih študij, je treba predvideti način sprememb dogovorjenega načrta, kjer je to potrebno. |
| --- | --- |

(10)

Namen uvedbe načrta pediatričnih raziskav v pravni okvir, ki zadeva zdravila za uporabo v humani medicini, je zagotoviti, da postane razvoj zdravil, ki se bodo potencialno uporabljala za pediatrično populacijo, sestavni del razvoja zdravil, vključen v razvojni program za odrasle. Načrte pediatričnih raziskav je zato treba predložiti v začetni fazi razvoja izdelka, torej dovolj zgodaj, da se študije na pediatrični populaciji lahko izvedejo,
  če je potrebno,
  preden se vložijo vloge za dovoljenje za promet. Primerno je določiti rok za predložitev načrtov pediatričnih raziskav, da se zagotovi pravočasen dialog med sponzorjem in Odborom za pediatrijo.
  Poleg tega bo zgodnja predložitev načrta pediatričnih raziskav, skupaj s predložitvijo spodaj opisane zahteve za odlog, pripomogla k temu, da se odloži odobritev za druge populacije.
  Ker je razvoj zdravil dinamičen proces, ki je odvisen od rezultata potekajočih študij, je treba predvideti način sprememb dogovorjenega načrta, kjer je to potrebno.

| (11) | Za nova zdravila in za odobrena zdravila, zaščitena s patentom ali dodatnim varstvenim certifikatom, je treba uvesti zahtevo po predložitvi rezultatov študij na pediatrični populaciji v skladu z dogovorjenim načrtom pediatričnih raziskav ali dokazila o pridobitvi opustitve ali odloga ob vložitvi vloge za dovoljenje za promet ali vloge za novo indikacijo, novo farmacevtsko obliko ali novo pot uporabe zdravila. Načrt pediatričnih raziskav naj bo podlaga za presojo skladnosti s to zahtevo. Vendar pa se ta zahteva ne uporablja za generična zdravila ali podobna biološka zdravila in zdravila, odobrena po postopku dobro uveljavljene medicinske uporabe, ali homeopatska zdravila in tradicionalna zdravila rastlinskega izvora, odobrena po poenostavljenih postopkih registracije iz Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (5). |
| --- | --- |

(11)

Za nova zdravila in za odobrena zdravila, zaščitena s patentom ali dodatnim varstvenim certifikatom, je treba uvesti zahtevo po predložitvi rezultatov študij na pediatrični populaciji v skladu z dogovorjenim načrtom pediatričnih raziskav ali dokazila o pridobitvi opustitve ali odloga ob vložitvi vloge za dovoljenje za promet ali vloge za novo indikacijo, novo farmacevtsko obliko ali novo pot uporabe zdravila. Načrt pediatričnih raziskav naj bo podlaga za presojo skladnosti s to zahtevo. Vendar pa se ta zahteva ne uporablja za generična zdravila ali podobna biološka zdravila in zdravila, odobrena po postopku dobro uveljavljene medicinske uporabe, ali homeopatska zdravila in tradicionalna zdravila rastlinskega izvora, odobrena po poenostavljenih postopkih registracije iz Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (5).

| (12) | Treba bi bilo sprejeti določbe o raziskavah pediatrične uporabe zdravil, ki niso zaščitena s patentom ali dodatnim varstvenim certifikatom, ki se bodo financirale iz raziskovalnih programov Skupnosti. |
| --- | --- |

(12)

Treba bi bilo sprejeti določbe o raziskavah pediatrične uporabe zdravil, ki niso zaščitena s patentom ali dodatnim varstvenim certifikatom, ki se bodo financirale iz raziskovalnih programov Skupnosti.

| (13) | Da bi zagotovili, da se raziskave pri pediatrični populaciji izvajajo samo zaradi njihovih terapevtskih potreb, je treba za Agencijo uvesti postopke, s katerimi se opusti zahteva iz uvodne izjave (11) za določena zdravila ali skupine ali dele skupin zdravil, ki jih Agencija nato objavi. Zaradi nenehnega razvoja v znanosti in medicini je treba predvideti določbo o spreminjanju seznamov opustitev. Če pa se opustitev razveljavi, se zahteva ne uporablja za obdobje, ki je potrebno vsaj za izdajo soglasja z načrtom pediatričnih raziskav in za začetek izvajanja študij na pediatrični populaciji pred predložitvijo vloge za dovoljenje za promet. |
| --- | --- |

(13)

Da bi zagotovili, da se raziskave pri pediatrični populaciji izvajajo samo zaradi njihovih terapevtskih potreb, je treba za Agencijo uvesti postopke, s katerimi se opusti zahteva iz uvodne izjave (11) za določena zdravila ali skupine ali dele skupin zdravil, ki jih Agencija nato objavi. Zaradi nenehnega razvoja v znanosti in medicini je treba predvideti določbo o spreminjanju seznamov opustitev. Če pa se opustitev razveljavi, se zahteva ne uporablja za obdobje, ki je potrebno vsaj za izdajo soglasja z načrtom pediatričnih raziskav in za začetek izvajanja študij na pediatrični populaciji pred predložitvijo vloge za dovoljenje za promet.

| (14) | V določenih primerih bi morala Agencija odložiti začetek izvajanja ali dokončanje nekaterih ali vseh ukrepov iz načrta pediatričnih raziskav z namenom, da se zagotovi izvedba raziskav samo, če je to varno in etično, ter da zahteva po podatkih o študijah na pediatrični populaciji ne onemogoča ali zadržuje odobritve zdravil za druge populacije. |
| --- | --- |

(14)

V določenih primerih bi morala Agencija odložiti začetek izvajanja ali dokončanje nekaterih ali vseh ukrepov iz načrta pediatričnih raziskav z namenom, da se zagotovi izvedba raziskav samo, če je to varno in etično, ter da zahteva po podatkih o študijah na pediatrični populaciji ne onemogoča ali zadržuje odobritve zdravil za druge populacije.

| (15) | Agencija bi morala zagotoviti brezplačno znanstveno svetovanje kot spodbudo za sponzorje, ki razvijajo zdravila za pediatrično populacijo. Da bi zagotovila znanstveno doslednost, bi morala Agencija usklajevati dejavnosti Odbora za pediatrijo in delovne skupine za znanstveno svetovanje Odbora za zdravila za uporabo v humani medicini ter skrbeti za vzajemno delovanje med Odborom za pediatrijo in drugimi odbori in delovnimi skupinami Skupnosti glede zdravil. |
| --- | --- |

(15)

Agencija bi morala zagotoviti brezplačno znanstveno svetovanje kot spodbudo za sponzorje, ki razvijajo zdravila za pediatrično populacijo. Da bi zagotovila znanstveno doslednost, bi morala Agencija usklajevati dejavnosti Odbora za pediatrijo in delovne skupine za znanstveno svetovanje Odbora za zdravila za uporabo v humani medicini ter skrbeti za vzajemno delovanje med Odborom za pediatrijo in drugimi odbori in delovnimi skupinami Skupnosti glede zdravil.

| (16) | Obstoječih postopkov za pridobitev dovoljenja za promet z zdravili za uporabo v humani medicini se ne sme spreminjati. Vendar zahteva iz uvodne izjave (11) določa, da bi morali pristojni organi pri presoji veljavnosti vlog za dovoljenje za promet preveriti skladnost z dogovorjenim načrtom pediatričnih raziskav ter z vsemi opustitvami in odlogi. Presojo kakovosti, varnosti in učinkovitosti zdravil za pediatrično populacijo ter izdajo dovoljenj za promet bi morali še naprej izvajati pristojni organi. Treba je sprejeti določbo, na podlagi katere se Odbor za pediatrijo zaprosi za mnenje o skladnosti ter o kakovosti, varnosti in učinkovitosti zdravil pri pediatrični populaciji. |
| --- | --- |

(16)

Obstoječih postopkov za pridobitev dovoljenja za promet z zdravili za uporabo v humani medicini se ne sme spreminjati. Vendar zahteva iz uvodne izjave (11) določa, da bi morali pristojni organi pri presoji veljavnosti vlog za dovoljenje za promet preveriti skladnost z dogovorjenim načrtom pediatričnih raziskav ter z vsemi opustitvami in odlogi. Presojo kakovosti, varnosti in učinkovitosti zdravil za pediatrično populacijo ter izdajo dovoljenj za promet bi morali še naprej izvajati pristojni organi. Treba je sprejeti določbo, na podlagi katere se Odbor za pediatrijo zaprosi za mnenje o skladnosti ter o kakovosti, varnosti in učinkovitosti zdravil pri pediatrični populaciji.

| (17) | V podatke o zdravilu bi bilo treba kot ustrezen ukrep za preglednost vključiti podatke o rezultatih študij na pediatrični populaciji, pa tudi o statusu načrta pediatričnih raziskav, opustitev in odlogov, da se strokovnjakom za zdravstveno varstvo in bolnikom na ta način zagotovijo informacije o varni in učinkoviti uporabi zdravil pri pediatrični populaciji. Ko so izpolnjeni vsi ukrepi v načrtu pediatričnih raziskav, bi bilo treba to zapisati v dovoljenje za promet, ki potem predstavlja osnovo, na podlagi katere lahko podjetja pridobijo nagrado za skladnost. |
| --- | --- |

(17)

V podatke o zdravilu bi bilo treba kot ustrezen ukrep za preglednost vključiti podatke o rezultatih študij na pediatrični populaciji, pa tudi o statusu načrta pediatričnih raziskav, opustitev in odlogov, da se strokovnjakom za zdravstveno varstvo in bolnikom na ta način zagotovijo informacije o varni in učinkoviti uporabi zdravil pri pediatrični populaciji. Ko so izpolnjeni vsi ukrepi v načrtu pediatričnih raziskav, bi bilo treba to zapisati v dovoljenje za promet, ki potem predstavlja osnovo, na podlagi katere lahko podjetja pridobijo nagrado za skladnost.

| (18) | Da se identificirajo zdravila, ki so odobrena za uporabo pri pediatrični populaciji, in da se omogoči njihovo predpisovanje, bi bilo treba predvideti, da se oznaka zdravila za uporabo pri pediatrični populaciji opremi z znakom, ki ga bo izbrala Komisija na predlog Odbora za pediatrijo. |
| --- | --- |

(18)

Da se identificirajo zdravila, ki so odobrena za uporabo pri pediatrični populaciji, in da se omogoči njihovo predpisovanje, bi bilo treba predvideti, da se oznaka zdravila za uporabo pri pediatrični populaciji opremi z znakom, ki ga bo izbrala Komisija na predlog Odbora za pediatrijo.

| (19) | Kot spodbudo za odobrene izdelke, ki niso več predmet varstva pravic intelektualne lastnine, je treba uvesti nov tip dovoljenja za promet: dovoljenje za promet za pediatrično uporabo. Dovoljenje za promet za pediatrično uporabo bi bilo treba izdati v okviru obstoječih postopkov za pridobitev dovoljenja za promet, vendar naj se to uporablja izrecno za zdravila, razvita izključno za uporabo pri pediatrični populaciji. Za ime zdravila, ki ima dovoljenje za promet za pediatrično uporabo, bi bilo treba omogočiti uporabo obstoječe blagovne znamke odgovarjajočega izdelka, odobrenega za odrasle, da se tako hkrati izkoristi prepoznavanje blagovne znamke in ekskluzivnost podatkov v zvezi z novim dovoljenjem za promet. |
| --- | --- |

(19)

Kot spodbudo za odobrene izdelke, ki niso več predmet varstva pravic intelektualne lastnine, je treba uvesti nov tip dovoljenja za promet: dovoljenje za promet za pediatrično uporabo. Dovoljenje za promet za pediatrično uporabo bi bilo treba izdati v okviru obstoječih postopkov za pridobitev dovoljenja za promet, vendar naj se to uporablja izrecno za zdravila, razvita izključno za uporabo pri pediatrični populaciji. Za ime zdravila, ki ima dovoljenje za promet za pediatrično uporabo, bi bilo treba omogočiti uporabo obstoječe blagovne znamke odgovarjajočega izdelka, odobrenega za odrasle, da se tako hkrati izkoristi prepoznavanje blagovne znamke in ekskluzivnost podatkov v zvezi z novim dovoljenjem za promet.

| (20) | Skupaj z vlogo za dovoljenje za promet za pediatrično uporabo bi bilo treba predložiti podatke o uporabi izdelka pri pediatrični populaciji, ki so bili zbrani v skladu z dogovorjenim načrtom pediatričnih raziskav. Ti podatki lahko izhajajo iz objavljene literature ali iz novih študij. Poleg tega bi se morala vloga za dovoljenje za promet za pediatrično uporabo nanašati na podatke, ki so vsebovani v dosjeju zdravila, ki je oziroma je bilo odobreno v Skupnosti. S tem bi še dodatno spodbudili mala in srednje velika podjetja, vključno s podjetji generičnih zdravil, da bi razvijala zdravila za pediatrično populacijo brez patenta. |
| --- | --- |

(20)

Skupaj z vlogo za dovoljenje za promet za pediatrično uporabo bi bilo treba predložiti podatke o uporabi izdelka pri pediatrični populaciji, ki so bili zbrani v skladu z dogovorjenim načrtom pediatričnih raziskav. Ti podatki lahko izhajajo iz objavljene literature ali iz novih študij. Poleg tega bi se morala vloga za dovoljenje za promet za pediatrično uporabo nanašati na podatke, ki so vsebovani v dosjeju zdravila, ki je oziroma je bilo odobreno v Skupnosti. S tem bi še dodatno spodbudili mala in srednje velika podjetja, vključno s podjetji generičnih zdravil, da bi razvijala zdravila za pediatrično populacijo brez patenta.

| (21) | Uredba bi morala vsebovati ukrepe, ki bodo prebivalcem Skupnosti čim bolj omogočili dostop do novih zdravil, ki so preskušena in prilagojena za pediatrično uporabo in čim bolj zmanjšali možnosti, da bi se na območju Skupnosti dodeljevale nagrade in spodbude za odobritve novih zdravil, če se s tem ne bi olajšala dostopnost do teh zdravil delom pediatrične populacije Skupnosti. Vloga za dovoljenje za promet, vključno z vlogo za dovoljenje za promet za pediatrično uporabo, ki vsebuje rezultate študij, izvedenih v skladu z dogovorjenim načrtom pediatričnih raziskav, bi morala biti upravičena do centraliziranega postopka Skupnosti, določenega v členih 5 do 15 Uredbe (ES) št. 726/2004. |
| --- | --- |

(21)

Uredba bi morala vsebovati ukrepe, ki bodo prebivalcem Skupnosti čim bolj omogočili dostop do novih zdravil, ki so preskušena in prilagojena za pediatrično uporabo in čim bolj zmanjšali možnosti, da bi se na območju Skupnosti dodeljevale nagrade in spodbude za odobritve novih zdravil, če se s tem ne bi olajšala dostopnost do teh zdravil delom pediatrične populacije Skupnosti. Vloga za dovoljenje za promet, vključno z vlogo za dovoljenje za promet za pediatrično uporabo, ki vsebuje rezultate študij, izvedenih v skladu z dogovorjenim načrtom pediatričnih raziskav, bi morala biti upravičena do centraliziranega postopka Skupnosti, določenega v členih 5 do 15 Uredbe (ES) št. 726/2004.

| (22) | Če je bilo na podlagi dogovorjenega načrta pediatričnih raziskav izdano dovoljenje za pediatrično indikacijo za zdravilo, ki je že v prometu za druge indikacije, bi se moral imetnik dovoljenja za promet zavezati, da bo izdelek ob upoštevanju pediatričnih informacij dal v promet v roku dveh let od datuma odobritve indikacije. Ta zahteva se nanaša samo na izdelke, ki so že odobreni, in se ne uporablja za zdravila, ki so odobrena na podlagi dovoljenja za promet za pediatrično uporabo. |
| --- | --- |

(22)

Če je bilo na podlagi dogovorjenega načrta pediatričnih raziskav izdano dovoljenje za pediatrično indikacijo za zdravilo, ki je že v prometu za druge indikacije, bi se moral imetnik dovoljenja za promet zavezati, da bo izdelek ob upoštevanju pediatričnih informacij dal v promet v roku dveh let od datuma odobritve indikacije. Ta zahteva se nanaša samo na izdelke, ki so že odobreni, in se ne uporablja za zdravila, ki so odobrena na podlagi dovoljenja za promet za pediatrično uporabo.

| (23) | Uvesti bi bilo treba fakultativen postopek, ki bi omogočil pridobitev enotnega, za celotno področje Skupnosti veljavnega mnenja v zvezi z zdravilom, odobrenim na nacionalni ravni, če so podatki v zvezi s pediatrično populacijo zbrani na podlagi dogovorjenega načrta pediatričnih raziskav, del vloge za dovoljenje za promet. Za dosego tega se lahko uporabi postopek, določen v členih 32, 33 in 34 Direktive 2001/83/ES. To bo omogočilo sprejetje usklajene odločbe Skupnosti o uporabi zdravil pri pediatrični populaciji in njeno vključitev v vse nacionalne podatke o zdravilu. |
| --- | --- |

(23)

Uvesti bi bilo treba fakultativen postopek, ki bi omogočil pridobitev enotnega, za celotno področje Skupnosti veljavnega mnenja v zvezi z zdravilom, odobrenim na nacionalni ravni, če so podatki v zvezi s pediatrično populacijo zbrani na podlagi dogovorjenega načrta pediatričnih raziskav, del vloge za dovoljenje za promet. Za dosego tega se lahko uporabi postopek, določen v členih 32, 33 in 34 Direktive 2001/83/ES. To bo omogočilo sprejetje usklajene odločbe Skupnosti o uporabi zdravil pri pediatrični populaciji in njeno vključitev v vse nacionalne podatke o zdravilu.

| (24) | Pomembno je zagotoviti, da so mehanizmi farmakovigilance primerni za obravnavanje posebnih primerov pri zbiranju podatkov o varnosti pri pediatrični populaciji, vključno s podatki o možnih dolgoročnih učinkih. Za ugotavljanje učinkovitosti pri pediatrični populaciji so lahko po pridobitvi dovoljenja potrebne dodatne študije. Zato bi bilo treba v zvezi z vlogami za dovoljenje za promet, ki vključujejo rezultate študij, izvedenih v skladu z dogovorjenim načrtom pediatričnih raziskav, vpeljati dodatno zahtevo, in sicer, da mora vlagatelj prikazati, kako namerava zagotoviti dolgoročno spremljanje možnih neželenih učinkov uporabe zdravila in učinkovitosti pri pediatrični populaciji. Dodatno
  se, kadar
  obstojijo posebni razlogi za
  skrb, od
  vlagatelja zahteva, da
  naj
  predloži in izvaja sistem obvladovanja tveganja in/ali da izvede posebne post-marketinške študije kot pogoj za pridobitev dovoljenja za promet. |
| --- | --- |

(24)

Pomembno je zagotoviti, da so mehanizmi farmakovigilance primerni za obravnavanje posebnih primerov pri zbiranju podatkov o varnosti pri pediatrični populaciji, vključno s podatki o možnih dolgoročnih učinkih. Za ugotavljanje učinkovitosti pri pediatrični populaciji so lahko po pridobitvi dovoljenja potrebne dodatne študije. Zato bi bilo treba v zvezi z vlogami za dovoljenje za promet, ki vključujejo rezultate študij, izvedenih v skladu z dogovorjenim načrtom pediatričnih raziskav, vpeljati dodatno zahtevo, in sicer, da mora vlagatelj prikazati, kako namerava zagotoviti dolgoročno spremljanje možnih neželenih učinkov uporabe zdravila in učinkovitosti pri pediatrični populaciji. Dodatno
  se, kadar
  obstojijo posebni razlogi za
  skrb, od
  vlagatelja zahteva, da
  naj
  predloži in izvaja sistem obvladovanja tveganja in/ali da izvede posebne post-marketinške študije kot pogoj za pridobitev dovoljenja za promet.

| (25) | Zaradi varovanja javnega zdravja je treba zagotoviti stalen dostop do varnih in učinkovitih zdravil, odobrenih za pediatrične indikacije, ki so bile razvite na osnovi te uredbe. Če imetnik dovoljenja za promet namerava umakniti določeno zdravilo iz prometa, je treba zagotoviti, da bo pediatrična populacija še naprej imela dostop do zadevnega zdravila. Da bi to dosegli, je treba Agencijo pravočasno obveščati o vseh takih namerah, ki jih je treba tudi objaviti. |
| --- | --- |

(25)

Zaradi varovanja javnega zdravja je treba zagotoviti stalen dostop do varnih in učinkovitih zdravil, odobrenih za pediatrične indikacije, ki so bile razvite na osnovi te uredbe. Če imetnik dovoljenja za promet namerava umakniti določeno zdravilo iz prometa, je treba zagotoviti, da bo pediatrična populacija še naprej imela dostop do zadevnega zdravila. Da bi to dosegli, je treba Agencijo pravočasno obveščati o vseh takih namerah, ki jih je treba tudi objaviti.

| (26) | Za zdravila, za katera se zahteva predložitev pediatričnih podatkov, je pod pogojem, da so izpolnjeni vsi ukrepi, vključeni v dogovorjen načrt pediatričnih raziskav in da je zdravilo odobreno v vseh državah članicah, ter da so ustrezni podatki o rezultatih študij vključeni v podatke o zdravilu, treba odobriti nagrado v obliki 6 mesečnega podaljšanja veljavnosti dodatnega varstvenega certifikata, uvedenega z Uredbo Sveta (EGS) št. 1768/92 (6).
  Na odobritev te nagrade ne vpliva noben sklep organov držav članic glede določanja cen zdravil ali njihove vključitve v sistem nacionalnega zdravstvenega zavarovanja. |
| --- | --- |

(26)

Za zdravila, za katera se zahteva predložitev pediatričnih podatkov, je pod pogojem, da so izpolnjeni vsi ukrepi, vključeni v dogovorjen načrt pediatričnih raziskav in da je zdravilo odobreno v vseh državah članicah, ter da so ustrezni podatki o rezultatih študij vključeni v podatke o zdravilu, treba odobriti nagrado v obliki 6 mesečnega podaljšanja veljavnosti dodatnega varstvenega certifikata, uvedenega z Uredbo Sveta (EGS) št. 1768/92 (6).
  Na odobritev te nagrade ne vpliva noben sklep organov držav članic glede določanja cen zdravil ali njihove vključitve v sistem nacionalnega zdravstvenega zavarovanja.

| (27) | Vloga za podaljšanje veljavnosti certifikata v skladu s to uredbo naj bo sprejemljiva samo, če je bil certifikat izdan v skladu z Uredbo (EGS) št. 1768/92. |
| --- | --- |

(27)

Vloga za podaljšanje veljavnosti certifikata v skladu s to uredbo naj bo sprejemljiva samo, če je bil certifikat izdan v skladu z Uredbo (EGS) št. 1768/92.

| (28) | Ker je nagrada namenjena izvajanju študij pri pediatrični populaciji in ne za prikaz, da je izdelek varen in učinkovit pri pediatrični populaciji, je treba nagrado zagotoviti tudi, če se pediatrična indikacija ne odobri. Vendar je za izboljšanje dostopnosti podatkov o uporabi zdravil pri pediatrični populaciji treba ustrezne podatke o uporabi pri pediatrični populaciji vključiti v podatke o odobrenem zdravilu. |
| --- | --- |

(28)

Ker je nagrada namenjena izvajanju študij pri pediatrični populaciji in ne za prikaz, da je izdelek varen in učinkovit pri pediatrični populaciji, je treba nagrado zagotoviti tudi, če se pediatrična indikacija ne odobri. Vendar je za izboljšanje dostopnosti podatkov o uporabi zdravil pri pediatrični populaciji treba ustrezne podatke o uporabi pri pediatrični populaciji vključiti v podatke o odobrenem zdravilu.

| (29) | V skladu z Uredbo (ES) št. 141/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1999 o zdravilih sirotah (7) je zdravilom, ki so določena kot zdravila sirote, zagotovljena desetletna tržna ekskluzivnost na podlagi izdanega dovoljenja za promet za indikacijo sirota. Ker takšni izdelki pogosto niso zaščiteni s patentom, nagrade v obliki podaljšanja veljavnosti dodatnega varstvenega certifikata ni mogoče dodeliti; če pa so zaščitena s patentom, bo takšno podaljšanje veljavnosti pomenilo dvojno spodbudo. Zato bi bilo treba za zdravila sirote namesto podaljšanja veljavnosti dodatnega varstvenega certifikata desetletno obdobje tržne ekskluzivnosti za zdravila sirote podaljšati na dvanajst let, če je v celoti izpolnjena zahteva o podatkih o uporabi pri pediatrični populaciji. |
| --- | --- |

(29)

V skladu z Uredbo (ES) št. 141/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1999 o zdravilih sirotah (7) je zdravilom, ki so določena kot zdravila sirote, zagotovljena desetletna tržna ekskluzivnost na podlagi izdanega dovoljenja za promet za indikacijo sirota. Ker takšni izdelki pogosto niso zaščiteni s patentom, nagrade v obliki podaljšanja veljavnosti dodatnega varstvenega certifikata ni mogoče dodeliti; če pa so zaščitena s patentom, bo takšno podaljšanje veljavnosti pomenilo dvojno spodbudo. Zato bi bilo treba za zdravila sirote namesto podaljšanja veljavnosti dodatnega varstvenega certifikata desetletno obdobje tržne ekskluzivnosti za zdravila sirote podaljšati na dvanajst let, če je v celoti izpolnjena zahteva o podatkih o uporabi pri pediatrični populaciji.

| (30) | Ukrepi, predvideni v tej uredbi, ne smejo onemogočiti drugih spodbud ali nagrad. Za zagotovitev preglednosti različnih ukrepov na ravni Skupnosti in držav članic bi morala Komisija na podlagi informacij, ki jih posredujejo države članice, pripraviti podroben seznam vseh razpoložljivih spodbud. Ukrepi, določeni v tej uredbi, vključno s soglasji z načrti pediatričnih raziskav, ne smejo biti podlaga za pridobivanje drugih spodbud Skupnosti za podporo raziskavam, kot je financiranje raziskovalnih projektov v okviru večletnih okvirnih programov Skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti. |
| --- | --- |

(30)

Ukrepi, predvideni v tej uredbi, ne smejo onemogočiti drugih spodbud ali nagrad. Za zagotovitev preglednosti različnih ukrepov na ravni Skupnosti in držav članic bi morala Komisija na podlagi informacij, ki jih posredujejo države članice, pripraviti podroben seznam vseh razpoložljivih spodbud. Ukrepi, določeni v tej uredbi, vključno s soglasji z načrti pediatričnih raziskav, ne smejo biti podlaga za pridobivanje drugih spodbud Skupnosti za podporo raziskavam, kot je financiranje raziskovalnih projektov v okviru večletnih okvirnih programov Skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti.

| (31) | Da bi izboljšali dostopnost do informacij o uporabi zdravil pri pediatrični populaciji in se izognili nepotrebnim ponavljajočim se študijam na pediatrični populaciji, ki ne prispevajo k skupnemu znanju, naj Evropska zbirka podatkov, predvidena v členu 11 Direktive 2001/20/ES, vsebuje Evropski register kliničnih preskušanj zdravil za pediatrično uporabo, vključno z vsemi tekočimi, predčasno zaključenimi in dokončanimi pediatričnimi študijami, ki so bile izvedene v Skupnosti in v tretjih državah. Agencija naj objavi tisti del informacij, ki zadevajo pediatrična klinična preskušanja, vključena v podatkovno bazo, kot tudi podrobnosti rezultatov vseh pediatričnih kliničnih preskušanj, predloženih pristojnim organom. |
| --- | --- |

(31)

Da bi izboljšali dostopnost do informacij o uporabi zdravil pri pediatrični populaciji in se izognili nepotrebnim ponavljajočim se študijam na pediatrični populaciji, ki ne prispevajo k skupnemu znanju, naj Evropska zbirka podatkov, predvidena v členu 11 Direktive 2001/20/ES, vsebuje Evropski register kliničnih preskušanj zdravil za pediatrično uporabo, vključno z vsemi tekočimi, predčasno zaključenimi in dokončanimi pediatričnimi študijami, ki so bile izvedene v Skupnosti in v tretjih državah. Agencija naj objavi tisti del informacij, ki zadevajo pediatrična klinična preskušanja, vključena v podatkovno bazo, kot tudi podrobnosti rezultatov vseh pediatričnih kliničnih preskušanj, predloženih pristojnim organom.

| (32) | Odbor za pediatrijo naj po posvetovanju s Komisijo, državami članicami in zainteresiranimi stranmi uvede seznam terapevtskih potreb pediatrične populacije in ga redno dopolnjuje. Na seznamu bi morala biti opredeljena obstoječa zdravila, ki se uporabljajo pri pediatrični populaciji, in poudarjene terapevtske potrebe te populacije ter prednostne naloge za raziskave in razvoj. Na ta način bodo podjetja lažje prepoznala možnosti za poslovni razvoj, Odbor za pediatrijo bo lahko bolje ocenil potrebo po zdravilih in študijah pri presoji osnutkov načrtov pediatričnih raziskav, opustitev in odlogov, strokovnjaki zdravstvenega varstva in bolniki pa bodo imeli na voljo vir informacij za pomoč pri njihovih odločitvah o izbiri zdravil. |
| --- | --- |

(32)

Odbor za pediatrijo naj po posvetovanju s Komisijo, državami članicami in zainteresiranimi stranmi uvede seznam terapevtskih potreb pediatrične populacije in ga redno dopolnjuje. Na seznamu bi morala biti opredeljena obstoječa zdravila, ki se uporabljajo pri pediatrični populaciji, in poudarjene terapevtske potrebe te populacije ter prednostne naloge za raziskave in razvoj. Na ta način bodo podjetja lažje prepoznala možnosti za poslovni razvoj, Odbor za pediatrijo bo lahko bolje ocenil potrebo po zdravilih in študijah pri presoji osnutkov načrtov pediatričnih raziskav, opustitev in odlogov, strokovnjaki zdravstvenega varstva in bolniki pa bodo imeli na voljo vir informacij za pomoč pri njihovih odločitvah o izbiri zdravil.

| (33) | Klinična preskušanja pri pediatrični populaciji lahko zahtevajo posebno strokovno znanje, posebno metodologijo in v nekaterih primerih posebne pripomočke, zato bi jih morali izvajati primerno usposobljeni raziskovalci. Mreža, ki povezuje obstoječe nacionalne pobude in pobude Skupnosti ter študijske centre, da se na ravni Skupnosti ustvarijo potrebna pooblastila, in ki upošteva podatke Skupnosti in tretjih držav, bi pripomogla sodelovanju in izogibanju nepotrebnega podvajanja študij. Ta mreža naj bi prispevala h krepitvi temeljev Evropskega raziskovalnega prostora v zvezi z okvirnimi programi Skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, koristila pediatrični populaciji in delovala kot informacijski in strokovni vir za industrijo. |
| --- | --- |

(33)

Klinična preskušanja pri pediatrični populaciji lahko zahtevajo posebno strokovno znanje, posebno metodologijo in v nekaterih primerih posebne pripomočke, zato bi jih morali izvajati primerno usposobljeni raziskovalci. Mreža, ki povezuje obstoječe nacionalne pobude in pobude Skupnosti ter študijske centre, da se na ravni Skupnosti ustvarijo potrebna pooblastila, in ki upošteva podatke Skupnosti in tretjih držav, bi pripomogla sodelovanju in izogibanju nepotrebnega podvajanja študij. Ta mreža naj bi prispevala h krepitvi temeljev Evropskega raziskovalnega prostora v zvezi z okvirnimi programi Skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, koristila pediatrični populaciji in delovala kot informacijski in strokovni vir za industrijo.

| (34) | Farmacevtska podjetja imajo lahko za določena odobrena zdravila že na voljo podatke o varnosti ali učinkovitosti pri pediatrični populaciji. Za izpopolnitev že dostopnih informacij o uporabi zdravil pri pediatričnih populacijah je treba od podjetij, ki imajo takšne podatke, zahtevati, da jih predložijo vsem pristojnim organom, kjer so zdravila odobrena. Na ta način se podatki lahko ocenijo in, če je to primerno, vnesejo v podatke o odobrenem zdravilu, ki so namenjeni strokovnjakom zdravstvenega varstva in bolnikom. |
| --- | --- |

(34)

Farmacevtska podjetja imajo lahko za določena odobrena zdravila že na voljo podatke o varnosti ali učinkovitosti pri pediatrični populaciji. Za izpopolnitev že dostopnih informacij o uporabi zdravil pri pediatričnih populacijah je treba od podjetij, ki imajo takšne podatke, zahtevati, da jih predložijo vsem pristojnim organom, kjer so zdravila odobrena. Na ta način se podatki lahko ocenijo in, če je to primerno, vnesejo v podatke o odobrenem zdravilu, ki so namenjeni strokovnjakom zdravstvenega varstva in bolnikom.

| (35) | Treba je predvideti financiranje s strani Skupnosti za vse dejavnosti Odbora za pediatrijo in Agencije, ki so posledica izvajanja te uredbe, kot so presoja načrtov pediatričnih raziskav, opustitve pristojbin, predvidenih za znanstveno svetovanje, ter ukrepi za zagotavljanje informacij in preglednosti, vključno z zbirko podatkov pediatričnih študij in mreže. |
| --- | --- |

(35)

Treba je predvideti financiranje s strani Skupnosti za vse dejavnosti Odbora za pediatrijo in Agencije, ki so posledica izvajanja te uredbe, kot so presoja načrtov pediatričnih raziskav, opustitve pristojbin, predvidenih za znanstveno svetovanje, ter ukrepi za zagotavljanje informacij in preglednosti, vključno z zbirko podatkov pediatričnih študij in mreže.

| (36) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8). |
| --- | --- |

(36)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8).

| (37) | Uredbo (EGS) št. 1768/92, Direktivo 2001/20/ES, Direktivo 2001/83/ES in Uredbo (ES) št. 726/2004 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(37)

Uredbo (EGS) št. 1768/92, Direktivo 2001/20/ES, Direktivo 2001/83/ES in Uredbo (ES) št. 726/2004 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (38) | Ker cilja te uredbe, in sicer izboljšanja dostopnosti zdravil, preskušenih za pediatrično uporabo, države članice ne morejo same zadovoljivo doseči in ga je zato lažje doseči na ravni Skupnosti, pod pogojem, da bo to omogočilo izkoristiti najširši možen trg in se izogniti razpršitvi omejenih virov, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena, ta uredba ne prekoračuje okvirov, potrebnih za doseganje tega cilja — |
| --- | --- |

(38)

Ker cilja te uredbe, in sicer izboljšanja dostopnosti zdravil, preskušenih za pediatrično uporabo, države članice ne morejo same zadovoljivo doseči in ga je zato lažje doseči na ravni Skupnosti, pod pogojem, da bo to omogočilo izkoristiti najširši možen trg in se izogniti razpršitvi omejenih virov, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena, ta uredba ne prekoračuje okvirov, potrebnih za doseganje tega cilja —

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

NASLOV I

UVODNE DOLOČBE

Poglavje 1

Vsebina in opredelitev pojmov

Člen 1

Ta uredba določa pravila razvoja zdravil za uporabo v humani medicini z namenom, da se zadosti posebnim terapevtskim potrebam pediatrične populacije, ne da bi pri tem pediatrično populacijo izpostavljali nepotrebnim kliničnim ali drugim preskušanjem, ter v skladu z Direktivo 2001/20/ES.

Člen 2

Poleg opredelitev pojmov, določenih v členu 1 Direktive 2001/83/ES, se v tej uredbi uporabljajo naslednje opredelitve:

| (1) | „pediatrična populacija“ je del populacije od rojstva do dopolnjene starosti 18 let; |
| --- | --- |

(1)

„pediatrična populacija“ je del populacije od rojstva do dopolnjene starosti 18 let;

| (2) | „načrt pediatričnih raziskav“ je raziskovalni in razvojni program, katerega namen je, da se zagotovi zbiranje potrebnih podatkov, ki določajo pogoje, pod katerimi je lahko zdravilo odobreno za zdravljenje pediatrične populacije; |
| --- | --- |

(2)

„načrt pediatričnih raziskav“ je raziskovalni in razvojni program, katerega namen je, da se zagotovi zbiranje potrebnih podatkov, ki določajo pogoje, pod katerimi je lahko zdravilo odobreno za zdravljenje pediatrične populacije;

| (3) | „zdravilo, odobreno za pediatrično indikacijo“ je zdravilo, ki je odobreno za uporabo pri delu ali pri celotni pediatrični populaciji in za katerega so podatki o odobreni indikaciji opredeljeni v povzetku glavnih značilnosti zdravila, sestavljenem v skladu s členom 11 Direktive 2001/83/ES; |
| --- | --- |

(3)

„zdravilo, odobreno za pediatrično indikacijo“ je zdravilo, ki je odobreno za uporabo pri delu ali pri celotni pediatrični populaciji in za katerega so podatki o odobreni indikaciji opredeljeni v povzetku glavnih značilnosti zdravila, sestavljenem v skladu s členom 11 Direktive 2001/83/ES;

| (4) | „dovoljenje za promet za pediatrično uporabo“ je dovoljenje za promet, izdano za zdravilo za uporabo v humani medicini, ki ni zaščiteno z dodatnim varstvenim certifikatom v skladu z Uredbo (EGS) št. 1768/92 ali s patentom, ki omogoča podelitev dodatnega varstvenega certifikata za izključno terapevtske indikacije, ki so pomembne za uporabo pri pediatrični populaciji ali pri njenih delih, vključno s primerno jakostjo, farmacevtsko obliko ali potjo uporabe tega zdravila. |
| --- | --- |

(4)

„dovoljenje za promet za pediatrično uporabo“ je dovoljenje za promet, izdano za zdravilo za uporabo v humani medicini, ki ni zaščiteno z dodatnim varstvenim certifikatom v skladu z Uredbo (EGS) št. 1768/92 ali s patentom, ki omogoča podelitev dodatnega varstvenega certifikata za izključno terapevtske indikacije, ki so pomembne za uporabo pri pediatrični populaciji ali pri njenih delih, vključno s primerno jakostjo, farmacevtsko obliko ali potjo uporabe tega zdravila.

Poglavje 2

Odbor za pediatrijo

Člen 3

1.   Do ... (9) se ustanovi Odbor za pediatrijo v okviru Evropske agencije za zdravila, ustanovljene z Uredbo (ES) št. 726/2004, v nadaljevanju „Agencija“. Odbor za pediatrijo je ustanovljen, ko so imenovani njegovi člani iz člena 4(1)(a) in (b).

Agencija deluje kot sekretariat Odbora za pediatrijo in mu zagotavlja tehnično in znanstveno podporo.

2.   Za Odbor za pediatrijo se uporablja Uredba (ES) št. 726/2004, razen če ni s to uredbo določeno drugače
  , vključno z določbami o neodvisnosti in nepristranskosti njegovih članov
  .

3.   Izvršni direktor Agencije zagotavlja ustrezno sodelovanje Odbora za pediatrijo in Odbora za zdravila za uporabo v humani medicini ter Odbora za zdravila sirote, njihovih delovnih skupin ter vseh drugih skupin za znanstveno svetovanje.

Agencija pripravi akt o posebnih postopkih za morebitna posvetovanja med njimi.

Člen 4

1.   Odbor za pediatrijo sestavljajo naslednji člani:

| a) | pet članov Odbora za zdravila za uporabo v humani medicini in njihovi namestniki, ki so bili imenovani v navedeni Odbor v skladu s členom 61(1) Uredbe (ES) št. 726/2004. Teh pet članov in njihove namestnike v Odbor za pediatrijo imenuje Odbor za zdravila za uporabo v humani medicini; |
| --- | --- |

a)

pet članov Odbora za zdravila za uporabo v humani medicini in njihovi namestniki, ki so bili imenovani v navedeni Odbor v skladu s členom 61(1) Uredbe (ES) št. 726/2004. Teh pet članov in njihove namestnike v Odbor za pediatrijo imenuje Odbor za zdravila za uporabo v humani medicini;

| b) | po en član in en namestnik, ki ga imenuje vsaka država članica, katere nacionalnih pristojnih organov ne zastopajo člani, ki jih je imenoval Odbor za zdravila za uporabo v humani medicini; |
| --- | --- |

b)

po en član in en namestnik, ki ga imenuje vsaka država članica, katere nacionalnih pristojnih organov ne zastopajo člani, ki jih je imenoval Odbor za zdravila za uporabo v humani medicini;

| c) | trije člani in trije namestniki, ki jih na podlagi javnega razpisa imenuje Komisija po posvetovanju z Evropskim parlamentom, da bi ti predstavljali zdravstvene delavce; |
| --- | --- |

c)

trije člani in trije namestniki, ki jih na podlagi javnega razpisa imenuje Komisija po posvetovanju z Evropskim parlamentom, da bi ti predstavljali zdravstvene delavce;

| d) | trije člani in trije namestniki, ki jih na podlagi javnega razpisa imenuje Komisija po posvetovanju z Evropskim parlamentom, da bi ti predstavljali združenja bolnikov. |
| --- | --- |

d)

trije člani in trije namestniki, ki jih na podlagi javnega razpisa imenuje Komisija po posvetovanju z Evropskim parlamentom, da bi ti predstavljali združenja bolnikov.

Namestniki zastopajo člane in glasujejo v njihovem imenu, kadar so ti odsotni.

Za namene iz točk (a) in (b) izvršni direktor Agencije usklajuje sodelovanje držav članic, da bi se zagotovilo, da končna sestava Odbora za pediatrijo, vključno s člani in namestniki, zajema znanstvena področja, pomembna za pediatrična zdravila, in vključuje vsaj: farmacevtski razvoj, pediatrično medicino, splošne zdravnike, pediatrično farmacijo, pediatrično farmakologijo, pediatrične raziskave, farmakovigilanco, etiko in javno zdravje. Za namene točk (c) in (d) Komisija upošteva strokovna znanja članov, imenovanih na podlagi točk (a) in (b).

2.   Člani Odbora za pediatrijo so imenovani za obdobje treh let z možnostjo ponovnega imenovanja. Na sejah Odbora za pediatrijo jih lahko spremljajo tudi izvedenci.

3.   Odbor za pediatrijo izvoli predsednika izmed svojih članov za obdobje treh let, z možnostjo enkratnega podaljšanja mandata.

4.   Agencija objavi imena in kvalifikacije članov.

Člen 5

1.   Pri pripravi mnenj si Odbor za pediatrijo po svojih najboljših močeh prizadeva doseči soglasje na znanstveni podlagi. Če takega soglasja ni mogoče doseči, Odbor za pediatrijo sprejme mnenje, ki predstavlja stališče večine članov. V mnenju se navedejo različna stališča, vključno z njihovimi utemeljitvami.
  To mnenje je dostopno javnosti v skladu z odstavkoma 5 in 7 člena 25.

2.   Odbor za pediatrijo pripravi poslovnik za izvajanje svojih nalog. Poslovnik začne veljati po prejemu pozitivnega mnenja upravnega odbora Agencije in nato Komisije.

3.   Predstavniki Komisije in izvršni direktor Agencije ali njegovi predstavniki se lahko udeležijo vseh sestankov Odbora za pediatrijo.

Člen 6

1.   Naloge Odbora za pediatrijo so:

| a) | oceniti vsebino vsakega načrta pediatrične raziskave za zdravilo, ki mu je predložen v skladu s to uredbo in o tem oblikovati mnenje; |
| --- | --- |

a)

oceniti vsebino vsakega načrta pediatrične raziskave za zdravilo, ki mu je predložen v skladu s to uredbo in o tem oblikovati mnenje;

| b) | oceniti upravičenost opustitev in odlogov ter o njih oblikovati mnenje; |
| --- | --- |

b)

oceniti upravičenost opustitev in odlogov ter o njih oblikovati mnenje;

| c) | na zahtevo Odbora za zdravila za uporabo v humani medicini, pristojnega organa ali vlagatelja oceniti skladnost vloge za dovoljenje za promet z zadevnim dogovorjenim načrtom pediatričnih raziskav in o tem oblikovati mnenje; |
| --- | --- |

c)

na zahtevo Odbora za zdravila za uporabo v humani medicini, pristojnega organa ali vlagatelja oceniti skladnost vloge za dovoljenje za promet z zadevnim dogovorjenim načrtom pediatričnih raziskav in o tem oblikovati mnenje;

| d) | na zahtevo Odbora za zdravila za uporabo v humani medicini ali pristojnega organa oceniti vse podatke, zbrane v skladu z dogovorjenim načrtom pediatričnih raziskav in oblikovati mnenje o kakovosti, varnosti ali učinkovitosti zdravila za uporabo pri pediatrični populaciji; |
| --- | --- |

d)

na zahtevo Odbora za zdravila za uporabo v humani medicini ali pristojnega organa oceniti vse podatke, zbrane v skladu z dogovorjenim načrtom pediatričnih raziskav in oblikovati mnenje o kakovosti, varnosti ali učinkovitosti zdravila za uporabo pri pediatrični populaciji;

| e) | svetovati glede vsebine in oblike podatkov, ki se bodo zbirali za raziskavo iz člena 42; |
| --- | --- |

e)

svetovati glede vsebine in oblike podatkov, ki se bodo zbirali za raziskavo iz člena 42;

| f) | podpirati Agencijo in ji svetovati glede uvedbe evropske mreže iz člena 44; |
| --- | --- |

f)

podpirati Agencijo in ji svetovati glede uvedbe evropske mreže iz člena 44;

| g) | z znanstvenega vidika pomagati pri pripravi vseh dokumentov, povezanih z izpolnjevanjem ciljev te uredbe; |
| --- | --- |

g)

z znanstvenega vidika pomagati pri pripravi vseh dokumentov, povezanih z izpolnjevanjem ciljev te uredbe;

| h) | na zahtevo izvršnega direktorja Agencije ali Komisije zagotoviti svetovanje glede vseh vprašanj v zvezi z zdravili za uporabo pri pediatrični populaciji; |
| --- | --- |

h)

na zahtevo izvršnega direktorja Agencije ali Komisije zagotoviti svetovanje glede vseh vprašanj v zvezi z zdravili za uporabo pri pediatrični populaciji;

| i) | oblikovati poseben seznam potreb po pediatričnih zdravilih in ga redno dopolnjevati, kot je navedeno v členu 43; |
| --- | --- |

i)

oblikovati poseben seznam potreb po pediatričnih zdravilih in ga redno dopolnjevati, kot je navedeno v členu 43;

| j) | svetovati Agenciji in Komisiji glede obveščanja o ukrepih, ki so na voljo za izvajanje raziskav zdravil za uporabo pri pediatrični populaciji; |
| --- | --- |

j)

svetovati Agenciji in Komisiji glede obveščanja o ukrepih, ki so na voljo za izvajanje raziskav zdravil za uporabo pri pediatrični populaciji;

| k) | Komisiji predlagati znak iz člena 32(2). |
| --- | --- |

k)

Komisiji predlagati znak iz člena 32(2).

2.   Odbor za pediatrijo pri opravljanju svojih nalog preuči, ali lahko predlagane študije prinesejo pomembno terapevtsko korist in/ali zadovoljijo terapevtske potrebe pediatrične populacije. Odbor za pediatrijo upošteva vse informacije, ki so mu na voljo, vključno z vsemi mnenji, sklepi ali nasveti, ki jih predložijo pristojni organi tretjih držav.

NASLOV II

ZAHTEVE GLEDE PRIDOBITVE DOVOLJENJA ZA PROMET

Poglavje 1

Splošne zahteve glede dovoljenja

Člen 7

1.   Vloga za dovoljenje za promet, v skladu s členom 6 Direktive 2001/83/ES, z zdravilom za uporabo v humani medicini, ki ob začetku veljavnosti te uredbe še ni odobreno v Skupnosti, se šteje za popolno samo, če poleg podatkov in dokumentov iz člena 8(3) Direktive 2001/83/ES vsebuje eno od naslednjega:

| a) | rezultate vseh izvedenih študij in podrobnosti o vseh informacijah, zbranih v skladu z dogovorjenim načrtom pediatričnih raziskav; |
| --- | --- |

a)

rezultate vseh izvedenih študij in podrobnosti o vseh informacijah, zbranih v skladu z dogovorjenim načrtom pediatričnih raziskav;

| b) | sklep Agencije o opustitvi za določeno zdravilo; |
| --- | --- |

b)

sklep Agencije o opustitvi za določeno zdravilo;

| c) | sklep Agencije o opustitvi za skupino zdravil v skladu s členom 11; |
| --- | --- |

c)

sklep Agencije o opustitvi za skupino zdravil v skladu s členom 11;

| d) | sklep Agencije o odlogu. |
| --- | --- |

d)

sklep Agencije o odlogu.

Za namene točke (a) se v vlogo vključi tudi sklep Agencije o soglasju z zadevnim načrtom pediatričnih raziskav.

2.   Dokumenti, predloženi v skladu z odstavkom 1, se skupaj nanašajo na vse dele pediatrične populacije.

Člen 8

Kadar gre za odobrena zdravila, ki so zaščitena bodisi z dodatnim varstvenim certifikatom v skladu z Uredbo (EGS) št. 1768/92, bodisi s patentom, ki omogoča podelitev dodatnega varstvenega certifikata, se člen 7 te uredbe uporablja za vloge za odobritev novih indikacij, vključno s pediatričnimi indikacijami, novih farmacevtskih oblik in novih poti uporabe zdravila.

Za namene prvega odstavka, dokumenti iz člena 7(1) zajemajo tako obstoječe kot tudi nove indikacije, farmacevtske oblike in poti uporabe zdravila.

Člen 9

Člena 7 in 8 se ne uporabljata za zdravila, odobrena v skladu s členi 10, 10a, 13 do 16 ali 16a do 16i Direktive 2001/83/ES.

Člen 10

Komisija v posvetovanju z državami članicami, Agencijo in drugimi zainteresiranimi stranmi, določi podrobna pravila glede oblike in vsebine, ki se jih mora upoštevati v prošnjah za soglasje ali spremembo načrta pediatričnih raziskav ter v prošnjah za opustitve ali odloge, da bi se lahko štele za popolne, ter glede preverjanja skladnosti iz členov 23 in 28(3).

Poglavje 2

Opustitve

Člen 11

1.   Predložitev informacij iz točke (a) člena 7(1) se za določena zdravila ali skupine zdravil opusti, če je dokazano kar koli od naslednjega:

| a) | določeno zdravilo ali skupina zdravil verjetno ni učinkovita ali varna za del ali za celotno pediatrično populacijo; |
| --- | --- |

a)

določeno zdravilo ali skupina zdravil verjetno ni učinkovita ali varna za del ali za celotno pediatrično populacijo;

| b) | bolezen ali stanje, za katero je zdravilo ali skupina zdravil namenjena, se pojavlja samo pri odraslih populacijah; |
| --- | --- |

b)

bolezen ali stanje, za katero je zdravilo ali skupina zdravil namenjena, se pojavlja samo pri odraslih populacijah;

| c) | določeno zdravilo v okviru obstoječih zdravljenj ne predstavlja posebne terapevtske koristi za pediatrične bolnike. |
| --- | --- |

c)

določeno zdravilo v okviru obstoječih zdravljenj ne predstavlja posebne terapevtske koristi za pediatrične bolnike.

2.   Opustitev, predvidena v odstavku 1, se lahko izda za samo en ali več določenih delov pediatrične populacije, za samo eno ali več določenih terapevtskih indikacij ali za kombinacijo obeh.

Člen 12

Odbor za pediatrijo lahko na lastno pobudo in iz razlogov, določenih v členu 11(1), sprejme mnenje o opustitvi iz člena 11(1) za določeno zdravilo ali skupino zdravil.

Takoj ko Odbor za pediatrijo sprejme mnenje, se uporabi postopek, določen v členu 25. V primeru opustitve za skupino se uporabita samo odstavka 6 in 7 člena 25.

Člen 13

1.   Vlagatelj lahko iz razlogov, določenih v členu 11(1), zaprosi Agencijo za opustitev za določeno zdravilo.

2.   Odbor za pediatrijo imenuje poročevalca in v 60-ih dneh od prejema vloge sprejme mnenje o tem, ali se odobri opustitev za določeno zdravilo.

Vlagatelj ali Odbor za pediatrijo lahko v tem obdobju 60-ih dni zaprosita za sestanek.

Odbor za pediatrijo lahko, kadar koli je to primerno, zaprosi vlagatelja, da dopolni predložene podatke in dokumente. Če Odbor za pediatrijo uporabi to možnost, se rok 60-ih dni začasno prekine, dokler niso predložene dodatne zahtevane informacije.

3.   Takoj ko Odbor za pediatrijo sprejme mnenje, se uporabi postopek, določen v členu 25.

Člen 14

1.   Agencija vodi seznam vseh opustitev. Seznam se redno dopolnjuje (najmanj enkrat na leto) in objavlja.

2.   Odbor za pediatrijo lahko kadar koli sprejme mnenje o upravičenosti ponovnega pregleda opustitev.

V primeru spremembe, ki vpliva na opustitev za določeno zdravilo, se uporabi postopek, določen v členu 25.

V primeru spremembe, ki vpliva na opustitev za skupino, se uporabita odstavka 6 in 7 člena 25.

3.   Če je opustitev za določeno zdravilo ali skupino zdravil preklicana, se zahteva določena v členih 7 in 8, ne uporablja 36 mesecev od datuma, ko je bila črtana s seznama opustitev.

Poglavje 3

Načrt ptediatričnih raziskav

ODDELEK 1

PROŠNJE ZA SOGLASJE

Člen 15

1.   Pred predložitvijo vloge za dovoljenje za promet v skladu s členi 7(1)(a) ali (d), 8 ali 30, se pripravi načrt pediatričnih raziskav in predloži Agenciji skupaj s prošnjo za soglasje.

2.   V načrtu pediatričnih raziskav se določijo časovni načrt in ukrepi, predlagani za presojo kakovosti, varnosti in učinkovitosti zdravila pri vseh delih pediatrične populacije, na katere bi se lahko nanašal načrt. Poleg tega se opišejo vsi ukrepi za prilagoditev farmacevtske oblike in sestave zdravila na takšen način, da je njegova uporaba bolj sprejemljiva, lažja, varnejša ali učinkovitejša pri različnih delih pediatrične populacije.

Člen 16

1.   V primeru vlog
  za dovoljenje za promet
  iz členov 7 in 8
  ali vlog za opustitev iz členov 11 in 12,
  se načrt pediatričnih raziskav
  ali vloge za opustitev
  ,
  razen v ustrezno upravičenih primerih
  , predloži skupaj s prošnjo za soglasje najkasneje ob zaključku farmako-kinetičnih študij pri odraslih, določenih v oddelku 5.2.3 dela I Priloge I k Direktivi 2001/83/ES, tako da je lahko mnenje o uporabi zadevnega zdravila pri pediatrični populaciji podano v času presoje dovoljenja za promet ali druge zadevne vloge.

2.   Agencija v 30-ih dneh od prejema prošnje iz odstavka 1 in člena 15(1) preveri popolnost prošnje in pripravi zbirno poročilo za Odbor za pediatrijo.

3.   Kadar je to primerno, lahko Agencija od vlagatelja zahteva predložitev dodatnih podatkov in dokumentov, pri čemer se rok 30-ih dni začasno prekine, dokler niso predložene dodatne zahtevane informacije.

Člen 17

1.   Odbor za pediatrijo po prejemu predlaganega načrta pediatričnih raziskav, ki je v skladu z določbami člena 15(2) popoln, imenuje poročevalca in v 60-ih dneh sprejme mnenje o tem, ali bodo predlagane študije zagotovile potrebne podatke o pogojih, v katerih se zdravilo lahko uporablja za zdravljenje pediatrične populacije ali njenih delov, in ali pričakovane terapevtske koristi upravičujejo predlagane študije. Odbor ob sprejetju mnenja presodi, ali so predlagani ukrepi primerni za prilagoditev farmacevtske oblike in sestave zdravila za uporabo pri različnih delih pediatrične populacije.

Vlagatelj ali Odbor za pediatrijo lahko v istem obdobju zaprosita za sestanek.

2.   Odbor za pediatrijo lahko v 60-ih dneh iz odstavka 1 od vlagatelja zahteva, da predlaga spremembe načrta, pri čemer se rok iz odstavka 1 za sprejetje končnega mnenja podaljša za največ 60 dni. V takih primerih lahko v tem obdobju vlagatelj ali Odbor za pediatrijo zaprosita za dodatni sestanek. Rok se začasno prekine, dokler niso predložene dodatne zahtevane informacije.

Člen 18

Takoj ko Odbor za pediatrijo sprejme mnenje, bodisi pozitivno bodisi negativno, se uporabi postopek, določen v členu 25.

Člen 19

Če Odbor za pediatrijo po preučitvi načrta pediatričnih raziskav odloči, da se za zadevno zdravilo uporabi člen 11(1)(a), (b) ali (c), sprejme negativno mnenje v skladu s členom 17(1).

Odbor za pediatrijo v takšnih primerih sprejme mnenje o opustitvi v skladu s členom 12, nato pa se uporabi postopek, določen v členu 25.

ODDELEK 2

ODLOGI

Člen 20

1.   Ob predložitvi načrta pediatričnih raziskav na podlagi člena 16(1) se lahko hkrati zaprosi za odlog začetka ali dokončanja izvajanja nekaterih ali vseh ukrepov, določenih v tem načrtu. Takšen odlog je treba upravičiti iz znanstvenih in tehničnih razlogov ali iz razlogov v zvezi z javnim zdravjem.

V vsakem primeru se odlog dovoli, kadar je primerno študije na odraslih izvesti pred začetkom študij pri pediatrični populaciji ali kadar bodo študije pri pediatrični populaciji trajale dlje kot študije pri odraslih.

2.   Komisija lahko na podlagi izkušenj pridobljenih pri izvajanju tega člena, sprejme določbe v skladu s postopkom iz člena 51(2) za podrobno opredelitev razlogov za odlog.

Člen 21

1.   Odbor za pediatrijo hkrati s sprejetjem pozitivnega mnenja v skladu s členom 17(1) na lastno pobudo, ali na podlagi predložene vlagateljeve prošnje v skladu s členom 20, sprejme mnenje o odlogu začetka ali dokončanja izvajanja nekaterih ali vseh ukrepov iz načrta pediatričnih raziskav, če so izpolnjeni pogoji iz člena 20.

V mnenju o odlogu se določijo roki za začetek ali dokončanje izvajanja zadevnih ukrepov.

2.   Takoj ko Odbor za pediatrijo sprejme mnenje o odlogu iz odstavka 1, se uporabi postopek, določen v členu 25.

ODDELEK 3

SPREMEMBA NAČRTA PEDIATRIČNIH RAZISKAV

Člen 22

Če se vlagatelj po sklepu o soglasju z načrtom pediatričnih raziskav sooči s težavami pri njegovem izvajanju, pri čemer se izkaže, da načrt ni izvedljiv ali ni več primeren, lahko vlagatelj na podlagi podrobnih utemeljitev Odboru za pediatrijo predlaga spremembe ali zaprosi za odlog ali opustitev. Odbor za pediatrijo v 60 dneh preuči te spremembe ali prošnjo za odlog ali opustitev in sprejme mnenje, s katerim predlaga, da se zavrnejo ali sprejmejo. Takoj ko Odbor za pediatrijo sprejme mnenje, bodisi pozitivno bodisi negativno, se uporabi postopek, določen v členu 25.

ODDELEK 4

SKLADNOST Z NAČRTOM PEDIATRIČNIH RAZISKAV

Člen 23

1.   Pristojni organ, odgovoren za izdajo dovoljenja za promet preveri, ali je vloga za dovoljenje za promet ali za spremembo dovoljenja skladna z zahtevami iz členov 7 in 8, ter ali je vloga, predložena na podlagi člena 30, skladna z dogovorjenim načrtom pediatričnih raziskav.

Če je vloga predložena v skladu s postopkom iz členov 27 do 39 Direktive 2001/83/ES, preverjanje skladnosti in če je to potrebno, vključno s prošnjo za mnenje Odbora za pediatrijo v skladu z odstavkom 2(b) in (c), izvede referenčna država članica.

2.   Odbor za pediatrijo lahko za mnenje o tem, ali so študije, ki jih izvaja vlagatelj, skladne z dogovorjenim načrtom pediatričnih raziskav, v naslednjih primerih zaprosijo:

| a) | vlagatelj, in sicer pred predložitvijo vloge za dovoljenje za promet ali za spremembo dovoljenja iz členov 7, 8 ali 30; |
| --- | --- |

a)

vlagatelj, in sicer pred predložitvijo vloge za dovoljenje za promet ali za spremembo dovoljenja iz členov 7, 8 ali 30;

| (b) | Agencija ali pristojni nacionalni organ, kadar preverja popolnost vloge iz točke (a), ki ne vključuje mnenja o skladnosti, sprejetega na zahtevo iz točke (a); |
| --- | --- |

(b)

Agencija ali pristojni nacionalni organ, kadar preverja popolnost vloge iz točke (a), ki ne vključuje mnenja o skladnosti, sprejetega na zahtevo iz točke (a);

| (c) | Odbor za zdravila za uporabo v humani medicini ali pristojni nacionalni organ, kadar presoja vlogo iz točke (a), če obstaja dvom glede popolnosti in če še ni bilo podano mnenje na zahtevo iz točke (a) ali (b). |
| --- | --- |

(c)

Odbor za zdravila za uporabo v humani medicini ali pristojni nacionalni organ, kadar presoja vlogo iz točke (a), če obstaja dvom glede popolnosti in če še ni bilo podano mnenje na zahtevo iz točke (a) ali (b).

V primeru točke (a) vlagatelj svoje vloge ne predloži, dokler Odbor za pediatrijo ne sprejme svojega mnenja, kopija tega mnenja pa se priloži vlogi.

3.   Odbor za pediatrijo poda mnenje iz odstavka 2, če je zanj zaprošen, v 60-ih dneh od prejema zahtevka.

Države članice takšno mnenje upoštevajo.

Člen 24

Če pristojni organ med znanstveno presojo popolne vloge za dovoljenje za promet ugotovi, da študije niso skladne z dogovorjenim načrtom pediatričnih raziskav, zdravilo ni upravičeno do nagrad in spodbud, predvidenih v členih 36, 37 in 38.

Poglavje 4

Postopek

Člen 25

1.   1 Agencija posreduje vlagatelju mnenje Odbora za pediatrijo v 10-ih dneh po prejemu mnenja.

2.   Vlagatelj lahko Agenciji v 30-ih dneh od prejema mnenja Odbora za pediatrijo predloži pisno zahtevo z navedbo podrobnih utemeljitev za ponovni pregled mnenja.

3.   Odbor za pediatrijo v 30-ih dneh od prejema zahteve za ponovni pregled iz odstavka 2, potem ko imenuje novega poročevalca, izda novo mnenje, s katerim potrdi ali spremeni svoje predhodno mnenje.
  Poročevalec ima možnost neposrednega zaslišanja vlagatelja. Tudi vlagatelj lahko predlaga zaslišanje. Poročevalec takoj pisno obvesti Odbor za pediatrijo o podrobnostih stikov z vlagateljem.
  Mnenje se ustrezno utemelji in novemu mnenju, ki je dokončno, se priloži obrazložitev sprejete odločitve.

4.   Če vlagatelj v 30-ih dneh iz odstavka 2 ne zaprosi za ponovni pregled, postane mnenje Odbora za pediatrijo dokončno.

5.   Agencija sprejme sklep v 10-ih dneh po prejemu dokončnega mnenja Odbora za pediatrijo. Ta sklep se posreduje vlagatelju v pisni obliki, skupaj z dokončnim mnenjem Odbora za pediatrijo.

6.   V primeru opustitve za skupino iz člena 12 Agencija v 10-ih dneh po prejemu mnenja Odbora za pediatrijo sprejme sklep, kot je navedeno v členu 13(3). Temu sklepu se priloži mnenje Odbora za pediatrijo.

7.   Sklepi Agencije se objavijo po tem, ko se črtajo vse morebitne informacije poslovno zaupne narave.

Poglavje 5

Razne določbe

Člen 26

Vsaka pravna ali fizična oseba, ki razvija zdravilo, namenjeno za pediatrično uporabo, lahko pred predložitvijo načrta pediatričnih raziskav in med njegovim izvajanjem Agencijo zaprosi za nasvet o načrtu in izvedbi različnih raziskav in študij, ki so potrebne za ugotovitev kakovosti, varnosti in učinkovitosti zdravila pri pediatrični populaciji, v skladu s členom 57(1)(n) Uredbe (ES) št. 726/2004.

Poleg tega lahko ta pravna ali fizična oseba zaprosi za nasvet o načrtu in izvedbi sistema farmakovigilance in sistema obvladovanja tveganja iz člena 34.

Agencija nasvete iz tega člena zagotavlja brezplačno.

NASLOV III

POSTOPKI ZA PRIDOBITEV DOVOLJENJA ZA PROMET

Člen 27

Za postopke za pridobitev dovoljenja za promet iz tega naslova veljajo določbe Uredbe (ES) št. 726/2004 ali Direktive 2001/83/ES, če v tem naslovu ni drugače določeno.

Poglavje 1

Postopki za pridobitev dovoljenja za promet za vloge, ki spadajo v področje uporabe členov 7 in 8

Člen 28

1.   Vloge za dovoljenje za promet iz člena 7(1) te uredbe, ki vsebuje eno ali več pediatričnih indikacij na podlagi rezultatov študij, izvedenih v skladu z dogovorjenim načrtom pediatričnih raziskav, se lahko predložijo v skladu s postopkom, določenim v členih 5 do 15 Uredbe (ES) št. 726/2004.

Če je dovoljenje izdano, se rezultati vseh teh študij, ne glede na to, ali je pristojni organ odobril vse zadevne pediatrične indikacije, vključijo v povzetek glavnih značilnosti zdravila in, če je to potrebno, v navodilo za uporabo zdravila, pod pogojem, da pristojni organ meni, da so informacije koristne za bolnike.

2.   Kadar je dovoljenje za promet izdano ali spremenjeno, se vse opustitve ali odlogi, ki so bili odobreni v skladu s to uredbo, vključijo v povzetek glavnih značilnosti zdravila in, če je to primerno, v navodilo za uporabo zadevnega zdravila.

3.   Če je vloga skladna z vsemi ukrepi iz dogovorjenega in izvedenega načrta pediatričnih raziskav in če povzetek glavnih značilnosti zdravila odraža rezultate študij, izvedenih v skladu z dogovorjenim načrtom pediatričnih raziskav, pristojni organ v dovoljenje za promet vključi izjavo o skladnosti vloge z dogovorjenim in izvedenim načrtom pediatričnih raziskav. Za namen vloge iz člena 45(3) je v tej izjavi navedeno tudi, ali so bile po začetku veljavnosti te uredbe zaključene pomembne študije iz dogovorjenega načrta pediatričnih raziskav.

Člen 29

Kadar gre za zdravila, odobrena v skladu z Direktivo 2001/83/ES, se vloga iz člena 8 te uredbe lahko predloži za odobritev nove indikacije, vključno z razširitvijo dovoljenja za uporabo pri pediatrični populaciji, nove farmacevtske oblike ali nove poti uporabe zdravila, v skladu s postopkom, določenim v členih 32, 33 in 34 Direktive 2001/83/ES.

Vloga mora ustrezati zahtevi iz točke (a) člena 7(1).

Postopek se omeji na presojo določenih delov povzetka glavnih značilnosti zdravila, ki bodo predmet spremembe.

Poglavje 2

Dovoljenje za promet za pediatrično uporabo

Člen 30

1.   Predložitev vloge za dovoljenje za promet za pediatrično uporabo nikakor ne izključuje pravice, da se zaprosi za dovoljenje za promet za druge indikacije.

2.   Vlogi za dovoljenje za promet za pediatrično uporabo se priložijo podatki in dokumenti, ki so potrebni za dokazovanje kakovosti, varnosti in učinkovitosti pri pediatrični populaciji, vključno z vsemi specifičnimi podatki, ki so potrebni za potrditev primerne jakosti, farmacevtske oblike ali poti uporabe zdravila, v skladu z dogovorjenim načrtom pediatričnih raziskav.

Vloga mora vsebovati tudi sklep Agencije o soglasju z zadevnim načrtom pediatričnih raziskav.

3.   Podatki, vključeni v dosje zdravila, ki je ali je bilo odobreno v državi članici ali v Skupnosti, so lahko, v skladu s členom 14(11) Uredbe (ES) št. 726/2004 ali členom 10 Direktive 2001/83/ES, če je to primerno, navedeni v vlogi za dovoljenje za promet za pediatrično uporabo.

4.   Zdravilo, za katerega je bilo izdano dovoljenje za promet za pediatrično uporabo, lahko obdrži ime katerega koli zdravila, ki vsebuje enako zdravilno učinkovino in za katerega je isti imetnik pridobil dovoljenje za uporabo pri odraslih.

Člen 31

Ne glede na določbo člena 3(2) Uredbe (ES) št. 726/2004 se lahko vloga za dovoljenje za promet za pediatrično uporabo poda v skladu s postopkom, določenim v členih 5 do 15 Uredbe (ES) št. 726/2004.

Poglavje 3

Razpoznavnost

Člen 32

1.   Če se za zdravilo izda dovoljenje za promet za pediatrično indikacijo, oznaka prikazuje znak, ki je bil sprejet v skladu z odstavkom 2. Navodilo za uporabo zdravila vsebuje razlago pomena znaka.

2.   Do ... (10) Komisija na predlog Odbora za pediatrijo izbere znak. Komisija znak objavi.

3.   Določbe tega člena se uporabljajo tudi za zdravila, ki so bila odobrena za pediatrične indikacije pred začetkom ali po začetku veljavnosti te uredbe, vendar pred objavo znaka.

V tem primeru se znak in razlaga iz odstavka 1 vključita na ovojnino in v navodilo za uporabo zadevnega zdravila najkasneje v dveh letih po objavi znaka.

NASLOV IV

ZAHTEVE PO PRIDOBITVI DOVOLJENJA ZA PROMET

Člen 33

Kadar so zdravila po izvedbi dogovorjenega načrta pediatričnih raziskav odobrena za pediatrično indikacijo in so ta zdravila že dana v promet z drugimi indikacijami, imetnik dovoljenja za promet v dveh letih po datumu odobritve pediatrične indikacije da zdravilo v promet z upoštevanjem pediatrične indikacije. Register, ki ga usklajuje Agencija in je na voljo javnosti, vsebuje podatke o rokih.

Člen 34

1.   
  Vlagatelj
  podrobno določi ukrepe, s katerimi se zagotovi spremljanje učinkovitosti in morebitnih neželenih učinkov pri pediatrični uporabi zdravila v naslednjih primerih vlog:

| a) | vloge za dovoljenje za promet, ki vsebuje pediatrično indikacijo; |
| --- | --- |

a)

vloge za dovoljenje za promet, ki vsebuje pediatrično indikacijo;

| b) | vloge za vključitev pediatrične indikacije v obstoječe dovoljenje za promet; |
| --- | --- |

b)

vloge za vključitev pediatrične indikacije v obstoječe dovoljenje za promet;

| c) | vloge za dovoljenje za promet za pediatrično uporabo. |
| --- | --- |

c)

vloge za dovoljenje za promet za pediatrično uporabo.

2.   Če obstaja poseben razlog za
  zaskrbljenost, pristojni
  organ kot pogoj za izdajo dovoljenja za promet zahteva, da se vzpostavi sistem obvladovanja tveganja ali da se izvedejo določene študije po začetku trženja, ki se predložijo v pregled. Sistem obvladovanja tveganja obsega sklop dejavnosti farmakovigilance in intervencij, namenjenih identifikaciji, opisu, preprečevanju ali zmanjševanju tveganj, povezanih z zdravili, vključno z oceno učinkovitosti teh intervencij.

Ocena učinkovitosti kakršnih koli sistemov obvladovanja tveganja in rezultati vseh izvedenih študij se vključijo v z zadnjimi podatki dopolnjena redna poročila o varnosti iz člena 104(6) Direktive 2001/83/ES in člena 24(3) Uredbe (ES) št. 726/2004.

Poleg tega lahko pristojni organ zahteva predložitev dodatnih poročil o oceni učinkovitosti vseh sistemov za zmanjšanje tveganj in rezultate vseh takšnih izvedenih študij.

3.
     
  Poleg določb iz odstavka 1 in 2, se pri dovoljenjih za promet zdravil s pediatrično indikacijo uporabljajo tudi določbe o farmakovigilenci, navedene v Uredbi (ES) št. 726/2004 in Direktivi 2001/83/ES.

4.   V primeru odloga, imetnik dovoljenja za promet Agenciji predloži letno poročilo, s katerim jo obvesti o napredku v pediatričnih študijah v skladu s sklepom Agencije o soglasju z načrtom pediatričnih raziskav in odlogu.

Če Agencija ugotovi, da imetnik dovoljenja za promet ni ravnal v skladu s sklepom Agencije o soglasju z načrtom pediatričnih raziskav in odlogu, o tem obvesti pristojni organ.

5.   Agencija določi smernice za uporabo tega člena.

Člen 35

Če je zdravilo odobreno za pediatrično indikacijo in če je imel imetnik dovoljenja za promet koristi od nagrad ali spodbud iz členov 36, 37 ali 38, ta obdobja varstva pa so potekla, in če imetnik dovoljenja za promet namerava prenehati dajati zdravilo v promet, mora imetnik dovoljenja za promet to dovoljenje prenesti ali dovoliti tretji osebi, ki je izrazila namen nadaljevati z dajanjem zadevnega zdravila v promet, uporabo farmacevtske, predklinične in klinične dokumentacije, ki jo vsebuje dosje zdravila na podlagi člena 10c Direktive 2001/83/ES.

Imetnik dovoljenja za promet mora o svoji nameri, da zdravila ne bo več dajal v promet, obvestiti Agencijo vsaj šest mesecev pred tem. Agencija to dejstvo objavi.

NASLOV V

NAGRADE IN SPODBUDE

Člen 36

1.   Če vloga iz člena 7 ali 8 vsebuje rezultate vseh študij, izvedenih v skladu z dogovorjenim načrtom pediatričnih raziskav, je imetnik patenta ali dodatnega varstvenega certifikata upravičen do šestmesečnega podaljšanja obdobja iz členov 13(1) in 13(2) Uredbe (EGS) št. 1768/92.

Prvi pododstavek se uporablja tudi, če izvedba dogovorjenega načrta pediatričnih raziskav ne privede do odobritve pediatrične indikacije, vendar se rezultati izvedenih študij odražajo v povzetku glavnih značilnosti zdravila in, če je to primerno, v navodilu za uporabo zadevnega zdravila.

2.   Vključitev izjave iz člena 28(3) v dovoljenje za promet se uporablja za namene uporabe odstavka 1 tega člena.

3.   Če se uporabijo postopki, določeni v Direktivi 2001/83/ES, se šestmesečno podaljšanje obdobja iz odstavka 1 odobri samo, če je zdravilo odobreno v vseh državah članicah.

4.   Odstavki 1, 2 in 3 se uporabljajo za zdravila, ki so zaščitena z dodatnim varstvenim certifikatom v skladu z Uredbo (EGS) št. 1768/92 ali s patentom, ki omogoča podelitev dodatnega varstvenega certifikata. Ne uporabljajo se za zdravila, določena kot zdravila sirote v skladu z Uredbo (ES) št. 141/2000.

5.   V primeru vloge iz člena 8, na podlagi katere se odobri nova pediatrična indikacija, se odstavki 1, 2 in 3 ne uporabljajo, če vlagatelj zaprosi in pridobi enoletno podaljšanje obdobja tržne zaščite za zadevno zdravilo, zato ker ta nova pediatrična indikacija pomeni pomembno klinično korist v primerjavi z obstoječimi terapijami, v skladu s členom 14(11) Uredbe (ES) št. 726/2004 ali četrtim pododstavkom člena 10(1) Direktive 2001/83/ES.

Člen 37

Kadar je predložena vloga za dovoljenje za promet za zdravilo, določeno kot zdravilo sirota v skladu z Uredbo (ES) št. 141/2000 in ta vloga vsebuje rezultate vseh študij, izvedenih v skladu z dogovorjenim načrtom pediatričnih raziskav ter je izjava iz člena 28(3) te uredbe posledično vključena v izdanem dovoljenju za promet, se desetletno obdobje iz člena 8(1) Uredbe (ES) št. 141/2000 podaljša na dvanajst let.

Prvi odstavek se uporablja tudi, če izvedba dogovorjenega načrta pediatričnih raziskav ne privede do odobritve pediatrične indikacije, vendar se rezultati izvedenih študij odražajo v povzetku glavnih značilnosti zdravila in, če je to primerno, v navodilu za uporabo zadevnega zdravila.

Člen 38

1.   Kadar je dovoljenje za promet za pediatrično uporabo izdano v skladu s členi 5 do 15 Uredbe (ES) št. 726/2004, veljata obdobji varstva podatkov in tržne zaščite iz člena 14(11) iste uredbe.

2.   Kadar je dovoljenje za promet za pediatrično uporabo izdano v skladu s postopki, določenimi v Direktivi 2001/83/ES, veljata obdobji varstva podatkov in tržne zaščite iz člena 10(1) navedene direktive.

Člen 39

1.   Zdravila za pediatrično uporabo so poleg nagrad in spodbud iz členov 36, 37 in 38 lahko upravičena do spodbud, ki jih Skupnost ali države članice namenjajo za podporo raziskavam, razvoju in dostopnosti zdravil za pediatrično uporabo.

2.   Države članice do ... (11) Komisiji sporočijo podrobne informacije o vseh ukrepih, ki so jih sprejele za podporo raziskavam, razvoju in dostopnosti zdravil za pediatrično uporabo. Te informacije se na zahtevo Komisije redno dopolnjujejo.

3.   Komisija do ... (12) omogoči javnosti dostop do podrobnega seznama vseh spodbud Skupnosti in držav članic za podporo raziskavam, razvoju in dostopnosti zdravil za pediatrično uporabo. Ta seznam se redno dopolnjuje, javnost pa ima dostop tudi do podatkov o dopolnitvah.

Člen 40

1.   Finančna sredstva za raziskave zdravil za pediatrično populacijo se zagotovijo v proračunu Skupnosti kot podpora za študije o zdravilih ali učinkovinah, ki niso zaščitene s patentom ali dodatnim varstvenim certifikatom.

2.   To financiranje Skupnosti se izvaja preko okvirnih programov Skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti ali katerekoli druge pobude Skupnosti za financiranje raziskav.

NASLOV VI

OBVEŠČANJE IN USKLAJEVANJE

Člen 41

1.   Evropska zbirka podatkov, vzpostavljena s členom 11 Direktive 2001/20/ES, poleg kliničnih preskušanj iz členov 1 in 2 navedene direktive vključuje tudi klinična preskušanja, ki se izvajajo v tretjih državah in so zajeta v dogovorjenem načrtu pediatričnih raziskav. V primeru teh kliničnih preskušanj ki se izvajajo v tretjih državah, se podrobnosti iz člena 11 navedene direktive vnesejo v podatkovno bazo s strani naslovnika sklepa Agencije o načrtu pediatričnih raziskav.

Z odstopanjem od določb člena 11 Direktive 2001/20/ES, Agencija objavi del podatkov o pediatričnih kliničnih preskušanjih, ki so vneseni v evropsko podatkovno bazo.

2.   Agencija objavi podrobnosti rezultatov vseh preskušanj iz odstavka 1 in vseh drugih preskušanj, ki so bili predloženi pristojnim organom v skladu s členoma 45 in 46, tudi če je bilo preskušanje predčasno zaključeno. Sponzor kliničnih preskušanj ali naslovnik sklepa Agencije o načrtu pediatričnih raziskav ali pa imetnik dovoljenja za promet mora Agenciji nemudoma predložiti rezultate preskušanj.

3.   Komisija v dogovoru z Agencijo, državami članicami in zainteresiranimi stranmi pripravi navodila glede vrste informacij iz odstavka 1, ki se vnesejo v evropsko zbirko podatkov, vzpostavljeno s členom 11 Direktive 2001/20/ES, na podlagi katere bodo podatki dostopni javnosti ob uporabi odstavka 1, glede načina predložitve ter objave rezultatov kliničnih preskušanj, kot je predvideno v odstavku 2, in glede odgovornosti in nalog Agencije v zvezi s tem.

Člen 42

Države članice zberejo razpoložljive podatke o vseh obstoječih uporabah zdravil pri pediatrični populaciji in jih do ... (13) sporočijo Agenciji.

Odbor za pediatrijo do ... (14) poda navodila glede vsebine in oblike zbranih podatkov.

Člen 43

1.   Odbor za pediatrijo na podlagi informacij iz člena 42 in po posvetovanju s Komisijo, državami članicami in zainteresiranimi stranmi sestavi seznam terapevtskih potreb predvsem zato, da bi se določile raziskovalne prednostne naloge.

Agencija objavi seznam
  ne prej kot ...

   (13)

  in najpozneje ... (15)
  ter ga redno posodablja.

2.   Pri sestavi seznama terapevtskih potreb se upošteva razširjenost obolenj v pediatrični populaciji, resnost obolenj, ki se jih zdravi, dostopnost in primernost alternativnih zdravljenj obolenj pri pediatrični populaciji, vključno z učinkovitostjo in profilom neželenih učinkov teh zdravljenj, skupaj z varnostnimi vidiki, ki se posebej nanašajo na pediatrijo, ter vse podatke, ki izhajajo iz študij tretjih držav.

Člen 44

1.   Agencija z znanstveno podporo Odbora za pediatrijo razvija evropsko mrežo iz obstoječih nacionalnih in evropskih mrež, raziskovalcev in centrov s posebnim strokovnim znanjem za izvajanje študij pri pediatrični populaciji.

2.   Cilji evropske mreže so med drugim tudi usklajevanje študij v zvezi s pediatričnimi zdravili, vzpostavitev potrebne znanstvene in upravne pristojnosti na evropski ravni in izogibanje nepotrebnemu podvajanju študij in poskusov na pediatrični populaciji.

3.   Upravni odbor Agencije na predlog izvršnega direktorja in po posvetovanju s Komisijo, državami članicami in zainteresiranimi stranmi do ... (16) sprejme izvedbeno strategijo za vzpostavitev in delovanje evropske mreže. Ta mreža mora, kjer je to primerno, delovati v skladu s krepitvijo temeljev Evropskega raziskovalnega prostora znotraj okvirnih programov Skupnosti na področju raziskav, tehnološkega razvoja in predstavitvenih dejavnosti.

Člen 45

1.   Imetnik dovoljenja za promet do... (16) pristojnemu organu predloži v presojo vse na dan začetka veljavnosti že izvedene pediatrične študije v zvezi z zdravili, odobrenimi v Skupnosti.

Pristojni organ lahko posodobi povzetek glavnih značilnosti zdravila in navodilo za uporabo ter na podlagi tega spremeni dovoljenje za promet. Pristojni organi si izmenjujejo informacije glede predloženih študij in, če je to primerno, njihovih vplivov na katero koli zadevno dovoljenje za promet.

Agencija usklajuje izmenjavo informacij.

2.   Odbor za pediatrijo pri presoji vlog za načrte pediatričnih raziskav, opustitev in odlogov ter pristojni organi pri presoji vlog, predloženih v skladu s členi 7, 8 ali 30, upoštevajo vse obstoječe pediatrične študije, navedene v odstavku 1, in tudi pediatrične študije, ki so se začele izvajati pred začetkom uporabe te uredbe, ki so upravičene do vključitve v načrt pediatričnih raziskav.

3.   Ne glede na predhodni odstavek se nagrade in spodbude iz členov 36, 37 in 38 dodelijo samo, če so bile pomembne študije iz dogovorjenega načrta pediatričnih raziskav zaključene po začetku veljavnosti te uredbe.

4.
     
  V posvetovanju z agencijo Komisija pripravi smernice za določitev ocenjevalnih meril za pomen študij za namene uporabe odstavka 3.

Člen 46

1.   Vse druge študije, katerih sponzor je imetnik dovoljenja za promet in ki vključujejo uporabo zdravila, za katerega velja dovoljenje za promet, pri pediatrični populaciji, ne glede na to, ali so izvedene v skladu z dogovorjenim načrtom pediatričnih raziskav, se v šestih mesecih od izvedbe zadevnih študij predložijo pristojnemu organu.

2.   Odstavek 1 se uporablja ne glede na to, ali imetnik dovoljenja za promet namerava zaprositi za dovoljenje za promet pediatrične indikacije.

3.   Pristojni organ lahko posodobi povzetek glavnih značilnosti zdravila in navodilo za uporabo ter na podlagi tega lahko ustrezno spremeni dovoljenje za promet.

4.   Pristojni organi si izmenjujejo informacije glede predloženih študij in, če je to primerno, njihovih vplivov na katero koli zadevno dovoljenje za promet.

5.   Agencija usklajuje izmenjavo informacij.

NASLOV VII

SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Poglavje 1

Splošne določbe

ODDELEK 1

PRISTOJBINE, FINANCIRANJE SKUPNOSTI, KAZNI IN POROČILA

Člen 47

1.   Če je vloga za dovoljenje za promet za pediatrično uporabo vložena v skladu s postopkom, določenim v Uredbi (ES) št. 726/2004, se znesek znižane pristojbine za pregled vloge in ohranitev dovoljenja za promet določi v skladu s členom 70 Uredbe (ES) št. 726/2004.

2.   Uporablja se Uredba Sveta (ES) št. 297/95 z dne 10. februarja 1995 o pristojbinah, ki se plačujejo Evropski agenciji za zdravila
   (17).

3.   Presoje Odbora za pediatrijo so brezplačne za:

| a) | vloge za opustitev; |
| --- | --- |

a)

vloge za opustitev;

| b) | vloge za odlog; |
| --- | --- |

b)

vloge za odlog;

| c) | načrte pediatričnih raziskav; |
| --- | --- |

c)

načrte pediatričnih raziskav;

| d) | oceno skladnosti z dogovorjenim načrtom pediatričnih raziskav. |
| --- | --- |

d)

oceno skladnosti z dogovorjenim načrtom pediatričnih raziskav.

Člen 48

S prispevkom Skupnosti, določenim v členu 67 Uredbe (ES) št. 726/2004, se krijejo stroški dela Odbora za pediatrijo, vključno z znanstveno podporo strokovnjakov in stroški Agencije, vključno s presojo načrtov pediatričnih raziskav, znanstvenim svetovanjem in vsemi opustitvami pristojbin, predvidenimi v tej uredbi, ter se podpira delovanje Agencije v skladu s členoma 41 in 44 te uredbe.

Člen 49

1.   Ne glede na določbe Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti vsaka država članica določi kazni za kršitve določb te uredbe ali izvedbenih ukrepov, sprejetih v skladu z njo, v zvezi z zdravili, odobrenimi po postopkih, določenih v Direktivi 2001/83/ES, ter sprejme vse potrebne ukrepe za njihovo izvajanje. Kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Države članice o teh določbah uradno obvestijo Komisijo najpozneje do ... (18). Takoj ko je to mogoče, sporočijo vse naknadne spremembe.

2.   Države članice Komisijo nemudoma obvestijo o vsakem postopku, sproženem zaradi kršitve te uredbe.

3.   Komisija lahko na zahtevo Agencije naloži denarne kazni za kršitve določb te uredbe ali izvedbenih ukrepov, sprejetih v skladu z njo, ki se nanašajo na zdravila, odobrena po postopku, določenem v Uredbi (ES) št. 726/2004. Najvišji zneski kot tudi pogoji in načini za pobiranje teh kazni se določijo v skladu s postopkom iz člena 51(2) te uredbe.

4.   Komisija objavi imena vseh, ki kršijo določbe te uredbe ali izvedbene ukrepe, sprejetih v skladu z njo, in zneske naloženih denarnih kazni ter razloge zanje.

Člen 50

1.   Komisija na podlagi poročila Agencije in vsaj enkrat na leto objavi seznam podjetij in zdravil, ki so prejela kakršne koli nagrade in spodbude iz te uredbe, in podjetij, ki niso izpolnila katere koli obveznosti iz te uredbe. Države članice te informacije posredujejo Agenciji.

2.   Komisija do ... (19) Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi splošno poročilo o izkušnjah, pridobljenih ob uporabi te uredbe. To vključuje zlasti podroben seznam vseh zdravil, odobrenih za pediatrično uporabo, od začetka veljavnosti te uredbe.

3.   Komisija do ... (20) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izkušnjah, pridobljenih z uporabo členov 36, 37 in 38. Poročilo vključuje analizo gospodarskih vplivov nagrad in spodbud, skupaj z analizo predvidenih posledic te uredbe za javno zdravje, da bi se lahko predlagale morebitne potrebne spremembe.

4.   Če so na voljo zadostni podatki za izvedbo zanesljivih analiz, se določbe iz odstavka 3 izpolnijo istočasno kot določbe iz odstavka 2.

ODDELEK 2

STALNI ODBOR

Člen 51

1.   Komisiji pomaga Stalni odbor za zdravila za ljudi, ustanovljen s členom 121 Direktive 2001/83/ES, v nadaljevanju „Odbor“.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

Poglavje 2

Spremembe

Člen 52

Uredba (EGS) št. 1768/92 se spremeni, kakor sledi:

| 1. | v členu 1 se doda naslednja opredelitev:






  „(e) | „prijava za podaljšanje veljavnost“ je prijava za podaljšanje veljavnosti certifikata v skladu s členom 13(3) te uredbe in členom 36 Uredbe (ES) št. .../... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o zdravilih za pediatrično uporabo (21). |
| --- | --- | --- |

1.

v členu 1 se doda naslednja opredelitev:

„(e)

„prijava za podaljšanje veljavnost“ je prijava za podaljšanje veljavnosti certifikata v skladu s členom 13(3) te uredbe in členom 36 Uredbe (ES) št. .../... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o zdravilih za pediatrično uporabo (21).

| 2. | v členu 7 se dodata nova odstavka:
  „3.   Prijava za podaljšanje veljavnosti certifikata se lahko predloži skupaj s prijavo za izdajo certifikata ali ko je prijava za izdajo certifikata v postopku in so izpolnjeni ustrezni pogoji iz člena 8(1)(d) ali člena 8(1a).
  4.   Prijava za podaljšanje veljavnosti že izdanega certifikata se vloži najpozneje dve leti pred iztekom veljavnosti certifikata.


  5.
     
  Ne glede na odstavek 4 se pet let po začetku veljavnosti Uredbe (ES) št. .../... prijava za podaljšanje veljavnosti že izdanega certifikata vloži najpozneje šest mesecev pred iztekom veljavnosti certifikata.
  “ |
| --- | --- |

2.

v členu 7 se dodata nova odstavka:

„3.   Prijava za podaljšanje veljavnosti certifikata se lahko predloži skupaj s prijavo za izdajo certifikata ali ko je prijava za izdajo certifikata v postopku in so izpolnjeni ustrezni pogoji iz člena 8(1)(d) ali člena 8(1a).

4.   Prijava za podaljšanje veljavnosti že izdanega certifikata se vloži najpozneje dve leti pred iztekom veljavnosti certifikata.

5.
     
  Ne glede na odstavek 4 se pet let po začetku veljavnosti Uredbe (ES) št. .../... prijava za podaljšanje veljavnosti že izdanega certifikata vloži najpozneje šest mesecev pred iztekom veljavnosti certifikata.
  “

| 3. | člen 8 se spremeni, kakor sledi:






  a) | v odstavku 1 se doda naslednja točka:






  „d) | če prijava za certifikat vključuje tudi zahtevo za podaljšanje veljavnosti:






  (i) | kopijo izjave o skladnosti z dogovorjenim načrtom pediatričnih raziskav iz člena 36(1) Uredbe (ES) št. .../...; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

člen 8 se spremeni, kakor sledi:

a)

v odstavku 1 se doda naslednja točka:

„d)

če prijava za certifikat vključuje tudi zahtevo za podaljšanje veljavnosti:

(i)

kopijo izjave o skladnosti z dogovorjenim načrtom pediatričnih raziskav iz člena 36(1) Uredbe (ES) št. .../...;

| (ii) | če je to potrebno, poleg izvoda odobritve iz točke (b), da se da zdravilo na trg, dokazilo, da ima dovoljenje za dajanje zdravila v promet v vseh drugih državah članicah, kakor določa člen 36(3) Uredbe (ES) št. .../....“ |
| --- | --- |

(ii)

če je to potrebno, poleg izvoda odobritve iz točke (b), da se da zdravilo na trg, dokazilo, da ima dovoljenje za dajanje zdravila v promet v vseh drugih državah članicah, kakor določa člen 36(3) Uredbe (ES) št. .../....“

| b) | vstavita se naslednja odstavka:
  „1a.   Kadar je prijava za certifikat v postopku, mora prijava za podaljšanje veljavnosti certifikata v skladu s členom 7(3) vsebovati podatke iz odstavka 1(d) in sklic na prijavo za certifikat, ki je bila že vložena.
  1b.   Prijava za podaljšanje veljavnosti certifikata, ki je bil že izdan, vsebuje podatke iz odstavka 1(d) in kopijo certifikata, ki je bil že izdan.“ |
| --- | --- |

b)

vstavita se naslednja odstavka:

„1a.   Kadar je prijava za certifikat v postopku, mora prijava za podaljšanje veljavnosti certifikata v skladu s členom 7(3) vsebovati podatke iz odstavka 1(d) in sklic na prijavo za certifikat, ki je bila že vložena.

1b.   Prijava za podaljšanje veljavnosti certifikata, ki je bil že izdan, vsebuje podatke iz odstavka 1(d) in kopijo certifikata, ki je bil že izdan.“

| c) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Države članice lahko določijo plačilo pristojbine ob vložitvi prijave za izdajo certifikata in ob vložitvi prijave za podaljšanje veljavnosti certifikata.“ |
| --- | --- |

c)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Države članice lahko določijo plačilo pristojbine ob vložitvi prijave za izdajo certifikata in ob vložitvi prijave za podaljšanje veljavnosti certifikata.“

| 4. | člen 9 se spremeni, kakor sledi:






  a) | v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:
  „Prijava za podaljšanje veljavnosti že izdanega certifikata se vloži pri pristojnem organu zadevne države članice.“ |
| --- | --- | --- |

4.

člen 9 se spremeni, kakor sledi:

a)

v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:

„Prijava za podaljšanje veljavnosti že izdanega certifikata se vloži pri pristojnem organu zadevne države članice.“

| b) | v odstavku 2 se doda naslednja točka:






  „(f) | kadar je potrebno, navedbo, da prijava vključuje prijavo za podaljšanje veljavnosti.“ |
| --- | --- | --- |

b)

v odstavku 2 se doda naslednja točka:

„(f)

kadar je potrebno, navedbo, da prijava vključuje prijavo za podaljšanje veljavnosti.“

| c) | doda se novi odstavek:
  „3.   Odstavek 2 se uporablja za obvestilo o vložitvi prijave za podaljšanje veljavnosti že podeljenega certifikata ali če je prijava za certifikat v postopku. Obvestilo dodatno vsebuje navedbo o prijavi za podaljšanje veljavnosti certifikata.“ |
| --- | --- |

c)

doda se novi odstavek:

„3.   Odstavek 2 se uporablja za obvestilo o vložitvi prijave za podaljšanje veljavnosti že podeljenega certifikata ali če je prijava za certifikat v postopku. Obvestilo dodatno vsebuje navedbo o prijavi za podaljšanje veljavnosti certifikata.“

| 5. | v členu 10 se doda nov odstavek:
  „6.   Odstavki 1 do 4 se smiselno uporabljajo za prijavo za podaljšanje veljavnosti.“ |
| --- | --- |

5.

v členu 10 se doda nov odstavek:

„6.   Odstavki 1 do 4 se smiselno uporabljajo za prijavo za podaljšanje veljavnosti.“

| 6. | v členu 11 se doda naslednji odstavek:
  „3.   Odstavka 1 in 2 se uporabljata za uradno obvestilo o tem, da je podaljšanje veljavnosti certifikata odobreno ali o tem, da je bila prijava za podaljšanje zavrnjena.“ |
| --- | --- |

6.

v členu 11 se doda naslednji odstavek:

„3.   Odstavka 1 in 2 se uporabljata za uradno obvestilo o tem, da je podaljšanje veljavnosti certifikata odobreno ali o tem, da je bila prijava za podaljšanje zavrnjena.“

| 7. | v členu 13 se doda naslednji odstavek:
  „3.   Obdobja, določena v odstavkih 1 in 2, se podaljšajo za šest mesecev, kadar se uporablja člen 36 Uredbe (ES) št. .../.... V tem primeru se obdobje, določeno v odstavku 1 tega člena, lahko podaljša samo enkrat.“ |
| --- | --- |

7.

v členu 13 se doda naslednji odstavek:

„3.   Obdobja, določena v odstavkih 1 in 2, se podaljšajo za šest mesecev, kadar se uporablja člen 36 Uredbe (ES) št. .../.... V tem primeru se obdobje, določeno v odstavku 1 tega člena, lahko podaljša samo enkrat.“

| 8. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 15a
  Preklic podaljšanja veljavnosti
  1.   Podaljšanje veljavnosti se lahko prekliče, če je bilo odobreno v nasprotju z določbami člena 36 Uredbe (ES) št. .../...
  2.   Katera koli oseba lahko organu, ki je po nacionalni zakonodaji odgovoren za preklic ustreznega osnovnega patenta, predloži prijavo za preklic podaljšanja veljavnosti“ |
| --- | --- |

8.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 15a

Preklic podaljšanja veljavnosti

1.   Podaljšanje veljavnosti se lahko prekliče, če je bilo odobreno v nasprotju z določbami člena 36 Uredbe (ES) št. .../...

2.   Katera koli oseba lahko organu, ki je po nacionalni zakonodaji odgovoren za preklic ustreznega osnovnega patenta, predloži prijavo za preklic podaljšanja veljavnosti“

| 9. | člen 16 se spremeni, kakor sledi:






  a) | besedilo člena 16 postane odstavek 1, |
| --- | --- | --- |

9.

člen 16 se spremeni, kakor sledi:

a)

besedilo člena 16 postane odstavek 1,

| b) | doda se naslednji odstavek:
  „2.   Če je podaljšanje veljavnosti preklicano v skladu s členom 15a, organ iz člena 9(1) o tem objavi uradno sporočilo.“ |
| --- | --- |

b)

doda se naslednji odstavek:

„2.   Če je podaljšanje veljavnosti preklicano v skladu s členom 15a, organ iz člena 9(1) o tem objavi uradno sporočilo.“

| 10. | člen 17 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 17
  Pritožbe
  Proti odločitvam organov iz člena 9(1) ali organov iz členov 15(2) in 15a(2), ki so bili sprejete na podlagi te uredbe, se lahko vložijo enake pritožbe, kot jih predvideva nacionalna zakonodaja za podobne odločitve, sprejete v zvezi z nacionalnimi patenti.“ |
| --- | --- |

10.

člen 17 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 17

Pritožbe

Proti odločitvam organov iz člena 9(1) ali organov iz členov 15(2) in 15a(2), ki so bili sprejete na podlagi te uredbe, se lahko vložijo enake pritožbe, kot jih predvideva nacionalna zakonodaja za podobne odločitve, sprejete v zvezi z nacionalnimi patenti.“

Člen 53

V členu 11 Direktive 2001/20/ES se doda naslednji odstavek:

„4.   Z odstopanjem od odstavka 1, Agencija objavi del podatkov o pediatričnih kliničnih preskušanjih, ki so vneseni v evropsko zbirko podatkov, v skladu z določbami Uredbe (ES) št. .../... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o zdravilih za pediatrično uporabo (22).

Člen 54

V členu 6 Direktive 2001/83/ES se besedilo prvega pododstavka odstavka 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Zdravilo je lahko v državi članici v prometu samo na podlagi dovoljenja za promet z zdravilom, ki ga pristojni organi te države članice izdajo v skladu s to direktivo ali ga odobrijo v skladu z Uredbo (ES) št. 726/2004, v povezavi z Uredbo (ES) št. .../... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o zdravilih za pediatri no uporabo
   (23).

Člen 55

Uredba (ES) št. 726/2004 se spremeni, kakor sledi:

| 1. | člen 56(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Agencijo sestavljajo:






  (a) | Odbor za zdravila za uporabo v humani medicini, ki je odgovoren za pripravo mnenja Agencije o kakršnem koli vprašanju, ki se nanaša na vrednotenje zdravil za uporabo v humani medicini; |
| --- | --- | --- |

1.

člen 56(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Agencijo sestavljajo:

(a)

Odbor za zdravila za uporabo v humani medicini, ki je odgovoren za pripravo mnenja Agencije o kakršnem koli vprašanju, ki se nanaša na vrednotenje zdravil za uporabo v humani medicini;

| (b) | Odbor za zdravila za veterinarsko uporabo, ki je odgovoren za pripravo mnenja Agencije o kakršnem koli vprašanju, ki se nanaša na vrednotenje zdravil za uporabo v veterinarski medicini; |
| --- | --- |

(b)

Odbor za zdravila za veterinarsko uporabo, ki je odgovoren za pripravo mnenja Agencije o kakršnem koli vprašanju, ki se nanaša na vrednotenje zdravil za uporabo v veterinarski medicini;

| (c) | Odbor za zdravila sirote; |
| --- | --- |

(c)

Odbor za zdravila sirote;

| (d) | Odbor za zdravila rastlinskega izvora; |
| --- | --- |

(d)

Odbor za zdravila rastlinskega izvora;

| (e) | Odbor za pediatrijo; |
| --- | --- |

(e)

Odbor za pediatrijo;

| f) | sekretariat, ki daje tehnično, znanstveno in upravno podporo odborom in zagotavlja njihovo ustrezno medsebojno koordinacijo; |
| --- | --- |

f)

f)

sekretariat, ki daje tehnično, znanstveno in upravno podporo odborom in zagotavlja njihovo ustrezno medsebojno koordinacijo;

| g) | izvršni direktor, ki izvršuje odgovornosti, določene v členu 64; |
| --- | --- |

g)

g)

izvršni direktor, ki izvršuje odgovornosti, določene v členu 64;

| h) | uprava, ki izvršuje odgovornosti, določene v členih 65, 66 in 67.“ |
| --- | --- |

h)

h)

uprava, ki izvršuje odgovornosti, določene v členih 65, 66 in 67.“

| 2. | v členu 57(1) se doda naslednja točka:






  „t) | sprejemanje odločitev iz člena 7(1) Uredbe (ES) št. ...Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o zdravilih za pediatrično uporabo (24). |
| --- | --- | --- |

2.

v členu 57(1) se doda naslednja točka:

„t)

sprejemanje odločitev iz člena 7(1) Uredbe (ES) št. ...Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o zdravilih za pediatrično uporabo (24).

24

| 3. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 73a
  Sklepi Agencije v skladu z Uredbo (ES) št. .../... so lahko predmet tožbe pred Sodiščem Evropskih skupnosti pod pogoji, določenimi v členu 230 Pogodbe.“ |
| --- | --- |

3.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 73a

Sklepi Agencije v skladu z Uredbo (ES) št. .../... so lahko predmet tožbe pred Sodiščem Evropskih skupnosti pod pogoji, določenimi v členu 230 Pogodbe.“

Poglavje 3

Končne določbe

Člen 56

Zahteva, določena v členu 7(1), se ne uporablja za popolne vloge, ki so ob začetku veljavnosti te uredbe že v postopku odločanja.

Člen 57

1.   Ta uredba začne veljati trideseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Člen 7 se začne uporabljati ... (25).

25

Člen 8 se začne uporabljati ... (26).

26

Člena 30 in 31 se začneta uporabljati ... (27).

27

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ..., ...

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  
  UL C 267, 27.10.2005, str.1
  .

1

UL C 267, 27.10.2005, str.1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu), Skupno stališče Sveta z dne 10. marca 2006 (UL C 132 E, 7.6.2006, str 1) in Stališče Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2006.

2

Stališče

10. marca 2006 (UL C 132 E, 7.6.2006, str 1)

1. junija 2006

(3)  UL L 121, 1.5.2001, str. 34.

3

(4)  Uredba (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (
  UL L 136, 30.4.2004, str. 1
  ).

4

Uredba (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (

)

(5)  UL L 311, 28.11.2001, str. 67. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/27/ES (UL L 136, 30.4.2004, str. 34).

5

(6)  UL L 182, 2.7. 1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

6

(7)  UL L 18, 22.1.2000, str. 1.

7

(8)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

8

(9)  Šest mesecev po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

9

Šest

dnevu

(10)  Eno leto po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

10

Eno

dnevu

(11)  Eno leto po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

11

Eno

dnevu

(12)  Osemnajst mesecev po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

12

Osemnajst

dnevu

(13)  Dve leti po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

13

Dve

dnevu

(14)  Devet mesecev po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

14

Devet

dnevu

(15)  Tri leta po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

15

(16)  Eno leto po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

16

Eno

dnevu

(17)  UL L 35, 15.2.1995, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1905/2005 (UL L 304, 23.11. 2005, str. 1).

17

(18)  Devet mesecev po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

18

Devet

dnevu

(19)  Šest let po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

19

Šest

dnevu

(20)  Deset let po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

20

Deset

dnevu

(21)  UL L ..., ..., str. ....“

21

(22)  UL L ..., ..., str. ....“

22

(23)  UL L..., ..., str. ....“

23

(24)  UL L..., ... str. ...“

24

(25)  Osemnajst mesecev po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

25

Osemnajst

dnevu

(26)  Štiriindvajset mesecev po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

26

Štiriindvajset

dnevu

(27)  Šest mesecev po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

27

Šest

dnevu

PRILOGA

IZJAVA KOMISIJE

Glede na tveganje rakotvornih, mutagenih in strupenih snovi za razmnoževanje bo Komisija Odbor za zdravila za uporabo v humani medicini Evropske agencije za zdravila prosila za mnenje o uporabi teh skupin snovi kot pomožnih snovi pri zdravilih za uporabo v humani medicini na podlagi členov 5(3) in 57(1)(p) Uredbe (ES) št. 726/2004 z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila.

Komisija bo mnenje Odbora za zdravila za uporabo v humani medicini posredovala Evropskemu parlamentu in Svetu.

V roku šestih mesecev, ko bo Odbor za zdravila za uporabo v humani medicini predložil svoje mnenje, bo Komisija obvestila Evropski parlament in Svet o kakršnih koli ukrepih, ki jih namerava izvesti ob upoštevanju tega mnenja.

P6_TA(2006)0233

Enake možnosti in enako obravnavanje pri zaposlovanju in poklicnem delu ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (15623/7/2005 — C6-0089/2006 — 2004/0084(COD))

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (15623/7/2005 — C6-0089/2006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (15623/7/2005 — C6-0089/2006),

| — | ob upoštevanju svojega stališča ob prvi obravnavi (1) predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2004)0279) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča ob prvi obravnavi (1) predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2004)0279) (2),

| — | ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije (KOM(2005)0380) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije (KOM(2005)0380) (2),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju člena 67 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0165/2006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0165/2006),

| 1. | odobri skupno stališče; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče;

| 2. | ugotavlja, da je bil akt sprejet v skladu s skupnim stališčem; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je bil akt sprejet v skladu s skupnim stališčem;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, da podpiše akt s predsednikom Sveta v skladu s členom 254(1) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, da podpiše akt s predsednikom Sveta v skladu s členom 254(1) Pogodbe ES;

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, da v okviru svojih pristojnosti podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, da v okviru svojih pristojnosti podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, 6.7.2005, P6_TA(2005)0283.

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

P6_TA(2006)0234

Evropsko leto medkulturnega dialoga (2008) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem letu medkulturnega dialoga (2008) (KOM(2005)0467 — C6-0311/2005 — 2005/0203(COD))

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2005)0467) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2005)0467) (1),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) in prve alinee člena 151(5) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija predložila predlog Parlamentu (C6-0311/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) in prve alinee člena 151(5) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija predložila predlog Parlamentu (C6-0311/2005),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za proračun, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in politiko enakih možnosti (A6-0168/2006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za proračun, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in politiko enakih možnosti (A6-0168/2006),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | meni, da mora biti finančni okvir, naveden v zakonodajnem predlogu, združljiv z zgornjo mejo razdelka 3b novega večletnega finančnega okvira in poudarja, da bo o letni znesek določen v letnem proračunskem postopku v skladu z določbami točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006; |
| --- | --- |

2.

meni, da mora biti finančni okvir, naveden v zakonodajnem predlogu, združljiv z zgornjo mejo razdelka 3b novega večletnega finančnega okvira in poudarja, da bo o letni znesek določen v letnem proračunskem postopku v skladu z določbami točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006;

| 3. | poziva Komisijo, da zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, da zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta predloži Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta predloži Svetu in Komisiji.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

P6_TC1-COD(2005)0203

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 1. junija 2006 z namenom sprejetja Odločbe št. .../2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem letu medkulturnega dialoga (2008)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prve alinee člena 151(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti daje tej skupnosti nalogo, da ustanovi vse tesnejšo zvezo med evropskimi narodi in da prispeva k razcvetu kultur držav članic ob spoštovanju nacionalnih in regionalnih raznolikosti ter s poudarkom na skupni kulturni dediščini. |
| --- | --- |

(1)

Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti daje tej skupnosti nalogo, da ustanovi vse tesnejšo zvezo med evropskimi narodi in da prispeva k razcvetu kultur držav članic ob spoštovanju nacionalnih in regionalnih raznolikosti ter s poudarkom na skupni kulturni dediščini.

| (2) | Nadalje združeni učinek zaporednih širitev Unije, naraščajoče mobilnosti, ki izhaja iz enotnega trga, starih in novih migracijskih tokov, vse pomembnejših izmenjav z ostalim svetom preko trgovine, izobraževanja, prostega časa in splošne globalizacije, veča medsebojno vplivanje evropskih državljanov in vseh, ki živijo v Evropski uniji, ter različnih kultur, jezikov, narodnih skupnosti in ver v Evropi in drugod. |
| --- | --- |

(2)

Nadalje združeni učinek zaporednih širitev Unije, naraščajoče mobilnosti, ki izhaja iz enotnega trga, starih in novih migracijskih tokov, vse pomembnejših izmenjav z ostalim svetom preko trgovine, izobraževanja, prostega časa in splošne globalizacije, veča medsebojno vplivanje evropskih državljanov in vseh, ki živijo v Evropski uniji, ter različnih kultur, jezikov, narodnih skupnosti in ver v Evropi in drugod.

| (3) | Evropski državljani in vsi, ki živijo v Uniji začasno ali stalno, bi morali biti zmožni doseči znanja, usposobljenosti in zmožnosti,
  da polno zaživijo v raznoliki, pluralistični, solidarni in dinamični družbi, ne samo v Evropi, ampak tudi v svetu. |
| --- | --- |

(3)

Evropski državljani in vsi, ki živijo v Uniji začasno ali stalno, bi morali biti zmožni doseči znanja, usposobljenosti in zmožnosti,
  da polno zaživijo v raznoliki, pluralistični, solidarni in dinamični družbi, ne samo v Evropi, ampak tudi v svetu.

| (4) | V središču evropskega projekta sta kultura in
  medkulturni dialog
  najboljše orodje
  za
  to, da se naučimo živeti skupaj v harmoniji in lahko prispevamo k izboljšanju odnosov EU z zunanjim svetom
  . |
| --- | --- |

(4)

V središču evropskega projekta sta kultura in
  medkulturni dialog
  najboljše orodje
  za
  to, da se naučimo živeti skupaj v harmoniji in lahko prispevamo k izboljšanju odnosov EU z zunanjim svetom
  .

| (5) | Na ta način medkulturni dialog prispeva k uresničevanju več strateških prednostnih nalog Unije, zlasti tako, da:






  — | spoštuje in spodbuja kulturno raznolikost v Evropi
  , izboljšuje sožitje in spodbuja
  dejavno evropsko državljanstvo, odprto v svet in osnovano na skupnih vrednotah Evropske unije; |
| --- | --- | --- |

(5)

Na ta način medkulturni dialog prispeva k uresničevanju več strateških prednostnih nalog Unije, zlasti tako, da:

—

spoštuje in spodbuja kulturno raznolikost v Evropi
  , izboljšuje sožitje in spodbuja
  dejavno evropsko državljanstvo, odprto v svet in osnovano na skupnih vrednotah Evropske unije;

| — | z zagotavljanjem informacij o pravicah in obveznostih glede enakih možnosti, ki so posledica prebivanja v Evropski uniji; |
| --- | --- |

—

z zagotavljanjem informacij o pravicah in obveznostih glede enakih možnosti, ki so posledica prebivanja v Evropski uniji;

| — | v prenovljeni Lizbonski strategiji namenja poseben poudarek kulturi in izobraževanju in na ta način spodbuja kulturo in kreativno gospodarstvo v Evropski uniji, ki ustvarja rast in delovna mesta
  ; |
| --- | --- |

—

v prenovljeni Lizbonski strategiji namenja poseben poudarek kulturi in izobraževanju in na ta način spodbuja kulturo in kreativno gospodarstvo v Evropski uniji, ki ustvarja rast in delovna mesta
  ;

| — | spodbuja zavzemanje Unije za solidarnost, socialno pravičnost
  , razvoj socialnega tržnega gospodarstva, sodelovanja
  in okrepljeno povezanost ob spoštovanju skupnih vrednot v Evropski uniji
  , ki so temeljne za vzpostavitev dialoga z različnimi svetovnimi kulturami in utrjevanje vloge Unije na mednarodnem prizorišču, zlasti za obrambo in krepitev demokracije in človekovih pravic; |
| --- | --- |

—

spodbuja zavzemanje Unije za solidarnost, socialno pravičnost
  , razvoj socialnega tržnega gospodarstva, sodelovanja
  in okrepljeno povezanost ob spoštovanju skupnih vrednot v Evropski uniji
  , ki so temeljne za vzpostavitev dialoga z različnimi svetovnimi kulturami in utrjevanje vloge Unije na mednarodnem prizorišču, zlasti za obrambo in krepitev demokracije in človekovih pravic;

| — | Evropski uniji
  omogoča, da postane njen glas v svetu bolj slišan in da vzpostavi učinkovita
  partnerstva z državami v svoji soseščini
  , s čimer širi območje stabilnosti
  ,
  demokracije
  in skupne blaginje
  ter s tem
  veča
  dobrobit in varnost evropskih državljanov in vseh, ki živijo v Evropski uniji. |
| --- | --- |

—

Evropski uniji
  omogoča, da postane njen glas v svetu bolj slišan in da vzpostavi učinkovita
  partnerstva z državami v svoji soseščini
  , s čimer širi območje stabilnosti
  ,
  demokracije
  in skupne blaginje
  ter s tem
  veča
  dobrobit in varnost evropskih državljanov in vseh, ki živijo v Evropski uniji.

| (6) | Medkulturni dialog predstavlja pomembno razsežnost različnih politik in instrumentov Skupnosti na področjih izobraževanja, mladih, kulture, državljanstva in športa, boja proti diskriminaciji in socialni izključenosti,
  pravic žensk in enakosti spolov,
  vseživljenjskega učenja, boja proti rasizmu in ksenofobiji,
  boja proti trgovini z ljudmi, politike azila in integracije priseljencev,
  človekovih pravic in trajnostnega razvoja,
  politike avdiovizualnih sredstev in raziskav. Istočasno predstavlja vse večji element v zunanjih odnosih Evropske unije, zlasti v zvezi z državami
  pristopnicami in kandidatkami
  , državami zahodnega Balkana
  , državami kandidatkami za pridružitvene sporazume z EU,
  partnerskimi državami Evropske sosedske politike (ESP)
   (3)

  in drugimi tretjimi državami, zlasti državami v razvoju
  . |
| --- | --- |

(6)

Medkulturni dialog predstavlja pomembno razsežnost različnih politik in instrumentov Skupnosti na področjih izobraževanja, mladih, kulture, državljanstva in športa, boja proti diskriminaciji in socialni izključenosti,
  pravic žensk in enakosti spolov,
  vseživljenjskega učenja, boja proti rasizmu in ksenofobiji,
  boja proti trgovini z ljudmi, politike azila in integracije priseljencev,
  človekovih pravic in trajnostnega razvoja,
  politike avdiovizualnih sredstev in raziskav. Istočasno predstavlja vse večji element v zunanjih odnosih Evropske unije, zlasti v zvezi z državami
  pristopnicami in kandidatkami
  , državami zahodnega Balkana
  , državami kandidatkami za pridružitvene sporazume z EU,
  partnerskimi državami Evropske sosedske politike (ESP)
   (3)

  in drugimi tretjimi državami, zlasti državami v razvoju
  .

| (7) | Oblikovanje medkulturnega dialoga temelji na raznoliki osnovi izkušenj in pobud Skupnosti, zato je bistvenega pomena, da je v njegov zagon vključen vsak državljan,
  moški in ženska, enakopravno
  in celotna evropska družba,
  zlasti preko strukturiranega sodelovanja, opisanega v členu 3. Tak dialog dopolnjuje ukrepe, usmerjene v oblikovanje evropske identitete, katere vsebino lahko obogati načelo integracije brez asimilacije. Prek sprejemanja različnosti se oblikujejo različni vidiki pripadnosti neki skupnosti. K temu mora prispevati tudi spodbujanje privzgoje za „medkulturno državljansko zavest“. „Medkulturna državljanska zavest“ je dopolnilo in potreben pogoj za izvajanje resničnih „enakih možnosti“ za vse. |
| --- | --- |

(7)

Oblikovanje medkulturnega dialoga temelji na raznoliki osnovi izkušenj in pobud Skupnosti, zato je bistvenega pomena, da je v njegov zagon vključen vsak državljan,
  moški in ženska, enakopravno
  in celotna evropska družba,
  zlasti preko strukturiranega sodelovanja, opisanega v členu 3. Tak dialog dopolnjuje ukrepe, usmerjene v oblikovanje evropske identitete, katere vsebino lahko obogati načelo integracije brez asimilacije. Prek sprejemanja različnosti se oblikujejo različni vidiki pripadnosti neki skupnosti. K temu mora prispevati tudi spodbujanje privzgoje za „medkulturno državljansko zavest“. „Medkulturna državljanska zavest“ je dopolnilo in potreben pogoj za izvajanje resničnih „enakih možnosti“ za vse.

| (8) | Za namene te odločbe oznaka „dejavno evropsko državljanstvo“ na zadeva samo državljanov Evropske unije, kot so opredeljeni v členu 17 Pogodbe ES, ampak vse ljudi, ki začasno ali stalno živijo v Evropski uniji. |
| --- | --- |

(8)

Za namene te odločbe oznaka „dejavno evropsko državljanstvo“ na zadeva samo državljanov Evropske unije, kot so opredeljeni v členu 17 Pogodbe ES, ampak vse ljudi, ki začasno ali stalno živijo v Evropski uniji.

| (9) | Skupne vrednote Evropske unije so določene v členu 6.1 Pogodbe o Evropski uniji. |
| --- | --- |

(9)

Skupne vrednote Evropske unije so določene v členu 6.1 Pogodbe o Evropski uniji.

| (10) | Bistveno
  je zagotoviti dopolnjevanje
  in horizontalni pristop vseh dejavnosti Skupnosti na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ki vsebujejo močno dimenzijo medkulturnega dialoga
  , saj
  Evropsko leto medkulturnega dialoga
  prispeva k povečanju njihove vidnosti in
  usklajenosti. |
| --- | --- |

(10)

Bistveno
  je zagotoviti dopolnjevanje
  in horizontalni pristop vseh dejavnosti Skupnosti na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ki vsebujejo močno dimenzijo medkulturnega dialoga
  , saj
  Evropsko leto medkulturnega dialoga
  prispeva k povečanju njihove vidnosti in
  usklajenosti.

| (11) | Omogočiti bi bilo treba tudi, da se izkušnje in strokovno znanje mednarodnih organizacij, kot je Svet Evrope, uporabijo v strategiji Evropske unije za spodbujanje medkulturnega dialoga. |
| --- | --- |

(11)

Omogočiti bi bilo treba tudi, da se izkušnje in strokovno znanje mednarodnih organizacij, kot je Svet Evrope, uporabijo v strategiji Evropske unije za spodbujanje medkulturnega dialoga.

| (12) | Pomembno bo tudi zagotoviti dopolnjevanje med Evropskim letom medkulturnega dialoga in zunanjimi pobudami za medkulturni dialog, ki se razvijajo v primernih okvirih s tistimi državami EFTA, ki so podpisnice Sporazuma EGP, državami zahodnega Balkana in partnerskimi državami evropske sosedske politike (ESP). Komisija bo morala zagotoviti dopolnjevanje z vsemi drugimi pobudami za sodelovanje s tretjimi državami, zlasti z državami v razvoju, kar je pomembno v zvezi s cilji Evropskega medkulturnega dialoga. |
| --- | --- |

(12)

Pomembno bo tudi zagotoviti dopolnjevanje med Evropskim letom medkulturnega dialoga in zunanjimi pobudami za medkulturni dialog, ki se razvijajo v primernih okvirih s tistimi državami EFTA, ki so podpisnice Sporazuma EGP, državami zahodnega Balkana in partnerskimi državami evropske sosedske politike (ESP). Komisija bo morala zagotoviti dopolnjevanje z vsemi drugimi pobudami za sodelovanje s tretjimi državami, zlasti z državami v razvoju, kar je pomembno v zvezi s cilji Evropskega medkulturnega dialoga.

| (13) | V pripravah na Evropsko leto medkulturnega dialoga je pomembno razviti pobude v zvezi s tem dialogom, na podlagi praktičnih in trajnostnih projektov, zlasti v okviru obstoječih in prihodnjih partnerstev s tretjimi državami. Te pobude bi bilo treba poudariti v zvezi z informacijskimi kampanjami in kampanjami ozaveščanja, ki so načrtovane za Evropsko leto medkulturnega dialoga 2008. |
| --- | --- |

(13)

V pripravah na Evropsko leto medkulturnega dialoga je pomembno razviti pobude v zvezi s tem dialogom, na podlagi praktičnih in trajnostnih projektov, zlasti v okviru obstoječih in prihodnjih partnerstev s tretjimi državami. Te pobude bi bilo treba poudariti v zvezi z informacijskimi kampanjami in kampanjami ozaveščanja, ki so načrtovane za Evropsko leto medkulturnega dialoga 2008.

| (14) | Ta odločba je naslovljena na države članice. Države kandidatke za pristop bi se morale tesno povezati z dejavnostmi Evropskega leta medkulturnega dialoga preko pobud za spodbujanje medkulturnega dialoga, ki bi se razvijale v ustreznih okvirih sodelovanja in dialoga, zlasti v okviru dialoga med civilnimi družbami Evropske unije in držav kandidatk (4). |
| --- | --- |

(14)

Ta odločba je naslovljena na države članice. Države kandidatke za pristop bi se morale tesno povezati z dejavnostmi Evropskega leta medkulturnega dialoga preko pobud za spodbujanje medkulturnega dialoga, ki bi se razvijale v ustreznih okvirih sodelovanja in dialoga, zlasti v okviru dialoga med civilnimi družbami Evropske unije in držav kandidatk (4).

| (15) | Ta odločba določa finančna sredstva za celotno trajanje dejavnosti, ki predstavljajo v letnem proračunskem postopku prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (5)
  . |
| --- | --- |

(15)

Ta odločba določa finančna sredstva za celotno trajanje dejavnosti, ki predstavljajo v letnem proračunskem postopku prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (5)
  .

| (16) | Glede na številne predvidene ukrepe na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti za vse države članice se lahko finančna sredstva upoštevajo kot spodnja meja, pod katero postane doseganje ciljev Evropskega leta medkulturnega dialoga nemogoče. |
| --- | --- |

(16)

Glede na številne predvidene ukrepe na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti za vse države članice se lahko finančna sredstva upoštevajo kot spodnja meja, pod katero postane doseganje ciljev Evropskega leta medkulturnega dialoga nemogoče.

| (17) | Treba bi bilo sprejeti potrebne ukrepe za izvedbo te odločbe v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (6). Za vrsto in obseg predvidene dejavnosti se zdi primeren posvetovalni odbor. |
| --- | --- |

(17)

Treba bi bilo sprejeti potrebne ukrepe za izvedbo te odločbe v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (6). Za vrsto in obseg predvidene dejavnosti se zdi primeren posvetovalni odbor.

| (18) | Glede na to, da države članice ne bodo mogle uresničiti ciljev predvidene dejavnosti na zadovoljiv način zlasti zaradi potrebe po večstranskih partnerstvih in nadnacionalnih izmenjavah na lestvici Skupnosti in se ti zaradi dimenzije dejavnosti lahko torej bolje uresničijo na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe skladno z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta odločba ne prekoračuje okvirov, potrebnih za dosego teh ciljev — |
| --- | --- |

(18)

Glede na to, da države članice ne bodo mogle uresničiti ciljev predvidene dejavnosti na zadovoljiv način zlasti zaradi potrebe po večstranskih partnerstvih in nadnacionalnih izmenjavah na lestvici Skupnosti in se ti zaradi dimenzije dejavnosti lahko torej bolje uresničijo na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe skladno z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta odločba ne prekoračuje okvirov, potrebnih za dosego teh ciljev —

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Predmet

Leto 2008 se razglasi za „Evropsko leto medkulturnega dialoga“.

Za namen te odločbe izraz „medkulturni dialog“ pomeni trajen proces, ki bo leta 2008 deležen posebnega izražanja in vidnosti, a se bo z akcijami nadaljeval tudi po koncu tega leta.

Člen 2

Cilji

1.   Splošni cilji Evropskega leta medkulturnega dialoga so prispevanja k:

| — | spodbujanju medkulturnega dialoga
  s konkretnimi projekti medkulturnega dialoga v številnih sektorjih
  kot instrumenta,
  ki vsem
  , ki v Uniji
  živijo, pomaga navajati se na složno skupno življenje in presegati razlike, povezane s kulturno, versko in jezikovno raznolikostjo, ne le med kulturami različnih držav članic, temveč tudi med različnimi kulturami in verskimi skupinami znotraj držav članic
  ; |
| --- | --- |

—

spodbujanju medkulturnega dialoga
  s konkretnimi projekti medkulturnega dialoga v številnih sektorjih
  kot instrumenta,
  ki vsem
  , ki v Uniji
  živijo, pomaga navajati se na složno skupno življenje in presegati razlike, povezane s kulturno, versko in jezikovno raznolikostjo, ne le med kulturami različnih držav članic, temveč tudi med različnimi kulturami in verskimi skupinami znotraj držav članic
  ;

| — | ozaveščanju evropskih državljanov in vseh, ki živijo v Evropski uniji o pomembnosti razvoja dejavnega in v svet odprtega evropskega državljanstva, ki spoštuje kulturno raznolikost in je osnovano na skupnih vrednotah v Evropski uniji, opredeljenih v členu 6 Pogodbe EU in v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije; |
| --- | --- |

—

ozaveščanju evropskih državljanov in vseh, ki živijo v Evropski uniji o pomembnosti razvoja dejavnega in v svet odprtega evropskega državljanstva, ki spoštuje kulturno raznolikost in je osnovano na skupnih vrednotah v Evropski uniji, opredeljenih v členu 6 Pogodbe EU in v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije;

| — | poudarjanju prispevka različnih kultur in izrazov kulturne raznolikosti k dediščini in načinom življenja držav članic; |
| --- | --- |

—

poudarjanju prispevka različnih kultur in izrazov kulturne raznolikosti k dediščini in načinom življenja držav članic;

| — | izvažanju prej navedenih skupnih vrednot Evropske unije v njenih odnosih z ostalim svetom, s čimer se krepi njena vodilna vloga pri spodbujanju in podpiranju človekovih pravic in demokracije; |
| --- | --- |

—

izvažanju prej navedenih skupnih vrednot Evropske unije v njenih odnosih z ostalim svetom, s čimer se krepi njena vodilna vloga pri spodbujanju in podpiranju človekovih pravic in demokracije;

| — | opredelitvi izobraževanja kot ključnega medija za učenje o raznolikosti in večanje razumevanja drugih kultur, spodbujanje mobilnosti, izmenjave in uporabe znanja, spretnosti in najboljših družbenih praks ter dodelitev medijem glavne vloge v spodbujanju načela enakosti in medsebojnega razumevanja. |
| --- | --- |

—

opredelitvi izobraževanja kot ključnega medija za učenje o raznolikosti in večanje razumevanja drugih kultur, spodbujanje mobilnosti, izmenjave in uporabe znanja, spretnosti in najboljših družbenih praks ter dodelitev medijem glavne vloge v spodbujanju načela enakosti in medsebojnega razumevanja.

2.   Specifični cilji Evropskega leta medkulturnega dialoga so:

| — | vključitev medkulturnega dialoga kot horizontalno in nadsektorsko prednostno nalogo v vse politike, ukrepe in programe Skupnosti ter opredelitev in izmenjava najboljših praks pri njegovi promociji; |
| --- | --- |

—

vključitev medkulturnega dialoga kot horizontalno in nadsektorsko prednostno nalogo v vse politike, ukrepe in programe Skupnosti ter opredelitev in izmenjava najboljših praks pri njegovi promociji;

| — | povečanje vidnosti in usklajenosti vseh programov in dejavnosti Skupnosti, ki prispevajo k medkulturnemu dialogu
  , njihovo spodbujanje, zlasti z emblematičnimi dejavnostmi in ukrepi ter zagotavljanje njihove kontinuitete
  ; |
| --- | --- |

—

povečanje vidnosti in usklajenosti vseh programov in dejavnosti Skupnosti, ki prispevajo k medkulturnemu dialogu
  , njihovo spodbujanje, zlasti z emblematičnimi dejavnostmi in ukrepi ter zagotavljanje njihove kontinuitete
  ;

| — | ozaveščanje
  evropskih državljanov in vseh, ki živijo v Evropski uniji, zlasti mladih, o pomembnosti
  medkulturnega dialoga v vsakodnevnem življenju
  ; |
| --- | --- |

—

ozaveščanje
  evropskih državljanov in vseh, ki živijo v Evropski uniji, zlasti mladih, o pomembnosti
  medkulturnega dialoga v vsakodnevnem življenju
  ;

| — | ozaveščanje o kulturnih razlikah in vrednotah držav Evropske unije v partnerskih tretjih državah Unije, na primer s posredovanjem delegacij Komisije v teh tretjih državah, zlasti za ozaveščanje kandidatov za priseljevanje, zato da se bolje vključijo v družbo, ki jih sprejme; |
| --- | --- |

—

ozaveščanje o kulturnih razlikah in vrednotah držav Evropske unije v partnerskih tretjih državah Unije, na primer s posredovanjem delegacij Komisije v teh tretjih državah, zlasti za ozaveščanje kandidatov za priseljevanje, zato da se bolje vključijo v družbo, ki jih sprejme;

| — | proučevanje možnosti, ki jih ponuja to tematsko leto; priprava in sprejetje usklajene strategije, ki bo prilagojena specifičnim položajem držav članic in bo posvečala pozornost izobraževanju za spodbujanje strpnosti, sprejemanje različnosti in sožitje z njo ter ozaveščanju o vrednosti ljudi, ki prispevajo k jezikovni, etnični in verski raznolikosti Evrope. |
| --- | --- |

—

proučevanje možnosti, ki jih ponuja to tematsko leto; priprava in sprejetje usklajene strategije, ki bo prilagojena specifičnim položajem držav članic in bo posvečala pozornost izobraževanju za spodbujanje strpnosti, sprejemanje različnosti in sožitje z njo ter ozaveščanju o vrednosti ljudi, ki prispevajo k jezikovni, etnični in verski raznolikosti Evrope.

Člen 3

Sodelovanje pri dejavnostih

Za doseganje ciljev iz člena 2 se ukrep, vzpostavljen s to odločbo, najprej izvede prek strukturiranega sodelovanja predvsem z mesti in lokalnimi upravami, ker te prevzemajo največji del odgovornosti pri izzivih priseljevanja in vključevanja, ter tudi z udeleženci civilne družbe, kot so nevladne organizacije, ki delujejo na področju medkulturnega dialoga, socialna in kulturna združenja ter mediji. Dejavnosti se izvajajo v sodelovanju z evropskimi institucijami, z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi oblastmi ter z mednarodnimi organi, kot sta Svet Evrope in UNESCO.

Člen 4

Vsebina ukrepov

Ukrepi, sprejeti za doseganje ciljev, določenih v členu 2, so natančno razloženi v Prilogi.

Vsebujejo izvajanje naslednjih dejavnosti ali dodelitev podpore zanje:

| (a) | prireditve in pobude na evropski ravni s ciljem spodbujati medkulturni dialog in s poudarjanjem dosežkov in izkušenj o Evropskem letu medkulturnega dialoga
  ; |
| --- | --- |

(a)

prireditve in pobude na evropski ravni s ciljem spodbujati medkulturni dialog in s poudarjanjem dosežkov in izkušenj o Evropskem letu medkulturnega dialoga
  ;

| (b) | prireditve in pobude na nacionalnih in regionalnih ravneh in z močno evropsko razsežnostjo s ciljem spodbujati cilje Evropskega leta medkulturnega dialoga, s posebno pozornostjo namenjeno ukrepom na področju državljanske vzgoje in spoznavanju drugega v njegovi različnosti; |
| --- | --- |

(b)

prireditve in pobude na nacionalnih in regionalnih ravneh in z močno evropsko razsežnostjo s ciljem spodbujati cilje Evropskega leta medkulturnega dialoga, s posebno pozornostjo namenjeno ukrepom na področju državljanske vzgoje in spoznavanju drugega v njegovi različnosti;

| (c) | kampanje za informiranje in ozaveščanje; |
| --- | --- |

(c)

kampanje za informiranje in ozaveščanje;

| (d) | posvetovanje z nadnacionalnimi omrežji in interesnimi skupinami iz civilne družbe (z instrumenti, kot so srečanja z majhnim številom udeležencev, razprave
  ,
  raziskave in študije)
  z namenom ocene in poročila
  o učinkovitosti in vplivu ter osnovanja dolgoročnega spremljanja Evropskega leta medkulturnega dialoga. |
| --- | --- |

(d)

posvetovanje z nadnacionalnimi omrežji in interesnimi skupinami iz civilne družbe (z instrumenti, kot so srečanja z majhnim številom udeležencev, razprave
  ,
  raziskave in študije)
  z namenom ocene in poročila
  o učinkovitosti in vplivu ter osnovanja dolgoročnega spremljanja Evropskega leta medkulturnega dialoga.

Če medkulturni dialog vključuje dejavnostt v zvezi z bojem proti diskriminaciji in spodbujanjem vključevanja, so dejavnosti, izvedene v letu 2008, stalne in v skladu z ukrepi, ki se izvajajo v okviru Evropskega leta enakih možnosti za vse (2007) (7). Načrtovane dejavnosti na ravni Skupnosti in na nacionalni ravni vključujejo izkušnje, pridobljene v okviru ukrepov Evropskega leta enakih možnosti za vse.

Člen 5

Izvajanje

Ukrepi, potrebni za izvajanje te odločbe, se sprejmejo v skladu s postopkom, določenem v členu 7(2).

Člen 6

Sodelovanje držav članic

Vsaka država članica določi nacionalni koordinacijski organ ali enakovreden upravni organ, pristojen za organizacijo udeležbe te države pri Evropskem letu medkulturnega dialoga. Vsaka država članica zagotovi, da ta organ na ustrezen način združuje različne strani, ki se udeležujejo mednarodnega dialoga na nacionalni
  , regionalni in lokalni
  ravni. Ta organ zagotovi povezovanje dejavnosti v zvezi z Evropskim letom medkulturnega dialoga na nacionalni ravni.

Člen 7

Odbor

1.   Komisiji pomaga odbor,
  ki ga sestavlja po en predstavnik iz vsake države članice in mu predseduje Komisija. Nacionalne predstavnike po možnosti imenuje nacionalni koordinacijski organ iz člena 6.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek, se člena 3 in 7 Odločbe 1999/468/ES uporabljata ob upoštevanju določb člena 8 Odločbe.

Brez poseganja v postopek, naveden v prvem pododstavku, se dva predstavnika Evropskega parlamenta udeležujeta sestankov odbora kot opazovalca.

3.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 8

Finančne določbe

1.   Ukrepi v obsegu Skupnosti iz dela A Priloge so podlaga za javno naročilo ali dodelitev finančnih donacij iz splošnega proračuna Evropske unije.

2.   Ukrepi v obsegu Skupnosti iz dela B Priloge so lahko subvencionirani v višini do 80 % celotnih stroškov iz splošnega proračuna Evropske unije.

3.   Ukrepi iz dela C Priloge so lahko subvencionirani v višini do
  80%
  celotnih stroškov iz splošnega proračuna Evropske unije in skladno s postopkom iz člena 9.

Člen 9

Postopek oddaje in izbire vlog

1.   Odločitve o dodelitvi donacij sprejme Komisija skladno s postopkom iz člena 7(2). Komisija zagotovi uravnoteženo razdelitev med državami članicami in med različnimi področji zadevnih dejavnosti.

2.   Vloge za donacijo v okviru člena 8(3) predloži Komisiji organ iz člena 6.

Člen 10

Mednarodne organizacije

Komisija za
  namene Evropskega leta medkulturnega dialoga sodeluje z ustreznimi mednarodnimi organizacijami
  , zlasti s Svetom Evrope in Unescom, s posvečanjem velike pozornosti zagotavljanju preglednosti v odnosih sodelovanja ter vidnosti sodelovanja EU.

Člen 11

Vloga Komisije

1.   Komisija zagotavlja skladnost med ukrepi, določenimi v tej odločbi, in drugimi dejavnostmi in pobudami Skupnosti.

2.   Komisija zagotovi pridružitev držav kandidatk k Evropskemu letu medkulturnega dialoga z njihovo udeležbo v številnih programih Skupnosti, ki vsebujejo razsežnost medkulturnega dialoga in z razvijanjem specifičnih pobud v primernih okvirih, zlasti v okviru dialoga med civilnimi družbami Evropske unije in držav kandidatk.

3.   Komisija zagotovi dopolnjevanje med ukrepi, sprejetimi za doseganje ciljev Evropskega leta medkulturnega dialoga, in pobudami, ki se lahko razvijajo v ustreznih okvirih sodelovanja in dialoga s tistimi državami EFTA, ki so podpisnice Sporazuma EGP, državami zahodnega Balkana in partnerskimi državami evropske sosedske politike (ESP).

4.   Komisija bo morala zagotoviti dopolnjevanje z vsemi drugimi pobudami za sodelovanje s tretjimi državami, zlasti z državami v razvoju, kar je pomembno za cilje medkulturnega dialoga v Evropskem letu.

Člen 12

Proračun

1.   Finančna sredstva za izvajanje te odločbe za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2008 je 10 000 000 EUR.
  Za pripravljalno dejavnost se nameni največ 30% skupnega proračuna.

2.   Letna odobrena proračunska sredstva odobri proračunski organ v mejah finančnega okvira.

Člen 13

Zaščita finančnih interesov Skupnosti

1.   Komisija zagotavlja, da so med izvajanjem dejavnosti, financiranih v okviru te odločbe, finančni interesi Skupnosti zaščiteni z uporabo varnostnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in katerim koli drugim nezakonitim dejavnostim, z izvajanjem učinkovitih pregledov in z izterjavo neutemeljeno plačanih zneskov, v primeru odkritja nepravilnosti pa z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (8)
  in Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (9)
  ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (10)
  .

2.   Za dejavnosti Skupnosti, ki se financirajo v okviru te odločbe, pomenijo nepravilnosti, omenjene v členu 1(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95, vsako kršitev določbe prava Skupnosti ali vsako neizpolnjevanje pogodbenih obveznosti, ki izhaja iz dejanja ali opustitve dejanja gospodarskega subjekta, ki škoduje ali bi lahko škodovalo splošnemu proračunu Evropske unije ali proračunu, ki ga ta upravlja, zaradi neupravičenega dela izdatkov.

3.   Komisija zmanjša, zaustavi ali izterja izplačilo finančne pomoči, dodeljene za dejavnost, če ugotovi nepravilnosti, zlasti nespoštovanje določb te odločbe, posamezne odločbe ali pogodbe o dodelitvi zadevne finančne podpore, ali če se izkaže, da se je dejavnost pomembno spremenila brez prošnje za odobritev Komisije in sprememba ni skladna z naravo ali izvedbenimi pogoji dejavnosti.

4.   Če se roki ne upoštevajo ali če izvajanje dejavnosti upravičuje le del dodeljene finančne pomoči, Komisija od upravičenca zahteva, da v določenem roku predloži svoje pripombe. Če upravičenec ne predloži zadovoljivega odgovora, lahko Komisija ukine preostalo finančno pomoč in zahteva vračilo že plačanih zneskov.

5.   Vsako neupravičeno izplačilo je vrnjeno Komisiji. Zneskom, ki ne bodo vrnjeni pravočasno, bodo prištete zamudne obresti pod pogoji, določenimi v Uredbi Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (11)
  .

Člen 14

Nadzor

1.   Upravičenec predstavi tehnična in finančna poročila o napredovanju del za vsako dejavnost, financirano v okviru te odločbe. V treh mesecih od izvedbe dejavnosti se predloži tudi končno poročilo. Obliko in vsebino poročil določi Komisija.

2.   Upravičenec do finančne pomoči hrani pet let od prejema zadnjega plačila za katero koli dejavnost za Komisijo vsa dokazila o izdatkih za dejavnost.

3.   Komisija sprejme vse potrebne ukrepe, da se preveri, ali se financirani projekti izvajajo pravilno in ob upoštevanju določb te uredbe in Uredbe (ES/Euratom) št. 1605/2002.

Člen 15

Spremljanje in ocenjevanje

Komisija najkasneje 31. decembra 2009 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o izvedbi, rezultatih in globalni oceni ukrepov, določenih v členu 4 te odločbe, ki bo podlaga prihodnjim politikam, ukrepom in dejavnostim Unije na tem področju
  .

Člen 16

Začetek veljavnosti

Ta odločba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 17

Naslovniki

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V ..., ...

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C, ...str.

1

,

str

(2)  Stali e Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2006.

2

Stali e Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2006.

(3)  Sporočilo Komisije — Evropska sosedska politika - Strateški dokument - KOM(2004)0373, 12.5.2004.

3

-

- KOM(2004)0373, 12.5.2004

(4)  Glej Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o dialogu med civilnimi družbami Evropske unije in držav kandidatk z dne 29.6.2005 — KOM(2005)0290.

4

Evropskemu

KOM

0290

(5)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

5

(6)  
  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

6

UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

(7)  Sklep št. 771/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o evropskem letu enakih možnosti za vse (2007) - Pravični družbi naproti (UL L 146, 31.5.2006, str. 1).

7

(8)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

8

(9)  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

9

(10)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

10

(11)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

11

PRILOGA

UKREPI IZ ČLENA 4

A)   DEJAVNOSTI NA RAVNI SKUPNOSTI

| (1) | Finančni viri, namenjeni informacijskim in promocijskim kampanjam, niso višji od 20% skupnega proračuna. |
| --- | --- |

(1)

Finančni viri, namenjeni informacijskim in promocijskim kampanjam, niso višji od 20% skupnega proračuna.

| (2) | Informacijske in promocijske kampanje vključujejo:






  (a) | zasnovo loga in sloganov za Evropsko leto medkulturnega dialoga, ki se bodo pojavljali v vseh dejavnostih v povezavi z Letom; |
| --- | --- | --- |

(2)

Informacijske in promocijske kampanje vključujejo:

(a)

zasnovo loga in sloganov za Evropsko leto medkulturnega dialoga, ki se bodo pojavljali v vseh dejavnostih v povezavi z Letom;

| (b) | informacijsko kampanjo na ravni Skupnosti in njeno lokalizacijo na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(b)

informacijsko kampanjo na ravni Skupnosti in njeno lokalizacijo na nacionalni ravni;

| (c) | sodelovanje z zasebnim sektorjem, organi satelitskega prenosa in drugimi mediji kot partnerji za širjenje informacij o Evropskem letu medkulturnega dialoga
  , zlasti v zvezi z glavnimi športnimi prireditvami, ki bodo potekale v letu 2008, in sicer evropsko nogometno prvenstvo in olimpijske igre v Pekingu, ob istočasnem boju proti trgovini z ljudmi in prisilni prostituciji žensk v času teh prireditev
  ; |
| --- | --- |

(c)

sodelovanje z zasebnim sektorjem, organi satelitskega prenosa in drugimi mediji kot partnerji za širjenje informacij o Evropskem letu medkulturnega dialoga
  , zlasti v zvezi z glavnimi športnimi prireditvami, ki bodo potekale v letu 2008, in sicer evropsko nogometno prvenstvo in olimpijske igre v Pekingu, ob istočasnem boju proti trgovini z ljudmi in prisilni prostituciji žensk v času teh prireditev
  ;

| (d) | pripravo orodij in podpor za povečanje zanimanja javnosti, ki se bodo lahko uporabljale v vsej Skupnosti; |
| --- | --- |

(d)

pripravo orodij in podpor za povečanje zanimanja javnosti, ki se bodo lahko uporabljale v vsej Skupnosti;

| (e) | ustrezne ukrepe za prikaz rezultatov in okrepljeno vidnost programov, dejavnosti in pobud Skupnosti, ki prispevajo k ciljem Evropskega leta medkulturnega dialoga; |
| --- | --- |

(e)

ustrezne ukrepe za prikaz rezultatov in okrepljeno vidnost programov, dejavnosti in pobud Skupnosti, ki prispevajo k ciljem Evropskega leta medkulturnega dialoga;

| (f) | širjenje učnih gradiv in pedagoških pripomočkov, namenjenih predvsem izobraževalnim ustanovam,
  spodbujanje odprtih razprav o različnih svetovnih kulturah ob polnem upoštevanju načela subsidiarnosti; |
| --- | --- |

(f)

širjenje učnih gradiv in pedagoških pripomočkov, namenjenih predvsem izobraževalnim ustanovam,
  spodbujanje odprtih razprav o različnih svetovnih kulturah ob polnem upoštevanju načela subsidiarnosti;

| (g) | uvedbo portala na spletni strani
  ,
  ki bo širši javnosti omogočil dostop do vseh dejavnosti na področju medkulturnega dialoga in ki bo
  nosilce projektov v povezavi z medkulturnim dialogom
  vodil
  prek različnih programov in ustreznih dejavnosti Skupnosti. |
| --- | --- |

(g)

uvedbo portala na spletni strani
  ,
  ki bo širši javnosti omogočil dostop do vseh dejavnosti na področju medkulturnega dialoga in ki bo
  nosilce projektov v povezavi z medkulturnim dialogom
  vodil
  prek različnih programov in ustreznih dejavnosti Skupnosti.

| (3) | Druge dejavnosti:

  Ustanovitev nagrade za medkulturni dialog za nagrajevanje projektov, namenjenih mladim znotraj programov Skupnosti, kot so Socrates, Mladina in Kultura iz prve alinee člena 2(2).



  Posvetovanja z nadnacionalnimi omrežji in interesnimi skupinami iz civilne družbe (z instrumenti, kot so srečanja z majhnim številom udeležencev, razprave, raziskave in študije) za ocenjevanje in poročanje o
  učinkovitosti
  in
  vplivu ter osnovanje
  dolgoročnega
  spremljanja
  Evropskega leta medkulturnega dialoga. |
| --- | --- |

(3)

Druge dejavnosti:

Posvetovanja z nadnacionalnimi omrežji in interesnimi skupinami iz civilne družbe (z instrumenti, kot so srečanja z majhnim številom udeležencev, razprave, raziskave in študije) za ocenjevanje in poročanje o
  učinkovitosti
  in
  vplivu ter osnovanje
  dolgoročnega
  spremljanja
  Evropskega leta medkulturnega dialoga.

| (4) | Financiranje se bo izvajalo v obliki neposrednega nakupa blaga in storitev s pomočjo odprtih in/ali omejenih razpisov za predloge. Lahko bi se izvedlo tudi v obliki donacij. |
| --- | --- |

(4)

Financiranje se bo izvajalo v obliki neposrednega nakupa blaga in storitev s pomočjo odprtih in/ali omejenih razpisov za predloge. Lahko bi se izvedlo tudi v obliki donacij.

B)   SOFINANCIRANJE DEJAVNOSTI NA RAVNI SKUPNOSTI

Določeno število emblematičnih dejavnosti v evropskem merilu s ciljem ozaveščanja zlasti mladih
  in žensk
  o ciljih Evropskega leta medkulturnega dialoga lahko prejme pomoč Skupnosti v višini do 80 % celotnih stroškov.

Te dejavnosti lahko vključujejo prireditve, zlasti prireditev Skupnosti ob odprtju in zaprtju Evropskega leta medkulturnega dialoga, organizirano v sodelovanju z državami članicami, ki bodo predsedovale Uniji leta 2008.
  Vključujejo lahko zlasti sodelovanje na evropski ravni pri praznovanju dnevov 8. marca in 21. maja, ki ju je Generalna skupščina Združenih narodov proglasila za Mednarodni dan žena ter Svetovni dan kulturne raznolikosti za dialog in razvoj.

Evropsko leto medkulturnega dialoga se bo zaključilo v Evropskem parlamentu z medkulturnim forumom, na katerem bodo sodelovali predstavniki civilne družbe ter predstavniki političnega in verskega sveta.

C)   SOFINANCIRANJE DEJAVNOSTI NA NACIONALNI RAVNI

Dejavnosti na nacionalni
  , regionalni in lokalni
  ravni, ki imajo močno evropsko razsežnost, lahko prejmejo pomoč Skupnosti v višini do
  80
  % celotnih stroškov.

Te dejavnosti se bodo osredotočale na sofinanciranje ene nacionalne pobude na državo članico.

D)   DEJAVNOSTI, KI NE PREJMEJO FINANČNE POMOČI SKUPNOSTI

Skupnost bo odobrila nefinančno podporo, vključno s pisno odobritvijo za uporabo loga in drugih materialov, povezanih z Evropskim letom medkulturnega dialoga za pobude javnih ali zasebnih organizacij, če slednje Komisiji lahko zagotovijo, da se bodo zadevne pobude izvedle v letu 2008 in lahko učinkovito prispevajo k izvedbi ciljev Evropskega leta medkulturnega dialoga. Pobude, organizirane v tretjih državah v povezavi ali v sodelovanju z Evropskim letom medkulturnega dialoga, ki jih Evropsko leto medkulturnega dialoga finančno ne podpira, lahko prav tako dobijo nefinančno podporo Skupnosti in uporabljajo logo in druge materiale, povezane z Evropskim letom medkulturnega dialoga.

P6_TA(2006)0235

Pravila za izvajanje finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o osnutku Uredbe Komisije (ES, Euratom) o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (SEK(2005)1240 — C6-0355/2005 — 2005/0904(CNS))

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka uredbe Komisije (SEK(2005)1240), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka uredbe Komisije (SEK(2005)1240),

| — | po posvetovanju s Komisijo s pismom z dne 12. oktobra 2005 v skladu z izjavo (1), sprejeto v okviru spravnega postopka pred sprejetjem finančne uredbe v povezavi s členom 183 Uredbe (C6-0355/2005), |
| --- | --- |

—

po posvetovanju s Komisijo s pismom z dne 12. oktobra 2005 v skladu z izjavo (1), sprejeto v okviru spravnega postopka pred sprejetjem finančne uredbe v povezavi s členom 183 Uredbe (C6-0355/2005),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A6-0135/2006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A6-0135/2006),

| 1. | odobri osnutek Uredbe Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek Uredbe Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj svoj osnutek Uredbe ustrezno spremeni; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj svoj osnutek Uredbe ustrezno spremeni;

| 3. | poziva Komisijo, naj se s Parlamentom ponovno posvetuje, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj se s Parlamentom ponovno posvetuje, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBE PARLAMENTA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| ČLEN 1, TOČKA (5 A) (novo)
  Člen 43, odstavek 2, točka (c a) (novo) (Uredba (ES, Euratom) št. 2342/2002) |
| | (5a) | Členu 43(2) se doda točka:









  „(ca) | Mednarodna zveza za ohranjanje narave in naravnih virov.“ |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBE PARLAMENTA

Sprememba 1

ČLEN 1, TOČKA (5 A) (novo)

Člen 43, odstavek 2, točka (c a) (novo) (Uredba (ES, Euratom) št. 2342/2002)

(5a)

„(ca)

Sprememba 2

ČLEN 1, TOČKA (9)

Člen 56, odstavek 3 (Uredba (ES, Euratom) št. 2342/2002)

3. Vsaka institucija obvesti proračunski organ o vsakem imenovanju ali razrešitvi računovodje.

3. Vsaka institucija obvesti proračunski organ o vsakem imenovanju ali razrešitvi računovodje.
  Predaja poročila vsebuje tudi rezultate vseh pripravljenih bruto bilanc in zlasti vse pripravljene rezervacije.

Sprememba 3

ČLEN 1, TOČKA (14)

Člen 68 (Uredba (ES, Euratom) št. 2342/2002)

Skrbnika računa izločenih sredstev se izbere med uradniki ali, če je potrebno, med drugimi člani osebja.

Skrbnika računa izločenih sredstev se izbere med uradniki ali, če je potrebno, med drugimi člani osebja.
  Če se pojavi potreba, je lahko začasno in/ali pomožno osebje izbrano le v ustrezno utemeljenih primerih.

Sprememba 4

ČLEN 1, TOČKA (28) (A A) (novo)

Člen 106, odstavek 4 (Uredba (ES, Euratom) št. 2342/2002)

| (aa) | Odstavek 4 se nadomesti z:



  „4.
     
  Odgovorni odredbodajalec lahko prekine rok za plačilo tako, da upnike kadar koli v obdobju iz odstavka 1 obvesti, da zahtevka za plačilo ni mogoče poravnati, bodisi ker znesek še ni zapadel bodisi ker niso bila predložena ustrezna dokazila. Če odgovorni odredbodajalec pridobi informacije, zaradi katerih nastane utemeljeni sum o upravičenosti izdatka, za katerega je dan zahtevek za plačilo, lahko odredbodajalec začasno prekine rok za plačilo, da izvede dodatna preverjanja, vključno s pregledom na kraju samem in tako še pred plačilom preveri, ali je izdatek v resnici upravičen. Odredbodajalec o tem čim prej obvesti zadevnega upravičenca. Upravičenca obvesti tudi o tem, da lahko plačilo ostane zadržano, dokler upravičenec odredbodajalcu ne predloži zahtevanih informacij. Preostali rok za plačilo začne spet teči od datuma, na katerega je prvič evidentiran pravilno formuliran zahtevek za plačilo. Vendar je treba plačilo opraviti najkasneje do izteka dvakratnega začetnega plačilnega roka, razen v primeru, ko upravičenec odredbodajalcu do tega roke še ni priskrbel zahtevanih informacij.“ |
| --- | --- |

(aa)

„4.
     
  Odgovorni odredbodajalec lahko prekine rok za plačilo tako, da upnike kadar koli v obdobju iz odstavka 1 obvesti, da zahtevka za plačilo ni mogoče poravnati, bodisi ker znesek še ni zapadel bodisi ker niso bila predložena ustrezna dokazila. Če odgovorni odredbodajalec pridobi informacije, zaradi katerih nastane utemeljeni sum o upravičenosti izdatka, za katerega je dan zahtevek za plačilo, lahko odredbodajalec začasno prekine rok za plačilo, da izvede dodatna preverjanja, vključno s pregledom na kraju samem in tako še pred plačilom preveri, ali je izdatek v resnici upravičen. Odredbodajalec o tem čim prej obvesti zadevnega upravičenca. Upravičenca obvesti tudi o tem, da lahko plačilo ostane zadržano, dokler upravičenec odredbodajalcu ne predloži zahtevanih informacij. Preostali rok za plačilo začne spet teči od datuma, na katerega je prvič evidentiran pravilno formuliran zahtevek za plačilo. Vendar je treba plačilo opraviti najkasneje do izteka dvakratnega začetnega plačilnega roka, razen v primeru, ko upravičenec odredbodajalcu do tega roke še ni priskrbel zahtevanih informacij.“

Sprememba 5

ČLEN 1, TOČKA (36)

Člen 129 (Uredba (ES, Euratom) št. 2342/2002)

1. Za naročila v vrednosti, ki je manjša od ali enaka
  60.000 EUR
  , se lahko uporablja postopek s pogajanji, pri čemer se morajo potekati posvetovanja z najmanj petimi kandidati.

1. Za naročila v vrednosti, ki je manjša od ali enaka
  80 000 EUR
  , se lahko uporablja postopek s pogajanji, pri čemer se posvetuje z najmanj petimi kandidati.

Če po posvetovanju s kandidati naročnik prejme samo eno ponudbo, ki je administrativno in tehnično veljavna, se lahko naročilo odda, če so izpolnjena vsa merila za dodelitev.

Če po posvetovanju s kandidati naročnik prejme samo eno ponudbo, ki je administrativno in tehnično veljavna, se lahko naročilo odda, če so izpolnjena vsa merila za dodelitev.

2. Za naročila v vrednosti, ki je manjša od ali enaka
  25 000 EUR
  , se lahko uporabi postopek iz odstavka 1 z izvedbo posvetovanj z najmanj tremi kandidati.

2. Za naročila v vrednosti, ki je manjša od ali enaka
  50 000 EUR
  , se lahko uporabi postopek iz odstavka 1 z izvedbo posvetovanj z najmanj tremi kandidati.

3. Naročila, katerih vrednost je manjša od
  3 500 EUR
  , se lahko oddajo na podlagi ene same ponudbe.

3. Naročila, katerih vrednost je manjša od
  12 500 EUR
  , se lahko oddajo na podlagi ene same ponudbe.

4. Plačila glede na odhodkovne postavke v vrednosti, ki je manjša kot ali enaka
  200 EUR
  , se lahko poravnajo enostavno kot plačila po računih brez predhodnega sprejema ponudbe.

4. Plačila glede na odhodkovne postavke v vrednosti, ki je manjša kot ali enaka
  1 000 EUR
  , se lahko poravnajo enostavno kot plačila po računih brez predhodnega sprejema ponudbe.

Naročila ne smejo biti razdeljena na posamezne dele, če to vodi v neupoštevanje navedenih mejnih vrednosti.

Sprememba 6

ČLEN 1, TOČKA (38) (A)

Člen 134, odstavek 2 (Uredba (ES, Euratom) št. 2342/2002)

(a)
  V odstavku 2
  se črta drugi pododstavek
  .

| (a) | Odstavek 2
  se nadomesti z besedilom:




  2.
     
  Kadar zadevna država ne izda dokumenta ali potrdila iz odstavka 1 ter za ostale primere izločitve iz členov 93 in 94 Finančne uredbe, se ta lahko nadomesti z izjavo pod prisego ali, če to ni mogoče, slovesno izjavo zainteresirane stranke pred sodnim ali upravnim organom, notarjem ali usposobljenim strokovnim organom v njegovi matični državi ali državi porekla.




  Za naročila, katerih vrednost je manjša od 80 000 EUR, lahko naročnik na podlagi lastne analize tveganj od kandidatov ali ponudnikov zahteva le častno izjavo, s katero potrjujejo, da zanje ne veljajo primeri iz členov 93 in 94 Finančne uredbe.




  Za naročila, katerih vrednost je manjša od 5 000 EUR, lahko naročnik glede na oceno tveganja, odda javno naročilo, ne da bi zahteval takšno izjavo. |
| --- | --- |

(a)

Odstavek 2
  se nadomesti z besedilom:

2.
     
  Kadar zadevna država ne izda dokumenta ali potrdila iz odstavka 1 ter za ostale primere izločitve iz členov 93 in 94 Finančne uredbe, se ta lahko nadomesti z izjavo pod prisego ali, če to ni mogoče, slovesno izjavo zainteresirane stranke pred sodnim ali upravnim organom, notarjem ali usposobljenim strokovnim organom v njegovi matični državi ali državi porekla.

Za naročila, katerih vrednost je manjša od 80 000 EUR, lahko naročnik na podlagi lastne analize tveganj od kandidatov ali ponudnikov zahteva le častno izjavo, s katero potrjujejo, da zanje ne veljajo primeri iz členov 93 in 94 Finančne uredbe.

Za naročila, katerih vrednost je manjša od 5 000 EUR, lahko naročnik glede na oceno tveganja, odda javno naročilo, ne da bi zahteval takšno izjavo.

Sprememba 7

ČLEN 1, TOČKA (39) (B)

Člen 135, odstavek 6 (Uredba (ES, Euratom) št. 2342/2002)

6. Naročnik se lahko v primeru naslednjih naročil glede na svojo oceno tveganja odloči, da ne bo zahteval dokazila finančne, poslovne, tehnične in strokovne usposobljenosti kandidatov ali ponudnikov:

6. Naročnik se lahko v primeru naslednjih naročil glede na svojo oceno tveganja odloči, da ne bo zahteval dokazila finančne, poslovne, tehnične in strokovne usposobljenosti kandidatov ali ponudnikov:

| (a) | naročila, ki jih samostojno oddajo institucije, v vrednosti, ki je manjša od ali enaka
  60 000 EUR
  , |
| --- | --- |

(a)

naročila, ki jih samostojno oddajo institucije, v vrednosti, ki je manjša od ali enaka
  60 000 EUR
  ,

| (a) | naročila, ki jih samostojno oddajo institucije, v vrednosti, ki je manjša od ali enaka
  80 000 EUR
  , |
| --- | --- |

(a)

naročila, ki jih samostojno oddajo institucije, v vrednosti, ki je manjša od ali enaka
  80 000 EUR
  ,

| (b) | naročila, oddana na področju zunanjih ukrepov, v vrednosti pod mejnimi vrednostmi iz člena 241(1)(a), člena 243(1)(a), ali člena 245(1)(a). |
| --- | --- |

(b)

naročila, oddana na področju zunanjih ukrepov, v vrednosti pod mejnimi vrednostmi iz člena 241(1)(a), člena 243(1)(a), ali člena 245(1)(a).

| (b) | naročila, oddana na področju zunanjih ukrepov, v vrednosti pod mejnimi vrednostmi iz členov 241(1)(a), 243(1)(a), ali 245(1)(a). |
| --- | --- |

(b)

naročila, oddana na področju zunanjih ukrepov, v vrednosti pod mejnimi vrednostmi iz členov 241(1)(a), 243(1)(a), ali 245(1)(a).

Kjer se naročnik odloči, da ne bo zahteval dokazil finančne, poslovne, tehnične in strokovne usposobljenosti kandidatov ali ponudnikov,
  ne sme biti izvršenega nobenega predhodnega financiranja ali vmesnih plačil. Predhodno financiranje se lahko izvrši, če se predloži finančna garancija v enakovrednem znesku.

Kjer se naročnik odloči, da ne bo zahteval dokazil finančne, poslovne, tehnične in strokovne usposobljenosti kandidatov ali ponudnikov,
  se lahko izvršijo vmesna plačila za že opravljene storitve ali za že dostavljeno blago. Vmesna plačila se lahko izvršijo, če je zagotovljena finančna garancija v enakem znesku, ali če lahko odredbodajalec zmanjša tveganje z drugimi ustreznimi sredstvi z enakim učinkom.

Sprememba 8

ČLEN 1, TOČKA (40 A) (novo)

Člen 140 (Uredba (ES, Euratom) št. 2342/2002)

| (40a) | Člen 140 se nadomesti z:



  1.
     
  Roki za predložitev ponudb in prijav za sodelovanje, ki jih naročnik določi v koledarskih dneh, so dovolj dolgi, da imajo zainteresirane osebe na voljo razumen in primeren rok za pripravo in predložitev svojih ponudb, zlasti ob upoštevanju zapletenosti naročila ali potrebe po ogledu lokacije ali pregledu dopolnilnih dokumentov k specifikaciji na kraju samem.




  2.
     
  V odprtih postopkih za naročila, katerih vrednost je enaka ali višja od mejne vrednosti iz člena 158, je rok za predložitev ponudb običajno od 26 do 52 dni od dneva, ko je naročnik odposlal razpis v objavo, odvisno od zapletenosti naročila.




  3.
     
  V omejenih postopkih, v konkurenčnem dialogu iz člena 125b in v postopkih s pogajanji z objavo razpisa za naročila, katerih vrednost je enaka ali višja od mejne vrednosti iz člena 158, je rok za predložitev prijav za sodelovanje običajno od 18 do 37 dni od dneva, ko je naročnik odposlal razpis v objavo, odvisno od zapletenosti naročila.




  V omejenih postopkih za naročila, katerih vrednost je enaka ali višja od mejne vrednosti iz člena 158, je rok za predložitev ponudb običajno od 20 do 40 dni od dneva, ko je naročnik odposlal povabilo k oddaji ponudb, odvisno od zapletenosti naročila.




  Vendar je v omejenih postopkih neposredno po razpisu za zbiranje ponudb iz člena 128, rok za predložitev ponudb običajno od 10 do 20 dni od dneva, ko je naročnik odposlal povabilo k oddaji ponudb, odvisno od zapletenosti naročila.




  4.
     
  Če je naročnik v skladu s členom 118(2) objavil predhodni razpis, se lahko rok za predložitev ponudb skrajša na 18 dni, vendar v nobenem primeru ne sme biti krajši od 11 dni od dneva, ko je naročnik odposlal v objavo razpis ali povabilo k oddaji ponudb.




  V prvem pododstavku navedeno skrajšanje roka je možno le, če predhodni razpis izpolnjuje naslednje pogoje:










  (a) | vsebuje vse potrebne informacije za objavo razpisa in če so te informacije na voljo v času objave razpisa; |
| --- | --- | --- |

(40a)

1.
     
  Roki za predložitev ponudb in prijav za sodelovanje, ki jih naročnik določi v koledarskih dneh, so dovolj dolgi, da imajo zainteresirane osebe na voljo razumen in primeren rok za pripravo in predložitev svojih ponudb, zlasti ob upoštevanju zapletenosti naročila ali potrebe po ogledu lokacije ali pregledu dopolnilnih dokumentov k specifikaciji na kraju samem.

2.
     
  V odprtih postopkih za naročila, katerih vrednost je enaka ali višja od mejne vrednosti iz člena 158, je rok za predložitev ponudb običajno od 26 do 52 dni od dneva, ko je naročnik odposlal razpis v objavo, odvisno od zapletenosti naročila.

3.
     
  V omejenih postopkih, v konkurenčnem dialogu iz člena 125b in v postopkih s pogajanji z objavo razpisa za naročila, katerih vrednost je enaka ali višja od mejne vrednosti iz člena 158, je rok za predložitev prijav za sodelovanje običajno od 18 do 37 dni od dneva, ko je naročnik odposlal razpis v objavo, odvisno od zapletenosti naročila.

V omejenih postopkih za naročila, katerih vrednost je enaka ali višja od mejne vrednosti iz člena 158, je rok za predložitev ponudb običajno od 20 do 40 dni od dneva, ko je naročnik odposlal povabilo k oddaji ponudb, odvisno od zapletenosti naročila.

Vendar je v omejenih postopkih neposredno po razpisu za zbiranje ponudb iz člena 128, rok za predložitev ponudb običajno od 10 do 20 dni od dneva, ko je naročnik odposlal povabilo k oddaji ponudb, odvisno od zapletenosti naročila.

4.
     
  Če je naročnik v skladu s členom 118(2) objavil predhodni razpis, se lahko rok za predložitev ponudb skrajša na 18 dni, vendar v nobenem primeru ne sme biti krajši od 11 dni od dneva, ko je naročnik odposlal v objavo razpis ali povabilo k oddaji ponudb.

V prvem pododstavku navedeno skrajšanje roka je možno le, če predhodni razpis izpolnjuje naslednje pogoje:

(a)

vsebuje vse potrebne informacije za objavo razpisa in če so te informacije na voljo v času objave razpisa;

| (b) | v objavo je poslan najmanj 26 dni in največ 6 mesecev pred dnevom, ko naročnik odpošlje razpis v objavo. |
| --- | --- |

(b)

v objavo je poslan najmanj 26 dni in največ 6 mesecev pred dnevom, ko naročnik odpošlje razpis v objavo.

5.
     
  Roki za predložitev ponudb se lahko skrajšajo za pet dni, če je od dneva objave razpisa ali razpisa za zbiranje ponudb vsa razpisna dokumentacija prosto in neposredno dostopna po elektronski poti.

Sprememba 9

ČLEN 1, TOČKA (46 A) (novo)

Člen 164, odstavek 3 (Uredba (ES, Euratom) št. 2342/2002)

| (46a) | V členu 164 se odstavek 3 nadomesti z:



  3.
     
  Pri sporazumih o donacijah so dovoljene spremembe, če se spremenijo okoliščine, česar ni predvidela ali ni mogla predvideti nobena stran, ter če bi imelo nespremenjeno izvajanje sporazuma nesprejemljive posledice za enega ali več pogodbenikov ali bi kako drugače onemogočilo izvajanje naročila.




  Sporazumi o donacijah se lahko spremenijo samo z dodatnimi pisnimi sporazumi. Namen ali učinek takšnih dodatnih sporazumov ne sme biti tak, da bi postal vprašljiv sklep o dodelitvi donacije ali da ne bi bila več zagotovljena enaka obravnava pogodbenikov.




  Če je sprememba naročila nezadostna pomoč, se pogodbenikom, vsem skupaj ali posamezno, dovoli prekinitev sporazuma. |
| --- | --- |

(46a)

3.
     
  Pri sporazumih o donacijah so dovoljene spremembe, če se spremenijo okoliščine, česar ni predvidela ali ni mogla predvideti nobena stran, ter če bi imelo nespremenjeno izvajanje sporazuma nesprejemljive posledice za enega ali več pogodbenikov ali bi kako drugače onemogočilo izvajanje naročila.

Sporazumi o donacijah se lahko spremenijo samo z dodatnimi pisnimi sporazumi. Namen ali učinek takšnih dodatnih sporazumov ne sme biti tak, da bi postal vprašljiv sklep o dodelitvi donacije ali da ne bi bila več zagotovljena enaka obravnava pogodbenikov.

Če je sprememba naročila nezadostna pomoč, se pogodbenikom, vsem skupaj ali posamezno, dovoli prekinitev sporazuma.

Sprememba 10

ČLEN 1, TOČKA (50) (A)

Člen 173, odstavek 2, pododstavek 2 (Uredba (ES, Euratom) št. 2342/2002)

V ta namen odredbodajalec zahteva častno izjavo potencialnih upravičencev. Vlogam za donacije, ki presegajo
  25.000 EUR
  , se priložijo tudi izkaz uspeha, bilanca stanja za zadnje proračunsko leto, za katerega je bil pripravljen zaključni račun, in druga pisna dokazila, ki se zahtevajo v razpisu za oddajo predlogov, odvisno od ocene tveganja, ki jo izvede odgovorni odredbodajalec na svojo lastno odgovornost.

V ta namen odredbodajalec zahteva častno izjavo potencialnih upravičencev. Vlogam za donacije, ki presegajo
  50 000 EUR
  , se priložijo tudi izkaz uspeha, bilanca stanja za zadnje proračunsko leto, za katerega je bil pripravljen zaključni račun, in druga pisna dokazila, ki se zahtevajo v razpisu za oddajo predlogov, odvisno od ocene tveganja, ki jo izvede odgovorni odredbodajalec na svojo lastno odgovornost.

Sprememba 11

ČLEN 1, TOČKA (50) (B)

Člen 173, odstavek 4 (Uredba (ES, Euratom) št. 2342/2002)

(b) Odstavek 4 se
  spremeni:

(b) Odstavek 4 se
  nadomesti z:

(i) Prvi pododstavek se nadomesti z:

„4.   Kadar vloga zadeva donacije za ukrep, za katerega znesek presega 750 000 EUR, ali donacije za materialne stroške, ki presegajo 100 000 EUR, se vlogi priloži zunanje revizijsko poročilo, ki ga pripravi pooblaščeni revizor. Navedeno poročilo potrjuje račune za zadnje proračunsko leto, za katero so podatki na voljo.“

4.   Kadar vloga zadeva donacije za ukrep, za katerega znesek presega 750 000 EUR, ali donacije za poslovanje, ki presegajo 100 000 EUR, se vlogi priloži zunanje revizijsko poročilo, ki ga pripravi pooblaščeni revizor
  , ali neodvisna revizija, če imajo organizacije lastne službe notranje revizije.
  Navedeno poročilo potrjuje račune za zadnje proračunsko leto, za katero so podatki na voljo.

Določbe prvega pododstavka se uporabljajo samo za prvo vlogo, ki jo upravičenec predloži odredbodajalcu v katerem koli proračunskem letu.

V primeru sporazumov med Komisijo in več upravičenci ti mejni zneski veljajo za vsakega upravičenca.

V primeru partnerstva iz člena 163 mora biti pred sklenitvijo okvirnega sporazuma opravljena zunanja revizija, ali v primeru, da imajo organizacije lastne službe notranje revizije, neodvisna revizija, ki zajema zadnji dve poslovni leti.

(ii) Peti pododstavek se nadomesti z:

(ii) Peti pododstavek se nadomesti z:

Odgovorni odredbodajalec lahko glede na svojo oceno tveganja opusti obveznost, da se pripravi zunanja revizija za upravičence, ki so v okviru sporazumov z več upravičenci sprejeli solidarnostno odgovornost.

Odgovorni odredbodajalec lahko glede na svojo oceno tveganja opusti obveznost, da se pripravi zunanja
  ali neodvisna
  revizija za upravičence, ki so v okviru sporazumov z več upravičenci sprejeli solidarnostno odgovornost.

(iii) Doda se šesti pododstavek:

(iii) Doda se šesti pododstavek:

Prvi pododstavek se ne uporablja za javne organe, izobraževalne ustanove in mednarodne organizacije iz
  člena 43(2).

Prvi pododstavek se ne uporablja za javne organe, izobraževalne ustanove in mednarodne organizacije iz
  člena 43 (2) (a), (b) in (c)
  .

Sprememba 12

ČLEN 1, TOČKA (53 A) (novo)

Člen 180, odstavek 2 (Uredba (ES, Euratom) št. 2342/2002)

| (53a) | V členu 180 se odstavek 2 nadomesti z:



  2.
     
  Odgovorni odredbodajalec lahko na podlagi svoje analize tveganja za katero koli plačilo zahteva zunanjo revizijo računovodskih izkazov in poslovnih knjig, ki jo opravi pooblaščeni revizor, ali neodvisno revizijo, če imajo organizacije lastne službe notranje revizije. V primeru donacije za ukrep ali donacije za poslovanje se revizijsko poročilo priloži zahtevku za plačilo. Namen revizijskega poročila je potrditi, da so predloženi obračuni resnični, zanesljivi in upravičeni v skladu s sporazumom o donaciji. Zunanja revizija, ali neodvisna revizija, če imajo organizacije lastne službe notranje revizije, je za vmesna plačila po proračunskem letu ali plačila razlike obvezna:










  (a) | pri donacijah za ukrep v višini 750 000 EUR ali več; |
| --- | --- | --- |

(53a)

(53a)

V členu 180 se odstavek 2 nadomesti z:

2.
     
  Odgovorni odredbodajalec lahko na podlagi svoje analize tveganja za katero koli plačilo zahteva zunanjo revizijo računovodskih izkazov in poslovnih knjig, ki jo opravi pooblaščeni revizor, ali neodvisno revizijo, če imajo organizacije lastne službe notranje revizije. V primeru donacije za ukrep ali donacije za poslovanje se revizijsko poročilo priloži zahtevku za plačilo. Namen revizijskega poročila je potrditi, da so predloženi obračuni resnični, zanesljivi in upravičeni v skladu s sporazumom o donaciji. Zunanja revizija, ali neodvisna revizija, če imajo organizacije lastne službe notranje revizije, je za vmesna plačila po proračunskem letu ali plačila razlike obvezna:

2.

Odgovorni odredbodajalec lahko na podlagi svoje analize tveganja za katero koli plačilo zahteva zunanjo revizijo računovodskih izkazov in poslovnih knjig, ki jo opravi pooblaščeni revizor, ali neodvisno revizijo, če imajo organizacije lastne službe notranje revizije. V primeru donacije za ukrep ali donacije za poslovanje se revizijsko poročilo priloži zahtevku za plačilo. Namen revizijskega poročila je potrditi, da so predloženi obračuni resnični, zanesljivi in upravičeni v skladu s sporazumom o donaciji. Zunanja revizija, ali neodvisna revizija, če imajo organizacije lastne službe notranje revizije, je za vmesna plačila po proračunskem letu ali plačila razlike obvezna:

(a)

(a)

pri donacijah za ukrep v višini 750 000 EUR ali več;

pri donacijah za ukrep v višini 750 000 EUR ali več;

| (b) | pri donacijah za poslovanje v višini 100 000 EUR ali več. |
| --- | --- |

(b)

(b)

pri donacijah za poslovanje v višini 100 000 EUR ali več.

pri donacijah za poslovanje v višini 100 000 EUR ali več.

Glede na analizo tveganj lahko odgovorni odredbodajalec opusti obvezno zunanjo ali neodvisno revizijo v primeru:

Glede na analizo tveganj lahko odgovorni odredbodajalec opusti obvezno zunanjo ali neodvisno revizijo v primeru:

| (a) | javnih organov in mednarodnih organizacij iz člena 43(1) in 2(a), (b) in (c); |
| --- | --- |

(a)

(a)

javnih organov in mednarodnih organizacij iz člena 43(1) in 2(a), (b) in (c);

javnih organov in mednarodnih organizacij iz člena 43(1) in 2(a), (b) in (c);

| (b) | upravičencev do donacij v zvezi s človekoljubno pomočjo in obvladovanjem kriznih razmer, razen v zvezi s plačili razlike; |
| --- | --- |

(b)

(b)

upravičencev do donacij v zvezi s človekoljubno pomočjo in obvladovanjem kriznih razmer, razen v zvezi s plačili razlike;

upravičencev do donacij v zvezi s človekoljubno pomočjo in obvladovanjem kriznih razmer, razen v zvezi s plačili razlike;

| (c) | v primeru plačil razlik upravičencem do donacij v zvezi s človekoljubno pomočjo, ki so podpisali okvirni sporazum o partnerstvu iz člena 163, in ki imajo vzpostavljen sistem nadzora, ki omogoča enakovredna jamstva za ta plačila. |
| --- | --- |

(c)

(c)

v primeru plačil razlik upravičencem do donacij v zvezi s človekoljubno pomočjo, ki so podpisali okvirni sporazum o partnerstvu iz člena 163, in ki imajo vzpostavljen sistem nadzora, ki omogoča enakovredna jamstva za ta plačila.

v primeru plačil razlik upravičencem do donacij v zvezi s človekoljubno pomočjo, ki so podpisali okvirni sporazum o partnerstvu iz člena 163, in ki imajo vzpostavljen sistem nadzora, ki omogoča enakovredna jamstva za ta plačila.

Sprememba 13

ČLEN 1, TOČKA (54)

Člen 182 (Uredba (ES, Euratom) št. 2342/2002)

(54) Člen 182 se
  spremeni:

spremeni:

(54) Člen 182 se
  nadomesti:

nadomesti:

(a) Odstavek 1 se nadomesti z:

(a) Odstavek 1 se nadomesti z:

„1.   Odgovorni odredbodajalec lahko zahteva, da upravičenec predloži garancijo vnaprej v isti vrednosti kot predhodno financiranje, da zmanjša finančna tveganja v zvezi s plačilom predhodnega financiranja.“

1.   Odgovorni odredbodajalec lahko
  na podlagi analize tveganja
  zahteva, da upravičenec predloži garancijo vnaprej v
  višini do
  vrednosti predhodnega financiranja, da zmanjša finančna tveganja v zvezi s plačilom predhodnega financiranja
  , če za terjatve ni možno določiti nobenega drugega, enako učinkovitega načina jamstva.

Odgovorni odredbodajalec lahko na podlagi svoje analize tveganja zahteva takšno grancijo, glede na način financiranja, ki je določen v sporazumu o donaciji.

(b) V odstavku 2 se prvi pododstavek nadomesti z:

(b) V odstavku 2 se prvi pododstavek nadomesti z:

„2.   Kjer predhodno financiranje pomeni več kot 80 % celotnega zneska donacije in presega 60 000 EUR, se zahteva garancija.“

2.   Kjer predhodno financiranje predstavlja več kot 80 % skupnega zneska donacije in presega 60 000 EUR, se zahteva garancija,
  če za terjatve ni možno določiti nobenega, drugega enako učinkovitega načina jamstva. Za nevladne organizacije, ki delujejo na področju zunanjih ukrepov, se garancija zahteva za predhodno financiranje, ki presega 1 000 000 EUR ali predstavlja več kakor 90% skupnega zneska donacije, če za terjatve ni možno določiti nobenega drugega, enako učinkovitega načina jamstva. Garancija velja dovolj dolgo, da se lahko unovči.

3.
     
  Garancijo izda pooblaščena banka ali finančna institucija s sedežem v eni od držav članic. Če ima upravičenec sedež v tretji državi, lahko odgovorni odredbodajalec privoli, da banka ali finančna institucija s sedežem v tisti tretji državi zagotovi garancijo, če meni, da banka ali finančna institucija lahko nudita enako stopnjo zanesljivosti in imata enake značilnosti kot banke ali finančne institucije s sedežem v državah članicah. Na prošnjo upravičenca, se lahko garancija nadomesti s solidarnostnim poroštvom tretje osebe ali z nepreklicno in brezpogojno skupno garancijo upravičencev ukrepa, ki so pogodbeniki istega sporazuma o donaciji, po odobritvi odgovornega odredbodajalca.

Garancija je izražena v evrih. Z garancijo se banka ali finančna institucija ali tretja oseba ali drugi upravičenci nepreklicno zavezujejo, da bodo na prvi poziv poravnali obveznosti upravičenca.

Drugi načini jamstva za terjatve bi lahko, glede na analizo tveganja, ki jo izvede odredbodajalec, vključevali (vendar ne bi bili omejeni na) periodična plačila, hipoteke, stroške zemljišča ali stroške opredmetenih ali neopredmetenih sredstev ter poroštvo.

4.
     
  Garancija ali drugo zagotovilo se sprosti, ko se predhodno financiranje postopoma poračuna z vmesnimi plačili ali plačili razlike upravičencu v skladu s pogoji, določenimi v sporazumu o donaciji. V primerih iz drugega pododstavka odstavka 1 se sprosti šele po plačilu razlike.

5.
     
  Odgovorni odredbodajalec lahko na podlagi analize tveganja opusti zahtevo po izpolnitvi obveznosti iz odstavka 2 v primeru javnih organov in mednarodnih organizacij iz člena 43(1) in (2)(a), (b) in (c). Odgovorni odredbodajalec lahko tudi opusti zahtevo po izpolnitvi obveznosti od upravičencev, ki so sklenili okvirni sporazum o partnerstvu iz člena 163.

6.
     
  Če donacija ne presega 10 000 EUR, odredbodajalec zahteva polog garancije samo v ustrezno utemeljenih primerih.

---

(1)  Dokument Sveta 10003/02 dop. 1.

1

P6_TA(2006)0236

Prepovedi, ki so posledica obsodb za spolne delikte nad otroci *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o pobudi Kraljevine Belgije za sprejetje Okvirnega sklepa Sveta o priznavanju in izvrševanju prepovedi, ki so posledica obsodb za spolne delikte nad otroci, v Evropski uniji (14207/2004 — C6-0244/2004 — 2004/0818(CNS))

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pobude Kraljevine Belgije (14207/2004) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude Kraljevine Belgije (14207/2004) (1),

| — | ob upoštevanju členov 34(2)(b) ter 31(1)(a) Pogodbe EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 34(2)(b) ter 31(1)(a) Pogodbe EU,

| — | ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe EU, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0244/2004), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe EU, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0244/2004),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju členov 93, 51, 41(4) in 35 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 93, 51, 41(4) in 35 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenja Odbora za pravne zadeve (A6-0068/2006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenja Odbora za pravne zadeve (A6-0068/2006),

| 1. | odobri pobudo Kraljevine Belgije, kakor je bila spremenjena; |
| --- | --- |

1.

odobri pobudo Kraljevine Belgije, kakor je bila spremenjena;

| 2. | poziva Svet, naj ustrezno spremeni besedilo; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj ustrezno spremeni besedilo;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti pobudo Kraljevine Belgije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti pobudo Kraljevine Belgije;

| 5. | poziva k sprejetju vzporedne določbe na podlagi člena 65(a) Pogodbe ES zaradi jasnega ločevanja med vprašanji, povezanimi s pravosodnim sodelovanjem v kazenskih in civilnih zadevah, |
| --- | --- |

5.

poziva k sprejetju vzporedne določbe na podlagi člena 65(a) Pogodbe ES zaradi jasnega ločevanja med vprašanji, povezanimi s pravosodnim sodelovanjem v kazenskih in civilnih zadevah,

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji, vladi in parlamentu Kraljevine Belgije ter vladam in parlamentom drugih držav članic. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji, vladi in parlamentu Kraljevine Belgije ter vladam in parlamentom drugih držav članic.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KRALJEVINA BELGIJA | SPREMEMBE PARLAMENTA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Navedba sklicevanja 1 |
| ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti
  členov 31(a) in 34(2)(b) Pogodbe | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti
  členov 31(1) (a) in (c) ter 34(2)(b) Pogodbe |
| Sprememba 2 |
| Uvodna izjava 5 |
| (5) Boj proti spolni zlorabi otrok in otroški pornografiji ter zlasti preprečevanje tveganja ponovitve kaznivega dejanja v zvezi s tem mora biti prednostna naloga Unije. Na tem področju je okvirni sklep Sveta 2004/68/PNZ z dne 22. decembra 2003 o boju proti spolni zlorabi otrok in otroški pornografiji v skladu z načelom subsidiarnosti vzpostavil minimalni skupni pristop Unije k tem kaznivim dejanjem, zlasti kar zadeva vrsto kazni in prepovedi, ki jih mora določiti nacionalna zakonodaja. Načelo vzajemnega priznavanja se mora uporabiti za začasno ali trajno prepoved opravljanja poklicnih dejavnosti, povezanih z nadzorom otrok, izrecno določeno s tem okvirnim sklepom, kadar je ta prepoved posledica kazenske obsodbe za enega izmed prekrškov, ki zadevajo spolno zlorabo otrok in otroško pornografijo. | (5)
  Glede na širok razpon možnih prepovedi, ki izhajajo iz kazenskih obsodb, in precej različno naravo in načine uporabe teh ukrepov že v samih državah članicah in v Evropski uniji, bi bilo treba dati prednost področjem, kjer skupna osnova med državami članicami že obstaja.
  Boj proti spolni zlorabi otrok in otroški pornografiji ter zlasti preprečevanje tveganja ponovitve kaznivega dejanja v zvezi s tem bi morala biti prednostna naloga Unije. Na tem področju je Okvirni sklep Sveta 2004/68/PNZ z dne 22. decembra 2003 o boju proti spolni zlorabi otrok in otroški pornografiji v skladu z načelom subsidiarnosti vzpostavil minimalni skupni pristop EU k tem kaznivim dejanjem, zlasti kar zadeva vrsto kazni in prepovedi, ki bi jih morala določiti nacionalna zakonodaja. Načelo vzajemnega priznavanja bi se moralo med drugim
  uporabiti za začasno ali trajno prepoved opravljanja poklicnih dejavnosti, povezanih z nadzorom otrok, izrecno določeno s tem okvirnim sklepom, kadar je ta prepoved posledica kazenske obsodbe za enega izmed prekrškov, ki zadevajo spolno zlorabo otrok in otroško pornografijo. |
| Sprememba 3 |
| Člen 2, točka (c) |
| c) | „prepoved“ začasno ali trajno prepoved opravljanja poklicnih dejavnosti, povezanih z nadzorom otrok, iz člena 5(3) okvirnega sklepa Sveta 2004/68/PNZ z dne 22. decembra 2003 o boju proti spolni zlorabi otrok in otroški pornografiji, ki je posledica obsodbe za kaznivo dejanje iz člena 1(1); |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KRALJEVINA BELGIJA

SPREMEMBE PARLAMENTA

Sprememba 1

Navedba sklicevanja 1

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti
  členov 31(a) in 34(2)(b) Pogodbe

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti
  členov 31(1) (a) in (c) ter 34(2)(b) Pogodbe

Sprememba 2

Uvodna izjava 5

(5) Boj proti spolni zlorabi otrok in otroški pornografiji ter zlasti preprečevanje tveganja ponovitve kaznivega dejanja v zvezi s tem mora biti prednostna naloga Unije. Na tem področju je okvirni sklep Sveta 2004/68/PNZ z dne 22. decembra 2003 o boju proti spolni zlorabi otrok in otroški pornografiji v skladu z načelom subsidiarnosti vzpostavil minimalni skupni pristop Unije k tem kaznivim dejanjem, zlasti kar zadeva vrsto kazni in prepovedi, ki jih mora določiti nacionalna zakonodaja. Načelo vzajemnega priznavanja se mora uporabiti za začasno ali trajno prepoved opravljanja poklicnih dejavnosti, povezanih z nadzorom otrok, izrecno določeno s tem okvirnim sklepom, kadar je ta prepoved posledica kazenske obsodbe za enega izmed prekrškov, ki zadevajo spolno zlorabo otrok in otroško pornografijo.

(5)
  Glede na širok razpon možnih prepovedi, ki izhajajo iz kazenskih obsodb, in precej različno naravo in načine uporabe teh ukrepov že v samih državah članicah in v Evropski uniji, bi bilo treba dati prednost področjem, kjer skupna osnova med državami članicami že obstaja.
  Boj proti spolni zlorabi otrok in otroški pornografiji ter zlasti preprečevanje tveganja ponovitve kaznivega dejanja v zvezi s tem bi morala biti prednostna naloga Unije. Na tem področju je Okvirni sklep Sveta 2004/68/PNZ z dne 22. decembra 2003 o boju proti spolni zlorabi otrok in otroški pornografiji v skladu z načelom subsidiarnosti vzpostavil minimalni skupni pristop EU k tem kaznivim dejanjem, zlasti kar zadeva vrsto kazni in prepovedi, ki bi jih morala določiti nacionalna zakonodaja. Načelo vzajemnega priznavanja bi se moralo med drugim
  uporabiti za začasno ali trajno prepoved opravljanja poklicnih dejavnosti, povezanih z nadzorom otrok, izrecno določeno s tem okvirnim sklepom, kadar je ta prepoved posledica kazenske obsodbe za enega izmed prekrškov, ki zadevajo spolno zlorabo otrok in otroško pornografijo.

Sprememba 3

Člen 2, točka (c)

c)

„prepoved“ začasno ali trajno prepoved opravljanja poklicnih dejavnosti, povezanih z nadzorom otrok, iz člena 5(3) okvirnega sklepa Sveta 2004/68/PNZ z dne 22. decembra 2003 o boju proti spolni zlorabi otrok in otroški pornografiji, ki je posledica obsodbe za kaznivo dejanje iz člena 1(1);

| (c) | „prepoved“pomeni začasno ali trajno prepoved opravljanja poklicnih dejavnosti, povezanih z nadzorom otrok, iz člena 5(3) Okvirnega sklepa Sveta 2004/68/PNZ z dne 22. decembra 2003 o boju proti spolni zlorabi otrok in otroški pornografiji,
  ter opravljanja poklicnih dejavnosti, ki niso nadzor otrok, v zasebni ali javni ustanovi, ki nadzoruje otroke ali dela z otroki,
  ki so posledica obsodbe za kaznivo dejanje iz člena 1(1); |
| --- | --- |

(c)

„prepoved“pomeni začasno ali trajno prepoved opravljanja poklicnih dejavnosti, povezanih z nadzorom otrok, iz člena 5(3) Okvirnega sklepa Sveta 2004/68/PNZ z dne 22. decembra 2003 o boju proti spolni zlorabi otrok in otroški pornografiji,
  ter opravljanja poklicnih dejavnosti, ki niso nadzor otrok, v zasebni ali javni ustanovi, ki nadzoruje otroke ali dela z otroki,
  ki so posledica obsodbe za kaznivo dejanje iz člena 1(1);

Sprememba 4

Člen 2, točka (d)

| d) | „centralni organ“ organ, imenovan na podlagi
  člena 2
  Sklepa Sveta z dne [...] o izmenjavi podatkov, izpisanih iz kazenske evidence; |
| --- | --- |

d)

„centralni organ“ organ, imenovan na podlagi
  člena 2
  Sklepa Sveta z dne [...] o izmenjavi podatkov, izpisanih iz kazenske evidence;

| (d) | „centralni organ“ pomeni organ, imenovan na podlagi
  člena1
  Sklepa Sveta z dne [...] o izmenjavi podatkov, izpisanih iz kazenske evidence; |
| --- | --- |

(d)

„centralni organ“ pomeni organ, imenovan na podlagi
  člena1
  Sklepa Sveta z dne [...] o izmenjavi podatkov, izpisanih iz kazenske evidence;

Sprememba 5

Člen 3, odstavek -1 (novo)

-1. Kadar veljavni mednarodni instrumenti o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah to dovoljujejo, se prepovedi, ki so jih uvedle tretje države, vpišejo v kazensko evidenco.

Sprememba 6

Člen 3

Države članice izvedejo potrebne ukrepe, da zagotovijo vpis vsake prepovedi v kazensko evidenco.

2.
  Države članice izvedejo potrebne ukrepe, da zagotovijo vpis vsake prepovedi
  , vključno z vsemi prepovedmi, ki so jih uvedle druge države članice,
  v kazensko evidenco.

Sprememba 7

Člen 4, odstavek 1

1. Kadar centralni organ države izdajateljice drugi državi članici posreduje podatke o kazenski evidenci v skladu z mednarodnimi predpisi, ki se uporabljajo za medsebojno pravno pomoč v kazenskih zadevah, navede prepoved v izpisku iz kazenske evidence.

1. Kadar centralni organ države izdajateljice drugi državi članici posreduje podatke o kazenski evidenci v skladu z mednarodnimi predpisi, ki se uporabljajo za medsebojno pravno pomoč v kazenskih zadevah,
  in v skladu s Sklepom Sveta št. 2005/876/PNZ z dne 21. novembra 2005 v zvezi z izmenjavo podatkov iz kazenskih evidenc

   (2)

  ,
  navede prepoved
  poleg ostalih podatkov
  v izpisku iz kazenske evidence.

Sprememba 8

Člen 5

Kadar je v okviru uporabe tega okvirnega sklepa v skladu z nacionalno zakonodajo vložen zahtevek za izpis iz kazenske evidence posamezne države članice za pridobitev informacij o državljanu druge države članice, se vloga vedno naslovi na centralni organ države članice, katere državljanstvo ima zadevna oseba.

Kadar je v okviru uporabe tega okvirnega sklepa v skladu z nacionalno zakonodajo vložen zahtevek za izpis iz kazenske evidence posamezne države članice za pridobitev informacij o državljanu druge države članice
  ali osebi s prebivališčem v tej državi
  ,
  tudi če pred sodiščem proti tej osebi ne poteka noben kazenski postopek,
  se vloga vedno naslovi na centralni organ države članice, katere državljanstvo ima zadevna oseba
  ali v kateri ta oseba prebiva
  .

Sprememba 9

Člen 5, odstavek 1 a (novo)

1a. Ko se pri uporabi tega okvirnega sklepa za pridobitev izpisa podatkov iz kazenske evidence posamezne države članiece v skladu z nacionalno zakonodajo vloži zahtevek za izpis podatkov o osebi, ki ima državljanstvo več držav, se takšna vloga vedno naslovi na centralni organ vsake države članice, katere državljanstvo ima zadevna oseba.

Sprememba 10

Člen 7, Naslov

Razlogi za nepriznavanje ali neizvrševanje

Razlogi za nepriznavanje
  ,
  neizvrševanje
  ali priredbo prepovedi

Sprememba 11

Člen 7, točka (c a) (novo)

| (ca) | če za kaznivo dejanje, ki naj bi privedlo do prepovedi, v državi izvršiteljici velja pomilostitev. |
| --- | --- |

(ca)

Sprememba 12

Člen 7, odstavek 1 a (novo)

1a. Če čas trajanja prepovedi preseže najdaljši čas, določen za enako kaznivo dejanje z zakonodajo države izvršiteljice, se čas trajanja izvršene prepovedi zniža na ta najdaljši čas.

Sprememba 13

Člen 8, odstavek 1

1. Pristojni organ države izvršiteljice za izvršitev prepovedi ne zahteva drugih formalnosti razen obrazca
  B
  iz
  člena 4(2)
  Sklepa Sveta z dne [...] o izmenjavi podatkov, izpisanih iz kazenske evidence.

1. Pristojni organ države izvršiteljice za izvršitev prepovedi ne zahteva drugih formalnosti razen obrazca iz
  člena 3(2)
  Sklepa Sveta z dne [...] o izmenjavi podatkov, izpisanih iz kazenske evidence.

Sprememba 14

Člen 8, odstavek 2

2. Če čas trajanja prepovedi preseže najdaljši čas, določen za enako kaznivo dejanje z zakonodajo države izvršiteljice, se čas trajanja izvršene prepovedi zniža na ta najdaljši čas.

črtano

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(2)  UL L 322, 9.12.2005, str. 33.

P6_TA(2006)0237

Humanitarna kriza na palestinskih ozemljih in vloga Unije

Resolucija Evropskega parlamenta o humanitarni krizi na palestinskih ozemljih in vlogi EU

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah na Bližnjem vzhodu, zlasti resolucij z dne 23. oktobra 2003 o miru in dostojanstvu na Bližnjem vzhodu (1), 27. januarja 2005 (2) o razmerah na Bližnjem vzhodu in z dne 2. februarja 2006 o predsedniških volitvah ter izidu palestinskih volitev in razmerah v Vzhodnem Jeruzalemu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah na Bližnjem vzhodu, zlasti resolucij z dne 23. oktobra 2003 o miru in dostojanstvu na Bližnjem vzhodu (1), 27. januarja 2005 (2) o razmerah na Bližnjem vzhodu in z dne 2. februarja 2006 o predsedniških volitvah ter izidu palestinskih volitev in razmerah v Vzhodnem Jeruzalemu (3),

| — | ob upoštevanju poročila misije EU za opazovanje volitev v Palestini in poročila opazovalcev Parlamenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila misije EU za opazovanje volitev v Palestini in poročila opazovalcev Parlamenta,

| — | ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta ZN št. 242, 338, 1373 in 1397, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta ZN št. 242, 338, 1373 in 1397,

| — | ob upoštevanju mirovnega načrta četverice z dne 30. aprila 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mirovnega načrta četverice z dne 30. aprila 2003,

| — | ob upoštevanju izidov nacionalnih volitev v Izraelu z dne 28. marca 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izidov nacionalnih volitev v Izraelu z dne 28. marca 2006,

| — | ob upoštevanju izjave predstavnikov četverice z dne 9. maja 2006 v New Yorku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predstavnikov četverice z dne 9. maja 2006 v New Yorku,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve o bližnjevzhodnem mirovnem procesu z dne 15. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve o bližnjevzhodnem mirovnem procesu z dne 15. maja 2006,

| — | ob upontevanju sosedskih sporazumov med EU in Izraelom ter med EU in Palestino, |
| --- | --- |

—

ob upontevanju sosedskih sporazumov med EU in Izraelom ter med EU in Palestino,

| — | ob upoštevanju člena 103(2) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 103(2) svojega Poslovnika,

| A. | ker je po volitvah v Palestini in Izraelu napočil čas, da se zagotovi nova osnova za diplomatsko in politično pobudo Evropske unije in četverice (EU, ZDA, Rusija in ZN), ki si morata prizadevati za uresničitev ambicioznih ciljev, da se ponovno začnejo pogajanja in proces za stabilno in trajno mirovno rešitev, |
| --- | --- |

A.

ker je po volitvah v Palestini in Izraelu napočil čas, da se zagotovi nova osnova za diplomatsko in politično pobudo Evropske unije in četverice (EU, ZDA, Rusija in ZN), ki si morata prizadevati za uresničitev ambicioznih ciljev, da se ponovno začnejo pogajanja in proces za stabilno in trajno mirovno rešitev,

| B. | ker se je nujno treba soočiti z resnim poslabšanjem humanitarnih in socialnih razmer tako v Gazi kot na Zahodnem bregu, da bi se izognili kaosu in nadaljnji politični nestabilnosti, |
| --- | --- |

B.

ker se je nujno treba soočiti z resnim poslabšanjem humanitarnih in socialnih razmer tako v Gazi kot na Zahodnem bregu, da bi se izognili kaosu in nadaljnji politični nestabilnosti,

| C. | ker so volitve v Palestini, ki so potekale v skladu z mednarodnimi standardi, privedle do oblikovanja vlade, ki jo sestavljajo poslanci liste „Spremembe in reforme“, ki jo je pripravil Hamas, in ker mora zdaj mednarodna skupnost spoštovati demokratični izid volitev, |
| --- | --- |

C.

ker so volitve v Palestini, ki so potekale v skladu z mednarodnimi standardi, privedle do oblikovanja vlade, ki jo sestavljajo poslanci liste „Spremembe in reforme“, ki jo je pripravil Hamas, in ker mora zdaj mednarodna skupnost spoštovati demokratični izid volitev,

| D. | ker bo Hamas zaradi odločitve, da sodeluje na volitvah, in svojega uspeha moral prevzeti odgovornost za izpolnjevanje predhodnih sporazumov, ki so jih podpisali Palestinci, kar vključuje zavračanje terorizma ter priznanje pravice Izraela do obstoja, kakor zahteva mednarodna skupnost, |
| --- | --- |

D.

ker bo Hamas zaradi odločitve, da sodeluje na volitvah, in svojega uspeha moral prevzeti odgovornost za izpolnjevanje predhodnih sporazumov, ki so jih podpisali Palestinci, kar vključuje zavračanje terorizma ter priznanje pravice Izraela do obstoja, kakor zahteva mednarodna skupnost,

| E. | ker je četverica dne 9. maja 2006 ponovno izjavila, da bo podprla pomoč, namenjeno zadovoljevanju osnovnih človeških potreb palestinskega ljudstva, ter izrazila svojo pripravljenost, da bo spodbujala začasni mednarodni mehanizem, ki ima omejen obseg in trajanje, zagotavlja pa neposredno dostavo pomoči Palestincem; ker je EU dobila nalogo, da razvije in predlaga tak mehanizem, |
| --- | --- |

E.

ker je četverica dne 9. maja 2006 ponovno izjavila, da bo podprla pomoč, namenjeno zadovoljevanju osnovnih človeških potreb palestinskega ljudstva, ter izrazila svojo pripravljenost, da bo spodbujala začasni mednarodni mehanizem, ki ima omejen obseg in trajanje, zagotavlja pa neposredno dostavo pomoči Palestincem; ker je EU dobila nalogo, da razvije in predlaga tak mehanizem,

| F. | ker si EU močno prizadeva, da bi razvila takšen mehanizem, ki bo namenjen predvsem zadovoljevanju osnovnih potreb in ki bo vključeval posvetovanje z mednarodnimi finančnimi institucijami ter drugimi ključnimi partnerji, ter poziva druge donatorje, naj dejavno podprejo prizadevanja za vzpostavitev tega mehanizma; |
| --- | --- |

F.

ker si EU močno prizadeva, da bi razvila takšen mehanizem, ki bo namenjen predvsem zadovoljevanju osnovnih potreb in ki bo vključeval posvetovanje z mednarodnimi finančnimi institucijami ter drugimi ključnimi partnerji, ter poziva druge donatorje, naj dejavno podprejo prizadevanja za vzpostavitev tega mehanizma;

| G. | ker je nova izraelska vlada predstavila smernice, ki vključujejo zavezo za pogajanja s Palestinci, vendar ne izključujejo enostranskih ukrepov za izvajanje „konvergenčnega“ načrta z namenom določitve končnih meja, |
| --- | --- |

G.

ker je nova izraelska vlada predstavila smernice, ki vključujejo zavezo za pogajanja s Palestinci, vendar ne izključujejo enostranskih ukrepov za izvajanje „konvergenčnega“ načrta z namenom določitve končnih meja,

| H. | ker je treba Izrael opomniti na njegove obveznosti, ki izhajajo iz sporazumov iz Osla o mejah iz leta 1967, naselbinah in vzhodnem Jeruzalemu, in bi se moral zavedati resnosti trenutnega položaja, |
| --- | --- |

H.

ker je treba Izrael opomniti na njegove obveznosti, ki izhajajo iz sporazumov iz Osla o mejah iz leta 1967, naselbinah in vzhodnem Jeruzalemu, in bi se moral zavedati resnosti trenutnega položaja,

| 1. | izraža resno zaskrbljenost zaradi poslabšanja humanitarnih, gospodarskih in finančnih razmer na Zahodnem bregu in v Gazi; |
| --- | --- |

1.

izraža resno zaskrbljenost zaradi poslabšanja humanitarnih, gospodarskih in finančnih razmer na Zahodnem bregu in v Gazi;

| 2. | poziva Svet in Komisijo, naj okrepita svoje pobude, pri čemer naj upoštevata priporočila, da je treba:






  — | ukrepati v okviru četverice z namenom, da se čim prej zagotovi pretok pomoči, ki je bistvena za Palestince, prek humanitarnih agencij in nevladnih organizacij, ter izvajati zgoraj navedeni začasni mednarodnih mehanizem, ki ga je predlagala četverica, da se palestinskemu ljudstvu zagotovi neposredna pomoč, ki se steka prek Svetovne banke ali drugih mednarodnih teles, |
| --- | --- | --- |

2.

poziva Svet in Komisijo, naj okrepita svoje pobude, pri čemer naj upoštevata priporočila, da je treba:

—

ukrepati v okviru četverice z namenom, da se čim prej zagotovi pretok pomoči, ki je bistvena za Palestince, prek humanitarnih agencij in nevladnih organizacij, ter izvajati zgoraj navedeni začasni mednarodnih mehanizem, ki ga je predlagala četverica, da se palestinskemu ljudstvu zagotovi neposredna pomoč, ki se steka prek Svetovne banke ali drugih mednarodnih teles,

| — | povabiti vlade ZDA in drugih držav donatork, naj zagotovijo širok in prožen obseg tega mehanizma in naj olajšajo njegovo delovanje z neposredno udeležbo predsednika palestinskih oblasti, ter zagotoviti finančni nadzor in preglednost izdatkov; |
| --- | --- |

—

povabiti vlade ZDA in drugih držav donatork, naj zagotovijo širok in prožen obseg tega mehanizma in naj olajšajo njegovo delovanje z neposredno udeležbo predsednika palestinskih oblasti, ter zagotoviti finančni nadzor in preglednost izdatkov;

| — | razviti ta mehanizem, zato da se na palestinskih ozemljih prepreči velika humanitarna kriza; s tem v zvezi poziva vse institucije, udeležene pri oblikovanju tovrstnega začasnega mednarodnega finančnega mehanizma, naj delujejo čim bolj pregledno, da se prepreči vsakršna prevara ali zloraba sredstev; |
| --- | --- |

—

razviti ta mehanizem, zato da se na palestinskih ozemljih prepreči velika humanitarna kriza; s tem v zvezi poziva vse institucije, udeležene pri oblikovanju tovrstnega začasnega mednarodnega finančnega mehanizma, naj delujejo čim bolj pregledno, da se prepreči vsakršna prevara ali zloraba sredstev;

| — | pozvati izraelsko vlado, naj nemudoma ponovno vzpostavi neposreden prenos zadržanih palestinskih davčnih in carinskih prihodkov, ki so blokirani od januarja 2006; ugotavlja, da je bil del teh sredstev prenesen za plačilo oskrbe z električno energijo v skladu s Pariškim protokolom iz leta 1994; |
| --- | --- |

—

pozvati izraelsko vlado, naj nemudoma ponovno vzpostavi neposreden prenos zadržanih palestinskih davčnih in carinskih prihodkov, ki so blokirani od januarja 2006; ugotavlja, da je bil del teh sredstev prenesen za plačilo oskrbe z električno energijo v skladu s Pariškim protokolom iz leta 1994;

| — | oživiti proces institucionalne izgradnje v Palestini, ki je beležil pomemben trenutek ob izvedbi nedavnih volitev, |
| --- | --- |

—

oživiti proces institucionalne izgradnje v Palestini, ki je beležil pomemben trenutek ob izvedbi nedavnih volitev,

| — | nadaljevati s prisotnostjo EU v Rafahu in izvajanjem sporazuma o gibanju in dostopu, |
| --- | --- |

—

nadaljevati s prisotnostjo EU v Rafahu in izvajanjem sporazuma o gibanju in dostopu,

| — | celovito oceniti situacijo, v sodelovanju z visokom predstavnikom za Skupno zunanjo in varnostno politiko (SZVP), da se zagotovi skladnost ukrepov pomoči, pa tudi političnih in diplomatskih pobud, in da se lahko vodi dialog s palestinskimi oblastmi preko njihovega predsednika, |
| --- | --- |

—

celovito oceniti situacijo, v sodelovanju z visokom predstavnikom za Skupno zunanjo in varnostno politiko (SZVP), da se zagotovi skladnost ukrepov pomoči, pa tudi političnih in diplomatskih pobud, in da se lahko vodi dialog s palestinskimi oblastmi preko njihovega predsednika,

| — | zagotoviti, da bo v prihodnosti vsa pomoč pregledana v luči spoštovanja teh načel s strani palestinske vlade; |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da bo v prihodnosti vsa pomoč pregledana v luči spoštovanja teh načel s strani palestinske vlade;

| — | v polni meri izkoristiti akcijski načrt s palestinsko oblastjo v okviru evropske sosedske politike; Komisija bo morala s svoje strani zagotoviti polno izvajanje akcijskega načrta EU-Izrael glede obveznosti Izraela do palestinskih oblasti; |
| --- | --- |

—

v polni meri izkoristiti akcijski načrt s palestinsko oblastjo v okviru evropske sosedske politike; Komisija bo morala s svoje strani zagotoviti polno izvajanje akcijskega načrta EU-Izrael glede obveznosti Izraela do palestinskih oblasti;

| 3. | pozdravlja izjavo predsednika palestinskih oblasti, Mahmouda Abbasa, ki jo je podal na plenarnem zasedanju Parlamenta dne 16. maja 2006, in poziva Svet in Komisijo, da nadaljujeta s podpiranjem predsednika pri njegovih prizadevanjih za dialog z Izraelom, palestinsko vlado in mednarodno skupnostjo; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja izjavo predsednika palestinskih oblasti, Mahmouda Abbasa, ki jo je podal na plenarnem zasedanju Parlamenta dne 16. maja 2006, in poziva Svet in Komisijo, da nadaljujeta s podpiranjem predsednika pri njegovih prizadevanjih za dialog z Izraelom, palestinsko vlado in mednarodno skupnostjo;

| 4. | podpira pobudo palestinskega predsednika, da spodbuja nacionalni dialog, in izraža upanje, da bodo vse strani sprejele te predloge; meni, da je predsednik pristojen za vodenje pogajanj in prevzemanje odgovornosti glede upravljanja z mednarodno pomočjo; |
| --- | --- |

4.

podpira pobudo palestinskega predsednika, da spodbuja nacionalni dialog, in izraža upanje, da bodo vse strani sprejele te predloge; meni, da je predsednik pristojen za vodenje pogajanj in prevzemanje odgovornosti glede upravljanja z mednarodno pomočjo;

| 5. | meni, da morajo biti vsi stiki z novo imenovano palestinsko vlado usmerjeni v doseganje priznanja dokončnega mirovnega sporazuma, temelječega na rešitvi, ki vključuje dve za življenje sposobni državi, ter odpoved nasilju s strani same vlade in skupin, ki jo podpirajo; meni tudi, da so jasna obsodba nasilja s strani vlade, priznanje pravice Izraela do obstoja ter palestinske mednarodne obveznosti ključni elementi za kakršno koli sodelovanje EU s palestinsko vlado; |
| --- | --- |

5.

meni, da morajo biti vsi stiki z novo imenovano palestinsko vlado usmerjeni v doseganje priznanja dokončnega mirovnega sporazuma, temelječega na rešitvi, ki vključuje dve za življenje sposobni državi, ter odpoved nasilju s strani same vlade in skupin, ki jo podpirajo; meni tudi, da so jasna obsodba nasilja s strani vlade, priznanje pravice Izraela do obstoja ter palestinske mednarodne obveznosti ključni elementi za kakršno koli sodelovanje EU s palestinsko vlado;

| 6. | ponovno izjavlja, v tem posebnem trenutku, da je rešitev spora na Bližnjem vzhodu mogoča le s pogajanjem za dosego čvrstega in dokončnega mirovnega sporazuma, kakor je določeno v mirovnem načrtu, brez predpogojev in s tem, da se temelji na obstoju dveh demokratičnih, suverenih in za življenje sposobnih držav v mirnem sobivanju z varnimi in priznanimi mejami; |
| --- | --- |

6.

ponovno izjavlja, v tem posebnem trenutku, da je rešitev spora na Bližnjem vzhodu mogoča le s pogajanjem za dosego čvrstega in dokončnega mirovnega sporazuma, kakor je določeno v mirovnem načrtu, brez predpogojev in s tem, da se temelji na obstoju dveh demokratičnih, suverenih in za življenje sposobnih držav v mirnem sobivanju z varnimi in priznanimi mejami;

| 7. | pozdravlja prvo srečanje po izraelskih volitvah med predsednikom palestinskih oblasti g. Mahmoudom Abasom in podpredsednikom izraelske vlade Šimonom Peresom ter podpredsednico in zunanjo ministrico Cipi Livni dne 20. maja 2006 v Šarm-el-Šejku, ki je spodbuden znak in odpira možnosti za načrtovano srečanje med g. Abasom in izraelskim predsednikom vlade Ehudom Olmertom; izraža upanje, da bodo ti stiki sčasoma pripeljali do nadaljevanja mirovnih pogajanj ter odločno premaknili naprej dolgo zavlačevan mirovni proces; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja prvo srečanje po izraelskih volitvah med predsednikom palestinskih oblasti g. Mahmoudom Abasom in podpredsednikom izraelske vlade Šimonom Peresom ter podpredsednico in zunanjo ministrico Cipi Livni dne 20. maja 2006 v Šarm-el-Šejku, ki je spodbuden znak in odpira možnosti za načrtovano srečanje med g. Abasom in izraelskim predsednikom vlade Ehudom Olmertom; izraža upanje, da bodo ti stiki sčasoma pripeljali do nadaljevanja mirovnih pogajanj ter odločno premaknili naprej dolgo zavlačevan mirovni proces;

| 8. | poudarja, da ni druge rešitve kot dvostranska pogajanja in da enostranska dejanja lahko ogrozijo prizadevanja za dosego trajne in celovite rešitve spora; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da ni druge rešitve kot dvostranska pogajanja in da enostranska dejanja lahko ogrozijo prizadevanja za dosego trajne in celovite rešitve spora;

| 9. | ponovno obsoja neprestane širitve naselbin in poziva k njihovi takojšnji zaustavitvi, zlasti v vzhodnem Jeruzalemu, ter k zaustavitvi gradnje zidu onkraj meje iz leta 1967, ki je v nasprotju z mednarodnimi zakoni in ovira obnovitev dialogu naklonjenih razmer; |
| --- | --- |

9.

ponovno obsoja neprestane širitve naselbin in poziva k njihovi takojšnji zaustavitvi, zlasti v vzhodnem Jeruzalemu, ter k zaustavitvi gradnje zidu onkraj meje iz leta 1967, ki je v nasprotju z mednarodnimi zakoni in ovira obnovitev dialogu naklonjenih razmer;

| 10. | poziva vse zainteresirane strani, da v celoti izvajajo mirovni načrt, in poziva četverico, naj pospeši pogajanja za pravično in trajno rešitev spora na Bližnjem vzhodu, ki bi vodila v čvrst in dokončen mirovni sporazum, kakor ga predvideva mirovni načrt; |
| --- | --- |

10.

poziva vse zainteresirane strani, da v celoti izvajajo mirovni načrt, in poziva četverico, naj pospeši pogajanja za pravično in trajno rešitev spora na Bližnjem vzhodu, ki bi vodila v čvrst in dokončen mirovni sporazum, kakor ga predvideva mirovni načrt;

| 11. | podpira konstruktiven odnos Komisije in Sveta, ki sta sodelovala v okviru četverice pri ustvarjanju pogojev za prihodnje sodelovanje s palestinskimi oblastmi; |
| --- | --- |

11.

podpira konstruktiven odnos Komisije in Sveta, ki sta sodelovala v okviru četverice pri ustvarjanju pogojev za prihodnje sodelovanje s palestinskimi oblastmi;

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visokemu predstavniku za SZVP, vladam in parlamentom držav članic, predsedniku palestinskih oblasti, palestinskemu zakonodajnemu svetu, knesetu in izraelski vladi, vladama ZDA in Ruske federacije ter generalnemu sekretarju ZN. |
| --- | --- |

12.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visokemu predstavniku za SZVP, vladam in parlamentom držav članic, predsedniku palestinskih oblasti, palestinskemu zakonodajnemu svetu, knesetu in izraelski vladi, vladama ZDA in Ruske federacije ter generalnemu sekretarju ZN.

---

(1)  UL C 82 E, 1.4.2004, str. 610.

(2)  UL C 253 E, 13.10.2005, str. 35.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0041.

P6_TA(2006)0238

Sporazum o čezatlantskem partnerstvu EU-Združene države Amerike

Resolucija Evropskega parlamenta o izboljšanju odnosov med EU in ZDA v okviru sporazuma o čezatlantskem partnerstvu (2005/2056(INI))

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Čezatlantske deklaracije o odnosih EU-ZDA iz leta 1990 in Nove čezatlantske agende iz leta 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Čezatlantske deklaracije o odnosih EU-ZDA iz leta 1990 in Nove čezatlantske agende iz leta 1995,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta v Bruslju z dne 16. in 17. decembra 2004 ter zlasti oddelkov z naslovom „Mednarodni red, utemeljen na učinkovitem multilateralizmu“ in „Delovanje s partnerji“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta v Bruslju z dne 16. in 17. decembra 2004 ter zlasti oddelkov z naslovom „Mednarodni red, utemeljen na učinkovitem multilateralizmu“ in „Delovanje s partnerji“,

| — | ob upoštevanju izjav po srečanju voditeljev držav in vlad EU ter predsednika Združenih držav Amerike z dne 22. februarja 2005 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav po srečanju voditeljev držav in vlad EU ter predsednika Združenih držav Amerike z dne 22. februarja 2005 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju izida vrha EU-ZDA 20. junija 2005 v Washingtonu DC, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izida vrha EU-ZDA 20. junija 2005 v Washingtonu DC,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2005 o čezatlantskih odnosih (1), kakor tudi svojih prejšnjih resolucij z dne 17. maja 2001 (2), 13. decembra 2001 (3), 15. maja 2002 (4) in 19. junija 2003 (5), svojega priporočila Svetu z dne 10. marca 2004 o pravici ujetnikov v Guantanamu do pravičnega sojenja (6) in svoje resolucije o Guantanamu (7) z dne 16. februarja 2006 ter svojih resolucij z dne 22. aprila 2004 (8) in 13. januarja 2005 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2005 o čezatlantskih odnosih (1), kakor tudi svojih prejšnjih resolucij z dne 17. maja 2001 (2), 13. decembra 2001 (3), 15. maja 2002 (4) in 19. junija 2003 (5), svojega priporočila Svetu z dne 10. marca 2004 o pravici ujetnikov v Guantanamu do pravičnega sojenja (6) in svoje resolucije o Guantanamu (7) z dne 16. februarja 2006 ter svojih resolucij z dne 22. aprila 2004 (8) in 13. januarja 2005 (9),

| — | ob upoštevanju osnutka resolucije št. 77 Kongresa ZDA o čezatlantskih odnosih, ki je bil predstavljen 9. februarja 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka resolucije št. 77 Kongresa ZDA o čezatlantskih odnosih, ki je bil predstavljen 9. februarja 2005,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Trdnejše partnerstvo in bolj odprt trg v 21. stoletju“ z dne 18. maja 2005 (KOM(2005)0196), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Trdnejše partnerstvo in bolj odprt trg v 21. stoletju“ z dne 18. maja 2005 (KOM(2005)0196),

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenj Odbora za civilne svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in Odbora za pravne zadeve (A6-0173/2006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenj Odbora za civilne svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in Odbora za pravne zadeve (A6-0173/2006),

| A. | ker je čezatlantsko partnerstvo temeljni kamen zunanjepolitičnega delovanja Unije, |
| --- | --- |

A.

ker je čezatlantsko partnerstvo temeljni kamen zunanjepolitičnega delovanja Unije,

| B. | ker je čezatlantsko partnerstvo utemeljeno na skupnih vrednotah, kot so svoboda, demokracija, človekove pravice in pravna država ter podpora trajnostnemu gospodarstvu in trajnostnemu razvoju; ker bodo tovrstne vrednote še naprej igrale ključno vlogo pri vsakem prihodnjem razmišljanju o temeljih čezatlantskega partnerstva; in ker je treba ZDA pozvati, naj sprejmejo vrednote, ki jih EU spodbuja in podpira, kot sta prepoved smrtne kazni in obramba Mednarodnega kazenskega sodišča, |
| --- | --- |

B.

ker je čezatlantsko partnerstvo utemeljeno na skupnih vrednotah, kot so svoboda, demokracija, človekove pravice in pravna država ter podpora trajnostnemu gospodarstvu in trajnostnemu razvoju; ker bodo tovrstne vrednote še naprej igrale ključno vlogo pri vsakem prihodnjem razmišljanju o temeljih čezatlantskega partnerstva; in ker je treba ZDA pozvati, naj sprejmejo vrednote, ki jih EU spodbuja in podpira, kot sta prepoved smrtne kazni in obramba Mednarodnega kazenskega sodišča,

| C. | ker je treba ne glede na deloma različno razumevanje zdajšnjih svetovnih nevarnosti in groženj delovati za napredek svobode in demokracije v svetu in se odzivati na skupne izzive, kot so mednarodna varnost, izkoreninjenje revščine, pospeševanje razvoja, potreba po prizadevanjih za svetovno razorožitev, varstvo človekovih pravic, soočanje s svetovnimi zdravstvenimi tveganji, okoljska vprašanja in zanesljiva oskrba z energijo, boj proti mednarodnemu terorizmu in organiziranemu kriminalu ter neširjenje orožja za množično uničevanje, |
| --- | --- |

C.

ker je treba ne glede na deloma različno razumevanje zdajšnjih svetovnih nevarnosti in groženj delovati za napredek svobode in demokracije v svetu in se odzivati na skupne izzive, kot so mednarodna varnost, izkoreninjenje revščine, pospeševanje razvoja, potreba po prizadevanjih za svetovno razorožitev, varstvo človekovih pravic, soočanje s svetovnimi zdravstvenimi tveganji, okoljska vprašanja in zanesljiva oskrba z energijo, boj proti mednarodnemu terorizmu in organiziranemu kriminalu ter neširjenje orožja za množično uničevanje,

| D. | ker je v interesu obeh partnerjev, da se soglasno soočata s skupnimi grožnjami in izzivi na temelju obstoječih mednarodnih pogodb in učinkovitega dela mednarodnih institucij ter zlasti sistema ZN v skladu z Ustanovno listino ZN, |
| --- | --- |

D.

ker je v interesu obeh partnerjev, da se soglasno soočata s skupnimi grožnjami in izzivi na temelju obstoječih mednarodnih pogodb in učinkovitega dela mednarodnih institucij ter zlasti sistema ZN v skladu z Ustanovno listino ZN,

| E. | ker je ob upoštevanju odgovornosti obeh partnerjev za stanje mednarodnega reda bistveno, da partnerstvo temelji na stabilni, trajnostni in nosilni podlagi za sodelovanje, |
| --- | --- |

E.

ker je ob upoštevanju odgovornosti obeh partnerjev za stanje mednarodnega reda bistveno, da partnerstvo temelji na stabilni, trajnostni in nosilni podlagi za sodelovanje,

| F. | ker je v boju proti mednarodnemu terorizmu potrebno poudariti pomen polnega spoštovanja mednarodnega prava in pogodb o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah ter priznati pomen razprave o ustreznosti in potrebe po novih in bolj prilagojenih rešitvah, ki bodo omogočile boljši odziv na izziv mednarodnega terorizma, ter potreba po novih pravnih sredstvih za boj proti terorističnim grožnjam, ob polnem spoštovanju navedenih pravic in svoboščin, |
| --- | --- |

F.

ker je v boju proti mednarodnemu terorizmu potrebno poudariti pomen polnega spoštovanja mednarodnega prava in pogodb o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah ter priznati pomen razprave o ustreznosti in potrebe po novih in bolj prilagojenih rešitvah, ki bodo omogočile boljši odziv na izziv mednarodnega terorizma, ter potreba po novih pravnih sredstvih za boj proti terorističnim grožnjam, ob polnem spoštovanju navedenih pravic in svoboščin,

| G. | ker sta čezatlantsko partnerstvo in NATO zelo pomembna za kolektivno varnost, kar je pojasnjeno v Evropski varnostni strategiji, |
| --- | --- |

G.

ker sta čezatlantsko partnerstvo in NATO zelo pomembna za kolektivno varnost, kar je pojasnjeno v Evropski varnostni strategiji,

| H. | ker so institucije EU, države članice, Združeni narodi in širša javnost večkrat pozvali k takojšnjemu zaprtju zapora v zalivu Guantanamo in zahtevali, da je treba z vsemi zaporniki ravnati v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom in da se jim čim prej sodi na pravični in javni obravnavi pred pristojnim, neodvisnim in nepristranskim sodiščem, |
| --- | --- |

H.

ker so institucije EU, države članice, Združeni narodi in širša javnost večkrat pozvali k takojšnjemu zaprtju zapora v zalivu Guantanamo in zahtevali, da je treba z vsemi zaporniki ravnati v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom in da se jim čim prej sodi na pravični in javni obravnavi pred pristojnim, neodvisnim in nepristranskim sodiščem,

| I. | ker EU in ZDA tvorita največje svetovno dvostransko trgovinsko (približno 600 000 milijonov EUR blaga in storitev v letu 2003) in investicijsko partnerstvo (približno 1 400 000 milijonov EUR do 2003) in ker je 14 milijonov zaposlitev v EU in ZDA odvisnih od čezatlantskih poslovnih vezi (po ugotovitvah Komisije), |
| --- | --- |

I.

ker EU in ZDA tvorita največje svetovno dvostransko trgovinsko (približno 600 000 milijonov EUR blaga in storitev v letu 2003) in investicijsko partnerstvo (približno 1 400 000 milijonov EUR do 2003) in ker je 14 milijonov zaposlitev v EU in ZDA odvisnih od čezatlantskih poslovnih vezi (po ugotovitvah Komisije),

| J. | ker bi bilo treba v kontekstu močne gospodarske soodvisnosti, ki izhaja in zgoraj omenjenih vezi, program Lizbonske strategije razumeti kot prizadevanje, da Evropa postane visoko konkurenčno in na znanju temelječe gospodarstvo, od česar ima potem koristi tudi čezatlantsko partnerstvo zaradi povečanja rasti skupnih trgov, |
| --- | --- |

J.

ker bi bilo treba v kontekstu močne gospodarske soodvisnosti, ki izhaja in zgoraj omenjenih vezi, program Lizbonske strategije razumeti kot prizadevanje, da Evropa postane visoko konkurenčno in na znanju temelječe gospodarstvo, od česar ima potem koristi tudi čezatlantsko partnerstvo zaradi povečanja rasti skupnih trgov,

| K. | ker Združene države še vedno enostransko zahtevajo vizum od državljanov desetih držav članic EU, med katerimi je devet držav, ki so pristopile k EU 1. maja 2004, ter s tem ovirajo čezatlantsko povezovanje, povzročajo neenakost med državljani EU in vzbujajo dvom glede vizumske ureditve Evropske unije, |
| --- | --- |

K.

ker Združene države še vedno enostransko zahtevajo vizum od državljanov desetih držav članic EU, med katerimi je devet držav, ki so pristopile k EU 1. maja 2004, ter s tem ovirajo čezatlantsko povezovanje, povzročajo neenakost med državljani EU in vzbujajo dvom glede vizumske ureditve Evropske unije,

| L. | ker sta oba partnerja zdaj največja donatorja pomoči na Bližnjem vzhodu in v sredozemski regiji, EU s približno 3 milijardami EUR podpor in posojil na leto, ZDA pa s približno 2 200 000 milijonov USD, in ker mora biti miren razvoj demokratičnih družb na Bližnjem vzhodu, ki spoštujejo človekove pravice in zagotavljajo politični pluralizem, osrednji strateški cilj zunanje politike Evropske unije in Združenih držav, pa tudi zato, ker bi bilo treba to pomoč bolje usklajevati in osredotočati na reševanje sporov, spodbujanje demokracije in trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

L.

ker sta oba partnerja zdaj največja donatorja pomoči na Bližnjem vzhodu in v sredozemski regiji, EU s približno 3 milijardami EUR podpor in posojil na leto, ZDA pa s približno 2 200 000 milijonov USD, in ker mora biti miren razvoj demokratičnih družb na Bližnjem vzhodu, ki spoštujejo človekove pravice in zagotavljajo politični pluralizem, osrednji strateški cilj zunanje politike Evropske unije in Združenih držav, pa tudi zato, ker bi bilo treba to pomoč bolje usklajevati in osredotočati na reševanje sporov, spodbujanje demokracije in trajnostnega razvoja,

| M. | ker je avstrijsko predsedstvo poudarilo potrebo, da se v čezatlantsko partnerstvo v večji meri vključijo parlamentarni predstavniki ter predstavniki evropske in ameriške civilne družbe, |
| --- | --- |

M.

ker je avstrijsko predsedstvo poudarilo potrebo, da se v čezatlantsko partnerstvo v večji meri vključijo parlamentarni predstavniki ter predstavniki evropske in ameriške civilne družbe,

Splošni okvir partnerstva EU-ZDA

| 1. | poudarja potrebo po posodobitvi bistvenih osnov čezatlantskega partnerstva, tako da se obstoječa Nova čezatlantska agenda nadomesti s sporazumom o čezatlantskem partnerstvu, ki bi stopil v veljavo z letom 2007; je prepričan, da je le s takšnim sporazumom mogoče čezatlantske odnose utrditi v trdni institucionalizirani strukturi, kar partnerjema omogoči, da bolj dosledno in stabilno uresničujeta skupne cilje; meni, da bi lahko le takšen sporazum omogočil vsestransko prestrukturiranje in usklajevanje raznolikih in neusklajenih pobud, ki zdaj potekajo, ter bi tudi spodbudil druge mednarodne akterje, da prevzamejo poglavitna načela demokracije, človekovih pravic in pravne države; |
| --- | --- |

1.

poudarja potrebo po posodobitvi bistvenih osnov čezatlantskega partnerstva, tako da se obstoječa Nova čezatlantska agenda nadomesti s sporazumom o čezatlantskem partnerstvu, ki bi stopil v veljavo z letom 2007; je prepričan, da je le s takšnim sporazumom mogoče čezatlantske odnose utrditi v trdni institucionalizirani strukturi, kar partnerjema omogoči, da bolj dosledno in stabilno uresničujeta skupne cilje; meni, da bi lahko le takšen sporazum omogočil vsestransko prestrukturiranje in usklajevanje raznolikih in neusklajenih pobud, ki zdaj potekajo, ter bi tudi spodbudil druge mednarodne akterje, da prevzamejo poglavitna načela demokracije, človekovih pravic in pravne države;

| 2. | v zvezi s tem partnerja poziva, da na vseh ravneh izvajata izčrpno vrednotenje pomanjkljivosti, napak in dosežkov Nove čezatlantske agende, zlasti v zvezi prednostnimi ukrepi, ki so vključeni v skupni akcijski načrt EU in ZDA, da se čezatlantsko partnerstvo gradi na bolj opredeljeni in trdni podlagi; |
| --- | --- |

2.

v zvezi s tem partnerja poziva, da na vseh ravneh izvajata izčrpno vrednotenje pomanjkljivosti, napak in dosežkov Nove čezatlantske agende, zlasti v zvezi prednostnimi ukrepi, ki so vključeni v skupni akcijski načrt EU in ZDA, da se čezatlantsko partnerstvo gradi na bolj opredeljeni in trdni podlagi;

| 3. | enako poudarja potrebo, da se na prihodnjem vrhunskem srečanju EU-ZDA junija 2006 brez odlašanja in zadržkov utrdi cilj dokončne vzpostavitve čezatlantskega trga do leta 2015, kot so večkrat predlagali Parlament, Kongres ZDA ter vodilni politiki, akademiki in poslovne interesne skupine; |
| --- | --- |

3.

enako poudarja potrebo, da se na prihodnjem vrhunskem srečanju EU-ZDA junija 2006 brez odlašanja in zadržkov utrdi cilj dokončne vzpostavitve čezatlantskega trga do leta 2015, kot so večkrat predlagali Parlament, Kongres ZDA ter vodilni politiki, akademiki in poslovne interesne skupine;

| 4. | meni, da je uresničevanje tovrstnih daljnosežnih pobud nujno potrebno, zlasti v zvezi s poglabljanjem gospodarskih odnosov med EU in ZDA; poudarja potrebo po neposrednem učinku čezatlantskih odnosov pri doseganju ciljev, ki so neločljivo vezani na globalne in dvostranske interese ter vrednote EU in ZDA; |
| --- | --- |

4.

meni, da je uresničevanje tovrstnih daljnosežnih pobud nujno potrebno, zlasti v zvezi s poglabljanjem gospodarskih odnosov med EU in ZDA; poudarja potrebo po neposrednem učinku čezatlantskih odnosov pri doseganju ciljev, ki so neločljivo vezani na globalne in dvostranske interese ter vrednote EU in ZDA;

| 5. | zato meni, da bi pod okriljem predlaganega Sporazuma o čezatlantskem partnerstvu bolje povezali osem skupnih deklaracij, sprejetih na vrhunskem srečanju EU-ZDA v Washingtonu DC 20. junija 2005, pa tudi druge skupne ukrepe, ki utegnejo slediti, in si tako učinkoviteje prizadevali zanje; |
| --- | --- |

5.

zato meni, da bi pod okriljem predlaganega Sporazuma o čezatlantskem partnerstvu bolje povezali osem skupnih deklaracij, sprejetih na vrhunskem srečanju EU-ZDA v Washingtonu DC 20. junija 2005, pa tudi druge skupne ukrepe, ki utegnejo slediti, in si tako učinkoviteje prizadevali zanje;

| 6. | zaradi istega razloga obžaluje, da sporočilo Komisije z dne 18. maja 2005, čeprav pravilno usmerjeno, ni pokazalo potrebnega prepričanja in odločenosti za nadaljnjo uveljavitev in utrditev končnega cilja krepitve čezatlantskega partnerstva s sklenitvijo Sporazuma o čezatlantskem partnerstvu kot ustreznega institucionalnega in političnega okvira; zato poziva Komisijo, naj pripravi novo sporočilo s poudarkom na potrebi po ukrepanju; |
| --- | --- |

6.

zaradi istega razloga obžaluje, da sporočilo Komisije z dne 18. maja 2005, čeprav pravilno usmerjeno, ni pokazalo potrebnega prepričanja in odločenosti za nadaljnjo uveljavitev in utrditev končnega cilja krepitve čezatlantskega partnerstva s sklenitvijo Sporazuma o čezatlantskem partnerstvu kot ustreznega institucionalnega in političnega okvira; zato poziva Komisijo, naj pripravi novo sporočilo s poudarkom na potrebi po ukrepanju;

Politična razsežnost predlaganega Sporazuma o čezatlantskem partnerstvu: izgradnja „skupnosti za ukrepanje“ za globalno in regionalno sodelovanje

| 7. | ponavlja stališče, da bi moral Sporazum o čezatlantskem partnerstvu razširiti obstoječo agendo na političnem, gospodarskem in varnostnem področju in si prizadevati za vzpostavitev „skupnosti za ukrepanje“ za globalno in regionalno sodelovanje na vseh tistih področjih, kjer so v igri skupni interesi in vrednote obeh partnerjev; s tem v zvezi pozdravlja osem skupnih deklaracij, ki so plod zadnjega vrha v Washingtonu in natančno opredeljujejo najbolj nujne izzive za oba partnerja; pozdravlja tudi razprave na prvem forumu za regulativno sodelovanje (26. januarja 2006) in v okviru prve delovne skupine o intelektualni lastnini (26. januarja 2006) ter čez tri mesece pričakuje njihovo nadaljevanje, vendar meni, da bi bili primerni bolj oprijemljivi ukrepi, kot je začetek neuradnega dialoga med strokovnjaki iz EU in ZDA na zadevnih področjih, s ciljem oblikovanja uresničljivih kratko- in srednjeročnih ukrepov za spopadanje s temi izzivi; |
| --- | --- |

7.

ponavlja stališče, da bi moral Sporazum o čezatlantskem partnerstvu razširiti obstoječo agendo na političnem, gospodarskem in varnostnem področju in si prizadevati za vzpostavitev „skupnosti za ukrepanje“ za globalno in regionalno sodelovanje na vseh tistih področjih, kjer so v igri skupni interesi in vrednote obeh partnerjev; s tem v zvezi pozdravlja osem skupnih deklaracij, ki so plod zadnjega vrha v Washingtonu in natančno opredeljujejo najbolj nujne izzive za oba partnerja; pozdravlja tudi razprave na prvem forumu za regulativno sodelovanje (26. januarja 2006) in v okviru prve delovne skupine o intelektualni lastnini (26. januarja 2006) ter čez tri mesece pričakuje njihovo nadaljevanje, vendar meni, da bi bili primerni bolj oprijemljivi ukrepi, kot je začetek neuradnega dialoga med strokovnjaki iz EU in ZDA na zadevnih področjih, s ciljem oblikovanja uresničljivih kratko- in srednjeročnih ukrepov za spopadanje s temi izzivi;

| 8. | priporoča tudi spodbujanje skupnega pristopa k odnosom z drugimi večjimi geopolitičnimi akterji, vključno s Kitajsko, Indijo, Japonsko, Latinsko Ameriko in Rusijo, oživljanje sklenjenih dvostranskih in večstranskih sporazumov o nadzoru orožja in razoroževanju ter dejavnejše skupno prizadevanje za reformo Združenih narodov in njenega Varnostnega sveta; |
| --- | --- |

8.

priporoča tudi spodbujanje skupnega pristopa k odnosom z drugimi večjimi geopolitičnimi akterji, vključno s Kitajsko, Indijo, Japonsko, Latinsko Ameriko in Rusijo, oživljanje sklenjenih dvostranskih in večstranskih sporazumov o nadzoru orožja in razoroževanju ter dejavnejše skupno prizadevanje za reformo Združenih narodov in njenega Varnostnega sveta;

| 9. | nujno poziva, da se Kitajska, Rusija in Ukrajina uvrstijo med prednostne naloge sodelovanja in usklajevanja med EU in ZDA na področjih tehnične pomoči in usposabljanja za uveljavljanje pravnih predpisov; |
| --- | --- |

9.

nujno poziva, da se Kitajska, Rusija in Ukrajina uvrstijo med prednostne naloge sodelovanja in usklajevanja med EU in ZDA na področjih tehnične pomoči in usposabljanja za uveljavljanje pravnih predpisov;

| 10. | meni, da bo podpora sistemu Združenih narodov, ki je zajeta v Deklaraciji ob 60. obletnici podpisa Ustanovne listine ZN, po vsem svetu okrepila univerzalne demokratične vrednote le, če se pogoji iz deklaracije in iz resolucij Varnostnega sveta OZN dosledno uporabljajo pri odzivih na večstranske grožnje in izzive na terenu; glede tega se strinja z mnenjem, da so širjenje preglednega, odgovornega in zastopniškega vladanja, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, kakor je opredeljeno v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, strateške prednostne naloge in moralna obveznost partnerjev ter morajo kot takšne tvoriti posebno značilnost partnerstva; |
| --- | --- |

10.

meni, da bo podpora sistemu Združenih narodov, ki je zajeta v Deklaraciji ob 60. obletnici podpisa Ustanovne listine ZN, po vsem svetu okrepila univerzalne demokratične vrednote le, če se pogoji iz deklaracije in iz resolucij Varnostnega sveta OZN dosledno uporabljajo pri odzivih na večstranske grožnje in izzive na terenu; glede tega se strinja z mnenjem, da so širjenje preglednega, odgovornega in zastopniškega vladanja, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, kakor je opredeljeno v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, strateške prednostne naloge in moralna obveznost partnerjev ter morajo kot takšne tvoriti posebno značilnost partnerstva;

| 11. | spodbuja partnerja k nadaljnjim skupnim ukrepom glede obveznosti iz mednarodnih pogodb, ki postavljajo temelje učinkovitega mednarodnega okvira za globalno odgovornost obeh partnerjev na bistvenih političnih področjih, kot so tista, povezana z Mednarodnim kazenskim sodiščem, Kjotskim protokolom o spremembi podnebja, Ženevsko konvencijo, Konvencijo ZN proti mučenju in drugim oblikam okrutnega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, človekovimi pravicami in temeljnimi svoboščinam, vključno s prepovedjo smrtne kazni, neširjenjem orožja za množično uničevanje, bojem proti organiziranemu kriminalu in tihotapljenju, izročitvami, mučenjem, nezakonitim pridržanjem ujetnikov in predajo,azilno in vizumsko politiko, emigracijo, varstvom podatkov itd.; partnerja nujno poziva, naj ratificirata vse zadevne mednarodne sporazume in presežeta obstoječe razlike v analizi, diagnozi in pristopu v politikah, usmerjenih v globalni sistem, ki temelji na dobrem upravljanju in pravni državi; |
| --- | --- |

11.

spodbuja partnerja k nadaljnjim skupnim ukrepom glede obveznosti iz mednarodnih pogodb, ki postavljajo temelje učinkovitega mednarodnega okvira za globalno odgovornost obeh partnerjev na bistvenih političnih področjih, kot so tista, povezana z Mednarodnim kazenskim sodiščem, Kjotskim protokolom o spremembi podnebja, Ženevsko konvencijo, Konvencijo ZN proti mučenju in drugim oblikam okrutnega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, človekovimi pravicami in temeljnimi svoboščinam, vključno s prepovedjo smrtne kazni, neširjenjem orožja za množično uničevanje, bojem proti organiziranemu kriminalu in tihotapljenju, izročitvami, mučenjem, nezakonitim pridržanjem ujetnikov in predajo,azilno in vizumsko politiko, emigracijo, varstvom podatkov itd.; partnerja nujno poziva, naj ratificirata vse zadevne mednarodne sporazume in presežeta obstoječe razlike v analizi, diagnozi in pristopu v politikah, usmerjenih v globalni sistem, ki temelji na dobrem upravljanju in pravni državi;

| 12. | obžaluje, da ameriška administracija ostaja tako nenaklonjena vstopu v pomembno mednarodno partnerstvo o podnebnih spremembah, vendar ugotavlja kot skromen korak naprej, da je sedaj pripravljena, kot je bilo sklenjeno na konferenci držav pogodbenic okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja decembra 2005 v Montrealu začeti podroben v prihodnost usmerjen dialog; pozdravlja pobude zakonodajalcev ZDA, da oblikujejo obvezne domače sheme za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v ZDA, ter vse večji poudarek, ki ga boju proti spremembi podnebja dajejo ključni akterji ameriške družbe, kot so državne vlade, župani, organizacije civilne družbe in poslovna skupnost; |
| --- | --- |

12.

obžaluje, da ameriška administracija ostaja tako nenaklonjena vstopu v pomembno mednarodno partnerstvo o podnebnih spremembah, vendar ugotavlja kot skromen korak naprej, da je sedaj pripravljena, kot je bilo sklenjeno na konferenci držav pogodbenic okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja decembra 2005 v Montrealu začeti podroben v prihodnost usmerjen dialog; pozdravlja pobude zakonodajalcev ZDA, da oblikujejo obvezne domače sheme za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v ZDA, ter vse večji poudarek, ki ga boju proti spremembi podnebja dajejo ključni akterji ameriške družbe, kot so državne vlade, župani, organizacije civilne družbe in poslovna skupnost;

| 13. | priporoča razvoj skupne strategije za zanesljivo oskrbo z energijo in surovinami, ki temelji najprej na večstranski politiki, ki jo sprejmejo vsi večji porabniki, potem pa tudi na načelu raznolikosti pri oskrbi, proizvodnji in prevozu; |
| --- | --- |

13.

priporoča razvoj skupne strategije za zanesljivo oskrbo z energijo in surovinami, ki temelji najprej na večstranski politiki, ki jo sprejmejo vsi večji porabniki, potem pa tudi na načelu raznolikosti pri oskrbi, proizvodnji in prevozu;

| 14. | spodbuja tesnejše sodelovanje kontaktne skupine o končnem statusu Kosova ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta ZN in sklepov Evropske unije, da se na širšem območju Balkana zagotovi utrditev miru, varnosti in stabilnosti; |
| --- | --- |

14.

spodbuja tesnejše sodelovanje kontaktne skupine o končnem statusu Kosova ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta ZN in sklepov Evropske unije, da se na širšem območju Balkana zagotovi utrditev miru, varnosti in stabilnosti;

| 15. | spodbuja partnerja, naj na osnovi zaporednih pobud bližnjevzhodne četverice v skladu z mirovnim načrtom okrepita skupna prizadevanja v podporo miru, blaginji in napredku na Bližnjem vzhodu ter na vsaki stopnji zagotovita redno, močno skupno prisotnost četverice in dialog na visoki ravni; poudarja pomembnost skupnega pristopa do novoizvoljene palestinske uprave, pri katerem se vztraja na načelih nenasilja, priznavanja države Izrael ter sprejemanja predhodnih sporazumov in obveznosti, vključno s časovnim načrtom; Izrael in palestinsko upravo poziva, naj se izogibata enostranskih ukrepov, ki bi lahko vnaprej vplivali na vprašanje končnega statusa; nujno poziva palestinske oblasti, naj naredijo vse, kar je v njihovi moči, da preprečijo teroristična dejanja, in Izrael, naj preneha s širjenjem naselbin in z gradnjo zidu na palestinskem ozemlju; meni, da je zavezanost novoizvoljene palestinske uprave načelom, ki jih je 30. januarja 2006 izpostavila četverica, ključnega pomena za doseganje končnega cilja dveh demokratičnih držav, Izraela in Palestine, ki živita druga ob drugi v miru in varnosti; podpira nedaven sklep četverice, da podpre začasni mednarodni mehanizem, ki bo zagotavljal neposredno pomoč palestinskemu ljudstvu; |
| --- | --- |

15.

spodbuja partnerja, naj na osnovi zaporednih pobud bližnjevzhodne četverice v skladu z mirovnim načrtom okrepita skupna prizadevanja v podporo miru, blaginji in napredku na Bližnjem vzhodu ter na vsaki stopnji zagotovita redno, močno skupno prisotnost četverice in dialog na visoki ravni; poudarja pomembnost skupnega pristopa do novoizvoljene palestinske uprave, pri katerem se vztraja na načelih nenasilja, priznavanja države Izrael ter sprejemanja predhodnih sporazumov in obveznosti, vključno s časovnim načrtom; Izrael in palestinsko upravo poziva, naj se izogibata enostranskih ukrepov, ki bi lahko vnaprej vplivali na vprašanje končnega statusa; nujno poziva palestinske oblasti, naj naredijo vse, kar je v njihovi moči, da preprečijo teroristična dejanja, in Izrael, naj preneha s širjenjem naselbin in z gradnjo zidu na palestinskem ozemlju; meni, da je zavezanost novoizvoljene palestinske uprave načelom, ki jih je 30. januarja 2006 izpostavila četverica, ključnega pomena za doseganje končnega cilja dveh demokratičnih držav, Izraela in Palestine, ki živita druga ob drugi v miru in varnosti; podpira nedaven sklep četverice, da podpre začasni mednarodni mehanizem, ki bo zagotavljal neposredno pomoč palestinskemu ljudstvu;

| 16. | priporoča, da se s podporo institucijam in demokratičnemu vodenju Libanona storijo vsi koraki, potrebni za okrepitev stabilnosti te države; zato meni, da ukrepi čezatlantskih partnerjev ali katerega koli drugega zunanjega akterja ne smejo izničevati sprejemanja odločitev v Libanonu; |
| --- | --- |

16.

priporoča, da se s podporo institucijam in demokratičnemu vodenju Libanona storijo vsi koraki, potrebni za okrepitev stabilnosti te države; zato meni, da ukrepi čezatlantskih partnerjev ali katerega koli drugega zunanjega akterja ne smejo izničevati sprejemanja odločitev v Libanonu;

| 17. | podpira odločenost partnerjev za delovanje z iraškimi oblastmi, Združenimi narodi in ustreznimi regionalnimi akterji, da Iraku pomagajo doseči mir, stabilnost in demokracijo v času po referendumu o ustavi in parlamentarnih volitvah; je globoko zaskrbljen zaradi stalnih kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

17.

podpira odločenost partnerjev za delovanje z iraškimi oblastmi, Združenimi narodi in ustreznimi regionalnimi akterji, da Iraku pomagajo doseči mir, stabilnost in demokracijo v času po referendumu o ustavi in parlamentarnih volitvah; je globoko zaskrbljen zaradi stalnih kršitev človekovih pravic;

| 18. | poudarja potrebo po tesnem sodelovanju partnerjev glede vprašanja iranskega jedrskega programa in da se glede te regije kot celote ohranja usklajena politika, ki bo osredotočena na iransko ljudstvo ter na vlado in demokratično opozicijo; Združene države prosi, naj sodelujejo pri pogajanjih z Iranom; v celoti podpira izjavo predsednika Varnostnega sveta ZN z dne 29. marca 2006 in poziv Iranu, naj sprejme ukrepe, ki jih zahteva svet guvernerjev Mednarodne agencije za atomsko energijo (IAEA), za prekinitev vseh dejavnosti, povezanih s plemenitenjem, in za nadzor IAEA nad dejavnostmi predelave, vključno z raziskavami in razvojem; soglaša z mnenjem, da bodo ti ukrepi prispevali k diplomatski rešitvi, ki bo rezultat pogajanj in bo zagotavljala izključno miroljubno namembnost iranskega jedrskega programa; v celoti podpira sklepesrečanja v Berlinu 30. marca 2006 in tam oblikovan poziv Iranu, naj z diplomatsko rešitvijo odgovori na mednarodno zaskrbljenost, vendar opozarja, da pogajanja, ki so trajala že tri leta, ne morejo biti neskončna in ne morejo enostavno voditi v politiko popuščanja; poudarja, da bi moral Varnostni svet Združenih narodov predvideti nadaljnje ukrepe; |
| --- | --- |

18.

poudarja potrebo po tesnem sodelovanju partnerjev glede vprašanja iranskega jedrskega programa in da se glede te regije kot celote ohranja usklajena politika, ki bo osredotočena na iransko ljudstvo ter na vlado in demokratično opozicijo; Združene države prosi, naj sodelujejo pri pogajanjih z Iranom; v celoti podpira izjavo predsednika Varnostnega sveta ZN z dne 29. marca 2006 in poziv Iranu, naj sprejme ukrepe, ki jih zahteva svet guvernerjev Mednarodne agencije za atomsko energijo (IAEA), za prekinitev vseh dejavnosti, povezanih s plemenitenjem, in za nadzor IAEA nad dejavnostmi predelave, vključno z raziskavami in razvojem; soglaša z mnenjem, da bodo ti ukrepi prispevali k diplomatski rešitvi, ki bo rezultat pogajanj in bo zagotavljala izključno miroljubno namembnost iranskega jedrskega programa; v celoti podpira sklepesrečanja v Berlinu 30. marca 2006 in tam oblikovan poziv Iranu, naj z diplomatsko rešitvijo odgovori na mednarodno zaskrbljenost, vendar opozarja, da pogajanja, ki so trajala že tri leta, ne morejo biti neskončna in ne morejo enostavno voditi v politiko popuščanja; poudarja, da bi moral Varnostni svet Združenih narodov predvideti nadaljnje ukrepe;

| 19. | priporoča, da celovit regionalni varnostni sistem, ki ga z močno zavezo podpirajo čezatlantski partnerji, upošteva legitimne varnostne interese Irana; |
| --- | --- |

19.

priporoča, da celovit regionalni varnostni sistem, ki ga z močno zavezo podpirajo čezatlantski partnerji, upošteva legitimne varnostne interese Irana;

| 20. | poziva k usklajenemu delovanju v odnosu do Kitajske, zlasti v zvezi z nujnim odkrivanjem načinov spodbujanja demokracije v državi, blažitvijo napetosti v odnosih s Tajvanom, krepitvijo sodelovanja Tajvana pri svetovnih forumih ter spodbujanjem dialoga med pekinškimi oblastmi in dalajlamo, da se doseže dejanski napredek v povezavi z vprašanjem Tibeta; |
| --- | --- |

20.

poziva k usklajenemu delovanju v odnosu do Kitajske, zlasti v zvezi z nujnim odkrivanjem načinov spodbujanja demokracije v državi, blažitvijo napetosti v odnosih s Tajvanom, krepitvijo sodelovanja Tajvana pri svetovnih forumih ter spodbujanjem dialoga med pekinškimi oblastmi in dalajlamo, da se doseže dejanski napredek v povezavi z vprašanjem Tibeta;

| 21. | podpira predlagane ukrepe, ki imajo za cilj skupno delovanje za spodbujanje miru, stabilnosti, blaginje in dobrega vodenja v Afriki, pa tudi prizadevanja v okviru različnih mednarodnih forumov, kakršni so akcijski plan G8/Afriške unije, mirovna ustanova EU-Afrika ali pobuda ZDA za globalne operacije ohranjanja miru; vendar predlaga, da se z učinkovitim povečanjem razvojne pomoči partnerjev Afriki, zlasti na področjih izobraževanja in zdravstva, ter s podporo prizadevanjem mednarodnih skladov za pomoč, ki so usmerjena v popolno izkoreninjenje revščine, nameni prednost uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja ZN do leta 2015; pričakuje, da bodo vlade v Afriki k temu prispevale svoj delež z uresničevanjem demokracije in pravne države ter s spoštovanjem človekovih pravic in z zavezo boju proti korupciji; |
| --- | --- |

21.

podpira predlagane ukrepe, ki imajo za cilj skupno delovanje za spodbujanje miru, stabilnosti, blaginje in dobrega vodenja v Afriki, pa tudi prizadevanja v okviru različnih mednarodnih forumov, kakršni so akcijski plan G8/Afriške unije, mirovna ustanova EU-Afrika ali pobuda ZDA za globalne operacije ohranjanja miru; vendar predlaga, da se z učinkovitim povečanjem razvojne pomoči partnerjev Afriki, zlasti na področjih izobraževanja in zdravstva, ter s podporo prizadevanjem mednarodnih skladov za pomoč, ki so usmerjena v popolno izkoreninjenje revščine, nameni prednost uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja ZN do leta 2015; pričakuje, da bodo vlade v Afriki k temu prispevale svoj delež z uresničevanjem demokracije in pravne države ter s spoštovanjem človekovih pravic in z zavezo boju proti korupciji;

| 22. | meni, da morajo Evropska unija in Združene države dati politično prednost znatnemu zmanjšanju revščine in ponovno potrditi svojo zavezo uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja ZN do leta 2015 ter že predhodno izraženo zavezo, da najpozneje do leta 2020 za razvojno pomoč namenijo 0,7% svojega BDP; |
| --- | --- |

22.

meni, da morajo Evropska unija in Združene države dati politično prednost znatnemu zmanjšanju revščine in ponovno potrditi svojo zavezo uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja ZN do leta 2015 ter že predhodno izraženo zavezo, da najpozneje do leta 2020 za razvojno pomoč namenijo 0,7% svojega BDP;

Varnostne in obrambne zadeve EU-US

| 23. | opozarja na pomembnost vloge NATO skupaj z zunanjo in varnostno politiko Evropske unije ter na dejstvo, da NATO ostaja ključni porok čezatlantske stabilnosti in varnosti; ponovno poudarja, da je tako krepitev sposobnosti NATO kot EU v interesu partnerjev in da bi moral NATO zlasti razviti svoj potencial kot forum za politično razpravo v resničnem partnerstvu enakih, pri čemer se vzpostavi občutljivo ravnovesje med instrumenti preprečevanja, kriznim upravljanjem in vojaško sposobnostjo; zato priporoča razvoj obstoječih odnosov med NATO in Evropsko unijo na področju varnosti ob spoštovanju neodvisnega značaja obeh organizacij; poudarja, da bi morale imeti načeloma vse vojaške intervencije mandat ZN, ki je v skladu z njeno Ustanovno listino; |
| --- | --- |

23.

opozarja na pomembnost vloge NATO skupaj z zunanjo in varnostno politiko Evropske unije ter na dejstvo, da NATO ostaja ključni porok čezatlantske stabilnosti in varnosti; ponovno poudarja, da je tako krepitev sposobnosti NATO kot EU v interesu partnerjev in da bi moral NATO zlasti razviti svoj potencial kot forum za politično razpravo v resničnem partnerstvu enakih, pri čemer se vzpostavi občutljivo ravnovesje med instrumenti preprečevanja, kriznim upravljanjem in vojaško sposobnostjo; zato priporoča razvoj obstoječih odnosov med NATO in Evropsko unijo na področju varnosti ob spoštovanju neodvisnega značaja obeh organizacij; poudarja, da bi morale imeti načeloma vse vojaške intervencije mandat ZN, ki je v skladu z njeno Ustanovno listino;

| 24. | pozdravlja nedavno sprejetje Zakona o izvrševanju obrambnega proračuna ZDA za davčno leto 2006, ki ne vključuje določb „kupujte ameriško“ za javno naročanje tankerjev za oskrbo zračnih sil ZDA z gorivom; vseeno priznava, da imajo evropska podjetja na področju obrambe še vedno težave pri prodiranju na obrambni trg Združenih držav in pridobivanju ameriške tehnologije, povezane z obrambo, zaradi odsotnosti pristnega čezatlanskega dvostranskega sodelovanja v sektorju obrambne industrije; zato verjame, da mora Evropska obrambna agencija nacionalnim uradom za javna naročila za obrambo v EU priporočiti več nakupov evropskih izdelkov, da bi strateško okrepili evropsko obrambno industrijsko in tehnološko podlago v nekaterih sektorjih ter ponovno uravnovesili čezmejno industrijsko sodelovanje v obrambnem sektorju; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja nedavno sprejetje Zakona o izvrševanju obrambnega proračuna ZDA za davčno leto 2006, ki ne vključuje določb „kupujte ameriško“ za javno naročanje tankerjev za oskrbo zračnih sil ZDA z gorivom; vseeno priznava, da imajo evropska podjetja na področju obrambe še vedno težave pri prodiranju na obrambni trg Združenih držav in pridobivanju ameriške tehnologije, povezane z obrambo, zaradi odsotnosti pristnega čezatlanskega dvostranskega sodelovanja v sektorju obrambne industrije; zato verjame, da mora Evropska obrambna agencija nacionalnim uradom za javna naročila za obrambo v EU priporočiti več nakupov evropskih izdelkov, da bi strateško okrepili evropsko obrambno industrijsko in tehnološko podlago v nekaterih sektorjih ter ponovno uravnovesili čezmejno industrijsko sodelovanje v obrambnem sektorju;

| 25. | nujno poziva nadaljnjo razpravo o skupnem hitrem ukrepanju (vključno z vsemi oblikami kriznega upravljanja) pri nenadnih in nepričakovanih političnih spremembah v državah, v katerih so lahko prizadete skupne vrednote in ključni interesi obeh partnerjev; |
| --- | --- |

25.

nujno poziva nadaljnjo razpravo o skupnem hitrem ukrepanju (vključno z vsemi oblikami kriznega upravljanja) pri nenadnih in nepričakovanih političnih spremembah v državah, v katerih so lahko prizadete skupne vrednote in ključni interesi obeh partnerjev;

| 26. | poudarja pomen povečevanja vojaških sposobnosti Evrope zaradi mednarodne varnosti ter z namenom oblikovanja boljših partnerskih odnosov med Evropsko unijo in Združenimi državami v političnem in vojaškem smislu; |
| --- | --- |

26.

poudarja pomen povečevanja vojaških sposobnosti Evrope zaradi mednarodne varnosti ter z namenom oblikovanja boljših partnerskih odnosov med Evropsko unijo in Združenimi državami v političnem in vojaškem smislu;

| 27. | pozdravlja obvezo obeh partnerjev, ki poudarja pomembno vlogo Varnostnega sveta ZN in drugih institucij ZN pri iskanju učinkovitega globalnega odgovora na ključne grožnje mednarodnemu miru in varnosti, ki ga predstavlja širjenje orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov ter neodgovoren izvoz in širjenje konvencionalnega orožja, vključno z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem; zato poudarja potrebo po nadaljnjem delovanju za krepitev režima neširjenja ter nujnem in odločnem vlaganju naporov v splošno uveljavitev s tem povezanih sporazumov in konvencij, zlasti Ottawske konvencije, ki prepoveduje protipehotne zemeljske mine, ter spoštovanje Haaškega kodeksa proti širjenju balističnih raket in izvajanju akcijskega programa OZN o orožju malega kalibra in lahkem strelnem orožju ter sklenitvi mednarodnega sporazuma o trgovini z orožjem; spodbuja Združene države, naj ratificirajo Pogodbo o celoviti prepovedi izvajanja jedrskih poskusov; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja obvezo obeh partnerjev, ki poudarja pomembno vlogo Varnostnega sveta ZN in drugih institucij ZN pri iskanju učinkovitega globalnega odgovora na ključne grožnje mednarodnemu miru in varnosti, ki ga predstavlja širjenje orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov ter neodgovoren izvoz in širjenje konvencionalnega orožja, vključno z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem; zato poudarja potrebo po nadaljnjem delovanju za krepitev režima neširjenja ter nujnem in odločnem vlaganju naporov v splošno uveljavitev s tem povezanih sporazumov in konvencij, zlasti Ottawske konvencije, ki prepoveduje protipehotne zemeljske mine, ter spoštovanje Haaškega kodeksa proti širjenju balističnih raket in izvajanju akcijskega programa OZN o orožju malega kalibra in lahkem strelnem orožju ter sklenitvi mednarodnega sporazuma o trgovini z orožjem; spodbuja Združene države, naj ratificirajo Pogodbo o celoviti prepovedi izvajanja jedrskih poskusov;

| 28. | priporoča okrepitev prizadevanja v zvezi z novim instrumentom mednarodnega prava, ki bi ustrezno opredelil pojav terorizma ter učinkovite in zakonite načine za boj proti njemu, ki jih lahko uporabi mednarodna družba, ki so v celoti v skladu s človekovimi pravicami in temeljnimi svoboščinami; |
| --- | --- |

28.

priporoča okrepitev prizadevanja v zvezi z novim instrumentom mednarodnega prava, ki bi ustrezno opredelil pojav terorizma ter učinkovite in zakonite načine za boj proti njemu, ki jih lahko uporabi mednarodna družba, ki so v celoti v skladu s človekovimi pravicami in temeljnimi svoboščinami;

| 29. | spodbuja Evropsko unijo in Združene države k nadaljnjemu sodelovanju, katerega namen je oblikovanje celovitega sistema mednarodnih sporazumov o neširjenju orožja za množično uničevanje za skupno okrepitev Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja (NPT), ki je ključni element preprečevanja širjenja jedrskega orožja, obžaluje, da na pregledni konferenci o Pogodbi o neširjenju jedrskega orožja leta 2005 ni bilo doseženo skupno stališče, ter predlaga, da se čim bolj spodbuja polno uresničevanje Resolucije Varnostnega sveta ZN št. 1540 (2004); meni, da je krepitev IAEA in pobude za globalno partnerstvo osrednji element skupne strategije partnerjev; v zvezi s tem sprejema predlog IAEA za večstransko urejanje obogatitve urana; nadalje poudarja, da bi si morale tiste države med čezatlantskimi partnerji, ki imajo jedrsko oborožitev, bolj prizadevati, da bi delovale skladno s členom VI NPT; |
| --- | --- |

29.

spodbuja Evropsko unijo in Združene države k nadaljnjemu sodelovanju, katerega namen je oblikovanje celovitega sistema mednarodnih sporazumov o neširjenju orožja za množično uničevanje za skupno okrepitev Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja (NPT), ki je ključni element preprečevanja širjenja jedrskega orožja, obžaluje, da na pregledni konferenci o Pogodbi o neširjenju jedrskega orožja leta 2005 ni bilo doseženo skupno stališče, ter predlaga, da se čim bolj spodbuja polno uresničevanje Resolucije Varnostnega sveta ZN št. 1540 (2004); meni, da je krepitev IAEA in pobude za globalno partnerstvo osrednji element skupne strategije partnerjev; v zvezi s tem sprejema predlog IAEA za večstransko urejanje obogatitve urana; nadalje poudarja, da bi si morale tiste države med čezatlantskimi partnerji, ki imajo jedrsko oborožitev, bolj prizadevati, da bi delovale skladno s členom VI NPT;

| 30. | strani nujno poziva, naj si še bolj prizadevajo, da se zagotovi spoštovanje končnega roka za uničenje kemičnega orožja, ki je v konvenciji o kemičnem orožju postavljen v leto 2012, ter zlasti poziva h krepitvi sistema preverjanja v okviru Organizacije za prepoved kemičnega orožja in k zagotavljanju zadostnih finančnih sredstev za delo te organizacije; strani opominja na njihovo odgovornost za zagotavljanje uspešnega zaključka šeste pregledne konference za konvencijo o biološkem orožju, ki bo ob koncu leta 2006, in jih poziva, naj zagovarjajo sprejetje protokola h konvenciji o spremljanju njenega izpolnjevanja; |
| --- | --- |

30.

strani nujno poziva, naj si še bolj prizadevajo, da se zagotovi spoštovanje končnega roka za uničenje kemičnega orožja, ki je v konvenciji o kemičnem orožju postavljen v leto 2012, ter zlasti poziva h krepitvi sistema preverjanja v okviru Organizacije za prepoved kemičnega orožja in k zagotavljanju zadostnih finančnih sredstev za delo te organizacije; strani opominja na njihovo odgovornost za zagotavljanje uspešnega zaključka šeste pregledne konference za konvencijo o biološkem orožju, ki bo ob koncu leta 2006, in jih poziva, naj zagovarjajo sprejetje protokola h konvenciji o spremljanju njenega izpolnjevanja;

| 31. | soglaša z mnenjem, da boj proti terorizmu in proti širjenju orožja za množično uničevanje in nenadzorovanemu širjenju konvencionalnega orožja ostajata največja varnostna izziva za oba partnerja; zato poudarja rastočo potrebo obeh partnerjev, da okrepita svoje sodelovanje na tem področju in da podpirata vlogo, ki jo morajo v boju proti obema izzivoma odigrati Združeni narodi; |
| --- | --- |

31.

soglaša z mnenjem, da boj proti terorizmu in proti širjenju orožja za množično uničevanje in nenadzorovanemu širjenju konvencionalnega orožja ostajata največja varnostna izziva za oba partnerja; zato poudarja rastočo potrebo obeh partnerjev, da okrepita svoje sodelovanje na tem področju in da podpirata vlogo, ki jo morajo v boju proti obema izzivoma odigrati Združeni narodi;

| 32. | zato močno obžaluje nezaupanje zaradi domnevnega kršenja človekovih pravic in mednarodnega prava, ki je povezano s tako imenovanimi izrednimi izročitvami v Evropi; s tem v zvezi se nanaša na uradne preiskave, ki jih izvajata Svet Evrope, na podlagi člena 52 Evropske konvencije o človekovih pravicah, in začasni odbor Evropskega parlamenta, naveden v resoluciji Parlamenta z dne 15. decembra 2005 (10) in ustanovljen s Sklepom z dne 18. januarja 2006 (11); poziva vse vpletene strani, vključno z Združenimi državami, naj v celoti sodelujejo z začasnim odborom; |
| --- | --- |

32.

zato močno obžaluje nezaupanje zaradi domnevnega kršenja človekovih pravic in mednarodnega prava, ki je povezano s tako imenovanimi izrednimi izročitvami v Evropi; s tem v zvezi se nanaša na uradne preiskave, ki jih izvajata Svet Evrope, na podlagi člena 52 Evropske konvencije o človekovih pravicah, in začasni odbor Evropskega parlamenta, naveden v resoluciji Parlamenta z dne 15. decembra 2005 (10) in ustanovljen s Sklepom z dne 18. januarja 2006 (11); poziva vse vpletene strani, vključno z Združenimi državami, naj v celoti sodelujejo z začasnim odborom;

| 33. | poudarja potrebo, da partnerja nenehno delujeta ob polnem spoštovanju mednarodnega prava, Ustanovne listine ZN in načel demokracije ter zagotavljata skladnost svojih nacionalnih zakonodaj in mehanizmov na tem področju z mednarodnim pravom človekovih pravic ter zlasti s Konvencijo ZN proti mučenju in drugim oblikam okrutnega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja; meni, da bi vsaka skupna ali enostranska dejavnost, ki ne spoštuje mednarodnega prava v celoti, oslabila način, na katerega se dojemajo zahodne družbe, in ogrozila njihovo verodostojnost v boju proti terorizmu in v prizadevanjih za mir, stabilnost in demokracijo; |
| --- | --- |

33.

poudarja potrebo, da partnerja nenehno delujeta ob polnem spoštovanju mednarodnega prava, Ustanovne listine ZN in načel demokracije ter zagotavljata skladnost svojih nacionalnih zakonodaj in mehanizmov na tem področju z mednarodnim pravom človekovih pravic ter zlasti s Konvencijo ZN proti mučenju in drugim oblikam okrutnega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja; meni, da bi vsaka skupna ali enostranska dejavnost, ki ne spoštuje mednarodnega prava v celoti, oslabila način, na katerega se dojemajo zahodne družbe, in ogrozila njihovo verodostojnost v boju proti terorizmu in v prizadevanjih za mir, stabilnost in demokracijo;

| 34. | poudarja potrebo, da se odpravi obstoječa pravna negotovost, v kateri se od svojega prihoda tja nahajajo ujetniki v taborišču Delta v pomorskem oporišču v zalivu Guantanamo, da se jim nemudoma zagotovi dostop do sodišč in da se poskrbi za to, da se obtoženim vojnih zločinov pravično sodi v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom in ob popolnem spoštovanju mednarodnih instrumentov človekovih pravic; poudarja, da mora biti to vprašanje na dnevnem naslednjega vrha EU-ZDA; znova poziva k takojšnjemu zaprtju zapora v Guantanamu; |
| --- | --- |

34.

poudarja potrebo, da se odpravi obstoječa pravna negotovost, v kateri se od svojega prihoda tja nahajajo ujetniki v taborišču Delta v pomorskem oporišču v zalivu Guantanamo, da se jim nemudoma zagotovi dostop do sodišč in da se poskrbi za to, da se obtoženim vojnih zločinov pravično sodi v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom in ob popolnem spoštovanju mednarodnih instrumentov človekovih pravic; poudarja, da mora biti to vprašanje na dnevnem naslednjega vrha EU-ZDA; znova poziva k takojšnjemu zaprtju zapora v Guantanamu;

| 35. | obžaluje, da obrambno ministrstvo ZDA v preteklosti ni odobrilo obiska ad hoc delovne skupine EP in parlamentarne skupščine NATO, za kar je bilo zaprošeno na začetku leta 2004; meni, da je medtem ta obisk postal še bolj neobhoden kot kdajkoli prej in predlaga ponovno predložitev prošnje; |
| --- | --- |

35.

obžaluje, da obrambno ministrstvo ZDA v preteklosti ni odobrilo obiska ad hoc delovne skupine EP in parlamentarne skupščine NATO, za kar je bilo zaprošeno na začetku leta 2004; meni, da je medtem ta obisk postal še bolj neobhoden kot kdajkoli prej in predlaga ponovno predložitev prošnje;

| 36. | poziva tiste države članice, ki še niso ratificirale pogodb med EU in ZDA o izročitvi in medsebojni pravni pomoči iz leta 2003, da pospešijo postopek ratifikacije; meni, da bi bilo treba za krepitev pravosodnega in policijskega sodelovanja v kazenskopravnih zadevah pozornost posvetiti prenosu (na stran EU) sporazuma o izročitvah in medsebojni pravni pomoči med EU in ZDA; |
| --- | --- |

36.

poziva tiste države članice, ki še niso ratificirale pogodb med EU in ZDA o izročitvi in medsebojni pravni pomoči iz leta 2003, da pospešijo postopek ratifikacije; meni, da bi bilo treba za krepitev pravosodnega in policijskega sodelovanja v kazenskopravnih zadevah pozornost posvetiti prenosu (na stran EU) sporazuma o izročitvah in medsebojni pravni pomoči med EU in ZDA;

| 37. | je prepričan, da vizumske zahteve, ki trenutno veljajo za državljane ene od starih držav članic in devetih novih držav članic EU, predstavljajo neutemeljeno diskriminacijo med državljani starih in novih držav članic EU; zato nujno poziva ZDA, naj razširijo program oprostitve vizumov (Visa Waiver Program) na vse državljane EU, da bodo ti nemudoma deležni enakopravne, odprte in pravične obravnave; |
| --- | --- |

37.

je prepričan, da vizumske zahteve, ki trenutno veljajo za državljane ene od starih držav članic in devetih novih držav članic EU, predstavljajo neutemeljeno diskriminacijo med državljani starih in novih držav članic EU; zato nujno poziva ZDA, naj razširijo program oprostitve vizumov (Visa Waiver Program) na vse državljane EU, da bodo ti nemudoma deležni enakopravne, odprte in pravične obravnave;

| 38. | meni, da je pobuda „zanesljiva oseba“ („Trusted Person“) prostovoljne narave; vendar ugotavlja, da bi lahko zaradi nje v EU prišlo do težav z varovanjem podatkov, zlasti pri državljanih, ki v ZDA potujejo poslovno ali kot turisti; izjavlja, da bi bilo treba na področju varovanja podatkov zagotoviti ustrezno spremljanje nedavne odločbe Sodišča Evropskih skupnosti v zadevi o vpogledu v osebne podatke o potnikih (PNR) (12) ter skupno strategijo za boj proti neželeni elektronski pošti („spam“), vohunskim programom („spyware“) in neželenim programom („malware“), ob tem pa tudi krepiti dvostransko sodelovanje na področju izvrševanja in sodelovanja z vsemi zadevnimi stranmi, da se v tretjih državah dvigne zavest o potrebi po boju proti neželeni elektronski pošti; |
| --- | --- |

38.

meni, da je pobuda „zanesljiva oseba“ („Trusted Person“) prostovoljne narave; vendar ugotavlja, da bi lahko zaradi nje v EU prišlo do težav z varovanjem podatkov, zlasti pri državljanih, ki v ZDA potujejo poslovno ali kot turisti; izjavlja, da bi bilo treba na področju varovanja podatkov zagotoviti ustrezno spremljanje nedavne odločbe Sodišča Evropskih skupnosti v zadevi o vpogledu v osebne podatke o potnikih (PNR) (12) ter skupno strategijo za boj proti neželeni elektronski pošti („spam“), vohunskim programom („spyware“) in neželenim programom („malware“), ob tem pa tudi krepiti dvostransko sodelovanje na področju izvrševanja in sodelovanja z vsemi zadevnimi stranmi, da se v tretjih državah dvigne zavest o potrebi po boju proti neželeni elektronski pošti;

| 39. | poudarja potrebo po povečanem sodelovanju pri pobudi za varnost na mejah, da se razvije posebna pobuda za izvrševanje predpisov, s katero bi pripomogli pri izgradnji omrežij med agencijami, ki skrbijo za varnost na mejah, spodbujali izmenjavo in konkretno uporabo učinkovitih tehnik varovanja meja ter izmenjavo podatkov in izkušenj, zagotovili pa bi tudi merljive rezultate o zmanjšanju ponarejanja zaradi izvrševanja predpisov; |
| --- | --- |

39.

poudarja potrebo po povečanem sodelovanju pri pobudi za varnost na mejah, da se razvije posebna pobuda za izvrševanje predpisov, s katero bi pripomogli pri izgradnji omrežij med agencijami, ki skrbijo za varnost na mejah, spodbujali izmenjavo in konkretno uporabo učinkovitih tehnik varovanja meja ter izmenjavo podatkov in izkušenj, zagotovili pa bi tudi merljive rezultate o zmanjšanju ponarejanja zaradi izvrševanja predpisov;

| 40. | predlaga, da se v okviru izvrševanja priporočil Projektne skupine za finančno ukrepanje in v drugih ustreznih okvirih sodelovanja, dodatno razvija sodelovanje na področjih boja proti pranju denarja, financiranju terorizma, davčnih utaj, korupcije in drugih prestopkov; |
| --- | --- |

40.

predlaga, da se v okviru izvrševanja priporočil Projektne skupine za finančno ukrepanje in v drugih ustreznih okvirih sodelovanja, dodatno razvija sodelovanje na področjih boja proti pranju denarja, financiranju terorizma, davčnih utaj, korupcije in drugih prestopkov;

| 41. | poziva ZDA, naj določijo učinkovite postopke, ki bodo osebam omogočali izpodbijanje njihove vključitve na seznam osumljenih povzročiteljev nasilja, ki ga pripravljajo ZDA, izbris svojega imena s seznama, ko se dokaže, da so nedolžne, in bodo zagotovili, da to posledično ne vpliva negativno na osebe z enakim ali podobnim imenom kot osebe na seznamu; |
| --- | --- |

41.

poziva ZDA, naj določijo učinkovite postopke, ki bodo osebam omogočali izpodbijanje njihove vključitve na seznam osumljenih povzročiteljev nasilja, ki ga pripravljajo ZDA, izbris svojega imena s seznama, ko se dokaže, da so nedolžne, in bodo zagotovili, da to posledično ne vpliva negativno na osebe z enakim ali podobnim imenom kot osebe na seznamu;

| 42. | poziva k izvedbenemu sodelovanju v boju proti terorizmu, osnovanem na enakovrednosti in vzajemnosti (zlasti v povezavi z oblikovanjem skupnih seznamov za spremljanje), in pri ukrepih za boj proti organiziranemu kriminalu, prekupčevanju z drogami in korupciji, pa tudi pri izmenjavi podatkov o DNK prek Europola, pri kibernetski varnosti in pri razvoju in uporabi politike o kiber-kriminalu, ki bo zajemala vprašanja glede pomembnosti sodelovanja med industrijo in vladami, varovanja občutljive informacijske infrastrukture, uporabe interneta s strani teroristov, prepoznavanja tatvin ter dopustnosti elektronskega dokaznega gradiva in boja proti otroški pornografiji na internetu; |
| --- | --- |

42.

poziva k izvedbenemu sodelovanju v boju proti terorizmu, osnovanem na enakovrednosti in vzajemnosti (zlasti v povezavi z oblikovanjem skupnih seznamov za spremljanje), in pri ukrepih za boj proti organiziranemu kriminalu, prekupčevanju z drogami in korupciji, pa tudi pri izmenjavi podatkov o DNK prek Europola, pri kibernetski varnosti in pri razvoju in uporabi politike o kiber-kriminalu, ki bo zajemala vprašanja glede pomembnosti sodelovanja med industrijo in vladami, varovanja občutljive informacijske infrastrukture, uporabe interneta s strani teroristov, prepoznavanja tatvin ter dopustnosti elektronskega dokaznega gradiva in boja proti otroški pornografiji na internetu;

| 43. | vendar poudarja, da bi moralo sodelovanje med EU in ZDA vedno potekati ob polnem spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin, vključno s pravico do pravičnega sojenja, in da je treba, preden je neka oseba izročena ZDA, pridobiti zagotovila od ZDA, da ne bo obsojena na smrtno kazen; poziva čezatlantske partnerje, naj pri medsebojnem pravosodnem in policijskem sodelovanju spoštujejo načelo vzajemnosti; |
| --- | --- |

43.

vendar poudarja, da bi moralo sodelovanje med EU in ZDA vedno potekati ob polnem spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin, vključno s pravico do pravičnega sojenja, in da je treba, preden je neka oseba izročena ZDA, pridobiti zagotovila od ZDA, da ne bo obsojena na smrtno kazen; poziva čezatlantske partnerje, naj pri medsebojnem pravosodnem in policijskem sodelovanju spoštujejo načelo vzajemnosti;

| 44. | meni, da bi morali ameriške oblasti, države članice, institucije Skupnosti in Svet Evrope sodelovati z njegovim začasnim odborom pri obravnavi vprašanja, ali ameriška obveščevalna agencija CIA uporablja evropske države za prevoz in nezakonito pridržanje zapornikov; |
| --- | --- |

44.

meni, da bi morali ameriške oblasti, države članice, institucije Skupnosti in Svet Evrope sodelovati z njegovim začasnim odborom pri obravnavi vprašanja, ali ameriška obveščevalna agencija CIA uporablja evropske države za prevoz in nezakonito pridržanje zapornikov;

Gospodarska in trgovinska razsežnost partnerstva ter dokončna vzpostavitev čezatlantskega trga do leta 2015

| 45. | meni, da bi bilo treba čezatlantsko partnerstvo okrepiti v okviru predlaganega sporazuma o čezatlantskem partnerstvu in ga dopolniti s čezatlantskim letalskim sporazumom, kar bi bilo bolje kot sedanja prizadevanja, ki potekajo na okoren in včasih protisloven način; |
| --- | --- |

45.

meni, da bi bilo treba čezatlantsko partnerstvo okrepiti v okviru predlaganega sporazuma o čezatlantskem partnerstvu in ga dopolniti s čezatlantskim letalskim sporazumom, kar bi bilo bolje kot sedanja prizadevanja, ki potekajo na okoren in včasih protisloven način;

| 46. | avstrijsko predsedstvo poziva, naj poveča prizadevanja za uresničevanje Deklaracije o krepitvi čezatlantskega gospodarskega povezovanja, o kateri je bil dosežen dogovor na vrhu EU-ZDA leta 2005, tako z ustanovijo forumov na visoki ravni o sodelovanju na področju predpisov in o inovacijah, kot z uvedbo skupne študije EU in ZDA, s katero bi raziskali preostale ovire za čezatlantsko trgovino in investicije, ter naj oceni možne koristi dokončne vzpostavitve čezatlantskega trga; v tem pogledu predlaga oblikovanje časovnega načrta, v katerem se opredeli natančno postopanje in določijo ciljni datumi za njegovo dokončno vzpostavitev; s tem v zvezi pozdravlja odločitev, sprejeto na prvem neformalnem gospodarskem ministrskem srečanju EU-ZDA novembra 2005, o ustanovitvi delovne skupine za zagotavljanje boljšega varovanja pravic intelektualne lastnine, ki se bo ukvarjala z izboljšanjem sodelovanja pri uveljavljanju na mejah, javnozasebnim partnerstvom in usklajevanjem tehnične pomoči tretjim državam; |
| --- | --- |

46.

avstrijsko predsedstvo poziva, naj poveča prizadevanja za uresničevanje Deklaracije o krepitvi čezatlantskega gospodarskega povezovanja, o kateri je bil dosežen dogovor na vrhu EU-ZDA leta 2005, tako z ustanovijo forumov na visoki ravni o sodelovanju na področju predpisov in o inovacijah, kot z uvedbo skupne študije EU in ZDA, s katero bi raziskali preostale ovire za čezatlantsko trgovino in investicije, ter naj oceni možne koristi dokončne vzpostavitve čezatlantskega trga; v tem pogledu predlaga oblikovanje časovnega načrta, v katerem se opredeli natančno postopanje in določijo ciljni datumi za njegovo dokončno vzpostavitev; s tem v zvezi pozdravlja odločitev, sprejeto na prvem neformalnem gospodarskem ministrskem srečanju EU-ZDA novembra 2005, o ustanovitvi delovne skupine za zagotavljanje boljšega varovanja pravic intelektualne lastnine, ki se bo ukvarjala z izboljšanjem sodelovanja pri uveljavljanju na mejah, javnozasebnim partnerstvom in usklajevanjem tehnične pomoči tretjim državam;

| 47. | opozarja na svojo resolucijo z dne 1. junija 2006 o čezatlantskih gospodarskih odnosih EU-ZDA (13); |
| --- | --- |

47.

opozarja na svojo resolucijo z dne 1. junija 2006 o čezatlantskih gospodarskih odnosih EU-ZDA (13);

| 48. | zahteva, da se oživita čezatlantski dialog potrošnikov in čezatlantski okoljski dialog za zagotavljanje razvoja „najboljših praks“, ki spodbujajo zdravje potrošnika, varnost in varstvo okolja ter tako pospešujejo bolj trajnosten čezatlantski trg; |
| --- | --- |

48.

zahteva, da se oživita čezatlantski dialog potrošnikov in čezatlantski okoljski dialog za zagotavljanje razvoja „najboljših praks“, ki spodbujajo zdravje potrošnika, varnost in varstvo okolja ter tako pospešujejo bolj trajnosten čezatlantski trg;

| 49. | poziva voditelje z obeh strani Atlantika, da znova okrepijo čezatlantsko gospodarsko sodelovanje z uvedbo sistema zgodnjega opozarjanja, ki bi deloval v zgodnji fazi regulativnih in zakonodajnih postopkov, in sicer pri opredelitvi težave in prepoznavanju rešitve; |
| --- | --- |

49.

poziva voditelje z obeh strani Atlantika, da znova okrepijo čezatlantsko gospodarsko sodelovanje z uvedbo sistema zgodnjega opozarjanja, ki bi deloval v zgodnji fazi regulativnih in zakonodajnih postopkov, in sicer pri opredelitvi težave in prepoznavanju rešitve;

| 50. | obsoja ekstrateritorialni pristop, ki je značilen za večino zunanje in zunanje gospodarske/trgovinske politike Združenih držav in ga ponazarjajo „Helms-Burtonov zakon“, „Torricellijev zakon“ in „razdelek 301“ Zakona ZDA o trgovini; |
| --- | --- |

50.

obsoja ekstrateritorialni pristop, ki je značilen za večino zunanje in zunanje gospodarske/trgovinske politike Združenih držav in ga ponazarjajo „Helms-Burtonov zakon“, „Torricellijev zakon“ in „razdelek 301“ Zakona ZDA o trgovini;

Institucionalni okvir partnerstva

| 51. | opozarja, da trajnih uspehov ni mogoče doseči brez institucij, ki so si pripravljene prizadevati za razvoj, četudi so v zadnjih letih poglavitne ovire za partnerstvo predstavljale bolj razlike v vsebini kot razlike institucionalne narave; zato poudarja pomen stabilnega institucionalnega okvira, ki zagotavlja redno izvršilno usklajevanje in posvetovanje; torej ponovno poudarja potrebo po krepitvi parlamentarne dimenzije čezatlantskega partnerstva s preoblikovanjem čezatlantskega dialoga zakonodajalcev v čezatlantsko skupščino, ki bo načrtovala vrhunsko srečanje zakonodajalcev med pripravami na vrh EU-ZDA; meni tudi, da je treba obravnavati zamisel o uvedbi novih programov izmenjav med zakonodajnimi uslužbenci, ki se financirajo skupno; |
| --- | --- |

51.

opozarja, da trajnih uspehov ni mogoče doseči brez institucij, ki so si pripravljene prizadevati za razvoj, četudi so v zadnjih letih poglavitne ovire za partnerstvo predstavljale bolj razlike v vsebini kot razlike institucionalne narave; zato poudarja pomen stabilnega institucionalnega okvira, ki zagotavlja redno izvršilno usklajevanje in posvetovanje; torej ponovno poudarja potrebo po krepitvi parlamentarne dimenzije čezatlantskega partnerstva s preoblikovanjem čezatlantskega dialoga zakonodajalcev v čezatlantsko skupščino, ki bo načrtovala vrhunsko srečanje zakonodajalcev med pripravami na vrh EU-ZDA; meni tudi, da je treba obravnavati zamisel o uvedbi novih programov izmenjav med zakonodajnimi uslužbenci, ki se financirajo skupno;

| 52. | zato podpira predlog avstrijskega predsedstva, da se v vsakodnevno delovanje partnerstva v večji meri vključijo parlamentarni predstavniki in predstavniki evropske in ameriške civilne družbe; meni, da bi se morali predsednik Parlamenta in vodstvo Kongresa ZDA udeležiti prihodnjega vrha in s tem izkazati, da partnerstvo uživa aktivno podporo in prizadevanja izvoljenih predstavnikov; |
| --- | --- |

52.

zato podpira predlog avstrijskega predsedstva, da se v vsakodnevno delovanje partnerstva v večji meri vključijo parlamentarni predstavniki in predstavniki evropske in ameriške civilne družbe; meni, da bi se morali predsednik Parlamenta in vodstvo Kongresa ZDA udeležiti prihodnjega vrha in s tem izkazati, da partnerstvo uživa aktivno podporo in prizadevanja izvoljenih predstavnikov;

| 53. | pozdravlja vključitev predstavnikov šestih dodatnih odborov EP v čezatlantski dialog zakonodajalcev in podpira sedanje napore za ustanovitev sistema zgodnjega opozarjanja v Parlamentu; meni, da bi moral proračun EP najpozneje za leto 2007 osnovati stalni urad v Washingtonu, kar bi omogočilo Parlamentu in čezatlantskemu dialogu zakonodajalcev ohranjanje stalnih stikov s predstavniškim domom in senatom ZDA; |
| --- | --- |

53.

pozdravlja vključitev predstavnikov šestih dodatnih odborov EP v čezatlantski dialog zakonodajalcev in podpira sedanje napore za ustanovitev sistema zgodnjega opozarjanja v Parlamentu; meni, da bi moral proračun EP najpozneje za leto 2007 osnovati stalni urad v Washingtonu, kar bi omogočilo Parlamentu in čezatlantskemu dialogu zakonodajalcev ohranjanje stalnih stikov s predstavniškim domom in senatom ZDA;

| 54. | pozdravlja načrt iz leta 2005, ki ga je podprl vrh EU-ZDA junija 2005, zlasti ustanovitev foruma na visoki ravni o sodelovanju na področju regulacije, kar bi pospešilo dialog o urejanju s predpisi; |
| --- | --- |

54.

pozdravlja načrt iz leta 2005, ki ga je podprl vrh EU-ZDA junija 2005, zlasti ustanovitev foruma na visoki ravni o sodelovanju na področju regulacije, kar bi pospešilo dialog o urejanju s predpisi;

| 55. | vztraja pri aktivnem vključevanju interesnih skupin in zakonodajalcev v mehanizme dialoga na področju regulacije; |
| --- | --- |

55.

vztraja pri aktivnem vključevanju interesnih skupin in zakonodajalcev v mehanizme dialoga na področju regulacije;

*

- *

| 56. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter predsedniku in Kongresu Združenih držav Amerike. |
| --- | --- |

56.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter predsedniku in Kongresu Združenih držav Amerike.

---

(1)  UL C 124 E, 25.5.2006, str. 556.

(2)  UL C 34 E, 7.2.2002, str. 359.

(3)  UL C 177 E, 25.7.2002, str. 288.

(4)  UL C 180 E, 31.7.2003, str. 392.

(5)  UL C 69 E, 19.3.2004, str. 124.

(6)  UL C 102 E, 28.4.2004, str. 640.

(7)  Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0070.

(8)  UL C 104 E, 30.4.2004, str. 1043.

(9)  UL C 247 E, 6.10.2005, str. 151.

(10)  Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0529.

(11)  Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0012.

(12)  Odločba z dne 30. maja 2006 v združenih zadevah C-317/04 Parlament proti Svetu in C-318/04 Parlament proti Komisiji.

(13)  Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0239.

P6_TA(2006)0239

Čezatlantski gospodarski odnosi EU-Združene države Amerike

Resolucija Evropskega parlamenta o čezatlantskih gospodarskih odnosih EU-ZDA (2005/2082(INI))

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Čezatlantske deklaracije o odnosih EU-ZDA iz leta 1990, Nove čezatlantske agende (NTA) z dne 3. decembra 1995 (1) in Čezatlantskega gospodarskega partnerstva (TEP) z dne 18. maja 1998 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Čezatlantske deklaracije o odnosih EU-ZDA iz leta 1990, Nove čezatlantske agende (NTA) z dne 3. decembra 1995 (1) in Čezatlantskega gospodarskega partnerstva (TEP) z dne 18. maja 1998 (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 1998 z naslovom „Nov čezatlantski trg“ (KOM(1998)0125), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 1998 z naslovom „Nov čezatlantski trg“ (KOM(1998)0125),

| — | ob upoštevanju Bonske deklaracije z dne 21. junija 1999 (3), zlasti delov z naslovi „Spodbujanje blagostanja in razvoja v hitro spreminjajočem se svetu“ ter „Izboljševanje zgodnjega opozarjanja“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Bonske deklaracije z dne 21. junija 1999 (3), zlasti delov z naslovi „Spodbujanje blagostanja in razvoja v hitro spreminjajočem se svetu“ ter „Izboljševanje zgodnjega opozarjanja“,

| — | ob upoštevanju „Pozitivne gospodarske agende“ z dne 2. maja 2002 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju „Pozitivne gospodarske agende“ z dne 2. maja 2002 (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2005 o čezatlantskih odnosih (5), kakor tudi svojih prejšnjih resolucij z dne 17. maja 2001 (6), 13. decembra 2001 (7), 15. maja 2002 (8) in 19. junija 2003 (9) ter svojih resolucij z dne 22. aprila 2004 (10) in 13. januarja 2005 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2005 o čezatlantskih odnosih (5), kakor tudi svojih prejšnjih resolucij z dne 17. maja 2001 (6), 13. decembra 2001 (7), 15. maja 2002 (8) in 19. junija 2003 (9) ter svojih resolucij z dne 22. aprila 2004 (10) in 13. januarja 2005 (11),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. marca 2001 z naslovom „Krepitev čezatlantskih odnosov: osredotočanje na strategijo in doseganje rezultatov“ (KOM(2001)0154), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. marca 2001 z naslovom „Krepitev čezatlantskih odnosov: osredotočanje na strategijo in doseganje rezultatov“ (KOM(2001)0154),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. maja 2005 z naslovom „Trdnejše partnerstvo in bolj odprt trg v 21. stoletju“ (KOM(2005)0196), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. maja 2005 z naslovom „Trdnejše partnerstvo in bolj odprt trg v 21. stoletju“ (KOM(2005)0196),

| — | ob upoštevanju deklaracije iz leta 2004 o „krepitvi našega gospodarskega partnerstva“ (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije iz leta 2004 o „krepitvi našega gospodarskega partnerstva“ (12),

| — | ob upoštevanju izida vrha EU-ZDA z dne 20. junija 2005 v Washinghtonu DC, zlasti tam sprejete gospodarske pobude „Pobuda Evropske unije in Združenih držav za povečanje Čezatlantske gospodarske integracije in rasti“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izida vrha EU-ZDA z dne 20. junija 2005 v Washinghtonu DC, zlasti tam sprejete gospodarske pobude „Pobuda Evropske unije in Združenih držav za povečanje Čezatlantske gospodarske integracije in rasti“,

| — | ob upoštevanju skupnega delovnega programa EU-ZDA za izvajanje zgoraj navedene gospodarske pobude, sprejete na neuradnem ministrskem srečanju gospodarskih ministrov EU-ZDA dne 30. novembra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega delovnega programa EU-ZDA za izvajanje zgoraj navedene gospodarske pobude, sprejete na neuradnem ministrskem srečanju gospodarskih ministrov EU-ZDA dne 30. novembra 2005,

| — | ob upoštevanju osnutka resolucije št. 77 Kongresa Združenih držav o čezatlantskih odnosih, ki je bil predstavljen 9. februarja 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka resolucije št. 77 Kongresa Združenih držav o čezatlantskih odnosih, ki je bil predstavljen 9. februarja 2005,

| — | ob upoštevanju študije OECD o prednostih liberalizacije trga izdelkov in zmanjševanju ovir za mednarodno trgovino in naložbe („Preferencialni tržni režimi na kmetijskih in živilskih trgih - primer Evropske unije in Združenih držav Amerike“, objavljeno marca 2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije OECD o prednostih liberalizacije trga izdelkov in zmanjševanju ovir za mednarodno trgovino in naložbe („Preferencialni tržni režimi na kmetijskih in živilskih trgih - primer Evropske unije in Združenih držav Amerike“, objavljeno marca 2005),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. decembra 2005 o pripravi šeste ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije v Hongkongu (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. decembra 2005 o pripravi šeste ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije v Hongkongu (13),

| — | ob upoštevanju obravnave Evropskega parlamenta, organizirane s strani Odbora za mednarodno trgovino o čezatlantskih ekonomskih odnosih z dne 26. maja 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obravnave Evropskega parlamenta, organizirane s strani Odbora za mednarodno trgovino o čezatlantskih ekonomskih odnosih z dne 26. maja 2005,

| — | ob upoštevanju delovnega gradiva Odbora za mednarodno trgovino (PE 364.940), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega gradiva Odbora za mednarodno trgovino (PE 364.940),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o izboljšanju odnosov med EU in ZDA v okviru sporazuma o čezatlantskem partnerstvu (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o izboljšanju odnosov med EU in ZDA v okviru sporazuma o čezatlantskem partnerstvu (14),

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za promet in turizem ter Odbora za kulturo in izobraževanje (A6-0131/2006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za promet in turizem ter Odbora za kulturo in izobraževanje (A6-0131/2006),

| A. | ker se ta resolucija osredotoča predvsem na gospodarske odnose EU-ZDA, bi bilo treba potrditi, da čezatlantski odnosi vključujejo vse evropske in ameriške države, |
| --- | --- |

A.

ker se ta resolucija osredotoča predvsem na gospodarske odnose EU-ZDA, bi bilo treba potrditi, da čezatlantski odnosi vključujejo vse evropske in ameriške države,

| B. | ker je globlje povezovanje naravna posledica za dve gospodarstvi, ki imata podobne skupne izvire, razpolagata s podobnimi viri in gospodarskimi modeli, vendar zaradi zgodovinskih, kulturnih in gospodarskih razlogov nikoli ne bosta enaki, |
| --- | --- |

B.

ker je globlje povezovanje naravna posledica za dve gospodarstvi, ki imata podobne skupne izvire, razpolagata s podobnimi viri in gospodarskimi modeli, vendar zaradi zgodovinskih, kulturnih in gospodarskih razlogov nikoli ne bosta enaki,

| C. | ker so gospodarske vezi med EU in ZDA pomemben dejavnik stabilizacije čezatlantskih odnosov na splošno ter so se v zadnjih desetletjih tako zelo razširile, da je vsak od partnerjev vedno bolj soudeležen v gospodarskem razvoju drugega, |
| --- | --- |

C.

ker so gospodarske vezi med EU in ZDA pomemben dejavnik stabilizacije čezatlantskih odnosov na splošno ter so se v zadnjih desetletjih tako zelo razširile, da je vsak od partnerjev vedno bolj soudeležen v gospodarskem razvoju drugega,

| D. | ker trdni politični in gospodarski odnosi ter razvoj skupnih standardov med EU in ZDA samodejno pozitivno vplivajo na države severnoameriškega sporazuma o prosti trgovini (NAFTA), |
| --- | --- |

D.

ker trdni politični in gospodarski odnosi ter razvoj skupnih standardov med EU in ZDA samodejno pozitivno vplivajo na države severnoameriškega sporazuma o prosti trgovini (NAFTA),

| E. | ker bi si EU in ZDA morale v okviru svojega partnerstva, kot tudi v širšem okviru svetovnega upravljanja, prizadevati k spodbujanju mednarodnih in večstranskih meril na področju trgovine (STO), sociale (ILO) in okolja (IPPC in UNEP); |
| --- | --- |

E.

ker bi si EU in ZDA morale v okviru svojega partnerstva, kot tudi v širšem okviru svetovnega upravljanja, prizadevati k spodbujanju mednarodnih in večstranskih meril na področju trgovine (STO), sociale (ILO) in okolja (IPPC in UNEP);

| F. | ker so v kmetijstvu najpomembnejše trgovinske ovire med EU in ZDA, vključno s carinami, kvotami, proizvodnimi, izvoznimi in davčnimi subvencijami ter tehničnimi ovirami, in ker na področjih trgovine in storitev stopnje zaščite ostajajo visoke, medtem ko se vedno bolj odpravljajo carine na proizvode, z izjemo proizvodov v občutljivih sektorjih, |
| --- | --- |

F.

ker so v kmetijstvu najpomembnejše trgovinske ovire med EU in ZDA, vključno s carinami, kvotami, proizvodnimi, izvoznimi in davčnimi subvencijami ter tehničnimi ovirami, in ker na področjih trgovine in storitev stopnje zaščite ostajajo visoke, medtem ko se vedno bolj odpravljajo carine na proizvode, z izjemo proizvodov v občutljivih sektorjih,

| G. | ker sta potrebna močnejše politično vodstvo in jasnejša vizija, da se posodobita NTA iz 1995 in TEP iz 1998 ter se pri tem upoštevajo nova dejstva in stari spori ter se poglobijo čezatlantske vezi, |
| --- | --- |

G.

ker sta potrebna močnejše politično vodstvo in jasnejša vizija, da se posodobita NTA iz 1995 in TEP iz 1998 ter se pri tem upoštevajo nova dejstva in stari spori ter se poglobijo čezatlantske vezi,

| H. | ker morata Evropa in ZDA stopiti v prihodnost z jasno podmeno, da bo imela močnejša čezatlantska vez globalne posledice ter mora zato ustrezno upoštevati interese drugih gospodarskih akterjev, držav in narodov, da se blaginja porazdeli bolj enakopravno in se uspešno naslovijo globalni izzivi na področjih varnosti, svetovnega gospodarskega upravljanja, okolja in zmanjševanja revščine, ki so med seboj povezana, |
| --- | --- |

H.

ker morata Evropa in ZDA stopiti v prihodnost z jasno podmeno, da bo imela močnejša čezatlantska vez globalne posledice ter mora zato ustrezno upoštevati interese drugih gospodarskih akterjev, držav in narodov, da se blaginja porazdeli bolj enakopravno in se uspešno naslovijo globalni izzivi na področjih varnosti, svetovnega gospodarskega upravljanja, okolja in zmanjševanja revščine, ki so med seboj povezana,

| I. | ker je treba dvostranske gospodarske odnose EU-ZDA in večstransko agendo razumeti kot pozitivna procesa, ki se dopolnjujeta in vzajemno krepita, in ker bodo koristi še bolj povezanega trga vplivale na širše gospodarske odnose Evrope z Amerikami, pod pogojem, da se pri regionalnih pogajanjih o integraciji trga ustrezno upoštevajo regionalni interesi, |
| --- | --- |

I.

ker je treba dvostranske gospodarske odnose EU-ZDA in večstransko agendo razumeti kot pozitivna procesa, ki se dopolnjujeta in vzajemno krepita, in ker bodo koristi še bolj povezanega trga vplivale na širše gospodarske odnose Evrope z Amerikami, pod pogojem, da se pri regionalnih pogajanjih o integraciji trga ustrezno upoštevajo regionalni interesi,

| J. | ker bi bilo treba uporabo različnih gospodarskih in pravnih instrumentov za naslavljanje enakih situacij primerno urejati v okviru čezatlantskega gospodarskega partnerstva, da se prepreči razkroj čezatlantskega trga, |
| --- | --- |

J.

ker bi bilo treba uporabo različnih gospodarskih in pravnih instrumentov za naslavljanje enakih situacij primerno urejati v okviru čezatlantskega gospodarskega partnerstva, da se prepreči razkroj čezatlantskega trga,

| K. | ker bi bila večja usklajenost zakonodajnega okvira med EU in ZDA na splošno koristna za vse države, še zlasti pa za trgovinske partnerje v sosedstvu in za države v razvoju, |
| --- | --- |

K.

ker bi bila večja usklajenost zakonodajnega okvira med EU in ZDA na splošno koristna za vse države, še zlasti pa za trgovinske partnerje v sosedstvu in za države v razvoju,

| L. | ker je akcijski načrt za finančne storitve, ob uspešni podpori Parlamenta, odigral pomembno vlogo pri vzpostavljanju konkurenčnejših kapitalskih trgov EU, ki so okrepili konkurenčnost EU, |
| --- | --- |

L.

ker je akcijski načrt za finančne storitve, ob uspešni podpori Parlamenta, odigral pomembno vlogo pri vzpostavljanju konkurenčnejših kapitalskih trgov EU, ki so okrepili konkurenčnost EU,

| M. | ker vedno hitrejše spremembe, ki so v naravi naših tehnoloških in informacijskih družb, nakazujejo, da bi si EU morala bolj prizadevati - v kvalitativnem in kvantitativnem smislu - na področju znanstvenega in tehnološkega razvoja, da bi v zadostni meri premostila „tehnološko vrzel“, ki jo loči od ustreznega sektorja ZDA, ter tako zagotovila primerne razmere za enakost v dvostranski trgovini, |
| --- | --- |

M.

ker vedno hitrejše spremembe, ki so v naravi naših tehnoloških in informacijskih družb, nakazujejo, da bi si EU morala bolj prizadevati - v kvalitativnem in kvantitativnem smislu - na področju znanstvenega in tehnološkega razvoja, da bi v zadostni meri premostila „tehnološko vrzel“, ki jo loči od ustreznega sektorja ZDA, ter tako zagotovila primerne razmere za enakost v dvostranski trgovini,

| N. | ker lahko okrepljeni čezatlantski gospodarski odnosi bistveno prispevajo k doseganju Lizbonskih ciljev, |
| --- | --- |

N.

ker lahko okrepljeni čezatlantski gospodarski odnosi bistveno prispevajo k doseganju Lizbonskih ciljev,

Dejanski čezatlantski trg

| 1. | poudarja, četudi se je v zadnjih letih mogoče zdelo, da je breme odnosov med EU in ZDA na polju politike včasih vplivalo na gospodarsko področje; in ker je bilo nemara videti, da sta se obseg in pomembnost gospodarskih vezi med EU in ZDA zmanjšal zaradi privlačnosti, ki se povezuje z globalizacijo in novimi trgi, kot so Kitajska, Indija in Brazilija; da dejansko drži ravno nasprotno, kar jasno dokazujejo nedavna dela (15):






  a) | trgovina med dvema velikima trgoma je dosegla najvišjo raven doslej, saj zgolj vrednost trgovinske menjave znaša milijardo EUR na dan; |
| --- | --- | --- |

1.

poudarja, četudi se je v zadnjih letih mogoče zdelo, da je breme odnosov med EU in ZDA na polju politike včasih vplivalo na gospodarsko področje; in ker je bilo nemara videti, da sta se obseg in pomembnost gospodarskih vezi med EU in ZDA zmanjšal zaradi privlačnosti, ki se povezuje z globalizacijo in novimi trgi, kot so Kitajska, Indija in Brazilija; da dejansko drži ravno nasprotno, kar jasno dokazujejo nedavna dela (15):

a)

trgovina med dvema velikima trgoma je dosegla najvišjo raven doslej, saj zgolj vrednost trgovinske menjave znaša milijardo EUR na dan;

| b) | trgovina s storitvami je še naprej znatno rasla in izvoz EU v ZDA je znašal skoraj 120 milijard EUR, kar predstavlja skoraj tretjino celotne trgovine s storitvami izven EU in pomeni presežek 15 milijard EUR v trgovini s storitvami z ZDA; |
| --- | --- |

b)

trgovina s storitvami je še naprej znatno rasla in izvoz EU v ZDA je znašal skoraj 120 milijard EUR, kar predstavlja skoraj tretjino celotne trgovine s storitvami izven EU in pomeni presežek 15 milijard EUR v trgovini s storitvami z ZDA;

| c) | medsebojne tuje neposredne investicije (najgloblja oblika čezmejnega povezovanja) čez Atlantik so se znatno povečale in sedaj presegajo vrednost 1,5 bilijona EUR; |
| --- | --- |

c)

medsebojne tuje neposredne investicije (najgloblja oblika čezmejnega povezovanja) čez Atlantik so se znatno povečale in sedaj presegajo vrednost 1,5 bilijona EUR;

| d) | dobički podružnic podjetij iz Evrope na trgu ZDA in dobički podružnic podjetij iz ZDA na evropskem trgu od leta 2003 dosegajo rekordne vrednosti; |
| --- | --- |

d)

dobički podružnic podjetij iz Evrope na trgu ZDA in dobički podružnic podjetij iz ZDA na evropskem trgu od leta 2003 dosegajo rekordne vrednosti;

| 2. | s tem v zvezi poudarja, da se takšne gospodarske vezi med EU in ZDA v velikem obsegu preslikavajo v zaposlovanje, saj čezatlantsko gospodarstvo na vsaki strani zagotavlja skoraj 7 milijonov delovnih mest, ki s tem ostajajo odvisna od njegovega delovanja in širjenja; |
| --- | --- |

2.

s tem v zvezi poudarja, da se takšne gospodarske vezi med EU in ZDA v velikem obsegu preslikavajo v zaposlovanje, saj čezatlantsko gospodarstvo na vsaki strani zagotavlja skoraj 7 milijonov delovnih mest, ki s tem ostajajo odvisna od njegovega delovanja in širjenja;

| 3. | ugotavlja, da zaradi preostalih trgovinskih ovir ostajajo neizkoriščene velike možnosti za rast in zaposlovanje, četudi sta gospodarstvi EU in ZDA postali tako prepleteni in povezani, da tvorita pravi čezatlantski trg; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da zaradi preostalih trgovinskih ovir ostajajo neizkoriščene velike možnosti za rast in zaposlovanje, četudi sta gospodarstvi EU in ZDA postali tako prepleteni in povezani, da tvorita pravi čezatlantski trg;

| 4. | ugotavlja, so odnosi EU-ZDA v veliki meri zasenčeni s političnimi prepiri in jih pogosto zaznamujejo retorični in trgovinski spori; opaža, da se na obeh straneh Atlantika zapostavlja, kako poglobljeno in povezano je postalo čezatlantsko gospodarstvo; zato opozarja pred tveganji, da se te odnose jemlje za samoumevne in se jih obravnava z neškodljivim zanemarjanjem namesto s potrebno stopnjo politične zavzetosti in pozornosti; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, so odnosi EU-ZDA v veliki meri zasenčeni s političnimi prepiri in jih pogosto zaznamujejo retorični in trgovinski spori; opaža, da se na obeh straneh Atlantika zapostavlja, kako poglobljeno in povezano je postalo čezatlantsko gospodarstvo; zato opozarja pred tveganji, da se te odnose jemlje za samoumevne in se jih obravnava z neškodljivim zanemarjanjem namesto s potrebno stopnjo politične zavzetosti in pozornosti;

| 5. | izraža zaskrbljenost, da obstoječi okvir čezatlantskih odnosov ne odraža ustrezno zgoraj navedene stvarnosti; zato poziva k bolj vizionarskemu in strateškemu pristopu, da se ustrezno odgovori na nujna gospodarska vprašanja, s katerimi se soočata gospodarstvi EU in ZDA, kot so politika konkurence, standardizirano upravljanje podjetij, usklajeni ali skupni standardi ter učinkovitejše sodelovanje na področju predpisov; |
| --- | --- |

5.

izraža zaskrbljenost, da obstoječi okvir čezatlantskih odnosov ne odraža ustrezno zgoraj navedene stvarnosti; zato poziva k bolj vizionarskemu in strateškemu pristopu, da se ustrezno odgovori na nujna gospodarska vprašanja, s katerimi se soočata gospodarstvi EU in ZDA, kot so politika konkurence, standardizirano upravljanje podjetij, usklajeni ali skupni standardi ter učinkovitejše sodelovanje na področju predpisov;

Pot naprej: močnejše čezatlantsko gospodarsko partnerstvo

| 6. | ugotavlja, da je zgoraj navedeno sporočilo Komisije z dne 18. maja 2005 dobra osnova za znatno okrepitev čezatlantskih gospodarskih odnosov; poudarja, da je potrebno nadaljnje delo, s katerim se resničnost čezatlantskega trga prevede v delujoč in strateški koncept, ki je sposoben pridobiti zadostno javno in politično podporo; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da je zgoraj navedeno sporočilo Komisije z dne 18. maja 2005 dobra osnova za znatno okrepitev čezatlantskih gospodarskih odnosov; poudarja, da je potrebno nadaljnje delo, s katerim se resničnost čezatlantskega trga prevede v delujoč in strateški koncept, ki je sposoben pridobiti zadostno javno in politično podporo;

| 7. | priporoča, naj se EU in ZDA do naslednjega vrha leta 2006 sporazumeta, da posodobita tako NTA iz leta 1995, kakor tudi TEP iz leta 1998 ter oblikujeta nov Sporazum o čezatlantskem partnerstvu, ki zajema oba prejšnja dokumenta in vodi k vzpostavitvi „čezatlantskega trga brez ovir“ do leta 2015 s pospešenim ciljnim rokom do leta 2010 za finančne storitve in kapitalske trge; ta pobuda bi morala temeljiti na gospodarski pobudi, sprejeti na vrhunskem srečanju EU-ZDA junija 2005, in na skupnem delovnem programu EU-ZDA, ki po sektorjih postavlja posebne cilje z namenom ocenjevanja napredka, doseženega v letih 2005 in 2006, ter podrobnega določanja ukrepov, ki jih je treba sprejeti v prihodnje; |
| --- | --- |

7.

priporoča, naj se EU in ZDA do naslednjega vrha leta 2006 sporazumeta, da posodobita tako NTA iz leta 1995, kakor tudi TEP iz leta 1998 ter oblikujeta nov Sporazum o čezatlantskem partnerstvu, ki zajema oba prejšnja dokumenta in vodi k vzpostavitvi „čezatlantskega trga brez ovir“ do leta 2015 s pospešenim ciljnim rokom do leta 2010 za finančne storitve in kapitalske trge; ta pobuda bi morala temeljiti na gospodarski pobudi, sprejeti na vrhunskem srečanju EU-ZDA junija 2005, in na skupnem delovnem programu EU-ZDA, ki po sektorjih postavlja posebne cilje z namenom ocenjevanja napredka, doseženega v letih 2005 in 2006, ter podrobnega določanja ukrepov, ki jih je treba sprejeti v prihodnje;

| 8. | poudarja, da bi moralo poglavje o gospodarstvu v predlaganem sporazumu o partnerstvu zagotavljati novo zasnovo, ki vključuje: regulativno sodelovanje; niz izvedbenih orodij horizontalnega značaja (vključno z učinkovitim sistemom zgodnjega opozarjanja in sporazumom tretje generacije o uporabi konkurenčnega prava); sektorske sporazume o gospodarskem sodelovanju, ki temeljijo na navedenem skupnem delovnem programu EU-ZDA; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da bi moralo poglavje o gospodarstvu v predlaganem sporazumu o partnerstvu zagotavljati novo zasnovo, ki vključuje: regulativno sodelovanje; niz izvedbenih orodij horizontalnega značaja (vključno z učinkovitim sistemom zgodnjega opozarjanja in sporazumom tretje generacije o uporabi konkurenčnega prava); sektorske sporazume o gospodarskem sodelovanju, ki temeljijo na navedenem skupnem delovnem programu EU-ZDA;

| 9. | poudarja, da krepitev čezatlantskega gospodarskega sodelovanja ne bi smela voditi v šibkejše usklajevanje na področju predpisov, kar bi še spodkopalo zaupanje potrošnikov v povezavi z zdravjem in varnostjo; zato poziva k oživitvi čezatlantskega potrošniškega dialoga in čezatlantskega okoljevarstvenega dialoga, da se razvijejo „najboljše prakse“ za napredek na področju zdravja in varnosti potrošnikov ter varovanja okolja, kar bi prispevalo k trajnostnemu vidiku čezatlantskega trga; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da krepitev čezatlantskega gospodarskega sodelovanja ne bi smela voditi v šibkejše usklajevanje na področju predpisov, kar bi še spodkopalo zaupanje potrošnikov v povezavi z zdravjem in varnostjo; zato poziva k oživitvi čezatlantskega potrošniškega dialoga in čezatlantskega okoljevarstvenega dialoga, da se razvijejo „najboljše prakse“ za napredek na področju zdravja in varnosti potrošnikov ter varovanja okolja, kar bi prispevalo k trajnostnemu vidiku čezatlantskega trga;

| 10. | potrjuje, da je v obstoječem okolju rastočih mednarodnih konkurenčnih pritiskov zamisel o tovrstnem skupnem gospodarskem prostoru ključnega pomena za povečanje politične zavezanosti bolj vsebinski gospodarski agendi, ki krepi konkurenčni položaj na znanju temelječih gospodarstev obeh partnerjev; podpira rast in inovacije ter s tem ustvarja nova delovna mesta in povečuje blaginjo; |
| --- | --- |

10.

potrjuje, da je v obstoječem okolju rastočih mednarodnih konkurenčnih pritiskov zamisel o tovrstnem skupnem gospodarskem prostoru ključnega pomena za povečanje politične zavezanosti bolj vsebinski gospodarski agendi, ki krepi konkurenčni položaj na znanju temelječih gospodarstev obeh partnerjev; podpira rast in inovacije ter s tem ustvarja nova delovna mesta in povečuje blaginjo;

| 11. | ugotavlja, da razdrobljeno mednarodno ureditveno okolje zavira potencial za rast mednarodne trgovine, in poudarja, da je tesnejše sodelovanje med EU in ZDA na področju predpisov bistveno za napredek v smeri boj usklajenega ureditvenega okolja, v katerem lahko gospodarski subjekti iz vseh držav, še zlasti pa tisti iz držav v razvoju, delujejo z nižjimi stroški in bolj svobodno; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da razdrobljeno mednarodno ureditveno okolje zavira potencial za rast mednarodne trgovine, in poudarja, da je tesnejše sodelovanje med EU in ZDA na področju predpisov bistveno za napredek v smeri boj usklajenega ureditvenega okolja, v katerem lahko gospodarski subjekti iz vseh držav, še zlasti pa tisti iz držav v razvoju, delujejo z nižjimi stroški in bolj svobodno;

| 12. | poudarja, da ugoden položaj gospodarstev ZDA in EU ter krepitev njunih gospodarskih odnosov, zlasti prek institucionaliziranih instrumentov, nemalo prispevajo k rasti in razvoju celotnega svetovnega gospodarstva, spričo teže, ki jo imata ti dve območji; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da ugoden položaj gospodarstev ZDA in EU ter krepitev njunih gospodarskih odnosov, zlasti prek institucionaliziranih instrumentov, nemalo prispevajo k rasti in razvoju celotnega svetovnega gospodarstva, spričo teže, ki jo imata ti dve območji;

| 13. | poziva čezatlantsko partnerstvo, ki predstavlja približno 57% svetovnega bruto domačega proizvoda in ostaja dvojno gonilo svetovnega gospodarstva, naj izvaja globalno vodstvo v kontekstu, katerega zaznamujejo rastoča soodvisnost, pojavljanje novih gospodarskih sil in vedno večje število globalnih izzivov, ki prečijo državne meje; s tem v zvezi priporoča bolj poglobljeno in sistematično posvetovanje o skupnih gospodarskih vprašanjih z drugimi večjimi gospodarskimi akterji (kamor sodijo Indija, Japonska, Brazilija, Kanada, Mehika, Čile, Rusija in Kitajska); |
| --- | --- |

13.

poziva čezatlantsko partnerstvo, ki predstavlja približno 57% svetovnega bruto domačega proizvoda in ostaja dvojno gonilo svetovnega gospodarstva, naj izvaja globalno vodstvo v kontekstu, katerega zaznamujejo rastoča soodvisnost, pojavljanje novih gospodarskih sil in vedno večje število globalnih izzivov, ki prečijo državne meje; s tem v zvezi priporoča bolj poglobljeno in sistematično posvetovanje o skupnih gospodarskih vprašanjih z drugimi večjimi gospodarskimi akterji (kamor sodijo Indija, Japonska, Brazilija, Kanada, Mehika, Čile, Rusija in Kitajska);

| 14. | meni, da obstaja potreba po iskanju primernejših in tesnejših oblik boljšega usklajevanja glede monetarnega nihanja, ki je v interesu mednarodnega gospodarstva kot celote, razen teh posebnih gospodarskih območij, predvsem zaradi večje varnosti in stabilnosti v trgovini; |
| --- | --- |

14.

meni, da obstaja potreba po iskanju primernejših in tesnejših oblik boljšega usklajevanja glede monetarnega nihanja, ki je v interesu mednarodnega gospodarstva kot celote, razen teh posebnih gospodarskih območij, predvsem zaradi večje varnosti in stabilnosti v trgovini;

Razvojna agenda iz Dohe

| 15. | poudarja, da imata tako EU kot ZDA posebno odgovornost in si delita skupne cilje ter je zato v njunem interesu, da konstruktivno sodelujeta pri večstranskih pogajanjih v okviru STO, ki so v teku; poziva oba partnerja, naj ob polnem upoštevanju razvojne razsežnosti spoštujeta ambiciozni in široko zastavljeni program razvojne agende iz Dohe, da se tako pripravi teren za uspešen zaključek kroga pogajanj v letu 2006; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da imata tako EU kot ZDA posebno odgovornost in si delita skupne cilje ter je zato v njunem interesu, da konstruktivno sodelujeta pri večstranskih pogajanjih v okviru STO, ki so v teku; poziva oba partnerja, naj ob polnem upoštevanju razvojne razsežnosti spoštujeta ambiciozni in široko zastavljeni program razvojne agende iz Dohe, da se tako pripravi teren za uspešen zaključek kroga pogajanj v letu 2006;

| 16. | poziva EU in ZDA, da popolnoma spoštujeta večstranska pogajanja STO in da ne tekmujeta pri dvostranskih ali regionalnih trgovinskih sporazumih; ponovno poziva Komisijo, naj ne odloča o možnih novih dvostranskih ali regionalnih trgovinskih sporazumih na podlagi zaželenosti ali izvedljivosti, ne da bi se predhodno temeljito posvetovala z Evropskim parlamentom; |
| --- | --- |

16.

poziva EU in ZDA, da popolnoma spoštujeta večstranska pogajanja STO in da ne tekmujeta pri dvostranskih ali regionalnih trgovinskih sporazumih; ponovno poziva Komisijo, naj ne odloča o možnih novih dvostranskih ali regionalnih trgovinskih sporazumih na podlagi zaželenosti ali izvedljivosti, ne da bi se predhodno temeljito posvetovala z Evropskim parlamentom;

| 17. | izraža upanje, da bo prišlo do znatnega zmanjšanja najvišjih vrednosti carin v EU in v ZDA ter drugih pomembnejših tarif, ne glede na to, ali bo krog pogajanj v Dohi uspešno sklenjen; |
| --- | --- |

17.

izraža upanje, da bo prišlo do znatnega zmanjšanja najvišjih vrednosti carin v EU in v ZDA ter drugih pomembnejših tarif, ne glede na to, ali bo krog pogajanj v Dohi uspešno sklenjen;

| 18. | pozdravlja sporazum v okviru STO, da se do leta 2013 dokončno odpravijo vse oblike izvoznih subvencij v kmetijstvu, vključno s pomočjo v hrani in ostalimi oblikami sistemov izvoznih nadomestil, ter poudarja, da je treba na področjih domačih podpor in dostopa do trgov šele doseči primerljiv napredek; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja sporazum v okviru STO, da se do leta 2013 dokončno odpravijo vse oblike izvoznih subvencij v kmetijstvu, vključno s pomočjo v hrani in ostalimi oblikami sistemov izvoznih nadomestil, ter poudarja, da je treba na področjih domačih podpor in dostopa do trgov šele doseči primerljiv napredek;

| 19. | poziva ZDA, naj odpravijo carinske ovire, kakršne so carinske uporabnine in prekomerne zahteve do uvoznikov za izdajanje računov; obžaluje, da Urad ZDA za carine in zaščito meja ne priznava EU kot carinsko unijo in kot „državo poreklo“; vlado ZDA poziva, naj spremeni svoje negativno stališče do članstva v EU v okviru Svetovne carinske organizacije (WCO); |
| --- | --- |

19.

poziva ZDA, naj odpravijo carinske ovire, kakršne so carinske uporabnine in prekomerne zahteve do uvoznikov za izdajanje računov; obžaluje, da Urad ZDA za carine in zaščito meja ne priznava EU kot carinsko unijo in kot „državo poreklo“; vlado ZDA poziva, naj spremeni svoje negativno stališče do članstva v EU v okviru Svetovne carinske organizacije (WCO);

Nadgradnja gospodarske pobude in neuradno srečanje ministrov za gospodarstvo EU-ZDA 30. novembra 2005

| 20. | podpira skupni delovni program EU-ZDA za uresničevanje gospodarske deklaracije, ki je bil sprejet na ravni gospodarskih ministrov EU-ZDA in vsebuje oprijemljive dejavnosti na 11 področjih za napredek čezatlantskega gospodarskega povezovanja; kljub temu pa oba partnerja poziva, naj se bolj usmerjeno in ambiciozno, z dolgoročnimi strateškimi cilji ter s podrobno določenim časovnim razporedom za izvrševanje skupnih ukrepov in projektov lotita dejanskega izvrševanja in poglabljanja tega skupnega delovnega programa, ki bo upošteval posebno vlogo neodvisnih regulativnih agencij; s tem v zvezi ugotavlja, da bi morale biti zainteresirane strani iz že uveljavljenih čezatlantskih dialogov, vključno z združenji potrošnikov, sindikati in okoljevarstvenimi skupinami, bolj dejavno vključene v proces spremljanja in pregledovanja gospodarske pobude in delovnega programa; |
| --- | --- |

20.

podpira skupni delovni program EU-ZDA za uresničevanje gospodarske deklaracije, ki je bil sprejet na ravni gospodarskih ministrov EU-ZDA in vsebuje oprijemljive dejavnosti na 11 področjih za napredek čezatlantskega gospodarskega povezovanja; kljub temu pa oba partnerja poziva, naj se bolj usmerjeno in ambiciozno, z dolgoročnimi strateškimi cilji ter s podrobno določenim časovnim razporedom za izvrševanje skupnih ukrepov in projektov lotita dejanskega izvrševanja in poglabljanja tega skupnega delovnega programa, ki bo upošteval posebno vlogo neodvisnih regulativnih agencij; s tem v zvezi ugotavlja, da bi morale biti zainteresirane strani iz že uveljavljenih čezatlantskih dialogov, vključno z združenji potrošnikov, sindikati in okoljevarstvenimi skupinami, bolj dejavno vključene v proces spremljanja in pregledovanja gospodarske pobude in delovnega programa;

| 21. | meni, da bi moralo gospodarsko poglavje v predlaganem sporazumu o partnerstvu, v skladu z gospodarsko pobudo predlagati določene zamisli za odpravljanje necarinskih ovir v ključnih tržnih sektorjih prek procesa postopnega ureditvenega usklajevanja ter vzajemnega priznavanja pravil in standardov; |
| --- | --- |

21.

meni, da bi moralo gospodarsko poglavje v predlaganem sporazumu o partnerstvu, v skladu z gospodarsko pobudo predlagati določene zamisli za odpravljanje necarinskih ovir v ključnih tržnih sektorjih prek procesa postopnega ureditvenega usklajevanja ter vzajemnega priznavanja pravil in standardov;

Spodbujanje regulativnega sodelovanja in sodelovanja na področju standardov

| 22. | pozdravlja pobudo za organizacijo vsaj dveh srečanj v letu 2006, ki bosta predstavljali začetek uresničevanja zaveze o „ustanovitvi foruma na visoki ravni za sodelovanje na področju regulacije“, kar je ključni element deklaracije vrha iz junija 2005; priporoča hitro in popolno izvrševanje načrta o sodelovanju na področju zakonodaje med EU in ZDA iz leta 2005; opozarja, da sodelovanje na področju zakonodaje ne bo doseglo pričakovanih rezultatov brez zadostne in pravočasne udeležbe in podpore različnih zainteresiranih strani in agencij; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja pobudo za organizacijo vsaj dveh srečanj v letu 2006, ki bosta predstavljali začetek uresničevanja zaveze o „ustanovitvi foruma na visoki ravni za sodelovanje na področju regulacije“, kar je ključni element deklaracije vrha iz junija 2005; priporoča hitro in popolno izvrševanje načrta o sodelovanju na področju zakonodaje med EU in ZDA iz leta 2005; opozarja, da sodelovanje na področju zakonodaje ne bo doseglo pričakovanih rezultatov brez zadostne in pravočasne udeležbe in podpore različnih zainteresiranih strani in agencij;

| 23. | ponovno poudarja, da je še vedno treba odpraviti veliko število ovir za trgovino in naložbe tako v EU kot v ZDA, ter z zaskrbljenostjo opaža povečan pritisk, da bi na tujo konkurenco odgovorili s protekcionističnimi ali nepoštenimi trgovinskimi ukrepi; poudarja, da bi morala obnovljena zaveza načelom odprtosti, preglednosti in pravne države, ki se odražajo v gospodarski pobudi in v predlaganem novem sporazumu o čezatlantskem partnerstvu, pomagati odpraviti večino teh težav; |
| --- | --- |

23.

ponovno poudarja, da je še vedno treba odpraviti veliko število ovir za trgovino in naložbe tako v EU kot v ZDA, ter z zaskrbljenostjo opaža povečan pritisk, da bi na tujo konkurenco odgovorili s protekcionističnimi ali nepoštenimi trgovinskimi ukrepi; poudarja, da bi morala obnovljena zaveza načelom odprtosti, preglednosti in pravne države, ki se odražajo v gospodarski pobudi in v predlaganem novem sporazumu o čezatlantskem partnerstvu, pomagati odpraviti večino teh težav;

| 24. | podarja, da so zakonske ovire na področju zakonodaje postale ena od najpomembnejših ovir za trgovino in naložbe med EU in ZDA, ter zlasti opozarja pred širjenjem neupravičenih dodatnih predpisov na ravni držav, nespoštovanjem zadevnih mednarodnih standardov kot osnovi za tehnične prepise ter prakso prekomernega zanašanja v ZDA na postopke certificiranja, ki jih opravlja tretja oseba; |
| --- | --- |

24.

podarja, da so zakonske ovire na področju zakonodaje postale ena od najpomembnejših ovir za trgovino in naložbe med EU in ZDA, ter zlasti opozarja pred širjenjem neupravičenih dodatnih predpisov na ravni držav, nespoštovanjem zadevnih mednarodnih standardov kot osnovi za tehnične prepise ter prakso prekomernega zanašanja v ZDA na postopke certificiranja, ki jih opravlja tretja oseba;

| 25. | izraža zaskrbljenost glede pomanjkanja jasne opredelitve „nacionalne varnosti“ v ZDA ter njene pretirane rabe v vlogi omejitve za trgovino in naložbe; zlasti obžaluje tako imenovani „amandma Berry“, ki ga uporablja ministrstvo za obrambo, in „amandma Exon-Florio“ iz leta 1988 ter naknadno zakonodajo, usmerjeno v omejevanje tujih naložb v podjetja ali tuje lastništvo podjetij, ki so v povezavi z nacionalno varnostjo, četudi le bežno; |
| --- | --- |

25.

izraža zaskrbljenost glede pomanjkanja jasne opredelitve „nacionalne varnosti“ v ZDA ter njene pretirane rabe v vlogi omejitve za trgovino in naložbe; zlasti obžaluje tako imenovani „amandma Berry“, ki ga uporablja ministrstvo za obrambo, in „amandma Exon-Florio“ iz leta 1988 ter naknadno zakonodajo, usmerjeno v omejevanje tujih naložb v podjetja ali tuje lastništvo podjetij, ki so v povezavi z nacionalno varnostjo, četudi le bežno;

| 26. | ugotavlja, da razlike med pravili, po katerih delujejo sodišča, ter razlike med praksami priznavanja odločb sodišč v državah EU in v zveznimi državami ZDA pomembno vplivajo na pravne spore glede čezatlantskih transakcij; EU in ZDA prosi, naj preučita, če je mogoč sporazum o pristojnostih in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da razlike med pravili, po katerih delujejo sodišča, ter razlike med praksami priznavanja odločb sodišč v državah EU in v zveznimi državami ZDA pomembno vplivajo na pravne spore glede čezatlantskih transakcij; EU in ZDA prosi, naj preučita, če je mogoč sporazum o pristojnostih in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah;

| 27. | ugotavlja, da čezatlantski trg telekomunikacij še vedno zavirajo zakonske ovire in neusklajeni standardi, kar se kaže v položaju, v katerem nobeno podjetje iz ZDA ali iz Evrope ne deluje v večjem obsegu na obeh kontinentih in to navkljub dejstvu, da ima devet od desetih največjih telekomunikacijskih podjetij na svetu sedež v EU ali v ZDA; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da čezatlantski trg telekomunikacij še vedno zavirajo zakonske ovire in neusklajeni standardi, kar se kaže v položaju, v katerem nobeno podjetje iz ZDA ali iz Evrope ne deluje v večjem obsegu na obeh kontinentih in to navkljub dejstvu, da ima devet od desetih največjih telekomunikacijskih podjetij na svetu sedež v EU ali v ZDA;

Spodbujanje odprtih in konkurenčnih kapitalskih trgov

| 28. | poziva k vzajemnem priznanju računovodskih standardov, čemur bi sledilo tudi njihovo postopno zbliževanje, utemeljeno na zanesljivem regulativnem nadzoru, da bi lahko podjetja na obeh trgih uporabljala en sam standard in da se zmanjšajo stroški borzne kotacije; vendar poziva Komisijo, naj pozorno spremlja popolno enakovrednost načrta Uprave za mednarodne računovodske standarde/Uprave za finančne računovodske standarde, da se prepreči kakršnakoli pristranskost v korist ZDA; |
| --- | --- |

28.

poziva k vzajemnem priznanju računovodskih standardov, čemur bi sledilo tudi njihovo postopno zbliževanje, utemeljeno na zanesljivem regulativnem nadzoru, da bi lahko podjetja na obeh trgih uporabljala en sam standard in da se zmanjšajo stroški borzne kotacije; vendar poziva Komisijo, naj pozorno spremlja popolno enakovrednost načrta Uprave za mednarodne računovodske standarde/Uprave za finančne računovodske standarde, da se prepreči kakršnakoli pristranskost v korist ZDA;

| 29. | poziva h krepitvi dialoga o ureditvi finančnih trgov prek dveletnega pregleda politike na področju čezatlantskih finančnih storitev med Evropskim parlamentom in Komisijo ter ustreznimi organi ZDA in gospodarskimi odbori kongresa ZDA, ki se opravi pred vsakoletnim vrhom EU-ZDA in po njem; pozdravlja delo, ki so ga doslej opravili predstavniki industrije, kot je Združenje za terminske pogodbe in opcije; |
| --- | --- |

29.

poziva h krepitvi dialoga o ureditvi finančnih trgov prek dveletnega pregleda politike na področju čezatlantskih finančnih storitev med Evropskim parlamentom in Komisijo ter ustreznimi organi ZDA in gospodarskimi odbori kongresa ZDA, ki se opravi pred vsakoletnim vrhom EU-ZDA in po njem; pozdravlja delo, ki so ga doslej opravili predstavniki industrije, kot je Združenje za terminske pogodbe in opcije;

| 30. | odločno zavrača ameriško odložitev izvajanja sporazuma Basel II o kapitalskih zahtevah in poziva ZDA, naj spoštujejo svoje obveze, da se v svetovnem merilu ustvarijo enaki konkurenčni pogoji za banke; verjame, da bi lahko različni pristopi ovirali banke iz EU, ki poslujejo v ZDA, pri vzpostavljanju integriranih sistemov za upravljanje tveganj; |
| --- | --- |

30.

odločno zavrača ameriško odložitev izvajanja sporazuma Basel II o kapitalskih zahtevah in poziva ZDA, naj spoštujejo svoje obveze, da se v svetovnem merilu ustvarijo enaki konkurenčni pogoji za banke; verjame, da bi lahko različni pristopi ovirali banke iz EU, ki poslujejo v ZDA, pri vzpostavljanju integriranih sistemov za upravljanje tveganj;

| 31. | izraža nezadovoljstvo, ker morajo pozavarovalnice iz EU, ki poslujejo v ZDA, v celoti zavarovati tveganja in se soočiti z zelo diskriminatornimi državnimi predpisi, ki z ohranjanjem prekomernih zavarovanj tveganja od njih zahtevajo prekomerno financiranje lastnih obveznosti (tovrstni pogoji zavarovanja ne veljajo za pooblaščene ameriške pozavarovalnice, ki poslujejo na ozemlju ZDA); pristojne oblasti v ZDA poziva, naj si prizadevajo za nadaljnje vzajemno čezatlantsko priznavanje in poenotenje zahtev na področju solventnosti in poročanja; |
| --- | --- |

31.

izraža nezadovoljstvo, ker morajo pozavarovalnice iz EU, ki poslujejo v ZDA, v celoti zavarovati tveganja in se soočiti z zelo diskriminatornimi državnimi predpisi, ki z ohranjanjem prekomernih zavarovanj tveganja od njih zahtevajo prekomerno financiranje lastnih obveznosti (tovrstni pogoji zavarovanja ne veljajo za pooblaščene ameriške pozavarovalnice, ki poslujejo na ozemlju ZDA); pristojne oblasti v ZDA poziva, naj si prizadevajo za nadaljnje vzajemno čezatlantsko priznavanje in poenotenje zahtev na področju solventnosti in poročanja;

| 32. | vztraja pri hitrem zbliževanju pravil o umiku iz borzne kotacije v ZDA, ki trenutno nalagajo zapletene zahteve podjetjem iz EU, ki se želijo izpisati iz registra; pozdravlja nedavni predlog komisije ZDA za borzni nadzor, da se kot poglavitno merilo obravnava obseg trgovanja in ne število delničarjev; prosi Komisijo, naj spremlja nadaljnji razvoj dogodkov, da zagotovi zaščito interesov EU; |
| --- | --- |

32.

vztraja pri hitrem zbliževanju pravil o umiku iz borzne kotacije v ZDA, ki trenutno nalagajo zapletene zahteve podjetjem iz EU, ki se želijo izpisati iz registra; pozdravlja nedavni predlog komisije ZDA za borzni nadzor, da se kot poglavitno merilo obravnava obseg trgovanja in ne število delničarjev; prosi Komisijo, naj spremlja nadaljnji razvoj dogodkov, da zagotovi zaščito interesov EU;

| 33. | verjame v bolj skladen dialog o upravljanju podjetij ter v usklajevanje zahtev glede upravljanja in nadzorovanja podjetij, ki bo preprečeval primere ekstrateritorialnosti, kakršen nastopi v primeru zakona „Sarbanes-Oxley“, lahko tudi z izboljšanjem čezatlantskega dialoga o upravljanju podjetij; poziva, da EU in ZDA tesneje sodelujeta pri strogem preverjanju globalnih skladov za zavarovanje vlaganj v rizične naložbe; |
| --- | --- |

33.

verjame v bolj skladen dialog o upravljanju podjetij ter v usklajevanje zahtev glede upravljanja in nadzorovanja podjetij, ki bo preprečeval primere ekstrateritorialnosti, kakršen nastopi v primeru zakona „Sarbanes-Oxley“, lahko tudi z izboljšanjem čezatlantskega dialoga o upravljanju podjetij; poziva, da EU in ZDA tesneje sodelujeta pri strogem preverjanju globalnih skladov za zavarovanje vlaganj v rizične naložbe;

| 34. | zahteva posodobitev podatkov Komisije o uporabi direktive EU o obdavčitvi prihrankov v povezavi z ZDA; |
| --- | --- |

34.

zahteva posodobitev podatkov Komisije o uporabi direktive EU o obdavčitvi prihrankov v povezavi z ZDA;

Sodelovanje pri boju proti pranju denarja in financiranju terorizma

| 35. | ugotavlja, da so odprti trgi zelo odvisni od varnih in zanesljivih struktur ter da sta zaupanje in samozavest bistvenega pomena za globalne trgovinske odnose; izraža podporo tesnemu sodelovanju med EU in ZDA za nadaljnji boj proti podjetniškim in finančnim goljufijam, pranju denarja ter financiranju terorizma
  ,
  medtem ko se je treba izogniti nepotrebnemu oviranju običajnega tržnega in zasebnega poslovanja; |
| --- | --- |

35.

ugotavlja, da so odprti trgi zelo odvisni od varnih in zanesljivih struktur ter da sta zaupanje in samozavest bistvenega pomena za globalne trgovinske odnose; izraža podporo tesnemu sodelovanju med EU in ZDA za nadaljnji boj proti podjetniškim in finančnim goljufijam, pranju denarja ter financiranju terorizma
  ,
  medtem ko se je treba izogniti nepotrebnemu oviranju običajnega tržnega in zasebnega poslovanja;

Vzpodbujanje inovacij in razvoja tehnologije

| 36. | pozdravlja cilj, da se na številnih ključnih področjih povečajo sinergije prek Atlantika in se s tem omogoči razvoj močnejših, na znanju temelječih gospodarstev; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja cilj, da se na številnih ključnih področjih povečajo sinergije prek Atlantika in se s tem omogoči razvoj močnejših, na znanju temelječih gospodarstev;

| 37. | spodbuja ustanovitev čezatlantskega raziskovalnega partnerstva, ki v skupne raziskovalne projekte vključuje MSP, in sprejetje ukrepov za spodbujanje vračanja evropskih raziskovalcev v Evropo; |
| --- | --- |

37.

spodbuja ustanovitev čezatlantskega raziskovalnega partnerstva, ki v skupne raziskovalne projekte vključuje MSP, in sprejetje ukrepov za spodbujanje vračanja evropskih raziskovalcev v Evropo;

| 38. | poudarja, da za obe strani koristno spodbujanje sodelovanja pri raziskavah in razvoju ter prizadevanje za programe naložb, na primer, na naslednjih področjih:






  a) | tehnologije za kopenski prevoz visoke hitrosti in zlasti nove oblike učinkovitih sistemov množičnega prevoza za razvoj mest; |
| --- | --- | --- |

38.

poudarja, da za obe strani koristno spodbujanje sodelovanja pri raziskavah in razvoju ter prizadevanje za programe naložb, na primer, na naslednjih področjih:

a)

tehnologije za kopenski prevoz visoke hitrosti in zlasti nove oblike učinkovitih sistemov množičnega prevoza za razvoj mest;

| b) | razvoj sintetičnih goriv in električnih pogonskih mehanizmov za avtomobile, tovornjake in avtobuse ter uporaba gorivnih celic itd.; |
| --- | --- |

b)

razvoj sintetičnih goriv in električnih pogonskih mehanizmov za avtomobile, tovornjake in avtobuse ter uporaba gorivnih celic itd.;

| c) | razvoj novih tehnologij za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

c)

razvoj novih tehnologij za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov;

| 39. | v tem oziru želi spomniti države članice in ZDA na zavezo, ki sta jo obe strani podali v skupni deklaraciji iz leta 2003 o spodbujanju „gospodarstva, ki temelji na vodiku“; pozdravlja napredek, ki je bil narejen v tej smeri, vendar pa meni, da je potrebno nadaljnje sodelovanje; |
| --- | --- |

39.

v tem oziru želi spomniti države članice in ZDA na zavezo, ki sta jo obe strani podali v skupni deklaraciji iz leta 2003 o spodbujanju „gospodarstva, ki temelji na vodiku“; pozdravlja napredek, ki je bil narejen v tej smeri, vendar pa meni, da je potrebno nadaljnje sodelovanje;

| 40. | meni, da so informacijske in komunikacijske tehnologije zelo pomembne za obe gospodarstvi; zato priporoča vrsto skupnih ukrepov za:






  a) | spodbujanje uporabe ključnih tehnologij, kot so širokopasovno omrežje, radiofrekvenčne naprave za prepoznavanje in druge inovativne tehnologije, ob upoštevanju medobratovalnosti; |
| --- | --- | --- |

40.

meni, da so informacijske in komunikacijske tehnologije zelo pomembne za obe gospodarstvi; zato priporoča vrsto skupnih ukrepov za:

a)

spodbujanje uporabe ključnih tehnologij, kot so širokopasovno omrežje, radiofrekvenčne naprave za prepoznavanje in druge inovativne tehnologije, ob upoštevanju medobratovalnosti;

| b) | varnost omrežij in lažji pretok informacij ob hkratnem posvečanju posebne pozornosti neželeni e-pošti (spam); |
| --- | --- |

b)

varnost omrežij in lažji pretok informacij ob hkratnem posvečanju posebne pozornosti neželeni e-pošti (spam);

| c) | zagotovitev tesnega sodelovanja med agencijami za spletno varnost; |
| --- | --- |

c)

zagotovitev tesnega sodelovanja med agencijami za spletno varnost;

| d) | odpravo visokih stroškov gostovanja; |
| --- | --- |

d)

odpravo visokih stroškov gostovanja;

| 41. | meni, da sedmi okvirni program za raziskave in razvoj predstavlja enkratno priložnost skupnega ukrepanja za:






  a) | določitev prednostnih področij raziskovalnega sodelovanja z namenom razvoja novih čezatlantskih trgov (npr. tehnologije za vodikove gorilne celice in nanotehnologija); |
| --- | --- | --- |

41.

meni, da sedmi okvirni program za raziskave in razvoj predstavlja enkratno priložnost skupnega ukrepanja za:

a)

določitev prednostnih področij raziskovalnega sodelovanja z namenom razvoja novih čezatlantskih trgov (npr. tehnologije za vodikove gorilne celice in nanotehnologija);

| b) | skupne raziskave na področjih, pomembnih za civilno varnost, ter na področju zanesljivosti zapletenih mrežnih sistemov in informacijskih struktur, ki podpirajo tehnologije informacijske družbe; |
| --- | --- |

b)

skupne raziskave na področjih, pomembnih za civilno varnost, ter na področju zanesljivosti zapletenih mrežnih sistemov in informacijskih struktur, ki podpirajo tehnologije informacijske družbe;

| c) | spodbujanje tesnega sodelovanja med Evropskim raziskovalnim svetom (ERS) in Nacionalno znanstveno fundacijo (NSF); |
| --- | --- |

c)

spodbujanje tesnega sodelovanja med Evropskim raziskovalnim svetom (ERS) in Nacionalno znanstveno fundacijo (NSF);

| 42. | meni, da novi in že obstoječi vesoljski programi v določeni meri ponujajo možnost za skupne dejavnosti na področju raziskovanja vesolja:






  a) | s spodbujanjem sodelovanja na pomembnih področjih, kot so opazovanje zemlje, satelitska navigacija (ki jo omogočata Galileo in GPS), elektronska komunikacija, znanost o vesolju in raziskovanje vesolja; |
| --- | --- | --- |

42.

meni, da novi in že obstoječi vesoljski programi v določeni meri ponujajo možnost za skupne dejavnosti na področju raziskovanja vesolja:

a)

s spodbujanjem sodelovanja na pomembnih področjih, kot so opazovanje zemlje, satelitska navigacija (ki jo omogočata Galileo in GPS), elektronska komunikacija, znanost o vesolju in raziskovanje vesolja;

| b) | z odstranitvijo regulativnih ovir pri vzpostavljanju učinkovitega čezatlantskega trga za vesoljsko industrijo; |
| --- | --- |

b)

z odstranitvijo regulativnih ovir pri vzpostavljanju učinkovitega čezatlantskega trga za vesoljsko industrijo;

| c) | odpravo nepotrebnega nadzora v okviru predpisov ZDA o mednarodni trgovini z orožjem (International Traffic in Arms Regulations) in liberalizacijo mednarodnega trga za katapulte; |
| --- | --- |

c)

odpravo nepotrebnega nadzora v okviru predpisov ZDA o mednarodni trgovini z orožjem (International Traffic in Arms Regulations) in liberalizacijo mednarodnega trga za katapulte;

| 43. | prosi Komisijo, naj poleg že obstoječih skupnih raziskav pandemičnih bolezni predlaga skupni raziskovalni program za malarijo; |
| --- | --- |

43.

prosi Komisijo, naj poleg že obstoječih skupnih raziskav pandemičnih bolezni predlaga skupni raziskovalni program za malarijo;

| 44. | podpira ukrepe za pospeševanje podjetništva in prevzemanje tveganja v EU, utemeljene na ustreznih primerih, ki na tem področju predstavljajo moč ZDA; |
| --- | --- |

44.

podpira ukrepe za pospeševanje podjetništva in prevzemanje tveganja v EU, utemeljene na ustreznih primerih, ki na tem področju predstavljajo moč ZDA;

Povečevanje trgovine, števila potovanj in varnosti

| 45. | ugotavlja, da je vizumska politika sedaj v izključni pristojnosti Skupnosti; poziva Komisijo, naj takoj začne pogajanja z ameriško administracijo, da bi bil program Visa Waiver veljaven za vse evropske državljane in da bi odpravili trenutno diskriminacijo, zlasti zoper državljane novih držav članic; |
| --- | --- |

45.

ugotavlja, da je vizumska politika sedaj v izključni pristojnosti Skupnosti; poziva Komisijo, naj takoj začne pogajanja z ameriško administracijo, da bi bil program Visa Waiver veljaven za vse evropske državljane in da bi odpravili trenutno diskriminacijo, zlasti zoper državljane novih držav članic;

| 46. | poudarja, da so se zapleteni postopki za pridobitev vizumov prevedli v povečane stroške za podjetja in državljane; pozdravlja pobudo „zaupanja vreden potnik“, ki bi morala temeljiti na vzajemno razvitih standardih in bi bila sredstvo za olajšanje poslovnih in turističnih potovanj; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da so se zapleteni postopki za pridobitev vizumov prevedli v povečane stroške za podjetja in državljane; pozdravlja pobudo „zaupanja vreden potnik“, ki bi morala temeljiti na vzajemno razvitih standardih in bi bila sredstvo za olajšanje poslovnih in turističnih potovanj;

| 47. | obžaluje, da je za večino državljanov EU še vedno veljaven strog nadzor vizumov, kar deluje kot zavora za prosto gibanje in izmenjavo delavcev ter vseh tistih, ki morajo službeno potovati ali bivati v ZDA; ZDA poziva, naj glede tega pokažejo večjo prožnost, zlasti za evropske državljane, ki redno poslovno potujejo v ZDA; |
| --- | --- |

47.

obžaluje, da je za večino državljanov EU še vedno veljaven strog nadzor vizumov, kar deluje kot zavora za prosto gibanje in izmenjavo delavcev ter vseh tistih, ki morajo službeno potovati ali bivati v ZDA; ZDA poziva, naj glede tega pokažejo večjo prožnost, zlasti za evropske državljane, ki redno poslovno potujejo v ZDA;

Spodbujanje energetske učinkovitosti

| 48. | priporoča - glede na to, da je energetska politika bistvena za gospodarski razvoj in je ni mogoče ločiti od ključnih geopolitičnih vprašanj in zunanje politike - bolj odkrito in odprto izmenjavo mnenj o načinih povečanja odprtosti svetovnega energetskega trga, spodbujanju obnovljivih virov energije povsod po svetu, razvijanju tesnejšega sodelovanja s partnerskimi dobavitelji ter določitvi skupne strategije za zanesljivo oskrbo z energijo in drugih politik za spodbujanje geopolitične in gospodarske stabilnosti v državah dobaviteljicah in v tranzitnih državah; |
| --- | --- |

48.

priporoča - glede na to, da je energetska politika bistvena za gospodarski razvoj in je ni mogoče ločiti od ključnih geopolitičnih vprašanj in zunanje politike - bolj odkrito in odprto izmenjavo mnenj o načinih povečanja odprtosti svetovnega energetskega trga, spodbujanju obnovljivih virov energije povsod po svetu, razvijanju tesnejšega sodelovanja s partnerskimi dobavitelji ter določitvi skupne strategije za zanesljivo oskrbo z energijo in drugih politik za spodbujanje geopolitične in gospodarske stabilnosti v državah dobaviteljicah in v tranzitnih državah;

| 49. | obžaluje, da le EU prevzema vodenje na področju mednarodne politike o podnebnih spremembah ter da so ZDA največji svetovni onesnaževalec s toplogrednimi plini in da jih je s tem v zvezi še vedno treba na vseh političnih ravneh pozivati, naj prevzamejo svojo odgovornost glede podnebnih sprememb; obžaluje, da je Vlada ZDA še vedno tako nenaklonjena vstopu v kakršno koli pomembno mednarodno partnerstvo o podnebnih spremembah, vendar ugotavlja, da je naredila majhen korak naprej, saj se je sedaj pripravljena, glede na to, kar je bilo dogovorjeno decembra 2005 na montrealski konferenci okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, zavezati k v prihodnost usmerjenemu dialogu; pozdravlja dejstvo, da pojavljanje skupnih interesov v ZDA, vključno s člani kongresa iz obeh domov in strank, državnimi zakonodajalci, lokalnimi oblastmi, nevladnimi organizacijami in predstavniki poslovne skupnosti, spodbuja k bolj ambicioznemu načrtu za reševanje problematike emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

49.

obžaluje, da le EU prevzema vodenje na področju mednarodne politike o podnebnih spremembah ter da so ZDA največji svetovni onesnaževalec s toplogrednimi plini in da jih je s tem v zvezi še vedno treba na vseh političnih ravneh pozivati, naj prevzamejo svojo odgovornost glede podnebnih sprememb; obžaluje, da je Vlada ZDA še vedno tako nenaklonjena vstopu v kakršno koli pomembno mednarodno partnerstvo o podnebnih spremembah, vendar ugotavlja, da je naredila majhen korak naprej, saj se je sedaj pripravljena, glede na to, kar je bilo dogovorjeno decembra 2005 na montrealski konferenci okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, zavezati k v prihodnost usmerjenemu dialogu; pozdravlja dejstvo, da pojavljanje skupnih interesov v ZDA, vključno s člani kongresa iz obeh domov in strank, državnimi zakonodajalci, lokalnimi oblastmi, nevladnimi organizacijami in predstavniki poslovne skupnosti, spodbuja k bolj ambicioznemu načrtu za reševanje problematike emisij toplogrednih plinov;

| 50. | meni, da energetski sektor predstavlja skupen izziv tako za EU kot za ZDA in da, čeprav sta obe strani ločeno sprejeli pomembne ukrepe, ta sektor zahteva vzajemno koristen pristop, ki stremi k:






  a) | oblikovanju skupne strategije proti visoki stopnji odvisnosti od fosilnih virov energije z izvajanjem konkretnih ukrepov glede energetske učinkovitosti, obnovljivih virov energije in varnosti oskrbe, tako z energijo kot v sektorju prometa; |
| --- | --- | --- |

50.

meni, da energetski sektor predstavlja skupen izziv tako za EU kot za ZDA in da, čeprav sta obe strani ločeno sprejeli pomembne ukrepe, ta sektor zahteva vzajemno koristen pristop, ki stremi k:

a)

oblikovanju skupne strategije proti visoki stopnji odvisnosti od fosilnih virov energije z izvajanjem konkretnih ukrepov glede energetske učinkovitosti, obnovljivih virov energije in varnosti oskrbe, tako z energijo kot v sektorju prometa;

| b) | razvoju čistih tehnologij za kombinirano proizvodnjo toplote in električne energije (CHP) in obnovljivih tehnologij (npr. zajema in hrambe ogljika ter drugih tehnologij z nizko vsebnostjo ogljika); |
| --- | --- |

b)

razvoju čistih tehnologij za kombinirano proizvodnjo toplote in električne energije (CHP) in obnovljivih tehnologij (npr. zajema in hrambe ogljika ter drugih tehnologij z nizko vsebnostjo ogljika);

| c) | spodbujanju ZDA in gospodarsko razvijajočih se novih industrializiranih držav, kot sta Kitajska in Indija, da po izteku Kjotskega protokola skupaj z EU razvijejo ukrepe za dosego dolgoročnega in gospodarsko trajnostnega zmanjšanja emisij ter za primeren odziv na že nastalo škodo zaradi podnebnih sprememb, ob upoštevanju stroškov in okoljskih vprašanj; |
| --- | --- |

c)

spodbujanju ZDA in gospodarsko razvijajočih se novih industrializiranih držav, kot sta Kitajska in Indija, da po izteku Kjotskega protokola skupaj z EU razvijejo ukrepe za dosego dolgoročnega in gospodarsko trajnostnega zmanjšanja emisij ter za primeren odziv na že nastalo škodo zaradi podnebnih sprememb, ob upoštevanju stroškov in okoljskih vprašanj;

| d) | priznanju pomembne vloge jedrske energije pri zagotavljanju električne energije, ki ne vključuje ogljika, ter nadaljevanju skupnega raziskovanja razvoja te ključne tehnologije in načinov, kako lahko ta tehnologija pospeši razvoj gospodarstva, ki bo temeljilo na vodiku; |
| --- | --- |

d)

priznanju pomembne vloge jedrske energije pri zagotavljanju električne energije, ki ne vključuje ogljika, ter nadaljevanju skupnega raziskovanja razvoja te ključne tehnologije in načinov, kako lahko ta tehnologija pospeši razvoj gospodarstva, ki bo temeljilo na vodiku;

| e) | razvoju — skupaj z Mednarodno agencijo za atomsko energijo -skupnega predloga za večstranski okvir o globalni jedrski politiki, ki poglablja varnost in preprečuje zlorabo jedrskih materialov v vojaške namene; |
| --- | --- |

e)

razvoju — skupaj z Mednarodno agencijo za atomsko energijo -skupnega predloga za večstranski okvir o globalni jedrski politiki, ki poglablja varnost in preprečuje zlorabo jedrskih materialov v vojaške namene;

| f) | kasnejšemu razvoju skupne strategije, tako glede drugih držav z velikim ali hitro rastočim povpraševanjem po energiji kot tudi glede držav proizvajalk; |
| --- | --- |

f)

kasnejšemu razvoju skupne strategije, tako glede drugih držav z velikim ali hitro rastočim povpraševanjem po energiji kot tudi glede držav proizvajalk;

| 51. | poudarja potrebo po krepitvi znanstvenega sodelovanja EU-ZDA na področju biogoriv in priporoča, da se čim prej začne izvajati pobuda za skupni delovni program EU-ZDA o biogorivih, ki se osredotoča zlasti na bioetanol in biodizel druge generacije; |
| --- | --- |

51.

poudarja potrebo po krepitvi znanstvenega sodelovanja EU-ZDA na področju biogoriv in priporoča, da se čim prej začne izvajati pobuda za skupni delovni program EU-ZDA o biogorivih, ki se osredotoča zlasti na bioetanol in biodizel druge generacije;

Pravice intelektualne lastnine

| 52. | pozdravlja dogovor s srečanja gospodarskih ministrov EU-ZDA, da se do vrha EU-ZDA 2006 pripravi strategija sodelovanja pri uveljavljanju pravic intelektualne lastnine, ki se bo ukvarjala s kršenji pravic intelektualne lastnine, pomanjkanjem učinkovitega uveljavljanja teh pravic v tretjih državah, zlasti na Kitajskem in v Rusiji, ter bo izboljšala sodelovanje pri carinskem in čezmejnem uveljavljanju, spodbujala partnerstva med zasebnim in javnim ter usklajevala tehnično pomoč tretjim državam; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja dogovor s srečanja gospodarskih ministrov EU-ZDA, da se do vrha EU-ZDA 2006 pripravi strategija sodelovanja pri uveljavljanju pravic intelektualne lastnine, ki se bo ukvarjala s kršenji pravic intelektualne lastnine, pomanjkanjem učinkovitega uveljavljanja teh pravic v tretjih državah, zlasti na Kitajskem in v Rusiji, ter bo izboljšala sodelovanje pri carinskem in čezmejnem uveljavljanju, spodbujala partnerstva med zasebnim in javnim ter usklajevala tehnično pomoč tretjim državam;

| 53. | obžaluje, da glede geografskih označbah ni skupnega razumevanja; obžaluje, da soobstoj v temelju različni patentnih sistemov (sistem „prvi, ki izumi“ v ZDA, medtem ko ostali svet uporablja sistem „prvi, ki prijavi“) še vedno predstavlja velike težave za podjetja iz EU; spodbuja kongres ZDA, naj si prizadeva za reformo patentnega sistema v smeri sistema „prvi, ki prijavi“; |
| --- | --- |

53.

obžaluje, da glede geografskih označbah ni skupnega razumevanja; obžaluje, da soobstoj v temelju različni patentnih sistemov (sistem „prvi, ki izumi“ v ZDA, medtem ko ostali svet uporablja sistem „prvi, ki prijavi“) še vedno predstavlja velike težave za podjetja iz EU; spodbuja kongres ZDA, naj si prizadeva za reformo patentnega sistema v smeri sistema „prvi, ki prijavi“;

| 54. | spodbuja EU in ZDA, naj z uporabo ustreznih poti delujeta skupaj v boju proti kršenju pravic intelektualne lastnine v tretjih državah, zlasti na Kitajskem in v Rusiji; |
| --- | --- |

54.

spodbuja EU in ZDA, naj z uporabo ustreznih poti delujeta skupaj v boju proti kršenju pravic intelektualne lastnine v tretjih državah, zlasti na Kitajskem in v Rusiji;

Naložbe

| 55. | priporoča, da se na vrhu 2006 uradno sprejme celovit popis, v katerem se navedejo poglavitne preostale ovire za medsebojne naložbe, skupaj s seznamom zahtevanih posebnih ukrepov, s katerimi se zmanjšajo ali odpravijo takšne ovire, popolnoma skladno s pravili na notranjem trgu, vključno s predpisi na področju javnih storitev ter s previdnostnim načelom; |
| --- | --- |

55.

priporoča, da se na vrhu 2006 uradno sprejme celovit popis, v katerem se navedejo poglavitne preostale ovire za medsebojne naložbe, skupaj s seznamom zahtevanih posebnih ukrepov, s katerimi se zmanjšajo ali odpravijo takšne ovire, popolnoma skladno s pravili na notranjem trgu, vključno s predpisi na področju javnih storitev ter s previdnostnim načelom;

| 56. | podpira ukrepe v podporo investicijam in stopnjevanje pri odpravljanju vseh čezatlantskih ovir za investicije prek zbliževanja računovodskih standardov, enakih konkurenčnih pogojev na finančnih trgih, vzajemne poštene politike konkurence in postopne ukinitve zaščitnih ukrepov, ki še veljajo na določenih področjih; dvomi v upravičenost preostalih omejitev lastništva v ZDA, zlasti v obrambnem in letalskem sektorju, in podpira reformo ameriškega odbora za tuje naložbe; poziva k pripravi študije Komisije o preprekah za prevzeme na notranjem trgu, ki kupce iz EU postavljajo v slabši položaj glede na tiste iz ZDA; poziva Komisijo, naj zagotovi, da lastniške omejitve v EU ne morejo služiti kot utemeljitev za ohranjanje omejitev v ZDA; |
| --- | --- |

56.

podpira ukrepe v podporo investicijam in stopnjevanje pri odpravljanju vseh čezatlantskih ovir za investicije prek zbliževanja računovodskih standardov, enakih konkurenčnih pogojev na finančnih trgih, vzajemne poštene politike konkurence in postopne ukinitve zaščitnih ukrepov, ki še veljajo na določenih področjih; dvomi v upravičenost preostalih omejitev lastništva v ZDA, zlasti v obrambnem in letalskem sektorju, in podpira reformo ameriškega odbora za tuje naložbe; poziva k pripravi študije Komisije o preprekah za prevzeme na notranjem trgu, ki kupce iz EU postavljajo v slabši položaj glede na tiste iz ZDA; poziva Komisijo, naj zagotovi, da lastniške omejitve v EU ne morejo služiti kot utemeljitev za ohranjanje omejitev v ZDA;

Politika konkurenčnosti in njeno uveljavljanje

| 57. | zahteva vzpostavitev skupnega čezatlantskega okvira o politiki konkurenčnosti, ki povečuje usklajenost izvršnih dejavnosti in spodbuja izmenjavo zaupnih informacij; vztraja, da je enakopravno uveljavljanje pravil konkurence na obeh straneh Antlantika, ne glede na to, v kateri državi je podjetje ustanovljeno, ključnega pomena za vzpostavitev konkurenčnega in enotnega čezatlantskega trga; |
| --- | --- |

57.

zahteva vzpostavitev skupnega čezatlantskega okvira o politiki konkurenčnosti, ki povečuje usklajenost izvršnih dejavnosti in spodbuja izmenjavo zaupnih informacij; vztraja, da je enakopravno uveljavljanje pravil konkurence na obeh straneh Antlantika, ne glede na to, v kateri državi je podjetje ustanovljeno, ključnega pomena za vzpostavitev konkurenčnega in enotnega čezatlantskega trga;

| 58. | podpira cilj, da se z Združenimi državami sklene dodatni sporazum o konkurenčnosti, ki omogoča izmenjavo zaupnih informacij pri preiskavah v okviru zadevnih konkurenčnih zakonodaj EU in ZDA; |
| --- | --- |

58.

podpira cilj, da se z Združenimi državami sklene dodatni sporazum o konkurenčnosti, ki omogoča izmenjavo zaupnih informacij pri preiskavah v okviru zadevnih konkurenčnih zakonodaj EU in ZDA;

Javna naročila

| 59. | priporoča, da vrh 2006 uradno sprejme celovit popis vseh pravnih, praktičnih in tehničnih ovir za čezmejna javna naročila med obema partnerjema, skupaj s seznamom ukrepov za odpravljanje teh ovir, ki upošteva poseben primer storitev v javnem iteresu; partnerja spodbuja, naj oba presežeta obstoječe in bodoče obveznosti iz GPA, s čimer se na eni strani omogoči razširitev polja priložnosti za obe podpisnici, na drugi strani pa se okrepi evropska konkurenčnost in ustvarijo novi trgi za podjetja iz EU, zlasti za MSP; |
| --- | --- |

59.

priporoča, da vrh 2006 uradno sprejme celovit popis vseh pravnih, praktičnih in tehničnih ovir za čezmejna javna naročila med obema partnerjema, skupaj s seznamom ukrepov za odpravljanje teh ovir, ki upošteva poseben primer storitev v javnem iteresu; partnerja spodbuja, naj oba presežeta obstoječe in bodoče obveznosti iz GPA, s čimer se na eni strani omogoči razširitev polja priložnosti za obe podpisnici, na drugi strani pa se okrepi evropska konkurenčnost in ustvarijo novi trgi za podjetja iz EU, zlasti za MSP;

| 60. | podpira krepitev sodelovanja med EU in ZDA na področju odpiranja trga z javnimi naročili; poudarja, da bo sprejetje enakih konkurenčnih pogojev na tem področju ustvarilo nove možnosti za podjetja iz EU, zlasti za MSP; |
| --- | --- |

60.

podpira krepitev sodelovanja med EU in ZDA na področju odpiranja trga z javnimi naročili; poudarja, da bo sprejetje enakih konkurenčnih pogojev na tem področju ustvarilo nove možnosti za podjetja iz EU, zlasti za MSP;

| 61. | obžaluje dejstvo, da ZDA ohranjajo širok spekter diskriminatornih določb „kupuj ameriško“, katerim se pridružujejo tudi druge za infrastrukturne programe, ki se financirajo na zvezni ravni; obžaluje zlasti dejstvo, da je za evropska podjetja, ki delujejo na področju obrambe, še vedno težko sklepati posle na ameriškem obrambnem trgu ter si pridobiti ameriško tehnologijo s področja obrambe, zaradi odsotnosti dejanskega dvostranskega čezatlantskega sodelovanja pri nudenju obrambe ter na splošno na področju obrambne industrije; kongres ZDA prosi, naj se sprijazni z resničnim čezatlantskim gospodarstvom, celo na trgih, povezanih z varnostjo; |
| --- | --- |

61.

obžaluje dejstvo, da ZDA ohranjajo širok spekter diskriminatornih določb „kupuj ameriško“, katerim se pridružujejo tudi druge za infrastrukturne programe, ki se financirajo na zvezni ravni; obžaluje zlasti dejstvo, da je za evropska podjetja, ki delujejo na področju obrambe, še vedno težko sklepati posle na ameriškem obrambnem trgu ter si pridobiti ameriško tehnologijo s področja obrambe, zaradi odsotnosti dejanskega dvostranskega čezatlantskega sodelovanja pri nudenju obrambe ter na splošno na področju obrambne industrije; kongres ZDA prosi, naj se sprijazni z resničnim čezatlantskim gospodarstvom, celo na trgih, povezanih z varnostjo;

Storitve/Vzajemno priznavanje kvalifikacij

| 62. | ugotavlja, da je le združenje arhitektov spodbudilo pristojne oblasti na obeh straneh, naj kot del delovnega programa pregledajo vzajemno priznavanje poklicnih kvalifikacij; ugotavlja, da se za ostale poklice zdi, da postopke priznavanja raje izvajajo v okviru partnerskih združenj v EU in ZDA; prosi Komisijo, naj o obstoječih omejitvah za vzajemno priznavanje kvalifikacij na obeh straneh poroča zadevnim odborom Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

62.

ugotavlja, da je le združenje arhitektov spodbudilo pristojne oblasti na obeh straneh, naj kot del delovnega programa pregledajo vzajemno priznavanje poklicnih kvalifikacij; ugotavlja, da se za ostale poklice zdi, da postopke priznavanja raje izvajajo v okviru partnerskih združenj v EU in ZDA; prosi Komisijo, naj o obstoječih omejitvah za vzajemno priznavanje kvalifikacij na obeh straneh poroča zadevnim odborom Evropskega parlamenta;

| 63. | ugotavlja, da med zveznimi državami v ZDA še vedno obstajajo velike razlike glede horizontalnega priznavanja diplom in poklicne usposobljenosti, kar omejuje nadaljnji razvoj na čezatlantskem trgu, zlasti v sektorju storitev; Komisijo nujno poziva, naj na določenih področjih, kot so na primer dovoljenja za pilotiranje, začne s pogajanji z namenom sklenitve sporazumov; ZDA pa poziva, naj razvijejo sistem, ki temelji na evropskem modelu, pri katerem se med državami vzajemno priznavajo skoraj vse diplome in poklicne kvalifikacije, takšen pa je tudi dejanski položaj na notranjem trgu EU; |
| --- | --- |

63.

ugotavlja, da med zveznimi državami v ZDA še vedno obstajajo velike razlike glede horizontalnega priznavanja diplom in poklicne usposobljenosti, kar omejuje nadaljnji razvoj na čezatlantskem trgu, zlasti v sektorju storitev; Komisijo nujno poziva, naj na določenih področjih, kot so na primer dovoljenja za pilotiranje, začne s pogajanji z namenom sklenitve sporazumov; ZDA pa poziva, naj razvijejo sistem, ki temelji na evropskem modelu, pri katerem se med državami vzajemno priznavajo skoraj vse diplome in poklicne kvalifikacije, takšen pa je tudi dejanski položaj na notranjem trgu EU;

Storitve/Storitve v letalskem prometu

| 64. | pozdravlja napredek, ki je bil nedavno dosežen pri pogajanjih za liberalizacijo letalskih storitev, in poudarja potrebo, da se čimprej doseže celosten, na vzajemnosti utemeljen sporazum, ki rešuje vprašanje omejitev lastniških deležev v ameriških letalskih družbah; |
| --- | --- |

64.

pozdravlja napredek, ki je bil nedavno dosežen pri pogajanjih za liberalizacijo letalskih storitev, in poudarja potrebo, da se čimprej doseže celosten, na vzajemnosti utemeljen sporazum, ki rešuje vprašanje omejitev lastniških deležev v ameriških letalskih družbah;

| 65. | vztraja pri tem, da mora sporazum o čezatlantskem partnerstvu, ki naj bi bil sklenjen leta 2007, zaradi velikega pomena trgovine in turizma za obe strani, obvezno vsebovati posebno poglavje o prometni politiki, ki ga dopolnjujejo srečanja na vrhu, srečanja med pristojnimi odbori za promet v Kongresu ZDA in v Evropskem parlamentu, srečanja med ameriškim ministrom za promet in pristojnim komisarjem EU skupaj z uradniki Komisije ter tudi sodelovanje med agencijami za varnost zračnega prometa in ustreznimi organi ameriške zvezne administracije; |
| --- | --- |

65.

vztraja pri tem, da mora sporazum o čezatlantskem partnerstvu, ki naj bi bil sklenjen leta 2007, zaradi velikega pomena trgovine in turizma za obe strani, obvezno vsebovati posebno poglavje o prometni politiki, ki ga dopolnjujejo srečanja na vrhu, srečanja med pristojnimi odbori za promet v Kongresu ZDA in v Evropskem parlamentu, srečanja med ameriškim ministrom za promet in pristojnim komisarjem EU skupaj z uradniki Komisije ter tudi sodelovanje med agencijami za varnost zračnega prometa in ustreznimi organi ameriške zvezne administracije;

Reševanje sporov EU/ZDA v okviru STO

| 66. | vztraja pri tem, četudi lahko preiskave pred odbori STO povzročijo znatna politična trenja, da so trgovinski ali gospodarski spori naravna sestavina čezatlantskih gospodarskih odnosov; |
| --- | --- |

66.

vztraja pri tem, četudi lahko preiskave pred odbori STO povzročijo znatna politična trenja, da so trgovinski ali gospodarski spori naravna sestavina čezatlantskih gospodarskih odnosov;

| 67. | priporoča na treh točkah osnovano skupno strategijo za zmanjševanje števila sporov med največjima svetovnima trgovinskima silama, ki se širijo v celotno areno STO:






  a) | sprejetje uradne zaveze na najvišji ravni, da se bo spoštovalo sprejeta večstranska trgovinska pravila ter hitro in celovito izvrševalo odločitev odborov STO; |
| --- | --- | --- |

67.

priporoča na treh točkah osnovano skupno strategijo za zmanjševanje števila sporov med največjima svetovnima trgovinskima silama, ki se širijo v celotno areno STO:

a)

sprejetje uradne zaveze na najvišji ravni, da se bo spoštovalo sprejeta večstranska trgovinska pravila ter hitro in celovito izvrševalo odločitev odborov STO;

| b) | okrepitev politične zaveze, da bodo pred pritožbo v okviru mehanizma za reševanje sporov STO izrabljena vsa dvostranska diplomatska sredstva, pri čemer se upošteva potreba po zaščiti zakonitih interesov gospodarskih subjektov in trgovcev; |
| --- | --- |

b)

okrepitev politične zaveze, da bodo pred pritožbo v okviru mehanizma za reševanje sporov STO izrabljena vsa dvostranska diplomatska sredstva, pri čemer se upošteva potreba po zaščiti zakonitih interesov gospodarskih subjektov in trgovcev;

| c) | oba partnerja morata priznati, da imajo zakonodajalci in vlade legitimno pravico zaščititi zdravje in okolje svojih državljanov, EU in ZDA pa morata zagotoviti nediskriminatornost, sorazmernost in znanstveno utemeljenost svojih ureditev na teh področjih, da se preprečijo protekcionistične zlorabe, ob istočasni skladnosti z notranjimi pravili in previdnostnim načelom; |
| --- | --- |

c)

oba partnerja morata priznati, da imajo zakonodajalci in vlade legitimno pravico zaščititi zdravje in okolje svojih državljanov, EU in ZDA pa morata zagotoviti nediskriminatornost, sorazmernost in znanstveno utemeljenost svojih ureditev na teh področjih, da se preprečijo protekcionistične zlorabe, ob istočasni skladnosti z notranjimi pravili in previdnostnim načelom;

| 68. | prosi Komisijo, naj Evropskemu parlamentu predloži poročilo, v katerem so ocenjene prednosti in slabosti bolj formalnega mehanizma za reševanje dvostranskih trgovinskih sporov, pri čemer se upoštevajo podobne obstoječe ureditve med EU in ostalimi tretjimi državami; |
| --- | --- |

68.

prosi Komisijo, naj Evropskemu parlamentu predloži poročilo, v katerem so ocenjene prednosti in slabosti bolj formalnega mehanizma za reševanje dvostranskih trgovinskih sporov, pri čemer se upoštevajo podobne obstoječe ureditve med EU in ostalimi tretjimi državami;

| 69. | ugotavlja, da metodologija, ki jo oblasti ZDA uporabljajo v povezavi z zaščito trgovinske menjave, v nekaterih primerih predstavlja nezakonito trgovinsko oviro, in poudarja, da so v okviru sistema za reševanje sporov STO tudi drugi, ne le EU, že uspešno izpodbijali odkrito protekcionistično uporabo instrumentov za zaščito trgovinske menjave, kakršno je zaslediti v primerih „amandmaja Byrd“ ali zaščite ameriške železarske industrije; |
| --- | --- |

69.

ugotavlja, da metodologija, ki jo oblasti ZDA uporabljajo v povezavi z zaščito trgovinske menjave, v nekaterih primerih predstavlja nezakonito trgovinsko oviro, in poudarja, da so v okviru sistema za reševanje sporov STO tudi drugi, ne le EU, že uspešno izpodbijali odkrito protekcionistično uporabo instrumentov za zaščito trgovinske menjave, kakršno je zaslediti v primerih „amandmaja Byrd“ ali zaščite ameriške železarske industrije;

| 70. | pozdravlja v ameriškem kongresu sprejet „zakon o zmanjšanju primanjkljaja iz leta 2005“(Deficit Reduction Act 2005), ki razveljavlja „amandma Byrd“, vendar obžaluje, da zaradi prehodne določbe ta razveljavitev ne bo začela veljati takoj; zato poziva kongres ZDA, naj takoj odpravi prehodno določbo, da delitev sredstev ameriškim podjetjem, ki se zberejo v obliki protidampinških in protisubvencijskih dajatev, ne bo še nadaljnjih nekaj let izkrivljala konkurenčnih pogojev na trgu ZDA v škodo uvoženega blaga; |
| --- | --- |

70.

pozdravlja v ameriškem kongresu sprejet „zakon o zmanjšanju primanjkljaja iz leta 2005“(Deficit Reduction Act 2005), ki razveljavlja „amandma Byrd“, vendar obžaluje, da zaradi prehodne določbe ta razveljavitev ne bo začela veljati takoj; zato poziva kongres ZDA, naj takoj odpravi prehodno določbo, da delitev sredstev ameriškim podjetjem, ki se zberejo v obliki protidampinških in protisubvencijskih dajatev, ne bo še nadaljnjih nekaj let izkrivljala konkurenčnih pogojev na trgu ZDA v škodo uvoženega blaga;

| 71. | ponovno izraža svojo zaskrbljenost zaradi velike neposredne in posredne pomoči vlade ameriški industriji v obliki neposrednih subvencij, zaščitne zakonodaje in davčnih politik; zlasti poudarja, da so vsa poročila o shemi zunanjetrgovinskih organizacij v ZDA (Foreign Sales Corporations - FSC), ki sta jih pripravila delovna skupina in pritožbeni organ STO, prišla do sklepa, da ZDA, kljub večjim spremembam v svoji zakonodaji, še vedno ne upoštevajo v celoti prejšnjih odločb STO in priporočil organa za reševanje sporov v okviru STO; zato poziva kongres ZDA, naj „zakon o ustvarjanju delovnih mest v Ameriki“ („zakon o delovnih mestih“), ki vsebuje „klavzulo o dedovanju“(Grandfathering Clause), v celoti uskladi s prejšnjimi odločbami STO in priporočili organa za reševanje sporov; |
| --- | --- |

71.

ponovno izraža svojo zaskrbljenost zaradi velike neposredne in posredne pomoči vlade ameriški industriji v obliki neposrednih subvencij, zaščitne zakonodaje in davčnih politik; zlasti poudarja, da so vsa poročila o shemi zunanjetrgovinskih organizacij v ZDA (Foreign Sales Corporations - FSC), ki sta jih pripravila delovna skupina in pritožbeni organ STO, prišla do sklepa, da ZDA, kljub večjim spremembam v svoji zakonodaji, še vedno ne upoštevajo v celoti prejšnjih odločb STO in priporočil organa za reševanje sporov v okviru STO; zato poziva kongres ZDA, naj „zakon o ustvarjanju delovnih mest v Ameriki“ („zakon o delovnih mestih“), ki vsebuje „klavzulo o dedovanju“(Grandfathering Clause), v celoti uskladi s prejšnjimi odločbami STO in priporočili organa za reševanje sporov;

| 72. | pozdravlja dejstvo, da se je dolgoletni spor glede „podjetij s podružnicami v tujini“ (Foreign Sales Corporations (FSC)) zaključil, ko je kongres ZDA razveljavil davčne olajšave v prid ameriškim podjetjem, ki so bile predvidene v zakonu o ustvarjanju delovnih mest v Ameriki, in so nezdružljive z merili STO; |
| --- | --- |

72.

pozdravlja dejstvo, da se je dolgoletni spor glede „podjetij s podružnicami v tujini“ (Foreign Sales Corporations (FSC)) zaključil, ko je kongres ZDA razveljavil davčne olajšave v prid ameriškim podjetjem, ki so bile predvidene v zakonu o ustvarjanju delovnih mest v Ameriki, in so nezdružljive z merili STO;

| 73. | v zvezi s primerom Airbus-Boeing obžaluje, da se ZDA in EU po nepotrebnem ukvarjata z verjetno največjim, najbolj zapletenim in najdražjim pravnim sporom v zgodovini STO; obe strani poziva, naj okrepita posvetovanja na najvišji ravni, da se raziščejo možnosti doseganja pragmatične rešitve, s katero se preprečijo nepotrebni prizivi pred STO; |
| --- | --- |

73.

v zvezi s primerom Airbus-Boeing obžaluje, da se ZDA in EU po nepotrebnem ukvarjata z verjetno največjim, najbolj zapletenim in najdražjim pravnim sporom v zgodovini STO; obe strani poziva, naj okrepita posvetovanja na najvišji ravni, da se raziščejo možnosti doseganja pragmatične rešitve, s katero se preprečijo nepotrebni prizivi pred STO;

| 74. | poudarja, da primer genetsko spremenjenih organizmov pred STO na noben način ne postavlja pod vprašaj evropske zakonodaje na področju tržne odobritve biotehnoloških proizvodov, temveč se nanaša ne zastarele postopke ocenjevanja biotehnologije, ki so bili revidirani že po začetku postopka pred delovno skupino STO; |
| --- | --- |

74.

poudarja, da primer genetsko spremenjenih organizmov pred STO na noben način ne postavlja pod vprašaj evropske zakonodaje na področju tržne odobritve biotehnoloških proizvodov, temveč se nanaša ne zastarele postopke ocenjevanja biotehnologije, ki so bili revidirani že po začetku postopka pred delovno skupino STO;

| 75. | pozdravlja odločitev EU, da s spremembo svoje zakonodaje o hormonih iz leta 2003 izpolni odločbo STO; želi si, da bi se razrešila nenehna nesoglasja med ZDA (in Kanado) in EU glede nadaljnje uporabe protiukrepov, ter poziva ZDA, naj odpravijo trgovinske sankcije, ki jih že od leta 1999 uveljavljajo proti evropskim proizvodom; |
| --- | --- |

75.

pozdravlja odločitev EU, da s spremembo svoje zakonodaje o hormonih iz leta 2003 izpolni odločbo STO; želi si, da bi se razrešila nenehna nesoglasja med ZDA (in Kanado) in EU glede nadaljnje uporabe protiukrepov, ter poziva ZDA, naj odpravijo trgovinske sankcije, ki jih že od leta 1999 uveljavljajo proti evropskim proizvodom;

| 76. | obžaluje, da ZDA še niso opustile svoje protidampinške metodologije, ki je poznana pod imenom „ničelna nastavitev“(zeroing), navkljub dejstvu, da je STO v primeru posteljnine nedvoumno obsodila to prakso; |
| --- | --- |

76.

obžaluje, da ZDA še niso opustile svoje protidampinške metodologije, ki je poznana pod imenom „ničelna nastavitev“(zeroing), navkljub dejstvu, da je STO v primeru posteljnine nedvoumno obsodila to prakso;

| 77. | poudarja, da je sistem reševanja sporov v okviru STO središčna sestavina za zagotavljanje varnosti in predvidljivosti v večstranskem trgovinskem sistemu; izraža zaskrbljenost, da so ZDA v nekaterih primerih uporabile pristop, ki ni v skladu z njihovimi mednarodnimi obveznostmi, tako da so uporabile zakonodajo ali zavrnile odpravo zakonodaje, s katero kršijo obveznosti v okviru STO in s tem resno škodijo industriji EU in tretjih držav; zato poziva kongres ZDA, naj izboljša svoje dosedanje upoštevanje ugotovitev mehanizma poravnave sporov v okviru STO; |
| --- | --- |

77.

poudarja, da je sistem reševanja sporov v okviru STO središčna sestavina za zagotavljanje varnosti in predvidljivosti v večstranskem trgovinskem sistemu; izraža zaskrbljenost, da so ZDA v nekaterih primerih uporabile pristop, ki ni v skladu z njihovimi mednarodnimi obveznostmi, tako da so uporabile zakonodajo ali zavrnile odpravo zakonodaje, s katero kršijo obveznosti v okviru STO in s tem resno škodijo industriji EU in tretjih držav; zato poziva kongres ZDA, naj izboljša svoje dosedanje upoštevanje ugotovitev mehanizma poravnave sporov v okviru STO;

Druga globalna vprašanja

| 78. | obžaluje, da sodelovanje pri vprašanjih monetarne in makroekonomske politike ni vključeno v gospodarsko pobudo in v delovni program; ponovno izraža zaskrbljenost, da bi velik ameriški zvezni proračunski primanjkljaj in primanjkljaj na tekočem računu plačilne bilance utegnila nevarno vplivati na svetovno gospodarstvo; zato poziva Evropsko centralno banko in ameriške Zvezne rezerve, naj tesneje sodelujeta pri vprašanjih globalne monetarne politike in finančne stabilnosti; |
| --- | --- |

78.

obžaluje, da sodelovanje pri vprašanjih monetarne in makroekonomske politike ni vključeno v gospodarsko pobudo in v delovni program; ponovno izraža zaskrbljenost, da bi velik ameriški zvezni proračunski primanjkljaj in primanjkljaj na tekočem računu plačilne bilance utegnila nevarno vplivati na svetovno gospodarstvo; zato poziva Evropsko centralno banko in ameriške Zvezne rezerve, naj tesneje sodelujeta pri vprašanjih globalne monetarne politike in finančne stabilnosti;

| 79. | ponovno poziva čezatlantska partnerja naj skupaj znova ocenita svoje strategije in instrumente za razvojno in humanitarno pomoč, vključno z njunim usklajevanjem z bretton-woodskimi institucijami, da se izboljša učinkovitost, doslednost in usklajenost odzivov EU in ZDA na globalne izzive, zlasti na odpravljanje revščine, nalezljive bolezni in razkrajanje okolja; |
| --- | --- |

79.

ponovno poziva čezatlantska partnerja naj skupaj znova ocenita svoje strategije in instrumente za razvojno in humanitarno pomoč, vključno z njunim usklajevanjem z bretton-woodskimi institucijami, da se izboljša učinkovitost, doslednost in usklajenost odzivov EU in ZDA na globalne izzive, zlasti na odpravljanje revščine, nalezljive bolezni in razkrajanje okolja;

| 80. | prosi Komisijo, naj oceni obstoječe mehanizme financiranja in načrtovanja, namenjene financiranju skupnih programov EU-ZDA v tretjih državah, da se oblikuje bolj učinkovita in produktivna procedura; |
| --- | --- |

80.

prosi Komisijo, naj oceni obstoječe mehanizme financiranja in načrtovanja, namenjene financiranju skupnih programov EU-ZDA v tretjih državah, da se oblikuje bolj učinkovita in produktivna procedura;

| 81. | meni, da lahko „kulturni ključ“ prispeva k okrepitvi čezatlantskih odnosov in spodbudi partnerstvo in vzajemno razumevanje med Evropejci in Američani; |
| --- | --- |

81.

meni, da lahko „kulturni ključ“ prispeva k okrepitvi čezatlantskih odnosov in spodbudi partnerstvo in vzajemno razumevanje med Evropejci in Američani;

| 82. | poziva EU in ZDA, naj v medsebojnih gospodarskih odnosih upoštevajo vlogo in posebnosti kulturnega in izobraževalnega sektorja; |
| --- | --- |

82.

poziva EU in ZDA, naj v medsebojnih gospodarskih odnosih upoštevajo vlogo in posebnosti kulturnega in izobraževalnega sektorja;

| 83. | zato poziva, naj se vzpostavi čezatlantski dialog o kulturi (tudi o avdiovizualnem sektorju) in o izobraževanju, ki bo spodbudil redne izmenjave dobrih praks in izkušenj, predvsem glede:






  a) | ukrepov za boj proti piratstvu in ponarejanju, |
| --- | --- | --- |

83.

zato poziva, naj se vzpostavi čezatlantski dialog o kulturi (tudi o avdiovizualnem sektorju) in o izobraževanju, ki bo spodbudil redne izmenjave dobrih praks in izkušenj, predvsem glede:

a)

ukrepov za boj proti piratstvu in ponarejanju,

| b) | izboljšanja pravnih sistemov pri širjenju zvočnih in avdiovizualnih vsebin preko interneta in zagotavljanje njihove združljivosti z avtorskimi pravicami in honoriranjem avtorjev, |
| --- | --- |

b)

izboljšanja pravnih sistemov pri širjenju zvočnih in avdiovizualnih vsebin preko interneta in zagotavljanje njihove združljivosti z avtorskimi pravicami in honoriranjem avtorjev,

| c) | poznavanja kinematografske dediščine ZDA in EU, zlasti evropske filmske produkcije v Ameriki, kjer je manj razširjena, da bi spodbudili vzajemno razumevanje, |
| --- | --- |

c)

poznavanja kinematografske dediščine ZDA in EU, zlasti evropske filmske produkcije v Ameriki, kjer je manj razširjena, da bi spodbudili vzajemno razumevanje,

| d) | ukrepov za spodbujanje bolj uravnotežene filmske distribucije in preprečevanje nelojalne konkurence ali zlorab dominantnega položaja na nekaterih trgih vEU, skupaj z odpravo morebitnih pravnih ali dejanskih ovir pri distribuciji evropskih avdiovizualnih izdelkov v ZDA, |
| --- | --- |

d)

ukrepov za spodbujanje bolj uravnotežene filmske distribucije in preprečevanje nelojalne konkurence ali zlorab dominantnega položaja na nekaterih trgih vEU, skupaj z odpravo morebitnih pravnih ali dejanskih ovir pri distribuciji evropskih avdiovizualnih izdelkov v ZDA,

| e) | vzpostavitve ustreznih mehanizmov za razvoj in okrepitev kulturnega turizma med obema celinama; |
| --- | --- |

e)

vzpostavitve ustreznih mehanizmov za razvoj in okrepitev kulturnega turizma med obema celinama;

| 84. | v zvezi z izobraževanjem poziva, da se dialog osredotoči zlasti na:






  a) | poglabljanje vzajemnega priznavanja poklicnih kvalifikacij, še posebej v umetniških disciplinah, z namenom spodbujanja mobilnosti „kulturnih akterjev“ in izmenjav umetnikov in drugih izvajalcev, |
| --- | --- | --- |

84.

v zvezi z izobraževanjem poziva, da se dialog osredotoči zlasti na:

a)

poglabljanje vzajemnega priznavanja poklicnih kvalifikacij, še posebej v umetniških disciplinah, z namenom spodbujanja mobilnosti „kulturnih akterjev“ in izmenjav umetnikov in drugih izvajalcev,

| b) | spodbujanje raziskav in izmenjav univerzitetnih učiteljev, raziskovalnega osebja in študentov na področjih, ki pripomorejo k utrditvi gospodarskih in znanstvenih odnosov med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike, pri čemer se zlasti upošteva njihov program sodelovanja na področju visokega izobraževanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja (16), |
| --- | --- |

b)

spodbujanje raziskav in izmenjav univerzitetnih učiteljev, raziskovalnega osebja in študentov na področjih, ki pripomorejo k utrditvi gospodarskih in znanstvenih odnosov med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike, pri čemer se zlasti upošteva njihov program sodelovanja na področju visokega izobraževanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja (16),

| c) | zavest o pomembnosti družbe znanja in utrjevanje vseživljenjskega učenja; |
| --- | --- |

c)

zavest o pomembnosti družbe znanja in utrjevanje vseživljenjskega učenja;

| 85. | ob upoštevanju členov 133 in 151 Pogodbe ES meni, da je zaradi posebne narave avdiovizualnega sektorja ključnega pomena, da se čezatlantska izmenjava odvija na osnovi spoštovanja kulturne in jezikovne raznolikosti Evropske unije; s tem v zvezi poziva k izvrševanju primernih ukrepov za spodbujanje kulturne raznolikosti in povečanje kulturnih izmenjav; |
| --- | --- |

85.

ob upoštevanju členov 133 in 151 Pogodbe ES meni, da je zaradi posebne narave avdiovizualnega sektorja ključnega pomena, da se čezatlantska izmenjava odvija na osnovi spoštovanja kulturne in jezikovne raznolikosti Evropske unije; s tem v zvezi poziva k izvrševanju primernih ukrepov za spodbujanje kulturne raznolikosti in povečanje kulturnih izmenjav;

| 86. | poziva evropske institucije, da svojo partnerico ZDA seznanijo z dejavnostjo Unije v prid Konvencije UNESCO o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izražanj; |
| --- | --- |

86.

poziva evropske institucije, da svojo partnerico ZDA seznanijo z dejavnostjo Unije v prid Konvencije UNESCO o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izražanj;

| 87. | poudarja pomen osredotočanja na vprašanja zaščite podatkov v okviru čezatlantskih odnosov; ugotavlja, da je glede na zaščito podatkov v čezatlantskih izmenjavah, ki je v določenih pogledih pomanjkljiva, primerno, da se ovrednotijo področja, kjer izmenjava informacij s tretjimi državami navidezno dobro deluje (kot so načela varnega pristana), da se uspešne rešitve razširijo na več področij; |
| --- | --- |

87.

poudarja pomen osredotočanja na vprašanja zaščite podatkov v okviru čezatlantskih odnosov; ugotavlja, da je glede na zaščito podatkov v čezatlantskih izmenjavah, ki je v določenih pogledih pomanjkljiva, primerno, da se ovrednotijo področja, kjer izmenjava informacij s tretjimi državami navidezno dobro deluje (kot so načela varnega pristana), da se uspešne rešitve razširijo na več področij;

| 88. | pozdravlja nedavno študijo o makroekonomskih koristih spodbujanja nadaljnjega gospodarskega povezovanja med EU in ZDA, ki jo je opravila Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), v kateri se ocenjuje, da bo zaradi znatnega odpravljanja ovir za dostopanje na trg, tuje neposredne naložbe in trgovino, BDP na prebivalca v EU porasel med 2% in 3,5 %, v ZDA pa med 1% in 3 %; |
| --- | --- |

88.

pozdravlja nedavno študijo o makroekonomskih koristih spodbujanja nadaljnjega gospodarskega povezovanja med EU in ZDA, ki jo je opravila Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), v kateri se ocenjuje, da bo zaradi znatnega odpravljanja ovir za dostopanje na trg, tuje neposredne naložbe in trgovino, BDP na prebivalca v EU porasel med 2% in 3,5 %, v ZDA pa med 1% in 3 %;

| 89. | zahteva, da EU izpelje podrobno in celostno študijo, v kateri: (a) se prepoznajo posledice odpravljanja preostalih carinskih in necarinskih ovir za trgovino in naložbe med EU in ZDA; (b) se na vseh področjih preuči možnosti za predhodno ali naknadno, kot je bolj primerno, uskladitev predpisov; (c) se oceni učinek uskladitve predpisov med EU in ZDA na tretje države ali njihovo približevanje; (d) preuči se izvedljivost „regulatornega mostu“, v skladu s katerim je neko blago ali storitev, po tem ko je bilo odobreno, sprejemljivo povsod na čezatlantskem trgu; |
| --- | --- |

89.

zahteva, da EU izpelje podrobno in celostno študijo, v kateri: (a) se prepoznajo posledice odpravljanja preostalih carinskih in necarinskih ovir za trgovino in naložbe med EU in ZDA; (b) se na vseh področjih preuči možnosti za predhodno ali naknadno, kot je bolj primerno, uskladitev predpisov; (c) se oceni učinek uskladitve predpisov med EU in ZDA na tretje države ali njihovo približevanje; (d) preuči se izvedljivost „regulatornega mostu“, v skladu s katerim je neko blago ali storitev, po tem ko je bilo odobreno, sprejemljivo povsod na čezatlantskem trgu;

Čezatlantski dialogi

| 90. | poudarja pomembnost čezatlantskih dialogov pri krepitvi vezi med EU in ZDA; ugotavlja, da so dialogi - z delom pri pomembnejših vprašanjih na področjih, ki jih zadevajo, in z dragocenim prispevkom k oblikovanju čezatlantskih odnosov, njihovih ciljev in dejavnosti — tesno vključeni v čezatlantsko sprejemanje odločitev in pomagajo zagotavljati, da prizadevanja na raznih področjih pristno odgovarjajo na dejanske potrebe državljanov; |
| --- | --- |

90.

poudarja pomembnost čezatlantskih dialogov pri krepitvi vezi med EU in ZDA; ugotavlja, da so dialogi - z delom pri pomembnejših vprašanjih na področjih, ki jih zadevajo, in z dragocenim prispevkom k oblikovanju čezatlantskih odnosov, njihovih ciljev in dejavnosti — tesno vključeni v čezatlantsko sprejemanje odločitev in pomagajo zagotavljati, da prizadevanja na raznih področjih pristno odgovarjajo na dejanske potrebe državljanov;

| 91. | ugotavlja, da je čezatlantski dialog zakonodajalcev pripomogel h krepitvi medparlamentarnih odnosov med EU in ZDA; ponovno poudarja potrebo po doseganju sinergij med čezatlantskim dialogom zakonodajalcev in drugimi dialogi iz NTA, med drugim z zagonom novih programov, ki se financirajo skupno, za izmenjave osebja iz zakonodajnih institucij in z vzpostavitvijo majhnega sekretariata čezatlantskega dialoga zakonodajalcev; |
| --- | --- |

91.

ugotavlja, da je čezatlantski dialog zakonodajalcev pripomogel h krepitvi medparlamentarnih odnosov med EU in ZDA; ponovno poudarja potrebo po doseganju sinergij med čezatlantskim dialogom zakonodajalcev in drugimi dialogi iz NTA, med drugim z zagonom novih programov, ki se financirajo skupno, za izmenjave osebja iz zakonodajnih institucij in z vzpostavitvijo majhnega sekretariata čezatlantskega dialoga zakonodajalcev;

| 92. | poudarja, da je 61. srečanje čezatlantskega dialoga zakonodajalcev, ki je potekalo na Dunaju od 18. do 21. aprila 2006 ponovno potrdilo ogromne prednosti za naše državljane, ki lahko izvirajo iz odprave zaprek, ki ovirajo čezatlantske gospodarske odnose, ter je ugotovil, da je treba odnose med ZDA in EU obnoviti z zamenjavo trenutne strukture s partnerskim sporazumom EU/ZDA; |
| --- | --- |

92.

poudarja, da je 61. srečanje čezatlantskega dialoga zakonodajalcev, ki je potekalo na Dunaju od 18. do 21. aprila 2006 ponovno potrdilo ogromne prednosti za naše državljane, ki lahko izvirajo iz odprave zaprek, ki ovirajo čezatlantske gospodarske odnose, ter je ugotovil, da je treba odnose med ZDA in EU obnoviti z zamenjavo trenutne strukture s partnerskim sporazumom EU/ZDA;

| 93. | je seznanjen z dejstvom, da se je čezatlantski poslovni dialog uspešno preoblikoval, da bi se zagotavljal učinkovitejši prispevek iz poslovnega sveta z namenom krepitve gospodarskega partnerstva; |
| --- | --- |

93.

je seznanjen z dejstvom, da se je čezatlantski poslovni dialog uspešno preoblikoval, da bi se zagotavljal učinkovitejši prispevek iz poslovnega sveta z namenom krepitve gospodarskega partnerstva;

| 94. | poudarja, da bi morali obe strani v čezatlantskemu dialogu o delu postati bolj dejavni in vidni pri oblikovanju odgovorov in priporočil glede skupnih vprašanj; priporoča, da se čezatlantski dialog o delu osredotoči na kritična področja sodelovanja z bolj sektorsko naravnanim pristopom; |
| --- | --- |

94.

poudarja, da bi morali obe strani v čezatlantskemu dialogu o delu postati bolj dejavni in vidni pri oblikovanju odgovorov in priporočil glede skupnih vprašanj; priporoča, da se čezatlantski dialog o delu osredotoči na kritična področja sodelovanja z bolj sektorsko naravnanim pristopom;

| 95. | ugotavlja, da je sporazum o znanosti in tehnologiji med EU in ZDA ključni instrument za napredek znanstvenih odnosov EU-ZDA; poziva k ustanovitvi uradnega čezatlantskega raziskovalnega dialoga za spodbujanje in usklajevanje raziskovalnega sodelovanja in novih pobud na izbranih znanstvenih področjih, ki presegajo obstoječe strukture; |
| --- | --- |

95.

ugotavlja, da je sporazum o znanosti in tehnologiji med EU in ZDA ključni instrument za napredek znanstvenih odnosov EU-ZDA; poziva k ustanovitvi uradnega čezatlantskega raziskovalnega dialoga za spodbujanje in usklajevanje raziskovalnega sodelovanja in novih pobud na izbranih znanstvenih področjih, ki presegajo obstoječe strukture;

| 96. | ugotavlja, da drugi čezatlantski dialogi, ki obstajajo izven uradnih sporazumov, ravno tako prispevajo h krepitvi vezi med EU in ZDA; priporoča, da se ponovno pregleda obstoječa struktura čezatlantskih dialogov in raziščejo nova obetajoča področja za poglobljeno sodelovanje; |
| --- | --- |

96.

ugotavlja, da drugi čezatlantski dialogi, ki obstajajo izven uradnih sporazumov, ravno tako prispevajo h krepitvi vezi med EU in ZDA; priporoča, da se ponovno pregleda obstoječa struktura čezatlantskih dialogov in raziščejo nova obetajoča področja za poglobljeno sodelovanje;

Vloga Evropskega parlamenta

| 97. | poudarja, da bo za doseganje integriranega čezatlantskega trga zaželena tudi dejavna udeležba zakonodajalcev z obeh strani, medtem ko se naloge, ki jih predvideva gospodarska pobuda, najprej in v največji meri nanašajo na regulativne organe; poudarja, da bi morali vrhi EU-ZDA vključevati ustrezno raven parlamentarne udeležbe, da se zagotovi parlamentarni prispevek v tem upravnem postopku, ki ga vodita izvršni veji oblasti; poziva k srečanju čezatlantskega dialoga zakonodajalcev in skupine na najvišji ravni pred vsakim vrhom, da izmenjajo mnenja o napredku delovnega programa; |
| --- | --- |

97.

poudarja, da bo za doseganje integriranega čezatlantskega trga zaželena tudi dejavna udeležba zakonodajalcev z obeh strani, medtem ko se naloge, ki jih predvideva gospodarska pobuda, najprej in v največji meri nanašajo na regulativne organe; poudarja, da bi morali vrhi EU-ZDA vključevati ustrezno raven parlamentarne udeležbe, da se zagotovi parlamentarni prispevek v tem upravnem postopku, ki ga vodita izvršni veji oblasti; poziva k srečanju čezatlantskega dialoga zakonodajalcev in skupine na najvišji ravni pred vsakim vrhom, da izmenjajo mnenja o napredku delovnega programa;

| 98. | poziva k srečanju čezatlantskega dialoga zakonodajalcev in skupine na najvišji ravni za izmenjavo mnenj o pomembnejših gospodarskih vprašanjih in še posebej o napredku delovnega programa pred vsakim vrhunskim srečanjem; |
| --- | --- |

98.

poziva k srečanju čezatlantskega dialoga zakonodajalcev in skupine na najvišji ravni za izmenjavo mnenj o pomembnejših gospodarskih vprašanjih in še posebej o napredku delovnega programa pred vsakim vrhunskim srečanjem;

| 99. | priporoča, da vsaj predsednik Evropskega parlamenta in vodstvo kongresa ZDA sodelujejo pri naslednjem vrhunskem srečanju EU-ZDA ter da se Evropski parlament in kongres ZDA praviloma vključita v priprave in dejansko izvedbo vseh prihodnjih vrhunskih srečanj EU-ZDA; |
| --- | --- |

99.

priporoča, da vsaj predsednik Evropskega parlamenta in vodstvo kongresa ZDA sodelujejo pri naslednjem vrhunskem srečanju EU-ZDA ter da se Evropski parlament in kongres ZDA praviloma vključita v priprave in dejansko izvedbo vseh prihodnjih vrhunskih srečanj EU-ZDA;

| 100. | pozdravlja prizadevanja, ki so usmerjena v krepitev čezatlantskega dialoga zakonodajalcev med Evropskim parlamentom in kongresom ZDA ter vključujejo še zlasti uresničevanje učinkovitega mehanizma za „zgodnje opozarjanje“ in sistema poročanja med parlamentarnimi odbori na obeh straneh Atlantika; |
| --- | --- |

100.

pozdravlja prizadevanja, ki so usmerjena v krepitev čezatlantskega dialoga zakonodajalcev med Evropskim parlamentom in kongresom ZDA ter vključujejo še zlasti uresničevanje učinkovitega mehanizma za „zgodnje opozarjanje“ in sistema poročanja med parlamentarnimi odbori na obeh straneh Atlantika;

| 101. | prosi predstavniški dom, naj preuči možnost vzpostavitve stalne delegacije, da se zagotovi kontinuiteta čezatlantskega dialoga zakonodajalcev; poleg tega, bi bilo treba vzpostaviti redni dialog tudi med Evropskim parlamentom in senatom ZDA; |
| --- | --- |

101.

prosi predstavniški dom, naj preuči možnost vzpostavitve stalne delegacije, da se zagotovi kontinuiteta čezatlantskega dialoga zakonodajalcev; poleg tega, bi bilo treba vzpostaviti redni dialog tudi med Evropskim parlamentom in senatom ZDA;

| 102. | svoj zadevni odbor poziva, naj s proračunom za 2007 zagotovi potrebna sredstva za ustanovitev stalnega urada Evropskega parlamenta v Washingtonu, ki bi dejavnostim Parlamenta zagotavljal ustrezno ustaljeno obliko in omogočal boljše stike med Evropskim parlamentom in Kongresom ZDA; |
| --- | --- |

102.

svoj zadevni odbor poziva, naj s proračunom za 2007 zagotovi potrebna sredstva za ustanovitev stalnega urada Evropskega parlamenta v Washingtonu, ki bi dejavnostim Parlamenta zagotavljal ustrezno ustaljeno obliko in omogočal boljše stike med Evropskim parlamentom in Kongresom ZDA;

*

- *

| 103. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter predsedniku in Kongresu Združenih držav Amerike. |
| --- | --- |

103.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter predsedniku in Kongresu Združenih držav Amerike.

---

(1)  Podpisana na vrhu EU-ZDA v Madridu.

(2)  2 Skupna izjava, sprejeta na vrhunskem srečanju EU-ZDA v Londonu.

(3)  Podpisana na vrhu EU-ZDA v Bonnu.

(4)  Dogovorjeno na vrhu EU-ZDA v Washingtonu.

(5)  UL C 124 E, 25.5.2006, str. 556.

(6)  UL C 34 E, 7.2.2002, str. 359.

(7)  UL C 177 E, 25.7.2002, str. 288.

(8)  UL C 180 E, 31.7.2003, str. 392.

(9)  UL C 69 E, 19.3.2004, str. 124.

(10)  UL C 104 E, 30.4.2004, str. 1043.

(11)  UL C 247 E, 6.10.2005, str. 151.

(12)  Podpisana na vrhu EU-ZDA v Shannonu, 25.-26. junija 2004.

(13)  Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0461.

(14)  Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0238.

(15)  Daniel S. HAMILTON/Joseph P. QUINLAN (eds.) Deep Integration: How Transatlantic Markets are Leading Globalization. Junij 2005; Francisco CABRILLO, Jaime GARCÍA-LEGAZ and Pedro SCHWARTZ, A case for an open Atlantic Prosperity Area, FAES, 2006.

(16)  UL L 71, 13.3.2001, str.8.

P6_TA(2006)0240

Širitev euroobmočja

Resolucija Evropskega parlamenta o širitvi euroobmočja (2006/2103(INI))

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 121 Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 121 Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o javnih financah v EMU - 2005 (KOM(2005)0231), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o javnih financah v EMU - 2005 (KOM(2005)0231),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o konvergenci za leto 2004 (KOM(2004)0690), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o konvergenci za leto 2004 (KOM(2004)0690),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske centralne banke (ECB) o konvergenci za leto 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske centralne banke (ECB) o konvergenci za leto 2004,

| — | ob upoštevanju drugega poročila Komisije o praktičnih pripravah na prihodnjo širitev euroobmočja (KOM(2005)0545), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega poročila Komisije o praktičnih pripravah na prihodnjo širitev euroobmočja (KOM(2005)0545),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2005 o izvajanju informacijske in komunikacijske strategije v zvezi z eurom ter ekonomsko in monetarno unijo (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2005 o izvajanju informacijske in komunikacijske strategije v zvezi z eurom ter ekonomsko in monetarno unijo (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. decembra 2005 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 974/98 o uvedbi eura (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. decembra 2005 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 974/98 o uvedbi eura (2),

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0191/2006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0191/2006),

| A. | ker je treba ekonomsko in monetarno unijo (EMU) okrepiti, da bo dosegla svoje cilje na področju rasti in zaposlovanja, |
| --- | --- |

A.

ker je treba ekonomsko in monetarno unijo (EMU) okrepiti, da bo dosegla svoje cilje na področju rasti in zaposlovanja,

| B. | ker je stopnja gospodarske rasti na euroobmočju trenutno 1,8%, gospodarstvo celotne EU pa raste z 2-odstotno letno stopnjo, |
| --- | --- |

B.

ker je stopnja gospodarske rasti na euroobmočju trenutno 1,8%, gospodarstvo celotne EU pa raste z 2-odstotno letno stopnjo,

| C. | ker je širitev euro območja politična in gospodarska odgovornost držav članic, ne glede na to, ali so članice euroobmočja ali ne, |
| --- | --- |

C.

ker je širitev euro območja politična in gospodarska odgovornost držav članic, ne glede na to, ali so članice euroobmočja ali ne,

| D. | ker morajo države članice, ki so se pridružile EU v letu 2004 (nove države članice), sprejeti euro, ko izpolnijo pogoje, določene v Pogodbi; ker Združeno kraljestvo in Danska uporabljata opt-out klavzulo, |
| --- | --- |

D.

ker morajo države članice, ki so se pridružile EU v letu 2004 (nove države članice), sprejeti euro, ko izpolnijo pogoje, določene v Pogodbi; ker Združeno kraljestvo in Danska uporabljata opt-out klavzulo,

| E. | ker je večina novih držav članic beležila hitre stopnje rasti, ki so omogočile delno zmanjšanje gospodarskega zaostanka; in ker je treba raven njihove realne konvergence povečati, |
| --- | --- |

E.

ker je večina novih držav članic beležila hitre stopnje rasti, ki so omogočile delno zmanjšanje gospodarskega zaostanka; in ker je treba raven njihove realne konvergence povečati,

| F. | ker se je euro izkazal za velik dosežek Evropske unije, ki prispeva k notranji in zunanji gospodarski stabilnosti, |
| --- | --- |

F.

ker se je euro izkazal za velik dosežek Evropske unije, ki prispeva k notranji in zunanji gospodarski stabilnosti,

| G. | ker je Združeno kraljestvo in šest novih držav članic - Ciper, Češka, Madžarska, Malta, Poljska in Slovaška - v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem in ker v dveh od teh držav, na Cipru in Malti, delež javnega dolga v BDP presega 60 %, |
| --- | --- |

G.

ker je Združeno kraljestvo in šest novih držav članic - Ciper, Češka, Madžarska, Malta, Poljska in Slovaška - v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem in ker v dveh od teh držav, na Cipru in Malti, delež javnega dolga v BDP presega 60 %,

| H. | ker se za merilo stopnje inflacije uporabljata dve različni opredelitvi stabilnosti cen; ker ECB opredeljuje stabilnost cen kot stopnjo inflacije, ki je nižja, vendar blizu 2%, kar je splošno v veljavi v vsej ekonomski in monetarni uniji, medtem ko v svojih konvergenčnih poročilih, ECB in Komisija uporabljata drugo opredelitev, v skladu s katero je najboljši rezultat na področju stabilnosti cen najnižja možna stopnja inflacije, pri čemer je izključena deflacija, |
| --- | --- |

H.

ker se za merilo stopnje inflacije uporabljata dve različni opredelitvi stabilnosti cen; ker ECB opredeljuje stabilnost cen kot stopnjo inflacije, ki je nižja, vendar blizu 2%, kar je splošno v veljavi v vsej ekonomski in monetarni uniji, medtem ko v svojih konvergenčnih poročilih, ECB in Komisija uporabljata drugo opredelitev, v skladu s katero je najboljši rezultat na področju stabilnosti cen najnižja možna stopnja inflacije, pri čemer je izključena deflacija,

Splošni predpogoji za prihodnjo širitev euroobmočja

| 1. | ponovno poudarja, da pridružitev euroobmočju zahteva popolno spoštovanje maastrichtskih meril, kot je določeno v Pogodbi in protokolu o členu 121 Pogodbe: visoko stopnjo stabilnosti cen, proračunsko stanje brez čezmernega primanjkljaja, vsaj dveletno članstvo v mehanizmu deviznega tečaja (ERM II) in upoštevanje normalnih meja nihanja, konvergenco dolgoročnih obrestnih mer, združljivost pravnih sistemov z Maastrichtsko pogodbo, neodvisno centralno banko in gospodarsko konvergenco; |
| --- | --- |

1.

ponovno poudarja, da pridružitev euroobmočju zahteva popolno spoštovanje maastrichtskih meril, kot je določeno v Pogodbi in protokolu o členu 121 Pogodbe: visoko stopnjo stabilnosti cen, proračunsko stanje brez čezmernega primanjkljaja, vsaj dveletno članstvo v mehanizmu deviznega tečaja (ERM II) in upoštevanje normalnih meja nihanja, konvergenco dolgoročnih obrestnih mer, združljivost pravnih sistemov z Maastrichtsko pogodbo, neodvisno centralno banko in gospodarsko konvergenco;

| 2. | ponovno poudarja, da morajo vse države članice z odstopanjem izpolnjevati maastrichtska merila pred pridružitvijo euroobmočju ter da zahteve pakta stabilnosti in rasti veljajo za vse države članice; meni, da se mora preverjanje pripravljenosti držav za uvedbo eura naslanjati na enake opredelitve in načela, kot so zapisana v predhodnih konvergenčnih poročilih, da se zagotovi stalnost in enaka obravnava vseh držav članic; |
| --- | --- |

2.

ponovno poudarja, da morajo vse države članice z odstopanjem izpolnjevati maastrichtska merila pred pridružitvijo euroobmočju ter da zahteve pakta stabilnosti in rasti veljajo za vse države članice; meni, da se mora preverjanje pripravljenosti držav za uvedbo eura naslanjati na enake opredelitve in načela, kot so zapisana v predhodnih konvergenčnih poročilih, da se zagotovi stalnost in enaka obravnava vseh držav članic;

| 3. | poziva Komisijo, da pri presoji gospodarskih in proračunskih podatkov uporablja skupna merila; opozarja, da je Komisija odgovorna za zanesljivost statističnih podatkov, in vztraja, da se ne sme nobena odločitev sprejeti tako dolgo, dokler obstaja dvom o njeni verodostojnosti; poudarja, da analiza stabilnosti cen zaradi različnih pristopov Komisije h kovergenčnim poročilom od leta 1993 zahteva obširno oceno različnih referenčnih metod; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, da pri presoji gospodarskih in proračunskih podatkov uporablja skupna merila; opozarja, da je Komisija odgovorna za zanesljivost statističnih podatkov, in vztraja, da se ne sme nobena odločitev sprejeti tako dolgo, dokler obstaja dvom o njeni verodostojnosti; poudarja, da analiza stabilnosti cen zaradi različnih pristopov Komisije h kovergenčnim poročilom od leta 1993 zahteva obširno oceno različnih referenčnih metod;

| 4. | odločno nasprotuje posebnim določbam glede izpolnjevanja maastrichtskih meril; poziva Komisijo, naj strogo oceni skladnost s konvergenčnimi merili s Pogodbo in Protokolom k členu 121 Pogodbe; s tem v zvezi poudarja pomembnost ocenjevanja dolgoročne stabilnosti euroobmočja; |
| --- | --- |

4.

odločno nasprotuje posebnim določbam glede izpolnjevanja maastrichtskih meril; poziva Komisijo, naj strogo oceni skladnost s konvergenčnimi merili s Pogodbo in Protokolom k členu 121 Pogodbe; s tem v zvezi poudarja pomembnost ocenjevanja dolgoročne stabilnosti euroobmočja;

| 5. | izpostavlja, da mora Komisija objaviti svoja dognanja o državah, za katere se zdi, da še niso pripravljene za pridružitev euroobmočju, vsakokrat, ko se izvede ocenjevanje, ter da ta dognanja predstavi Evropskemu parlamentu z namenom, da se zagotovi visoka raven preglednosti in odgovornosti procesa odločanja na ravni EU; |
| --- | --- |

5.

izpostavlja, da mora Komisija objaviti svoja dognanja o državah, za katere se zdi, da še niso pripravljene za pridružitev euroobmočju, vsakokrat, ko se izvede ocenjevanje, ter da ta dognanja predstavi Evropskemu parlamentu z namenom, da se zagotovi visoka raven preglednosti in odgovornosti procesa odločanja na ravni EU;

| 6. | meni, da je treba dolgoročno stabilnost euroobmočja oceniti glede na njegovo sposobnost sprejetja novih članic; poudarja, da je treba širitev euroobmočja izkoristiti kot možnost za uveljavljanje gospodarskega upravljanja znotraj euroobmočja; |
| --- | --- |

6.

meni, da je treba dolgoročno stabilnost euroobmočja oceniti glede na njegovo sposobnost sprejetja novih članic; poudarja, da je treba širitev euroobmočja izkoristiti kot možnost za uveljavljanje gospodarskega upravljanja znotraj euroobmočja;

| 7. | poziva organe držav, ki so zaprosile za članstvo v euroobmočju (države prosilke), naj zagotovijo popolno preglednost političnih odločitev - kot na primer določanje menjalnih razmerij in ciljnih datumov vstopa - ki so bile sprejete pred in med članstvom v ERM II; poziva organe oblasti, da javnosti predstavijo vse presoje vplivov, študije in poročila, ki so povezana s temi vprašanji; |
| --- | --- |

7.

poziva organe držav, ki so zaprosile za članstvo v euroobmočju (države prosilke), naj zagotovijo popolno preglednost političnih odločitev - kot na primer določanje menjalnih razmerij in ciljnih datumov vstopa - ki so bile sprejete pred in med članstvom v ERM II; poziva organe oblasti, da javnosti predstavijo vse presoje vplivov, študije in poročila, ki so povezana s temi vprašanji;

| 8. | poudarja, da morajo države članice znotraj euroobmočja, naj povečajo svoja prizadevanja za učinkovito usklajevanje ekonomske in monetarne politike, predvsem z okrepitvijo svojih skupnih strategij znotraj euroskupine, da bi izboljšali realno konvergenco gospodarstev in omejili tveganja asimetričnega šoka v monetarni uniji; ugotavlja, da bi se taka prizadevanja lahko pričela z uskladitvijo proračunskega koledarja in pripravljanja proračuna na osnovi usklajene domneve o razvoju menjalnega tečaja euro-dolar in cen nafte; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da morajo države članice znotraj euroobmočja, naj povečajo svoja prizadevanja za učinkovito usklajevanje ekonomske in monetarne politike, predvsem z okrepitvijo svojih skupnih strategij znotraj euroskupine, da bi izboljšali realno konvergenco gospodarstev in omejili tveganja asimetričnega šoka v monetarni uniji; ugotavlja, da bi se taka prizadevanja lahko pričela z uskladitvijo proračunskega koledarja in pripravljanja proračuna na osnovi usklajene domneve o razvoju menjalnega tečaja euro-dolar in cen nafte;

| 9. | poudarja, da prehod na euro ne sme biti obravnavan in predstavljen kot tehnična sprememba v valuti, vendar kot velika pretvorba s pomembnimi gospodarskimi, monetarnimi in socialnimi posledicami; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da prehod na euro ne sme biti obravnavan in predstavljen kot tehnična sprememba v valuti, vendar kot velika pretvorba s pomembnimi gospodarskimi, monetarnimi in socialnimi posledicami;

Tehnični predpogoji za širitev euroobmočja

| 10. | poudarja, da so za nemoteno uvedbo eura potrebni podrobni nacionalni načrti za prehod; je prepričan, da morajo ti načrti vključevati seznam lokalnih in nacionalnih organov, odgovornih za izvajanje uvedbe eura, ter podroben časovni okvir za spremembo nacionalnih zakonov in administrativnih predpisov ter za prilagoditev javnih organov; meni, da je treba v celoti upoštevati izkušnje, pridobljene pri uvedbi eura v prvem valu pridruževanja euroobmočju, kot tudi značilnosti prehoda na euro, saj je danes ta valuta že v obtoku in se pogosto uporablja v prosilkah za pridružitev; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da so za nemoteno uvedbo eura potrebni podrobni nacionalni načrti za prehod; je prepričan, da morajo ti načrti vključevati seznam lokalnih in nacionalnih organov, odgovornih za izvajanje uvedbe eura, ter podroben časovni okvir za spremembo nacionalnih zakonov in administrativnih predpisov ter za prilagoditev javnih organov; meni, da je treba v celoti upoštevati izkušnje, pridobljene pri uvedbi eura v prvem valu pridruževanja euroobmočju, kot tudi značilnosti prehoda na euro, saj je danes ta valuta že v obtoku in se pogosto uporablja v prosilkah za pridružitev;

| 11. | poziva države prosilke, naj zagotovijo, da bodo banke čim prej razpolagale z euro bankovci, da bo obdobje dvojne valute čim krajše in da natančno organizirajo opuščanje enot nacionalnih valut ter tako zagotovijo nemoten prehod; |
| --- | --- |

11.

poziva države prosilke, naj zagotovijo, da bodo banke čim prej razpolagale z euro bankovci, da bo obdobje dvojne valute čim krajše in da natančno organizirajo opuščanje enot nacionalnih valut ter tako zagotovijo nemoten prehod;

| 12. | poziva države prosilke, da v obdobju prehoda posebno pozornost namenijo varstvu potrošnikov, ter da izvajajo predpise, ki zahtevajo obvezno dvojno označevanje cen v dovolj dolgem obdobju in da uvedejo učinkovite postopke za varstvo potrošnikov pred neupravičenim povišanjem cen v obdobju prehoda ali dlje; poziva k jasnim javnim kampanjam, ki poudarjajo, da je edino orodje proti neupravičenemu dvigovanju cen moč potrošnikov, da prosto izberejo svojega ponudnika; poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti določanju cen v primeru javnih ali zasebnih monopolov ter javnih oblasti; poziva jih, da za obdobje vsaj dveh let vzpostavijo opazovalne službe, ki bodo odgovorne za objavo podatkov o razvoju cen približno desetih precej pomembnih življenjskih potrebščin; |
| --- | --- |

12.

poziva države prosilke, da v obdobju prehoda posebno pozornost namenijo varstvu potrošnikov, ter da izvajajo predpise, ki zahtevajo obvezno dvojno označevanje cen v dovolj dolgem obdobju in da uvedejo učinkovite postopke za varstvo potrošnikov pred neupravičenim povišanjem cen v obdobju prehoda ali dlje; poziva k jasnim javnim kampanjam, ki poudarjajo, da je edino orodje proti neupravičenemu dvigovanju cen moč potrošnikov, da prosto izberejo svojega ponudnika; poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti določanju cen v primeru javnih ali zasebnih monopolov ter javnih oblasti; poziva jih, da za obdobje vsaj dveh let vzpostavijo opazovalne službe, ki bodo odgovorne za objavo podatkov o razvoju cen približno desetih precej pomembnih življenjskih potrebščin;

| 13. | ponovno poudarja potrebo po zgodnjih in obsežnih obveščevalnih kampanjah, namenjenih državljanom v prosilkah za pridružitev, ki bodo ustvarile zaupanje v proces prehoda, in po zagotovitvi prehoda, ki ga vsi vpleteni vodijo na pošten način in z namenom, da euro uspe; meni, daje treba izboljšati obveščanje državljanov in v zgodnji fazi organizirati uporabo sredstev javnega obveščanja za obveščevalne kampanje; |
| --- | --- |

13.

ponovno poudarja potrebo po zgodnjih in obsežnih obveščevalnih kampanjah, namenjenih državljanom v prosilkah za pridružitev, ki bodo ustvarile zaupanje v proces prehoda, in po zagotovitvi prehoda, ki ga vsi vpleteni vodijo na pošten način in z namenom, da euro uspe; meni, daje treba izboljšati obveščanje državljanov in v zgodnji fazi organizirati uporabo sredstev javnega obveščanja za obveščevalne kampanje;

Posebne zahteve za prosilke za pristop

| 14. | poudarja, da lahko prezgodnja pridružitev euroobmočju vodi do nepričakovanega razvoja v procesu gospodarske konvergence; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da lahko prezgodnja pridružitev euroobmočju vodi do nepričakovanega razvoja v procesu gospodarske konvergence;

| 15. | poudarja, da širitev euroobmočja pospešuje proces gospodarske konvergence in prispeva h krepitvi euroobmočja kot celote; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da širitev euroobmočja pospešuje proces gospodarske konvergence in prispeva h krepitvi euroobmočja kot celote;

| 16. | ugotavlja, da gospodarska konvergenca ni dovolj napredovala, da bi v večini držav prosilk omogočilo hitro pridružitev, kar se kaže v visokih stopnjah inflacije in čezmernih proračunskih primanjkljajih, ki so opazni v nekaterih prosilkah za pridružitev; priznava, da je več držav članic zgradilo trdno podlago za hitro uvedbo eura z zagotavljanjem dolgoročne javnofinančne vzdržnosti; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da gospodarska konvergenca ni dovolj napredovala, da bi v večini držav prosilk omogočilo hitro pridružitev, kar se kaže v visokih stopnjah inflacije in čezmernih proračunskih primanjkljajih, ki so opazni v nekaterih prosilkah za pridružitev; priznava, da je več držav članic zgradilo trdno podlago za hitro uvedbo eura z zagotavljanjem dolgoročne javnofinančne vzdržnosti;

| 17. | zahteva, da so pred sprejetjem eura v celoti izpolnjena vsa merila ter poudarja, da ni vseh sedem držav, ki so članice ERM II in brez „opt-out“ klavzule, izpolnilo pogojev za pridružitev; |
| --- | --- |

17.

zahteva, da so pred sprejetjem eura v celoti izpolnjena vsa merila ter poudarja, da ni vseh sedem držav, ki so članice ERM II in brez „opt-out“ klavzule, izpolnilo pogojev za pridružitev;

| 18. | pozdravlja Slovenijo kot novo članico euroobmočja in meni, da bo ta širitev euroobmočja imela pozitiven učinek na evropsko gospodarstvo kot celoto; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja Slovenijo kot novo članico euroobmočja in meni, da bo ta širitev euroobmočja imela pozitiven učinek na evropsko gospodarstvo kot celoto;

| 19. | obžaluje negativno priporočilo v primeru Litve in zahteva jasno in obširno razlago podlage za izračun, na katerem temelji ugotavljanje merila inflacije; poziva Komisijo, da posodobi svoje konvergenčno poročilo o Litvi za leto 2006 in v sodelovanju z litvanskimi oblastmi oblikuje delovno skupino strokovnjakov, ki bo pripravila strategijo za hitro pridružitev euroobmočju; |
| --- | --- |

19.

obžaluje negativno priporočilo v primeru Litve in zahteva jasno in obširno razlago podlage za izračun, na katerem temelji ugotavljanje merila inflacije; poziva Komisijo, da posodobi svoje konvergenčno poročilo o Litvi za leto 2006 in v sodelovanju z litvanskimi oblastmi oblikuje delovno skupino strokovnjakov, ki bo pripravila strategijo za hitro pridružitev euroobmočju;

| 20. | spodbuja Estonijo, ki ni izpolnila samo merila inflacije, da si še naprej prizadeva izpolniti kriterije za pridružitev in kmalu postane pripravljena na članstvo v euroobmočju; |
| --- | --- |

20.

spodbuja Estonijo, ki ni izpolnila samo merila inflacije, da si še naprej prizadeva izpolniti kriterije za pridružitev in kmalu postane pripravljena na članstvo v euroobmočju;

| 21. | poziva države članice, da Komisiji omogočijo preverjanje izpolnjevanja maastrichtskih meril na podlagi natančnih, aktualnih, zanesljivih in visokokakovostnih podatkov; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice, da Komisiji omogočijo preverjanje izpolnjevanja maastrichtskih meril na podlagi natančnih, aktualnih, zanesljivih in visokokakovostnih podatkov;

| 22. | ponovno poudarja, da je v Pogodbi - ob odsotnosti opt-out klavzule - ocena maastrichtskih meril za države članice z odstopanjem avtomatsko predvidena vsaki dve leti; ugotavlja, da je državam članicam z odstopanjem omogočeno, da izvedbo ocene zahtevajo pred iztekom tega roka; poziva države članice, da se tega vzdržijo, dokler niso sigurne, da izpolnjujejo vsa merila; |
| --- | --- |

22.

ponovno poudarja, da je v Pogodbi - ob odsotnosti opt-out klavzule - ocena maastrichtskih meril za države članice z odstopanjem avtomatsko predvidena vsaki dve leti; ugotavlja, da je državam članicam z odstopanjem omogočeno, da izvedbo ocene zahtevajo pred iztekom tega roka; poziva države članice, da se tega vzdržijo, dokler niso sigurne, da izpolnjujejo vsa merila;

| 23. | ugotavlja, da je realna konvergenca navkljub visokim stopnjam rasti v zadnjih desetih letih še vedno šibka; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da je realna konvergenca navkljub visokim stopnjam rasti v zadnjih desetih letih še vedno šibka;

| 24. | meni, da mora odločitev o vstopu posamezne države članice temeljiti na visoko kakovostnih podatkih in ocenah v skladu z določbami iz Pogodbe in ustreznih protokolov; zato poziva Komisijo in ECB, da pripravita obsežno oceno, ki bo več kot le formalna primerjava številk in zneskov, ter naj upoštevata rezultate konvergence in dosežkov pri zagotavljanju makroekonomske stabilnosti, ki jo priznavajo mednarodne finančne institucije in trgi; |
| --- | --- |

24.

meni, da mora odločitev o vstopu posamezne države članice temeljiti na visoko kakovostnih podatkih in ocenah v skladu z določbami iz Pogodbe in ustreznih protokolov; zato poziva Komisijo in ECB, da pripravita obsežno oceno, ki bo več kot le formalna primerjava številk in zneskov, ter naj upoštevata rezultate konvergence in dosežkov pri zagotavljanju makroekonomske stabilnosti, ki jo priznavajo mednarodne finančne institucije in trgi;

| 25. | meni, da je podrobna analiza stroškov in koristi o uvedbi eura v zgodnji fazi v interesu novih držav članic in celotnega euroobmočja, pri čemer je treba zlasti upoštevati, da ima članstvo v euroobmočju pomembne posledice na področju instrumentov monetarne politike in zahteva ustrezen manevrski prostor za fiskalno politiko, ki ostaja razpoložljiv makroekonomski instrument; poziva, da je treba te analize predstaviti javnosti; |
| --- | --- |

25.

meni, da je podrobna analiza stroškov in koristi o uvedbi eura v zgodnji fazi v interesu novih držav članic in celotnega euroobmočja, pri čemer je treba zlasti upoštevati, da ima članstvo v euroobmočju pomembne posledice na področju instrumentov monetarne politike in zahteva ustrezen manevrski prostor za fiskalno politiko, ki ostaja razpoložljiv makroekonomski instrument; poziva, da je treba te analize predstaviti javnosti;

| 26. | meni, da sama priprava na članstvo v euroobmočju lahko prinese bistvene koristi po pristopu v ERM II, da datum vstopa ne bi smel biti osrednji cilj in da je verodostojno in trajnostno ravnanje zelo pomembno, da bi zagotovili, da bo uvedba eura v novi državi članici uspešna; |
| --- | --- |

26.

meni, da sama priprava na članstvo v euroobmočju lahko prinese bistvene koristi po pristopu v ERM II, da datum vstopa ne bi smel biti osrednji cilj in da je verodostojno in trajnostno ravnanje zelo pomembno, da bi zagotovili, da bo uvedba eura v novi državi članici uspešna;

| 27. | poudarja, da merilo inflacije zahteva stopnjo inflacije, ki ne presega stopnje inflacije treh držav članic z najboljšimi doseženimi rezultati glede stabilnosti cen za več kakor 1,5 odstotne točke, pri čemer osnovo za določitev povprečja predstavljajo podatki Komisije v sodelovanju z ECB o cenah življenjskih potrebščin v zadnjih 12 mesecih; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da merilo inflacije zahteva stopnjo inflacije, ki ne presega stopnje inflacije treh držav članic z najboljšimi doseženimi rezultati glede stabilnosti cen za več kakor 1,5 odstotne točke, pri čemer osnovo za določitev povprečja predstavljajo podatki Komisije v sodelovanju z ECB o cenah življenjskih potrebščin v zadnjih 12 mesecih;

| 28. | je zaskrbljen zaradi dejstva, da ECB uporablja dve opredelitvi stabilnosti cen, eno v okviru monetarne politike (stopnja inflacije nižja, vendar blizu 2%) in drugo v konvergenčnih poročilih (najnižja možna stopnja inflacije, pri čemer je izključena deflacija); ker v Pogodbi ni takega razlikovanja; meni, da sta dve razlagi pojma stabilnosti cen, ki je opredeljen v Pogodbi, zavajajoči in imata lahko negativen učinek na trg in njegove udeležence v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

28.

je zaskrbljen zaradi dejstva, da ECB uporablja dve opredelitvi stabilnosti cen, eno v okviru monetarne politike (stopnja inflacije nižja, vendar blizu 2%) in drugo v konvergenčnih poročilih (najnižja možna stopnja inflacije, pri čemer je izključena deflacija); ker v Pogodbi ni takega razlikovanja; meni, da sta dve razlagi pojma stabilnosti cen, ki je opredeljen v Pogodbi, zavajajoči in imata lahko negativen učinek na trg in njegove udeležence v vseh državah članicah;

| 29. | poudarja, da morajo prosilke eno leto pred vloženo prošnjo za pridružitev imeti povprečno nominalno dolgoročno obrestno mero, ki ne presega dolgoročne obrestne mere v treh državah članicah z najboljšimi doseženimi rezultati glede stabilnosti cen za več kakor 2 odstotni točki, pri čemer so osnova podatki, ki jih zagotovita Komisija v sodelovanju z ECB; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da morajo prosilke eno leto pred vloženo prošnjo za pridružitev imeti povprečno nominalno dolgoročno obrestno mero, ki ne presega dolgoročne obrestne mere v treh državah članicah z najboljšimi doseženimi rezultati glede stabilnosti cen za več kakor 2 odstotni točki, pri čemer so osnova podatki, ki jih zagotovita Komisija v sodelovanju z ECB;

| 30. | poudarja, da morata biti razjasnjeni tako opredelitev treh najuspešnejših držav članic glede stabilnosti cen, kot tudi metodologija izračunavanja referenčne vrednosti, da bosta odsevali dejstvo, da dvanajst članic EU sedaj oblikuje monetarno unijo in uporablja skupno valuto, ki je predmet skupne monetarne politika, in da razlike v njihovem individualnem obvladovanju inflacije, bolj kot razlike v makroekonomski politiki, odražajo strukturne dejavnike; vendar meni, da je treba v zvezi z merilom inflacije za prihodnje države članice upoštevati tako imenovani Balassa-Samuelsonov učinek; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da morata biti razjasnjeni tako opredelitev treh najuspešnejših držav članic glede stabilnosti cen, kot tudi metodologija izračunavanja referenčne vrednosti, da bosta odsevali dejstvo, da dvanajst članic EU sedaj oblikuje monetarno unijo in uporablja skupno valuto, ki je predmet skupne monetarne politika, in da razlike v njihovem individualnem obvladovanju inflacije, bolj kot razlike v makroekonomski politiki, odražajo strukturne dejavnike; vendar meni, da je treba v zvezi z merilom inflacije za prihodnje države članice upoštevati tako imenovani Balassa-Samuelsonov učinek;

| 31. | odločno poziva Komisijo, po prvih dveh odločitvah o oceni konvergenčnih programov iz novih držav članic o širitvi euro območja v bližnji prihodnosti, da vzpostavi tesno in redno sodelovanje z državami prosilkami, da bi opredelili, kateri instrumenti gospodarske politike so najbolj primerni za zmanjšanje stopnje inflacije in hkratno ohranjanje gospodarske rasti; |
| --- | --- |

31.

odločno poziva Komisijo, po prvih dveh odločitvah o oceni konvergenčnih programov iz novih držav članic o širitvi euro območja v bližnji prihodnosti, da vzpostavi tesno in redno sodelovanje z državami prosilkami, da bi opredelili, kateri instrumenti gospodarske politike so najbolj primerni za zmanjšanje stopnje inflacije in hkratno ohranjanje gospodarske rasti;

*

- *

| 32. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in ECB. |
| --- | --- |

32.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in ECB.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0270.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0457.

P6_TA(2006)0241

Načrt prihodkov in odhodkov Parlamenta za proračunsko leto 2007

Resolucija Evropskega parlamenta o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2007 (2006/2022(BUD))

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 272(2) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 272(2) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 6. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 6. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka (2),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 15. marca 2006 o smernicah za oddelke II, IV, V, VI, VII, VIII (A) in VIII (B) ter o predhodnem predlogu načrta odhodkov Evropskega parlamenta (oddelek I) za proračunski postopek v letu 2007 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 15. marca 2006 o smernicah za oddelke II, IV, V, VI, VII, VIII (A) in VIII (B) ter o predhodnem predlogu načrta odhodkov Evropskega parlamenta (oddelek I) za proračunski postopek v letu 2007 (3),

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja predsedstvu o predhodnem predlogu načrta odhodkov Parlamenta za proračunsko leto 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja predsedstvu o predhodnem predlogu načrta odhodkov Parlamenta za proračunsko leto 2007,

| — | ob upoštevanju predhodnega predloga načrta odhodkov, ki ga je pripravilo predsedstvo dne 22. marca 2006 v skladu s členoma 22(6) in 73 Poslovnika Parlamenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predhodnega predloga načrta odhodkov, ki ga je pripravilo predsedstvo dne 22. marca 2006 v skladu s členoma 22(6) in 73 Poslovnika Parlamenta,

| — | ob upoštevanju člena 73 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 73 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A6-0188/2006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A6-0188/2006),

| A. | ker je leto 2007 prvo leto novega finančnega okvira (2007-2013), |
| --- | --- |

A.

ker je leto 2007 prvo leto novega finančnega okvira (2007-2013),

| B. | ker je predsedstvo Parlamenta predlagalo, da mora biti leto 2007 leto konsolidacije porabe brez večjih novih projektov, |
| --- | --- |

B.

ker je predsedstvo Parlamenta predlagalo, da mora biti leto 2007 leto konsolidacije porabe brez večjih novih projektov,

| C. | ker širitev Unije ostaja ključna prednostna naloga; ker bodo informacijska politika, pomoč poslancem in politika nakupa stavb, ki so stalno zasedene na treh krajih dela, druge prednostne naloge proračuna za leto 2007, |
| --- | --- |

C.

ker širitev Unije ostaja ključna prednostna naloga; ker bodo informacijska politika, pomoč poslancem in politika nakupa stavb, ki so stalno zasedene na treh krajih dela, druge prednostne naloge proračuna za leto 2007,

| D. | ker je treba temeljito inventuro izvesti do 1. septembra 2006, |
| --- | --- |

D.

ker je treba temeljito inventuro izvesti do 1. septembra 2006,

| E. | ker načrt za leto 2007 temelji na naslednjih ključnih parametrih: 41 delovnih tednov, med njimi štirje tedni v volilnih enotah, 12 običajnih zasedanj in šest dodatnih zasedanj, 785 poslancev Evropskega parlamenta, 2,1% uskladitev plač, 7% standardnega zmanjšanja števila delovnih mest, nevezanih na širitev, in 10% standardnega zmanjšanja števila delovnih mest, vezanih na širitev, |
| --- | --- |

E.

ker načrt za leto 2007 temelji na naslednjih ključnih parametrih: 41 delovnih tednov, med njimi štirje tedni v volilnih enotah, 12 običajnih zasedanj in šest dodatnih zasedanj, 785 poslancev Evropskega parlamenta, 2,1% uskladitev plač, 7% standardnega zmanjšanja števila delovnih mest, nevezanih na širitev, in 10% standardnega zmanjšanja števila delovnih mest, vezanih na širitev,

| F. | ker je nekaj parametrov iz predhodnega predloga načrta odhodkov, kot sta mogoč nakup nekaj prostorov Parlamenta v Strasbourgu in mogoča uporaba irščine kot enaindvajsetega delovnega jezika, negotovih, |
| --- | --- |

F.

ker je nekaj parametrov iz predhodnega predloga načrta odhodkov, kot sta mogoč nakup nekaj prostorov Parlamenta v Strasbourgu in mogoča uporaba irščine kot enaindvajsetega delovnega jezika, negotovih,

| G. | ker je veliko vprašanj s proračunskimi posledicami zdaj v predsedstvu še nerešenih in ker se te posledice lahko obravnavajo le na prvi obravnavi predloga proračuna za leto 2007, |
| --- | --- |

G.

ker je veliko vprašanj s proračunskimi posledicami zdaj v predsedstvu še nerešenih in ker se te posledice lahko obravnavajo le na prvi obravnavi predloga proračuna za leto 2007,

| H. | ker večjezičnost in geografska razpršenost dejavnosti Parlamenta pomenita okrog 48 % odhodkov iz predhodnega predloga načrta, kar znaša 673 000 000 EUR, |
| --- | --- |

H.

ker večjezičnost in geografska razpršenost dejavnosti Parlamenta pomenita okrog 48 % odhodkov iz predhodnega predloga načrta, kar znaša 673 000 000 EUR,

OSNOVNI OKVIR PRORAČUNA ZA LETO 2007

| 1. | ugotavlja, da se načrt odhodkov za leto 2007 predlaga v višini 1 337 700 000 EUR, pri čemer je ta znesek določen na podlagi proračuna za leto 2006 in povečan za 4,2 %, od česar 2% predstavlja zgodovinska obrestna mera, 2,2 % pa predstavlja prilagoditev zdajšnjim cenam; priporoča, da se o končna višina proračuna odloči na prvi obravnavi ter da mora izražati utemeljene proračunske potrebe institucije; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da se načrt odhodkov za leto 2007 predlaga v višini 1 337 700 000 EUR, pri čemer je ta znesek določen na podlagi proračuna za leto 2006 in povečan za 4,2 %, od česar 2% predstavlja zgodovinska obrestna mera, 2,2 % pa predstavlja prilagoditev zdajšnjim cenam; priporoča, da se o končna višina proračuna odloči na prvi obravnavi ter da mora izražati utemeljene proračunske potrebe institucije;

| 2. | poudarja, da mora proračun odražat dejanske proračunske potrebe in biti usklajen z načelom proračunske strogosti in odgovorne uporabe denarja državljanov; poudarja potrebo po izvedbi analize stroškov in koristi za institucijo, da se ocenijo posledice ohranjanja zgornje meje iz razdelka 5, ki jo je določil sam; je odločil, da mora v primeru, da zgornja meja ostane 20 %, 20 % predstavljati zgornjo mejo proračuna; zato si pridržuje pravico, da svoje stališče o 20 % omejitvi izrazi na prvi obravnavi; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da mora proračun odražat dejanske proračunske potrebe in biti usklajen z načelom proračunske strogosti in odgovorne uporabe denarja državljanov; poudarja potrebo po izvedbi analize stroškov in koristi za institucijo, da se ocenijo posledice ohranjanja zgornje meje iz razdelka 5, ki jo je določil sam; je odločil, da mora v primeru, da zgornja meja ostane 20 %, 20 % predstavljati zgornjo mejo proračuna; zato si pridržuje pravico, da svoje stališče o 20 % omejitvi izrazi na prvi obravnavi;

| 3. | poziva generalnega sekretarja, da je treba, ob upoštevanju načela enoletnosti proračuna kot ukrepa dobrega finančnega upravljanja, več pozornosti nameniti srednjeročnemu razvoju dogodkov, ki izraža dejanske operativne večletne proračunske zahteve; |
| --- | --- |

3.

poziva generalnega sekretarja, da je treba, ob upoštevanju načela enoletnosti proračuna kot ukrepa dobrega finančnega upravljanja, več pozornosti nameniti srednjeročnemu razvoju dogodkov, ki izraža dejanske operativne večletne proračunske zahteve;

| 4. | ugotavlja, da predhodni predlog načrta odhodkov vključuje 48 000 000 EUR za odhodke, povezane s širitvijo, 50 000 000 EUR za nakup stavb WIC in SDM v Strasbourgu, 25 000 000 EUR kot rezerve za informacijsko in komunikacijsko politiko, 7 500 000 EUR za pridobitev strokovnega znanja in izkušenj in 8 974 459 EUR kot varnostno rezervo; poudarja, da analiza predloga načrta odhodkov kaže, da področja z veliko stroški ostajajo enaka kot v preteklih letih in so zlasti povezana z odhodki za osebje, premoženjem, informacijami, poslanci in širitvijo; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da predhodni predlog načrta odhodkov vključuje 48 000 000 EUR za odhodke, povezane s širitvijo, 50 000 000 EUR za nakup stavb WIC in SDM v Strasbourgu, 25 000 000 EUR kot rezerve za informacijsko in komunikacijsko politiko, 7 500 000 EUR za pridobitev strokovnega znanja in izkušenj in 8 974 459 EUR kot varnostno rezervo; poudarja, da analiza predloga načrta odhodkov kaže, da področja z veliko stroški ostajajo enaka kot v preteklih letih in so zlasti povezana z odhodki za osebje, premoženjem, informacijami, poslanci in širitvijo;

| 5. | zahteva, da se v inventuri upoštevajo naslednja načela dobrega finančnega poslovodenja:






  a) | določanje dejavnosti z majhno dodano vrednostjo, |
| --- | --- | --- |

5.

zahteva, da se v inventuri upoštevajo naslednja načela dobrega finančnega poslovodenja:

a)

določanje dejavnosti z majhno dodano vrednostjo,

| b) | izboljševanje učinkovitosti z racionalizacijo delovnih metod, |
| --- | --- |

b)

izboljševanje učinkovitosti z racionalizacijo delovnih metod,

| c) | večja uporaba proračuna po dejavnostih, |
| --- | --- |

c)

večja uporaba proračuna po dejavnostih,

| d) | zmanjšanje stroškov na področjih, ki se srečujejo z nepotrebnimi odhodki zaradi treh različnih krajev dela, |
| --- | --- |

d)

zmanjšanje stroškov na področjih, ki se srečujejo z nepotrebnimi odhodki zaradi treh različnih krajev dela,

| e) | prerazporejanje osebja, |
| --- | --- |

e)

prerazporejanje osebja,

| f) | vpliv politike mobilnosti na učinkovitost odborov in delegacij in |
| --- | --- |

f)

vpliv politike mobilnosti na učinkovitost odborov in delegacij in

| g) | učinkovita uporaba vseh virov, zlasti človeških; |
| --- | --- |

g)

učinkovita uporaba vseh virov, zlasti človeških;

| 6. | ponovno poudarja, da morajo biti proračunska sredstva povezana s posebnimi dejavnostmi, s čimer bi se izognili črtanju odobrenih sredstev ob koncu leta; poudarja, da se zadostna sredstva nameni področjem, kjer politične odločitve zahtevajo višjo finančno zavezanost, kot je v primeru parlamentarne konference STO, da bi se čim bolj izognili spreminjanju proračunov in prerazporeditvam; |
| --- | --- |

6.

ponovno poudarja, da morajo biti proračunska sredstva povezana s posebnimi dejavnostmi, s čimer bi se izognili črtanju odobrenih sredstev ob koncu leta; poudarja, da se zadostna sredstva nameni področjem, kjer politične odločitve zahtevajo višjo finančno zavezanost, kot je v primeru parlamentarne konference STO, da bi se čim bolj izognili spreminjanju proračunov in prerazporeditvam;

PROCES KONSOLIDACIJE

Širitev

| 7. | ugotavlja, da so potrebna še nadaljnja prizadevanja, ki bodo dokončala širitev 2004 in pripomogla k tekočemu procesu širitve; poziva generalnega sekretarja, da reši vsa pomembna vprašanja v zvezi s širitvijo EU-10, zlasti tista, povezana z zamudami v postopku zaposlovanja; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da so potrebna še nadaljnja prizadevanja, ki bodo dokončala širitev 2004 in pripomogla k tekočemu procesu širitve; poziva generalnega sekretarja, da reši vsa pomembna vprašanja v zvezi s širitvijo EU-10, zlasti tista, povezana z zamudami v postopku zaposlovanja;

| 8. | je odločil, da vsa dodeljena sredstva v višini 48 000 000 EUR vnese v pomembne proračunske postavke za odhodke, povezane s širitvijo, razdeljene, kot sledi:






  1) | 14 800 000 EUR za 226 stalnih delovnih mest in 22 začasnih delovnih mest za politične skupine; |
| --- | --- | --- |

8.

je odločil, da vsa dodeljena sredstva v višini 48 000 000 EUR vnese v pomembne proračunske postavke za odhodke, povezane s širitvijo, razdeljene, kot sledi:

1)

14 800 000 EUR za 226 stalnih delovnih mest in 22 začasnih delovnih mest za politične skupine;

| 2) | 20 500 000 EUR za bolgarske in romunske poslance; |
| --- | --- |

2)

20 500 000 EUR za bolgarske in romunske poslance;

| 3) | 4 700 000 EUR za samostojne tolmače in prevajalce; |
| --- | --- |

3)

4 700 000 EUR za samostojne tolmače in prevajalce;

| 4) | 2 200 000 EUR za pohištvo in opremo za informacijsko tehnologijo; |
| --- | --- |

4)

2 200 000 EUR za pohištvo in opremo za informacijsko tehnologijo;

| 5) | 1 000 000 EUR za stroške prevoza in bančne stroške; |
| --- | --- |

5)

1 000 000 EUR za stroške prevoza in bančne stroške;

| 6) | 800 000 EUR za knjižnico, zunanje urade in avdiovizualno opremo; |
| --- | --- |

6)

800 000 EUR za knjižnico, zunanje urade in avdiovizualno opremo;

| 7) | 4 000 000 EUR za politične skupine in evropske stranke; |
| --- | --- |

7)

4 000 000 EUR za politične skupine in evropske stranke;

| 9. | poudarja, da znesek v višini 48 000 000 EUR predstavlja približno 50 % povečanje sredstev v primerjavi s proračunom za leto 2006 za pristop Bolgarije in Romunije, ob predpostavki, da bosta k EU pristopili 1. januarja 2007; razen tega meni, da mora biti v primeru preložitve pristopa Bolgarije in Romunije finančni vpliv preložitve viden v proračunu Parlamenta in tako bi se ustrezen znesek v višini 24 000 000 EUR odštel od zneska v končni določbi; poziva generalnega sekretarja, da proračunske posledice odločitve o pristopu Romunije in Bolgarije obravnava v pisnem predlogu spremembe, ki bo predsedstvu predstavljen v začetku septembra 2006; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da znesek v višini 48 000 000 EUR predstavlja približno 50 % povečanje sredstev v primerjavi s proračunom za leto 2006 za pristop Bolgarije in Romunije, ob predpostavki, da bosta k EU pristopili 1. januarja 2007; razen tega meni, da mora biti v primeru preložitve pristopa Bolgarije in Romunije finančni vpliv preložitve viden v proračunu Parlamenta in tako bi se ustrezen znesek v višini 24 000 000 EUR odštel od zneska v končni določbi; poziva generalnega sekretarja, da proračunske posledice odločitve o pristopu Romunije in Bolgarije obravnava v pisnem predlogu spremembe, ki bo predsedstvu predstavljen v začetku septembra 2006;

Zaposlovanje in kadrovski načrt

Sekretariat Parlamenta

| 10. | ponovno poudarja, da se - razen novih delovnih mest, vezanih na širitev, in omejenega števila specializiranih delovnih mestih - leta 2007 ne bodo odprla nova delovna mesta; |
| --- | --- |

10.

ponovno poudarja, da se - razen novih delovnih mest, vezanih na širitev, in omejenega števila specializiranih delovnih mestih - leta 2007 ne bodo odprla nova delovna mesta;

| 11. | ugotavlja, da mora nova programska oprema za racionalizacijo kadrovskih zadev Generalnega direktorata za osebje, ki bo kmalu začel delovati, prispevati k očitnemu zmanjšanju osebja, ki ga je treba prerazporediti; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da mora nova programska oprema za racionalizacijo kadrovskih zadev Generalnega direktorata za osebje, ki bo kmalu začel delovati, prispevati k očitnemu zmanjšanju osebja, ki ga je treba prerazporediti;

| 12. | priznava prizadevanja generalnega sekretarja za stroškovno učinkovitejšo organizacijsko strukturo in učinkovito racionalizacijo polnega števila zaposlenih, z zagotavljanjem, da kadrovski stroški ustrezajo dejanskim operativnim potrebam in finančnemu stanju institucije; |
| --- | --- |

12.

priznava prizadevanja generalnega sekretarja za stroškovno učinkovitejšo organizacijsko strukturo in učinkovito racionalizacijo polnega števila zaposlenih, z zagotavljanjem, da kadrovski stroški ustrezajo dejanskim operativnim potrebam in finančnemu stanju institucije;

| 13. | poudarja, da sta konsolidacija kadrovskega načrta Parlamenta in učinkovito prerazporejanje delovne sile ključna pred predložitvijo zahteve za povečanje polnega števila zaposlenih; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da sta konsolidacija kadrovskega načrta Parlamenta in učinkovito prerazporejanje delovne sile ključna pred predložitvijo zahteve za povečanje polnega števila zaposlenih;

| 14. | poudarja, da se je v zadnjih letih povečala raven zaposlenosti, ki zajema delovna mesta, vezana na širitev, in tudi delovna mesta, nevezana na širitev; še vedno meni, da zdajšnje polno število zaposlenih zadostuje za izpolnjevanje vseh zahtev institucije; pozdravlja stališče generalnega sekretarja, da zamenjava upokojenega osebja ni samodejen proces in da se bo politika prerazporeditve delovne sile izvajala za zapolnitev prostih delovnih mest, ki so posledica upokojitev; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da se je v zadnjih letih povečala raven zaposlenosti, ki zajema delovna mesta, vezana na širitev, in tudi delovna mesta, nevezana na širitev; še vedno meni, da zdajšnje polno število zaposlenih zadostuje za izpolnjevanje vseh zahtev institucije; pozdravlja stališče generalnega sekretarja, da zamenjava upokojenega osebja ni samodejen proces in da se bo politika prerazporeditve delovne sile izvajala za zapolnitev prostih delovnih mest, ki so posledica upokojitev;

| 15. | izraža zaskrbljenost zaradi majhnega števila prerazporeditev delovne sile, predvidenih za leto 2007; poziva generalnega sekretarja, da med inventuro izvaja temeljitejši pregled usklajenosti zakonodaje na vseh področij dejavnosti, da se zagotovi učinkovito prerazporejanje delovne sile namesto zaposlovanja pogodbenega osebja; zahteva, da generalni sekretar do 1. septembra 2006 predloži poročilo o uporabi instrumenta prerazporejanja v zadnjih treh letih in načrt odhodkov za leto 2007; |
| --- | --- |

15.

izraža zaskrbljenost zaradi majhnega števila prerazporeditev delovne sile, predvidenih za leto 2007; poziva generalnega sekretarja, da med inventuro izvaja temeljitejši pregled usklajenosti zakonodaje na vseh področij dejavnosti, da se zagotovi učinkovito prerazporejanje delovne sile namesto zaposlovanja pogodbenega osebja; zahteva, da generalni sekretar do 1. septembra 2006 predloži poročilo o uporabi instrumenta prerazporejanja v zadnjih treh letih in načrt odhodkov za leto 2007;

| 16. | potrjuje, da zahteva po 74 novih delovnih mestih (1 AD 15, 30 AD, 43 AST) ni v skladu s politiko konsolidacije porabe, in proračunska sredstva za ta delovna mesta vpiše v rezervo; je pripravljen na podlagi natančnejših informacij zahtevo ponovno obravnavati na prvi obravnavi predloga proračuna za leto 2007; |
| --- | --- |

16.

potrjuje, da zahteva po 74 novih delovnih mestih (1 AD 15, 30 AD, 43 AST) ni v skladu s politiko konsolidacije porabe, in proračunska sredstva za ta delovna mesta vpiše v rezervo; je pripravljen na podlagi natančnejših informacij zahtevo ponovno obravnavati na prvi obravnavi predloga proračuna za leto 2007;

| 17. | upošteva predlog v zvezi z razvrstitvijo stalnih (4) in začasnih (5) delovnih mest v višje kategorije iz Priloge I (rev) poročila predsedstva; je pripravljen odobriti proračunska sredstva za razvrstitve delovnih mest v višje kategorije pod pogojem, da bodo podrobnejše obrazložitve zagotovljene pred prvo obravnavo; |
| --- | --- |

17.

upošteva predlog v zvezi z razvrstitvijo stalnih (4) in začasnih (5) delovnih mest v višje kategorije iz Priloge I (rev) poročila predsedstva; je pripravljen odobriti proračunska sredstva za razvrstitve delovnih mest v višje kategorije pod pogojem, da bodo podrobnejše obrazložitve zagotovljene pred prvo obravnavo;

| 18. | ugotavlja, da je bila oblikovana nova politika usposabljanja; zahteva, da novi program usposabljanja vključuje usposabljanje pomočnikov poslancev Evropskega parlamenta; sklene, da se zato prilagodi sedanje opombe postavke 1612 („Nadaljnje usposabljanje“); poziva generalnega sekretarja, da v sodelovanju z Evropsko upravno šolo uvede posebne programe usposabljanja za lajšanje poklicne mobilnosti in prerazporejanje delovne sile, vključno s poglobljenimi programi uvajanja za osebje, ki prevzema novo službo v sekretariatu odbora ali delegacije, da se zagotovi, da bodo pred prevzemom odgovornosti za poročila ali službene poti popolnoma pripravljeni na delo in dovolj hitri; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da je bila oblikovana nova politika usposabljanja; zahteva, da novi program usposabljanja vključuje usposabljanje pomočnikov poslancev Evropskega parlamenta; sklene, da se zato prilagodi sedanje opombe postavke 1612 („Nadaljnje usposabljanje“); poziva generalnega sekretarja, da v sodelovanju z Evropsko upravno šolo uvede posebne programe usposabljanja za lajšanje poklicne mobilnosti in prerazporejanje delovne sile, vključno s poglobljenimi programi uvajanja za osebje, ki prevzema novo službo v sekretariatu odbora ali delegacije, da se zagotovi, da bodo pred prevzemom odgovornosti za poročila ali službene poti popolnoma pripravljeni na delo in dovolj hitri;

| 19. | poziva generalnega sekretarja, naj zagotovi izpolnjevanje načel Parlamenta o enakih možnostih, in potrjuje njegova prizadevanja za izboljšanje stanja invalidnih oseb, zlasti razvoj vrste pozitivnih ukrepov za zaposlovanje in vključevanje invalidnih oseb; |
| --- | --- |

19.

poziva generalnega sekretarja, naj zagotovi izpolnjevanje načel Parlamenta o enakih možnostih, in potrjuje njegova prizadevanja za izboljšanje stanja invalidnih oseb, zlasti razvoj vrste pozitivnih ukrepov za zaposlovanje in vključevanje invalidnih oseb;

| 20. | je odločil, da se po predložitvi nadaljnjih informacij, ki pojasnjujejo povečanje sredstev člena 300 („Stroški službenih potovanj“), 1 132 065 EUR iz člena 300 vpiše v poglavje 100 („Začasna sredstva“); |
| --- | --- |

20.

je odločil, da se po predložitvi nadaljnjih informacij, ki pojasnjujejo povečanje sredstev člena 300 („Stroški službenih potovanj“), 1 132 065 EUR iz člena 300 vpiše v poglavje 100 („Začasna sredstva“);

Politične skupine

| 21. | ugotavlja, da politične skupine zahtevajo, da se za vsako od njih odpre dodatno delovno mesto LSA; je pripravljen odobriti proračunska sredstva za ta delovna mesta pod pogojem, da bodo podrobnejše obrazložitve zagotovljene pred prvo obravnavo; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da politične skupine zahtevajo, da se za vsako od njih odpre dodatno delovno mesto LSA; je pripravljen odobriti proračunska sredstva za ta delovna mesta pod pogojem, da bodo podrobnejše obrazložitve zagotovljene pred prvo obravnavo;

| 22. | poudarja, da je razvrstitev delovnih mest v višje kategorije, ki so jih predlagale politične skupine, več kot v preteklosti; je pripravljen odobriti proračunska sredstva za razvrstitve delovnih mest v višje kategorije pod pogojem, da bodo podrobnejše obrazložitve zagotovljene pred prvo obravnavo; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je razvrstitev delovnih mest v višje kategorije, ki so jih predlagale politične skupine, več kot v preteklosti; je pripravljen odobriti proračunska sredstva za razvrstitve delovnih mest v višje kategorije pod pogojem, da bodo podrobnejše obrazložitve zagotovljene pred prvo obravnavo;

Pomoč in olajšave za poslance

| 23. | priznava, da je izvajanje reforme „Raising the Game“ poslancem omogočilo veliko pomembnih in ustreznih storitev; vseeno pričakuje, da se take storitve utrdijo in izboljšajo ter se tako poslancem in njihovim pomočnikom zagotovijo praktična in učinkovita orodja za uspešno izvajanje dolžnosti; poziva generalnega sekretarja, da oceni položaj pri izvajanju inventure, pri čemer naj upošteva rezultate raziskave kakovosti, ki bo izvedena v naslednjih mesecih; |
| --- | --- |

23.

priznava, da je izvajanje reforme „Raising the Game“ poslancem omogočilo veliko pomembnih in ustreznih storitev; vseeno pričakuje, da se take storitve utrdijo in izboljšajo ter se tako poslancem in njihovim pomočnikom zagotovijo praktična in učinkovita orodja za uspešno izvajanje dolžnosti; poziva generalnega sekretarja, da oceni položaj pri izvajanju inventure, pri čemer naj upošteva rezultate raziskave kakovosti, ki bo izvedena v naslednjih mesecih;

| 24. | meni, da bi sekretariati odborov lahko bolje uporabili posebno usposobljeno osebje, zlasti ko je treba pripraviti pomembna parlamentarna poročila; meni, da bi ta podpora olajšala delo poročevalca, omogočila boljšo uporabo sredstev Parlamenta ter okrepila znanje in izkušnje institucij, s čimer bi se zagotovila izpolnitev enega od glavnih ciljev izvajanja reforme „Raising the Game“; |
| --- | --- |

24.

meni, da bi sekretariati odborov lahko bolje uporabili posebno usposobljeno osebje, zlasti ko je treba pripraviti pomembna parlamentarna poročila; meni, da bi ta podpora olajšala delo poročevalca, omogočila boljšo uporabo sredstev Parlamenta ter okrepila znanje in izkušnje institucij, s čimer bi se zagotovila izpolnitev enega od glavnih ciljev izvajanja reforme „Raising the Game“;

| 25. | poudarja, da morajo imeti poslanci za izpolnjevanje svojih dolžnosti pri zakonodajnem odločanju na voljo potrebna strokovna znanja in izkušnje; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da morajo imeti poslanci za izpolnjevanje svojih dolžnosti pri zakonodajnem odločanju na voljo potrebna strokovna znanja in izkušnje;

| 26. | opaža bistveno povečanje sredstev v členu 320 („Pridobivanje strokovnega znanja in izkušenj“) s 5 644 200 EUR na 7 500 000 EUR; meni, da ta storitev ni izpolnila pričakovanj, ker je dostop do študij pogosto prepozen; naroči generalnemu sekretarju, naj predstavi oceno koristnosti študij, izdelanih v političnih uradih od 1. januarja 2004; prenese v rezervo 2 000 000 EUR, dokler ne bodo na voljo rezultati ocene; |
| --- | --- |

26.

opaža bistveno povečanje sredstev v členu 320 („Pridobivanje strokovnega znanja in izkušenj“) s 5 644 200 EUR na 7 500 000 EUR; meni, da ta storitev ni izpolnila pričakovanj, ker je dostop do študij pogosto prepozen; naroči generalnemu sekretarju, naj predstavi oceno koristnosti študij, izdelanih v političnih uradih od 1. januarja 2004; prenese v rezervo 2 000 000 EUR, dokler ne bodo na voljo rezultati ocene;

| 27. | poudarja, da je nujno potrebno, da se vsem poslancem zagotovi pomembno podlago informacij, pripravljeno z znanstveno natančnostjo, o vseh temah in vprašanjih, s katerimi se soočajo pri opravljanju svojih dolžnosti, zlasti predstavljanju interesov Parlamenta nasproti drugim institucijam EU; opozarja tudi s tem v zvezi, da je potrebno, da te informacije zagotavlja raziskovalna služba pravočasno; poudarja, da mora ta služba zagotavljati informacije v strnjeni, vendar celoviti obliki, da bodo poslanci lahko zavzeli jasna stališča v okviru zapletenih vprašanj; poudarja s tem v zvezi, da so te informacije nujno potrebne na področjih, kot sta varnost in obramba, kjer ima Parlament na voljo malo strokovnega znanja in izkušenj; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je nujno potrebno, da se vsem poslancem zagotovi pomembno podlago informacij, pripravljeno z znanstveno natančnostjo, o vseh temah in vprašanjih, s katerimi se soočajo pri opravljanju svojih dolžnosti, zlasti predstavljanju interesov Parlamenta nasproti drugim institucijam EU; opozarja tudi s tem v zvezi, da je potrebno, da te informacije zagotavlja raziskovalna služba pravočasno; poudarja, da mora ta služba zagotavljati informacije v strnjeni, vendar celoviti obliki, da bodo poslanci lahko zavzeli jasna stališča v okviru zapletenih vprašanj; poudarja s tem v zvezi, da so te informacije nujno potrebne na področjih, kot sta varnost in obramba, kjer ima Parlament na voljo malo strokovnega znanja in izkušenj;

| 28. | obžaluje, da veliko poslancev ne pozna vseh storitev, ki jih ponuja upravna služba Parlamenta; poziva generalnega sekretarja, naj to takoj popravi z uporabo uporabniku prijaznih informacijskih orodij; |
| --- | --- |

28.

obžaluje, da veliko poslancev ne pozna vseh storitev, ki jih ponuja upravna služba Parlamenta; poziva generalnega sekretarja, naj to takoj popravi z uporabo uporabniku prijaznih informacijskih orodij;

| 29. | spodbuja generalnega sekretarja, naj upošteva različna opozorila poslancev, ob upoštevanju osnovnih dnevnih storitev, povezanih s telefoni, računalniki, pravno službo, avtomobilskimi storitvami, turistično agencijo, dostavo hrane in drugim, ter da zagotovi splošno izboljšanje teh storitev; |
| --- | --- |

29.

spodbuja generalnega sekretarja, naj upošteva različna opozorila poslancev, ob upoštevanju osnovnih dnevnih storitev, povezanih s telefoni, računalniki, pravno službo, avtomobilskimi storitvami, turistično agencijo, dostavo hrane in drugim, ter da zagotovi splošno izboljšanje teh storitev;

| 30. | je zaskrbljen zaradi naraščajočih stroškov oddelka za službena vozila, predvsem glede istočasnih povračil stroškov taksijev poslancem; zato ni pripravljen odobriti povečanja za 215 900 EUR; |
| --- | --- |

30.

je zaskrbljen zaradi naraščajočih stroškov oddelka za službena vozila, predvsem glede istočasnih povračil stroškov taksijev poslancem; zato ni pripravljen odobriti povečanja za 215 900 EUR;

| 31. | ugotavlja, da bo do konca leta 2006 v knjižnici Parlamenta nameščena najsodobnejša oprema, in pričakuje, da bo do leta 2007 knjižnica v celoti delovala; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da bo do konca leta 2006 v knjižnici Parlamenta nameščena najsodobnejša oprema, in pričakuje, da bo do leta 2007 knjižnica v celoti delovala;

| 32. | podpira sprejetje Statuta za pomočnike poslancev; poziva Svet, da čim prej sprejme odločitev v zvezi s predlogom Komisije „Kadrovski predpisi ES: Statut pomočnikov poslancev EP“ (KOM(1998)0312) in s tem Parlamentu omogoči izvedbo potrebnih ukrepov, da bo ta statut začel veljati najpozneje leta 2009; |
| --- | --- |

32.

podpira sprejetje Statuta za pomočnike poslancev; poziva Svet, da čim prej sprejme odločitev v zvezi s predlogom Komisije „Kadrovski predpisi ES: Statut pomočnikov poslancev EP“ (KOM(1998)0312) in s tem Parlamentu omogoči izvedbo potrebnih ukrepov, da bo ta statut začel veljati najpozneje leta 2009;

Informacijska politika

| 33. | ponovno poudarja svoje stališče, da mora Parlament imeti močno in učinkovito informacijsko strategijo, ki odpravlja ovire med Parlamentom in njegovimi volivci; |
| --- | --- |

33.

ponovno poudarja svoje stališče, da mora Parlament imeti močno in učinkovito informacijsko strategijo, ki odpravlja ovire med Parlamentom in njegovimi volivci;

| 34. | ugotavlja, da je bilo v rezervo prenesenih 20 000 000 EUR, ki se bodo porabili leta 2006 za zagon treh velikih projektov obveščanja - spletne televizije Parlamenta, središča za obiskovalce in avdiovizualne opreme; meni, da je potrebnih več informacij glede dejanskega zneska, ki je bil do zdaj porabljen, in glede načrtovanih odhodkov za te projekte do konca leta 2006; razen tega pričakuje, da bodo pred prvo obravnavo predloga proračuna za leto 2007 na voljo vsa potrebna poročila, vključno z informacijami o organizaciji, strukturi stroškov in političnem pregledu pilotnega projekta spletne televizije; zahteva tudi dodatne informacije o teh projektih, vključno s tistimi, ki so navedene v poročilu generalnega sekretarja predsedstvu; potrjuje, da ostanejo proračunska sredstva v višini 25 000 000 EUR v poglavju 104 („Rezerve za informacijsko in komunikacijsko politiko“); ker obžaluje, da so bile informacije zagotovljene tako pozno, je pripravljen na podlagi zahtevanih natančnejših informacij te odhodke ponovno obravnavati na prvi obravnavi predloga proračuna za leto 2007; |
| --- | --- |

34.

ugotavlja, da je bilo v rezervo prenesenih 20 000 000 EUR, ki se bodo porabili leta 2006 za zagon treh velikih projektov obveščanja - spletne televizije Parlamenta, središča za obiskovalce in avdiovizualne opreme; meni, da je potrebnih več informacij glede dejanskega zneska, ki je bil do zdaj porabljen, in glede načrtovanih odhodkov za te projekte do konca leta 2006; razen tega pričakuje, da bodo pred prvo obravnavo predloga proračuna za leto 2007 na voljo vsa potrebna poročila, vključno z informacijami o organizaciji, strukturi stroškov in političnem pregledu pilotnega projekta spletne televizije; zahteva tudi dodatne informacije o teh projektih, vključno s tistimi, ki so navedene v poročilu generalnega sekretarja predsedstvu; potrjuje, da ostanejo proračunska sredstva v višini 25 000 000 EUR v poglavju 104 („Rezerve za informacijsko in komunikacijsko politiko“); ker obžaluje, da so bile informacije zagotovljene tako pozno, je pripravljen na podlagi zahtevanih natančnejših informacij te odhodke ponovno obravnavati na prvi obravnavi predloga proračuna za leto 2007;

| 35. | upošteva kadrovski načrt informacijskih pisarn Parlamenta v vseh evropskih prestolnicah; meni, da se mora delo teh pisarn vrednotiti z vidika zagotavljanja kakovostnih informacij državljanom in stroškovne učinkovitosti; |
| --- | --- |

35.

upošteva kadrovski načrt informacijskih pisarn Parlamenta v vseh evropskih prestolnicah; meni, da se mora delo teh pisarn vrednotiti z vidika zagotavljanja kakovostnih informacij državljanom in stroškovne učinkovitosti;

| 36. | poudarja, da je program obiskov, za katerega je dodeljenih 21 318 000 EUR, ključen v smislu odnosa med poslanci in prebivalci iz njihovih volilnih enot; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je program obiskov, za katerega je dodeljenih 21 318 000 EUR, ključen v smislu odnosa med poslanci in prebivalci iz njihovih volilnih enot;

| 37. | izraža razočaranje zaradi nepotrebne in neupravičene zamude pri celostni izboljšavi programa obiskov (postavka 3244 „Organizacija in sprejem skupin obiskovalcev, program Euroscola in povabila oblikovalcem javnega mnenja iz držav izven EU“); pričakuje takojšnje ukrepanje za reševanje vseh nerešenih vprašanja, zlasti tistih, ki povzročajo nezadostno porabo sredstev v višini 5 000 000 EUR za to postavko v proračunu za leto 2006; zato poziva predsedstvo, naj sprejme predlog kvestorjev za revizijo predpisov za skupine obiskovalcev, da bi financiranje prilagodili dejanskim stroškom in povečali število obiskovalcev; zahteva, naj predsedstvo zagotovi, da se potrebna proračunska sredstva tudi vključijo v načrt odhodkov za leto 2007 v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

37.

izraža razočaranje zaradi nepotrebne in neupravičene zamude pri celostni izboljšavi programa obiskov (postavka 3244 „Organizacija in sprejem skupin obiskovalcev, program Euroscola in povabila oblikovalcem javnega mnenja iz držav izven EU“); pričakuje takojšnje ukrepanje za reševanje vseh nerešenih vprašanja, zlasti tistih, ki povzročajo nezadostno porabo sredstev v višini 5 000 000 EUR za to postavko v proračunu za leto 2006; zato poziva predsedstvo, naj sprejme predlog kvestorjev za revizijo predpisov za skupine obiskovalcev, da bi financiranje prilagodili dejanskim stroškom in povečali število obiskovalcev; zahteva, naj predsedstvo zagotovi, da se potrebna proračunska sredstva tudi vključijo v načrt odhodkov za leto 2007 v prvi obravnavi;

| 38. | pozdravlja uporabniku bolj prijazno podobo spletne strani Parlamenta; vseeno meni, da se lahko izboljšata dostop do spletne strani in pregledovanje njenih vsebin, zlasti za nestrokovno javnost; zahteva, da se olajša dostop do dejavnosti parlamentarnih odborov in delegacij; poziva k pripravi poročila o oceni delovanja in sprejetja nove spletne strani, ki naj bo predstavljena do 1. septembra 2006; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja uporabniku bolj prijazno podobo spletne strani Parlamenta; vseeno meni, da se lahko izboljšata dostop do spletne strani in pregledovanje njenih vsebin, zlasti za nestrokovno javnost; zahteva, da se olajša dostop do dejavnosti parlamentarnih odborov in delegacij; poziva k pripravi poročila o oceni delovanja in sprejetja nove spletne strani, ki naj bo predstavljena do 1. septembra 2006;

Nepremičnine

| 39. | poudarja, da sta politika nakupa nepremičnin in praksa pospešenega odplačevanja za te stavbe za institucijo zelo ustrezni; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da sta politika nakupa nepremičnin in praksa pospešenega odplačevanja za te stavbe za institucijo zelo ustrezni;

| 40. | ugotavlja, da številna pomembna vprašanja glede nakupa stavb WIC in SDM v Strasbourgu doslej še niso bila ustrezno pojasnjena ali upravičena; pričakuje, da mora, če se bodo pogajanja nadaljevala, končni sprejeti paket instituciji pomagati do stroškovne učinkovitosti; je odločil, da se do izida teh pogajanj 50 000 000 EUR ne vnese v postavko 2003, ampak da se ta znesek prerazporedi v rezervo za stavbe, ki jo je treba odpreti v naslovu 10 (poglavje 10 5 - „Začasna sredstva za stavbe“); sklene, da se zato črta postavka 2009 („Začasna sredstva za naložbe institucije v nepremičnine“); sredstva, dana v rezerve bodo sproščene, ko bo izpolnjena vrsta pogojev, ki jih je treba še določiti; zahteva, da se z merili za sprostitev rezerv strinja pristojni odbor; pričakuje, da bo predsedstvo do 1. septembra 2006 pripravilo konkretne predloge o tej zadevi; |
| --- | --- |

40.

ugotavlja, da številna pomembna vprašanja glede nakupa stavb WIC in SDM v Strasbourgu doslej še niso bila ustrezno pojasnjena ali upravičena; pričakuje, da mora, če se bodo pogajanja nadaljevala, končni sprejeti paket instituciji pomagati do stroškovne učinkovitosti; je odločil, da se do izida teh pogajanj 50 000 000 EUR ne vnese v postavko 2003, ampak da se ta znesek prerazporedi v rezervo za stavbe, ki jo je treba odpreti v naslovu 10 (poglavje 10 5 - „Začasna sredstva za stavbe“); sklene, da se zato črta postavka 2009 („Začasna sredstva za naložbe institucije v nepremičnine“); sredstva, dana v rezerve bodo sproščene, ko bo izpolnjena vrsta pogojev, ki jih je treba še določiti; zahteva, da se z merili za sprostitev rezerv strinja pristojni odbor; pričakuje, da bo predsedstvo do 1. septembra 2006 pripravilo konkretne predloge o tej zadevi;

| 41. | poziva generalnega sekretarja, naj nadaljuje razpravo s Komisijo glede pregleda finančnih sporazumov v zvezi z „evropskimi hišami“, da bi vzpostavili učinkovitejšo in pravičnejšo finančno ureditev; |
| --- | --- |

41.

poziva generalnega sekretarja, naj nadaljuje razpravo s Komisijo glede pregleda finančnih sporazumov v zvezi z „evropskimi hišami“, da bi vzpostavili učinkovitejšo in pravičnejšo finančno ureditev;

| 42. | obžaluje, da še niso bila dodeljena proračunska sredstva novo oblikovani postavki proračuna za leto 2006 za informacijske pisarne (člen 325); pričakuje, da bo administracija to obravnavala na prvi obravnavi predloga proračuna za leto 2007; poziva administracijo, naj pri nakupu zgradb uporabi pregledne postopke; |
| --- | --- |

42.

obžaluje, da še niso bila dodeljena proračunska sredstva novo oblikovani postavki proračuna za leto 2006 za informacijske pisarne (člen 325); pričakuje, da bo administracija to obravnavala na prvi obravnavi predloga proračuna za leto 2007; poziva administracijo, naj pri nakupu zgradb uporabi pregledne postopke;

IT in telekomunikacijska orodja

| 43. | ugotavlja, da je treba vsa dodeljena sredstva v višini 79 800 000 EUR vnesti med odhodke, povezane s storitvami informacijske tehnologije, razdeljene, kot sledi:






  — | 49 800 000 EUR za vzdrževanje in delovanje obstoječih sistemov IT in komunikacijskih sistemov v Parlamentu; |
| --- | --- | --- |

43.

ugotavlja, da je treba vsa dodeljena sredstva v višini 79 800 000 EUR vnesti med odhodke, povezane s storitvami informacijske tehnologije, razdeljene, kot sledi:

—

49 800 000 EUR za vzdrževanje in delovanje obstoječih sistemov IT in komunikacijskih sistemov v Parlamentu;

| — | 22 400 000 EUR za nadgraditev infrastrukture in razvoj novih sistemov IT; |
| --- | --- |

—

22 400 000 EUR za nadgraditev infrastrukture in razvoj novih sistemov IT;

| — | 7 600 000 EUR za telekomunikacije; |
| --- | --- |

—

7 600 000 EUR za telekomunikacije;

| 44. | podpira večjo uporabo videokonferenc in se strinja, da se za to storitev v letu 2007 dodeli 1 300 000 EUR; poziva generalnega sekretarja, naj predloži informacije o dodani vrednosti odhodkov, predvidenih za namestitev opreme za videokonference v 31 informacijskih centrih Parlamenta ter informacije o pričakovanih glavnih uporabnikih in koristih, ki jih prinaša uporaba te storitve; |
| --- | --- |

44.

podpira večjo uporabo videokonferenc in se strinja, da se za to storitev v letu 2007 dodeli 1 300 000 EUR; poziva generalnega sekretarja, naj predloži informacije o dodani vrednosti odhodkov, predvidenih za namestitev opreme za videokonference v 31 informacijskih centrih Parlamenta ter informacije o pričakovanih glavnih uporabnikih in koristih, ki jih prinaša uporaba te storitve;

| 45. | potrjuje obstoj dveh računalniških centrov (Bruselj in Luxembourg); poudarja, da ta dva centra ne smeta biti le dopolnilo, ampak morata biti organizirana tako, da imata za nujne primere ustrezno opremo za zagotavljanje delovanja glavne programske opreme, ki se uporablja v Parlamentu; |
| --- | --- |

45.

potrjuje obstoj dveh računalniških centrov (Bruselj in Luxembourg); poudarja, da ta dva centra ne smeta biti le dopolnilo, ampak morata biti organizirana tako, da imata za nujne primere ustrezno opremo za zagotavljanje delovanja glavne programske opreme, ki se uporablja v Parlamentu;

Varnost in nadzor stavb

| 46. | ugotavlja, da je za postavko 2026 („Varnost in nadzor stavb“) v proračunu namenjenih 35 321 916 EUR, kar je 9,9% povečanje zneska, predvidenega v proračunu za leto 2006, in je večinoma posledica povečanja števila stavb; meni, da je prisotnost Parlamenta v Bruslju v veliko pogledih za to mesto koristna; zato poziva generalnega sekretarja, da zagotovi večjo vlogo Belgije in občinskih organov v Bruslju pri zagotavljanju varnosti poslancev, osebja in drugih ljudi v Parlamentu ter nadzora območja Parlamenta; |
| --- | --- |

46.

ugotavlja, da je za postavko 2026 („Varnost in nadzor stavb“) v proračunu namenjenih 35 321 916 EUR, kar je 9,9% povečanje zneska, predvidenega v proračunu za leto 2006, in je večinoma posledica povečanja števila stavb; meni, da je prisotnost Parlamenta v Bruslju v veliko pogledih za to mesto koristna; zato poziva generalnega sekretarja, da zagotovi večjo vlogo Belgije in občinskih organov v Bruslju pri zagotavljanju varnosti poslancev, osebja in drugih ljudi v Parlamentu ter nadzora območja Parlamenta;

Večjezičnost

| 47. | meni, da je večjezičnost osnovni pogoj za institucijo in njene poslance; vseeno ugotavlja, da so stroški, povezani z ohranjanjem tako obsežnih prevajalskih storitev in storitev tolmačenja, visoki; ugotavlja, da je te odhodke težko nadzorovati; poziva generalnega sekretarja k zagotovitvi, da vse interesne skupine upoštevajo Kodeks o večjezičnosti, zlasti pri načrtovanju časovne razporeditve sej; poziva konferenco predsednikov k upoštevanju proračunskih posledic, preden odloča o letnem delovnem programu parlamentarnih odborov in delegacij; |
| --- | --- |

47.

meni, da je večjezičnost osnovni pogoj za institucijo in njene poslance; vseeno ugotavlja, da so stroški, povezani z ohranjanjem tako obsežnih prevajalskih storitev in storitev tolmačenja, visoki; ugotavlja, da je te odhodke težko nadzorovati; poziva generalnega sekretarja k zagotovitvi, da vse interesne skupine upoštevajo Kodeks o večjezičnosti, zlasti pri načrtovanju časovne razporeditve sej; poziva konferenco predsednikov k upoštevanju proračunskih posledic, preden odloča o letnem delovnem programu parlamentarnih odborov in delegacij;

| 48. | poziva predsedstvo k previdnemu pristopu pri odločanju o uvedbi dodatnih delovnih jezikov, ki niso uradni jeziki, zlasti kadar to Evropskemu parlamentu povzroča dodatne stroške; |
| --- | --- |

48.

poziva predsedstvo k previdnemu pristopu pri odločanju o uvedbi dodatnih delovnih jezikov, ki niso uradni jeziki, zlasti kadar to Evropskemu parlamentu povzroča dodatne stroške;

| 49. | ugotavlja izrazito povečanje proračunskih sredstev, dodeljenih v postavko 1402 („Konferenčni tolmači“) in v člen 142 („Zunanje storitve“); priznava, da je del povečanja nastal zaradi zaposlovanja samostojnih tolmačev, logističnega problema razporeditve vseh sej v sorazmerno kratkem obdobju treh dni na teden ter dodelitve 4 700 000 EUR za samostojne tolmače in prevajalce zaradi pristopa Bolgarije in Romunije; vseeno meni, da to ne pojasnjuje povečanja v celoti, in poziva generalnega sekretarja k predložitvi natančnejše obrazložitve teh odhodkov; je odločil, da do predložitve dodatnih informacij, ki pojasnjujejo znatno povečanje proračunskih sredstev za postavko 1402 („Konferenčni tolmači“), 2 000 000 EUR vpiše v poglavje 100 („Začasna sredstva“); |
| --- | --- |

49.

ugotavlja izrazito povečanje proračunskih sredstev, dodeljenih v postavko 1402 („Konferenčni tolmači“) in v člen 142 („Zunanje storitve“); priznava, da je del povečanja nastal zaradi zaposlovanja samostojnih tolmačev, logističnega problema razporeditve vseh sej v sorazmerno kratkem obdobju treh dni na teden ter dodelitve 4 700 000 EUR za samostojne tolmače in prevajalce zaradi pristopa Bolgarije in Romunije; vseeno meni, da to ne pojasnjuje povečanja v celoti, in poziva generalnega sekretarja k predložitvi natančnejše obrazložitve teh odhodkov; je odločil, da do predložitve dodatnih informacij, ki pojasnjujejo znatno povečanje proračunskih sredstev za postavko 1402 („Konferenčni tolmači“), 2 000 000 EUR vpiše v poglavje 100 („Začasna sredstva“);

Drugo

| 50. | poudarja potrebo po izboljšanju kakovosti, razpoložljivosti in učinkovitosti storitev zunanjih sodelavcev; poziva k pregledu pogojev veljavnih pogodb in izpostavitvi potrebnih sprememb pri inventuri, ki je predvidena za 1. september 2006; |
| --- | --- |

50.

poudarja potrebo po izboljšanju kakovosti, razpoložljivosti in učinkovitosti storitev zunanjih sodelavcev; poziva k pregledu pogojev veljavnih pogodb in izpostavitvi potrebnih sprememb pri inventuri, ki je predvidena za 1. september 2006;

| 51. | zahteva, da generalni sekretar predloži posodobljeno poročilo o oceni delovanja restavracij in menz v treh krajih dela Parlamenta; |
| --- | --- |

51.

zahteva, da generalni sekretar predloži posodobljeno poročilo o oceni delovanja restavracij in menz v treh krajih dela Parlamenta;

| 52. | poziva generalnega sekretarja k strogemu izvajanju odločitve predsedstva o kajenju v prostorih Parlamenta zaradi zdravstvenih in okoljskih razlogov; |
| --- | --- |

52.

poziva generalnega sekretarja k strogemu izvajanju odločitve predsedstva o kajenju v prostorih Parlamenta zaradi zdravstvenih in okoljskih razlogov;

| 53. | meni, da je v okviru svoje stalne politike spodbujanja zdravja s športom potrebno kakovostno in količinsko izboljšati storitve, ki jih nudi športno središče Parlamenta, saj se od svojega začetka v devetdesetih letih ni razvijalo, čeprav se je od takrat število možnih uporabnikov podvojilo; |
| --- | --- |

53.

meni, da je v okviru svoje stalne politike spodbujanja zdravja s športom potrebno kakovostno in količinsko izboljšati storitve, ki jih nudi športno središče Parlamenta, saj se od svojega začetka v devetdesetih letih ni razvijalo, čeprav se je od takrat število možnih uporabnikov podvojilo;

*

- *

| 54. | se na tej stopnji strinja s skupnim zneskom v višini 1 377 700 000 EUR za načrt odhodkov Parlamenta za leto 2007; vendar si pridržuje pravico, da končno stališče izrazi na prvi obravnavi predloga proračuna za leto 2007 jeseni; |
| --- | --- |

54.

se na tej stopnji strinja s skupnim zneskom v višini 1 377 700 000 EUR za načrt odhodkov Parlamenta za leto 2007; vendar si pridržuje pravico, da končno stališče izrazi na prvi obravnavi predloga proračuna za leto 2007 jeseni;

| 55. | naroči svojemu predsedniku, da posreduje to resolucijo Svetu, Komisiji in Kraljevini Belgiji. |
| --- | --- |

55.

naroči svojemu predsedniku, da posreduje to resolucijo Svetu, Komisiji in Kraljevini Belgiji.

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(2)  UL C 172, 18.6.1999, str. 1. Sporazum, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2005/708/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 269, 14.10.2005, str. 24).

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0090.

(4)  2 AST 2 v AST 3, 168 AST 3 v AST 4, 15 AST 4 v AST 5, 205 AST 5 v AST 6, 225 AST 6 v AST 7, 30 AST 7 v AST 8, 25 AST 8 v AST 9, 10 AST 10 v AST 11, 57 AD 5 v AD 6, 19 AD 7 v AD 8, 25 AD v 12 v AD 13, 2 AD 13 v AD 14.

(5)  1 AD 10 v AD 11, 1 AD 8 v AD9, 2 AST 7 v AST 8, 1 AST 5 v AST 6, 1 AD 8 v AD 10, 1 AD 6 v AD 10.

P6_TA(2006)0242

Trgovina in revščina

Resolucija Evropskega parlamenta o trgovini in revščini: oblikovanje trgovinske politike, ki bo povečala prispevek trgovine k odpravi revščine (2006/2031(INI))

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 25. oktobra 2001 o odprtosti in demokratičnosti mednarodne trgovine (1), z dne 13. decembra 2001 o zasedanju STO v Katarju (2), z dne 3. septembra 2002 o trgovini in razvoju za odpravo revščine (3), z dne 30. januarja 2003 o svetovni lakoti in odpravi ovir pri trgovini z najrevnejšimi državami (4), z dne 12. februarja 2003 o pogajanjih STO glede trgovine s kmetijskimi proizvodi (5), z dne 15. maja 2003 o krepitvi zmogljivosti v državah v razvoju (6), z dne 3. julija 2003 o pripravah na peto ministrsko konferenco Svetovne trgovinske organizacije (v Cancunu v Mehiki od 10.-14. septembra 2003) (7), z dne 4. septembra 2003 o Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o trgovini in razvoju - pomoči državam v razvoju pri izkoriščanju prednosti trgovine (8), z dne 25. septembra 2003 o peti ministrski konferenci STO v Cancúnu (9), z dne 24. februarja 2005 o boju proti lakoti in revščini (10), z dne 12. maja 2005 o oceni kroga pogajanj iz Dohe po sklepu Generalnega sveta STO z dne 1. avgusta 2004 (11), z dne 6. julija 2005 o svetovnem pozivu k ukrepom proti revščini: Izkoreninimo revščino (12) in z dne 1. decembra 2005 o pripravi šeste ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije v Hongkongu (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 25. oktobra 2001 o odprtosti in demokratičnosti mednarodne trgovine (1), z dne 13. decembra 2001 o zasedanju STO v Katarju (2), z dne 3. septembra 2002 o trgovini in razvoju za odpravo revščine (3), z dne 30. januarja 2003 o svetovni lakoti in odpravi ovir pri trgovini z najrevnejšimi državami (4), z dne 12. februarja 2003 o pogajanjih STO glede trgovine s kmetijskimi proizvodi (5), z dne 15. maja 2003 o krepitvi zmogljivosti v državah v razvoju (6), z dne 3. julija 2003 o pripravah na peto ministrsko konferenco Svetovne trgovinske organizacije (v Cancunu v Mehiki od 10.-14. septembra 2003) (7), z dne 4. septembra 2003 o Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o trgovini in razvoju - pomoči državam v razvoju pri izkoriščanju prednosti trgovine (8), z dne 25. septembra 2003 o peti ministrski konferenci STO v Cancúnu (9), z dne 24. februarja 2005 o boju proti lakoti in revščini (10), z dne 12. maja 2005 o oceni kroga pogajanj iz Dohe po sklepu Generalnega sveta STO z dne 1. avgusta 2004 (11), z dne 6. julija 2005 o svetovnem pozivu k ukrepom proti revščini: Izkoreninimo revščino (12) in z dne 1. decembra 2005 o pripravi šeste ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije v Hongkongu (13),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 9. marca 2005 o predlogu Uredbe Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov (14) in z dne 1. decembra 2005 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prisilnem licenciranju patentov v zvezi s proizvodnjo farmacevtskih izdelkov za izvoz v države s težavami v javnem zdravju (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 9. marca 2005 o predlogu Uredbe Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov (14) in z dne 1. decembra 2005 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prisilnem licenciranju patentov v zvezi s proizvodnjo farmacevtskih izdelkov za izvoz v države s težavami v javnem zdravju (15),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 980/2005 z dne 27. junija 2005 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 980/2005 z dne 27. junija 2005 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov (16),

| — | ob upoštevanju sporočil Komisije o pospeševanju napredka v smeri uresničevanja razvojnih ciljev novega tisočletja — Prispevek Evropske unije (KOM(2005)0132), o pospeševanju napredka v smeri doseganja razvojnih ciljev novega tisočletja — financiranje razvoja in učinkovitost pomoči (KOM(2005)0133) in o skladnosti politike za razvoj — pospeševanje napredka v smeri uresničevanja razvojnih ciljev novega tisočletja (KOM(2005)0134), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočil Komisije o pospeševanju napredka v smeri uresničevanja razvojnih ciljev novega tisočletja — Prispevek Evropske unije (KOM(2005)0132), o pospeševanju napredka v smeri doseganja razvojnih ciljev novega tisočletja — financiranje razvoja in učinkovitost pomoči (KOM(2005)0133) in o skladnosti politike za razvoj — pospeševanje napredka v smeri uresničevanja razvojnih ciljev novega tisočletja (KOM(2005)0134),

| — | ob upoštevanju sklepnih deklaracij parlamentarnih konferenc o STO z dne 12. in 15. decembra 2005 ter 24.—26. novembra 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepnih deklaracij parlamentarnih konferenc o STO z dne 12. in 15. decembra 2005 ter 24.—26. novembra 2004,

| — | ob upoštevanju ministrske deklaracije šestega zasedanja ministrske konference STO, sprejete 18. decembra 2005 v Hongkongu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ministrske deklaracije šestega zasedanja ministrske konference STO, sprejete 18. decembra 2005 v Hongkongu,

| — | ob upoštevanju sklepa, ki ga je generalni svet STO sprejel 1. avgusta 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa, ki ga je generalni svet STO sprejel 1. avgusta 2004,

| — | ob upoštevanju ministrske deklaracije četrtega zasedanja ministrske konference STO, sprejete 14. novembra 2001 v Dohi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ministrske deklaracije četrtega zasedanja ministrske konference STO, sprejete 14. novembra 2001 v Dohi,

| — | ob upoštevanju Sutherlandovega poročila o prihodnosti STO, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sutherlandovega poročila o prihodnosti STO,

| — | ob upoštevanju Deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, v kateri so določeni razvojni cilji novega tisočletja, ki predstavljajo skupno začrtana merila mednarodne skupnosti za odpravo revščine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, v kateri so določeni razvojni cilji novega tisočletja, ki predstavljajo skupno začrtana merila mednarodne skupnosti za odpravo revščine,

| — | ob upoštevanju poročila Združenih narodov o razvojnih ciljih tisočletja za leto 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Združenih narodov o razvojnih ciljih tisočletja za leto 2005,

| — | ob upoštevanju zaključkov svetovnega vrha Združenih narodov 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaključkov svetovnega vrha Združenih narodov 2005,

| — | ob upoštevanju poročila z naslovom „Naložba v razvoj: praktični načrt za dosego razvojnih ciljev tisočletja“ delovne skupine projekta tisočletja ZN, ki jo vodi prof. Jeffrey Sachs, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z naslovom „Naložba v razvoj: praktični načrt za dosego razvojnih ciljev tisočletja“ delovne skupine projekta tisočletja ZN, ki jo vodi prof. Jeffrey Sachs,

| — | ob upoštevanju resolucij Združenih narodov A/RES/46/121, A/RES/47/134, A/RES/49/179, A/RES/47/196, A/RES/50/107, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Združenih narodov A/RES/46/121, A/RES/47/134, A/RES/49/179, A/RES/47/196, A/RES/50/107,

| — | ob upoštevanju konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, ki jo je leta 1979 sprejela Generalna skupščina Združenih narodov, in njenega izbirnega protokola, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, ki jo je leta 1979 sprejela Generalna skupščina Združenih narodov, in njenega izbirnega protokola,

| — | ob upoštevanju zjave, ki jo je 8. julija 2005 objavila skupina G8 v Gleneaglesu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zjave, ki jo je 8. julija 2005 objavila skupina G8 v Gleneaglesu,

| — | ob upoštevanju poročila konference Združenih narodov o trgovini in razvoju (UNCTAD) iz leta 2002 „Najmanj razvite države: izmakniti se pasti revščine“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila konference Združenih narodov o trgovini in razvoju (UNCTAD) iz leta 2002 „Najmanj razvite države: izmakniti se pasti revščine“,

| — | ob upoštevanju gospodarskega poročila o Afriki za leto 2004, ki ga je pod naslovom „Sprostitev vseh trgovinskih zmogljivosti Afrike“ izdala ekonomska komisija ZN za Afriko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju gospodarskega poročila o Afriki za leto 2004, ki ga je pod naslovom „Sprostitev vseh trgovinskih zmogljivosti Afrike“ izdala ekonomska komisija ZN za Afriko,

| — | ob upoštevanju „peterice proti lakoti“, oblikovane na svetovnem vrhu o ukrepih za boj proti lakoti, ki je sprožila „svetovni poziv k ukrepom proti revščini“, pobudnik katerega je bil na svetovnem socialnem forumu januarja 2005 brazilski predsednik Luiz Inácio Lula da Silva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju „peterice proti lakoti“, oblikovane na svetovnem vrhu o ukrepih za boj proti lakoti, ki je sprožila „svetovni poziv k ukrepom proti revščini“, pobudnik katerega je bil na svetovnem socialnem forumu januarja 2005 brazilski predsednik Luiz Inácio Lula da Silva,

| — | ob upoštevanju newyorške deklaracije o boju proti lakoti in revščini z dne 20. septembra 2004, ki jo je podpisalo 111 vlad držav, vključno z vsemi državami članicami EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju newyorške deklaracije o boju proti lakoti in revščini z dne 20. septembra 2004, ki jo je podpisalo 111 vlad držav, vključno z vsemi državami članicami EU,

| — | ob upoštevanju zaveze o zmanjšanju števila lačnih do leta 2015, sprejete na svetovnem vrhu hrane leta 1996, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze o zmanjšanju števila lačnih do leta 2015, sprejete na svetovnem vrhu hrane leta 1996,

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenj Odbora za razvoj in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0179/2006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenj Odbora za razvoj in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0179/2006),

| A. | opozarjajoč, da je boj proti revščini absolutna prednostna naloga, |
| --- | --- |

A.

opozarjajoč, da je boj proti revščini absolutna prednostna naloga,

| B. | ker je povezava med trgovino na eni strani ter razvojem in izkoreninjenjem revščine na drugi strani zelo zapletena in odvisna od posameznih okoliščin, ki se najpogosteje nanašajo na številne dejavnike, kot so velikost domačega trga, razpoložljivosti naravnih virov, razdalje in fizični pogoji, še zlasti pa od tega, ali se domače politike ustrezno prepletajo z zunanjo trgovino ali ne, |
| --- | --- |

B.

ker je povezava med trgovino na eni strani ter razvojem in izkoreninjenjem revščine na drugi strani zelo zapletena in odvisna od posameznih okoliščin, ki se najpogosteje nanašajo na številne dejavnike, kot so velikost domačega trga, razpoložljivosti naravnih virov, razdalje in fizični pogoji, še zlasti pa od tega, ali se domače politike ustrezno prepletajo z zunanjo trgovino ali ne,

| C. | ker je trgovina orodje za razvoj in izkoreninjenje revščine, vendar se več kot milijarda ljudi na svetu, ki večinoma živijo v najmanj razvitih državah, prebija skozi skrajno revščino z manj kot 1 USD dnevno, medtem ko pod mejo revščine, ki jo predstavljata 2 USD dnevno, živi od 1,5 do 3 milijarde ljudi, čeprav je gospodarska rast na Kitajskem in v Indiji prispevala k občutnemu zmanjšanju števila revnih, tako da se je delež ljudi, ki z manj kot 1 USD dnevno živijo v skrajni revščini, od leta 1981 skoraj prepolovil in zmanjšal s 40 % na 21% svetovnega prebivalstva, |
| --- | --- |

C.

ker je trgovina orodje za razvoj in izkoreninjenje revščine, vendar se več kot milijarda ljudi na svetu, ki večinoma živijo v najmanj razvitih državah, prebija skozi skrajno revščino z manj kot 1 USD dnevno, medtem ko pod mejo revščine, ki jo predstavljata 2 USD dnevno, živi od 1,5 do 3 milijarde ljudi, čeprav je gospodarska rast na Kitajskem in v Indiji prispevala k občutnemu zmanjšanju števila revnih, tako da se je delež ljudi, ki z manj kot 1 USD dnevno živijo v skrajni revščini, od leta 1981 skoraj prepolovil in zmanjšal s 40 % na 21% svetovnega prebivalstva,

| D. | ker so za izkoreninjenje revščine potrebni demokratična udeležba in spremembe gospodarske strukture, da bi zagotovili pravičnejšo porazdelitev bogastva, |
| --- | --- |

D.

ker so za izkoreninjenje revščine potrebni demokratična udeležba in spremembe gospodarske strukture, da bi zagotovili pravičnejšo porazdelitev bogastva,

| E. | ker je revščina opredeljena kot „razmere, v katerih je človek trajnostno ali kronično prikrajšan za sredstva, zmogljivosti, izbiro, varnost in moč, ki so potrebni, da bi užival zadovoljivo življenjsko raven ter druge državljanske, kulturne, ekonomske, politične in socialne pravice“, |
| --- | --- |

E.

ker je revščina opredeljena kot „razmere, v katerih je človek trajnostno ali kronično prikrajšan za sredstva, zmogljivosti, izbiro, varnost in moč, ki so potrebni, da bi užival zadovoljivo življenjsko raven ter druge državljanske, kulturne, ekonomske, politične in socialne pravice“,

| F. | ker se je bruto domači proizvod na prebivalca v razvitih državah v zadnjih 25 letih zvišal za 30 %, medtem ko se je v istem obdobju razlika v dohodku na prebivalca med najbogatejšimi in najrevnejšimi državami na svetu več kot podvojila, |
| --- | --- |

F.

ker se je bruto domači proizvod na prebivalca v razvitih državah v zadnjih 25 letih zvišal za 30 %, medtem ko se je v istem obdobju razlika v dohodku na prebivalca med najbogatejšimi in najrevnejšimi državami na svetu več kot podvojila,

| G. | ker visok prirastek prebivalstva v državah v razvoju pomeni, da dosežene stopnje gospodarske rasti v številnih primerih rasti BDP na prebivalca ne vzpodbujajo v zadostni meri, da bi se s tem stopnja revščine opazno zmanjšala v mnogih najmanj razvitih državah, |
| --- | --- |

G.

ker visok prirastek prebivalstva v državah v razvoju pomeni, da dosežene stopnje gospodarske rasti v številnih primerih rasti BDP na prebivalca ne vzpodbujajo v zadostni meri, da bi se s tem stopnja revščine opazno zmanjšala v mnogih najmanj razvitih državah,

| H. | ker je državljanski mir potreben za tvoren odnos med trgovino in revščino; ker je dobro upravljanje, vključno z dobrim upravljanjem z dohodki iz naravnih virov, za državljanski mir bistveno; ker je specializiranje za izvoz določenih proizvodov, zlasti diamantov, nafte, lesa in rastlin z narkotičnim učinkom, povezano z večjo nevarnostjo nastanka konfliktov; ker je 60 % najmanj razvitih držav v zadnjih 15 letih izkusilo državljanske konflikte različne intenzitete in trajanja, ki so v večini primerov izbruhnili po obdobju gospodarske stagnacije in nazadovanja, ki sta imela dolgoročne negativne posledice za nacionalno in regionalno gospodarsko rast, |
| --- | --- |

H.

ker je državljanski mir potreben za tvoren odnos med trgovino in revščino; ker je dobro upravljanje, vključno z dobrim upravljanjem z dohodki iz naravnih virov, za državljanski mir bistveno; ker je specializiranje za izvoz določenih proizvodov, zlasti diamantov, nafte, lesa in rastlin z narkotičnim učinkom, povezano z večjo nevarnostjo nastanka konfliktov; ker je 60 % najmanj razvitih držav v zadnjih 15 letih izkusilo državljanske konflikte različne intenzitete in trajanja, ki so v večini primerov izbruhnili po obdobju gospodarske stagnacije in nazadovanja, ki sta imela dolgoročne negativne posledice za nacionalno in regionalno gospodarsko rast,

| I. | ker je delež najrevnejših držav v svetovni trgovini v zadnjem desetletju upadel, njihova odvisnost od izdelkov z nizko dodano vrednostjo in občutnim nihanjem cen pa porasla, |
| --- | --- |

I.

ker je delež najrevnejših držav v svetovni trgovini v zadnjem desetletju upadel, njihova odvisnost od izdelkov z nizko dodano vrednostjo in občutnim nihanjem cen pa porasla,

| J. | ker obstaja potreba po pravičnem večstranskem trgovinskem sistemu, oblikovanem z namenom izkoreninjenja revščine, polne zaposlenosti, krepitve demokracije in širjenja trajnostnega razvoja; ker mora ta sistem temeljiti na pravilno usmerjenih in uravnoteženih pravilih, ki so bistvena za učinkovitejšo udeležbo najrevnejših držav v mednarodni trgovini, povečanje raznolikosti njihovih gospodarstev in soočanje z izzivi globalizacije, ob hkratnem zagotavljanju, da so njene koristi pošteno razdeljene, |
| --- | --- |

J.

ker obstaja potreba po pravičnem večstranskem trgovinskem sistemu, oblikovanem z namenom izkoreninjenja revščine, polne zaposlenosti, krepitve demokracije in širjenja trajnostnega razvoja; ker mora ta sistem temeljiti na pravilno usmerjenih in uravnoteženih pravilih, ki so bistvena za učinkovitejšo udeležbo najrevnejših držav v mednarodni trgovini, povečanje raznolikosti njihovih gospodarstev in soočanje z izzivi globalizacije, ob hkratnem zagotavljanju, da so njene koristi pošteno razdeljene,

| K. | ker tako imenovane države „v razvoju“ tvorijo raznoliko skupino držav, katerih družbeno-politične razmere, proizvodne strukture in izvozne zmogljivosti se med sabo občutno razlikujejo; ker se, kar zadeva sposobnost držav v razvoju, da v liberaliziranem okolju pridobijo nove trge na svetovni ravni, ravnovesje nagiba v korist nastajajočih velesil in v škodo bolj ranljivih držav, zlasti v podsaharski Afriki, |
| --- | --- |

K.

ker tako imenovane države „v razvoju“ tvorijo raznoliko skupino držav, katerih družbeno-politične razmere, proizvodne strukture in izvozne zmogljivosti se med sabo občutno razlikujejo; ker se, kar zadeva sposobnost držav v razvoju, da v liberaliziranem okolju pridobijo nove trge na svetovni ravni, ravnovesje nagiba v korist nastajajočih velesil in v škodo bolj ranljivih držav, zlasti v podsaharski Afriki,

| L. | ker evropska trgovinska politika s tretjimi državami, ki poudarja diferenciran pristop k trgovini s sistemom trgovinskih preferencialov, najrevnejšim državam omogoča specifične in ugodne pogoje izvoza (nižje carine od običajnih, izvozne kvote brez ali z znižanimi carinami itd.), |
| --- | --- |

L.

ker evropska trgovinska politika s tretjimi državami, ki poudarja diferenciran pristop k trgovini s sistemom trgovinskih preferencialov, najrevnejšim državam omogoča specifične in ugodne pogoje izvoza (nižje carine od običajnih, izvozne kvote brez ali z znižanimi carinami itd.),

| M. | ker poročilo Svetovne banke, programa Združenih narodov za okolje in programa Združenih narodov za razvoj na podeželskih območjih („World Resources 2005: the wealth of the poor: managing ecosystems to fight poverty“) navaja, da tri četrtine revnega prebivalstva na svetu živi na podeželskih območjih, kjer se lahko zanesejo edino na svoje okolje, |
| --- | --- |

M.

ker poročilo Svetovne banke, programa Združenih narodov za okolje in programa Združenih narodov za razvoj na podeželskih območjih („World Resources 2005: the wealth of the poor: managing ecosystems to fight poverty“) navaja, da tri četrtine revnega prebivalstva na svetu živi na podeželskih območjih, kjer se lahko zanesejo edino na svoje okolje,

| N. | ker kmetijstvo omogoča zaposlitev in preživetje več kot 60 % delovne sile v najmanj razvitih državah, hkrati pa je položaj v tem sektorju najbolj izkrivljen, in ker je dostop do trga za kmetijske proizvode eden ključnih dejavnikov za zmanjševanje revščine, |
| --- | --- |

N.

ker kmetijstvo omogoča zaposlitev in preživetje več kot 60 % delovne sile v najmanj razvitih državah, hkrati pa je položaj v tem sektorju najbolj izkrivljen, in ker je dostop do trga za kmetijske proizvode eden ključnih dejavnikov za zmanjševanje revščine,

| O. | ker revni iz dneva v dan težje dostopajo do naravnih virov, kot so voda in zemlja ali energija, do osnovnih storitev, kot so medicinske, zdravstvene in izobraževalne storitve, ter do bistvenih dobrin, kot so zdravila, |
| --- | --- |

O.

ker revni iz dneva v dan težje dostopajo do naravnih virov, kot so voda in zemlja ali energija, do osnovnih storitev, kot so medicinske, zdravstvene in izobraževalne storitve, ter do bistvenih dobrin, kot so zdravila,

| P. | ker sta se v zadnjih 30 letih kronična lakota in otroško delo v državah v razvoju razpolovila, pričakovana življenjska doba se je zvišala z 46 na 64 let, smrtnost otrok pa se je z 18% spustila na 8%; ker ima danes v državah v razvoju dostop do čiste pitne vode 70 % prebivalstva, v primerjavi s 45 % leta 1980, |
| --- | --- |

P.

ker sta se v zadnjih 30 letih kronična lakota in otroško delo v državah v razvoju razpolovila, pričakovana življenjska doba se je zvišala z 46 na 64 let, smrtnost otrok pa se je z 18% spustila na 8%; ker ima danes v državah v razvoju dostop do čiste pitne vode 70 % prebivalstva, v primerjavi s 45 % leta 1980,

| Q. | ker življenje in preživetje večine ljudi v najmanj razvitih državah ni neposredno povezano z mednarodnim gospodarstvom in je zelo verjetno, da bo na izvozu temelječa rast vodila k rasti, temelječi na omejenih območjih držav, ki izvažajo industrijsko blago, rudnine in nafto, kar je še zlasti očitno v najmanj razvitih državah, ki izvažajo kmetijske proizvode, kjer imajo proizvajalci iz dneva v dan manjše, trgovci pa vse večje koristi od trgovine z blagom in kmetijskimi proizvodi; ker za gospodarsko rast ni potrebno samo povečanje izvoza, ampak tudi več priložnosti za zaslužek za vse in v celotnem gospodarstvu, predvsem krepitev razvojnih povezav med kmetijskimi in nekmetijskimi dejavnostmi, |
| --- | --- |

Q.

ker življenje in preživetje večine ljudi v najmanj razvitih državah ni neposredno povezano z mednarodnim gospodarstvom in je zelo verjetno, da bo na izvozu temelječa rast vodila k rasti, temelječi na omejenih območjih držav, ki izvažajo industrijsko blago, rudnine in nafto, kar je še zlasti očitno v najmanj razvitih državah, ki izvažajo kmetijske proizvode, kjer imajo proizvajalci iz dneva v dan manjše, trgovci pa vse večje koristi od trgovine z blagom in kmetijskimi proizvodi; ker za gospodarsko rast ni potrebno samo povečanje izvoza, ampak tudi več priložnosti za zaslužek za vse in v celotnem gospodarstvu, predvsem krepitev razvojnih povezav med kmetijskimi in nekmetijskimi dejavnostmi,

| R. | ker se najrevnejše države na svetu, da bi lahko konkurirale svetovnim cenam kmetijskih proizvodov, vzpodbuja, naj se osredočijo na omejeno število proizvodov, namenjenih le izvozu; ker je posledica tega razvoj gojenja monokultur, ki ga spremljata opuščanje tradicionalnih rastlin, nujnih za prehrano lokalnega prebivalstva, ter rastoča odvisnost od uvoza osnovnih proizvodov in nenadzirljivih nihanj na svetovnih trgih, |
| --- | --- |

R.

ker se najrevnejše države na svetu, da bi lahko konkurirale svetovnim cenam kmetijskih proizvodov, vzpodbuja, naj se osredočijo na omejeno število proizvodov, namenjenih le izvozu; ker je posledica tega razvoj gojenja monokultur, ki ga spremljata opuščanje tradicionalnih rastlin, nujnih za prehrano lokalnega prebivalstva, ter rastoča odvisnost od uvoza osnovnih proizvodov in nenadzirljivih nihanj na svetovnih trgih,

| S. | ker je glede na raziskavo, ki temelji na podatkih Svetovne banke, Mednarodnega denarnega sklada in Združenih narodov, liberalizacija trgovine podsaharsko Afriko v preteklih dvajsetih letih stala 272 milijard USD; ker množična revščina krepi težnjo k gospodarski stagnaciji in številne države v regiji izvajajo obsežne gospodarske reforme, da bi se rešile iz takšne revščine; ker sta v ta namen bistvena strokovno znanje in pomoč mednarodne skupnosti, |
| --- | --- |

S.

ker je glede na raziskavo, ki temelji na podatkih Svetovne banke, Mednarodnega denarnega sklada in Združenih narodov, liberalizacija trgovine podsaharsko Afriko v preteklih dvajsetih letih stala 272 milijard USD; ker množična revščina krepi težnjo k gospodarski stagnaciji in številne države v regiji izvajajo obsežne gospodarske reforme, da bi se rešile iz takšne revščine; ker sta v ta namen bistvena strokovno znanje in pomoč mednarodne skupnosti,

| T. | ker so za uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja in boj proti svetovni revščini potrebni trgovinski pogoji, ki bodo državam v razvoju omogočali dejanski dostop to trgov razvitih držav, pravičnejše trgovinske prakse, strogi predpisi za varstvo okolja in socialnih pravic, ki se bodo dejansko izvajali, učinkovit odpis nevzdržnih dolgov, potrebna pa bo tudi pomoč darovalcev, ki naj se ne poveča toliko glede na obseg, ampak učinkovitost, ter naj bo povezana s programi reform gospodarskih in družbenih struktur ter bolj demokratičnim vladanjem, |
| --- | --- |

T.

ker so za uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja in boj proti svetovni revščini potrebni trgovinski pogoji, ki bodo državam v razvoju omogočali dejanski dostop to trgov razvitih držav, pravičnejše trgovinske prakse, strogi predpisi za varstvo okolja in socialnih pravic, ki se bodo dejansko izvajali, učinkovit odpis nevzdržnih dolgov, potrebna pa bo tudi pomoč darovalcev, ki naj se ne poveča toliko glede na obseg, ampak učinkovitost, ter naj bo povezana s programi reform gospodarskih in družbenih struktur ter bolj demokratičnim vladanjem,

| U. | ker je povečan obseg izvoza revnih držav nujen pogoj za njihov razvoj, a sam po sebi še ne zadostuje; ker čeprav to pomaga povečati proizvedeno bogastvo, to še ne zagotavlja samodejno izboljšanja socialnih pogojev lokalnega prebivalstva, zaposlenega v proizvodnem sektorju, |
| --- | --- |

U.

ker je povečan obseg izvoza revnih držav nujen pogoj za njihov razvoj, a sam po sebi še ne zadostuje; ker čeprav to pomaga povečati proizvedeno bogastvo, to še ne zagotavlja samodejno izboljšanja socialnih pogojev lokalnega prebivalstva, zaposlenega v proizvodnem sektorju,

| V. | ker je lahko zunanja trgovina pomembno orodje socialnega in gospodarskega razvoja, če imajo države možnost zaščititi svoj trg na začetni stopnji in ga nato postopoma odpirati in če imajo trden institucionalni okvir ter jasne socialne in okoljske predpise; ker so najmanj razvite afriške države začele globljo in hitrejšo liberalizacijo kot najmanj razvite države v Aziji, vendar so bile slednje na splošno bolj uspešne pri zmanjševanju revščine in pri doseganju bolj tržnodinamičnega industrijskega izvoza, delno s pomočjo povezav z regionalno trgovino in vlaganjem ter na podlagi solidne institucionalne strukture, |
| --- | --- |

V.

ker je lahko zunanja trgovina pomembno orodje socialnega in gospodarskega razvoja, če imajo države možnost zaščititi svoj trg na začetni stopnji in ga nato postopoma odpirati in če imajo trden institucionalni okvir ter jasne socialne in okoljske predpise; ker so najmanj razvite afriške države začele globljo in hitrejšo liberalizacijo kot najmanj razvite države v Aziji, vendar so bile slednje na splošno bolj uspešne pri zmanjševanju revščine in pri doseganju bolj tržnodinamičnega industrijskega izvoza, delno s pomočjo povezav z regionalno trgovino in vlaganjem ter na podlagi solidne institucionalne strukture,

| W. | ker je zunanja trgovina pomembno orodje socialnega in gospodarskega razvoja; ker raziskave, ki temeljijo na podatkih Mednarodnega denarnega sklada, Svetovne banke in Združenih narodov, nakazujejo neposredno povezavo med gospodarsko svobodo države in njeno blaginjo, |
| --- | --- |

W.

ker je zunanja trgovina pomembno orodje socialnega in gospodarskega razvoja; ker raziskave, ki temeljijo na podatkih Mednarodnega denarnega sklada, Svetovne banke in Združenih narodov, nakazujejo neposredno povezavo med gospodarsko svobodo države in njeno blaginjo,

| X. | ker liberalizacija zmanjšuje ali odpravlja obstoječa izkrivljanja in prinaša pobude za povečana vlaganja, prenos tehnologije in s pomočjo povečane konkurence gospodarsko učinkovitost; ker je odprava trgovinskih ovir lahko pomembna vzpodbuda za države v razvoju, da preusmerijo svojo proizvodnjo z namenom pridobitve primerjalnih prednosti nizkih stroškov dela in razpoložljivosti naravnih virov, |
| --- | --- |

X.

ker liberalizacija zmanjšuje ali odpravlja obstoječa izkrivljanja in prinaša pobude za povečana vlaganja, prenos tehnologije in s pomočjo povečane konkurence gospodarsko učinkovitost; ker je odprava trgovinskih ovir lahko pomembna vzpodbuda za države v razvoju, da preusmerijo svojo proizvodnjo z namenom pridobitve primerjalnih prednosti nizkih stroškov dela in razpoložljivosti naravnih virov,

| Y. | ker je zunanja trgovina lahko priložnost za zmanjšanje revščine, pod pogojem, da se trgovinska politika pozorno izvaja vzporedno z dopolnjevalno domačo in mednarodno politiko, |
| --- | --- |

Y.

ker je zunanja trgovina lahko priložnost za zmanjšanje revščine, pod pogojem, da se trgovinska politika pozorno izvaja vzporedno z dopolnjevalno domačo in mednarodno politiko,

| Z. | ker sta v obdobju 1999-2001 izvoz in uvoz blaga in storitev v povprečju predstavljala 51% BDP najmanj razvitih držav, kar je več kot v državah članicah OECD, ki imajo visoke dohodke, v katerih delež za isto obdobje zanaša 43 %; ker morajo kljub temu koristi mednarodne trgovine, da bi bile trajnostne, spremljati vlaganja v fizični, človeški, družbeni in institucijski kapital ter jih morajo dopolnjevati podjetništvo, inovativnost in tehnološki razvoj, učinkovito in uspešno posredovanje mednarodne pomoči in zmanjšanje dolžniških obveznosti, |
| --- | --- |

Z.

ker sta v obdobju 1999-2001 izvoz in uvoz blaga in storitev v povprečju predstavljala 51% BDP najmanj razvitih držav, kar je več kot v državah članicah OECD, ki imajo visoke dohodke, v katerih delež za isto obdobje zanaša 43 %; ker morajo kljub temu koristi mednarodne trgovine, da bi bile trajnostne, spremljati vlaganja v fizični, človeški, družbeni in institucijski kapital ter jih morajo dopolnjevati podjetništvo, inovativnost in tehnološki razvoj, učinkovito in uspešno posredovanje mednarodne pomoči in zmanjšanje dolžniških obveznosti,

| AA. | ker je vključitev držav v razvoju in predvsem najmanj razvitih držav v mednarodno trgovino eden glavnih ciljev razvojne agende iz Dohe, |
| --- | --- |

AA.

ker je vključitev držav v razvoju in predvsem najmanj razvitih držav v mednarodno trgovino eden glavnih ciljev razvojne agende iz Dohe,

| BB. | ker morajo biti krepitev proste in pravične trgovine ob upoštevanju okoljskih in socialnih predpisov v večstranskem trgovinskem sistemu, pravično vključevanje držav v razvoju v svetovni trgovinski sistem in boljše delovanje Svetovne trgovinske organizacije (STO) glavni cilji in naloge trgovinske politike EU, ki je največji trgovinski blok na svetu in najpomembnejša trgovinska partnerica držav v razvoju, |
| --- | --- |

BB.

ker morajo biti krepitev proste in pravične trgovine ob upoštevanju okoljskih in socialnih predpisov v večstranskem trgovinskem sistemu, pravično vključevanje držav v razvoju v svetovni trgovinski sistem in boljše delovanje Svetovne trgovinske organizacije (STO) glavni cilji in naloge trgovinske politike EU, ki je največji trgovinski blok na svetu in najpomembnejša trgovinska partnerica držav v razvoju,

| CC. | ker nedavna poročila Komisije kažejo, da glede na obseg skoraj 70 % tarifnih in netarifnih trgovinskih ovir na svetu zadeva trgovino med državami v razvoju, |
| --- | --- |

CC.

ker nedavna poročila Komisije kažejo, da glede na obseg skoraj 70 % tarifnih in netarifnih trgovinskih ovir na svetu zadeva trgovino med državami v razvoju,

| DD. | ker so se države v razvoju v Marakešu dogovorile o začetku pogajanj o storitvah, pod pogojem, da bo zagotovljena popolna prožnost glede vključitve katerega koli storitvenega sektorja v pogajanja ali njegove izključitve iz njih, |
| --- | --- |

DD.

ker so se države v razvoju v Marakešu dogovorile o začetku pogajanj o storitvah, pod pogojem, da bo zagotovljena popolna prožnost glede vključitve katerega koli storitvenega sektorja v pogajanja ali njegove izključitve iz njih,

| EE. | ker imajo industrializirane države v lasti 90 % vse patentov in ker je v primeru farmacevtskih izdelkov to pogosto povezano z reševanjem težav z javnim zdravjem, |
| --- | --- |

EE.

ker imajo industrializirane države v lasti 90 % vse patentov in ker je v primeru farmacevtskih izdelkov to pogosto povezano z reševanjem težav z javnim zdravjem,

| FF. | ker povečana trgovina s storitvami med razvitimi državami in državami v razvoju nudi priložnost za pomemben prenos izkušenj, ki lahko izboljša tudi dostop do osnovnih storitev, komunikacij in delujočega bančnega in zavarovalniškega sektorja, |
| --- | --- |

FF.

ker povečana trgovina s storitvami med razvitimi državami in državami v razvoju nudi priložnost za pomemben prenos izkušenj, ki lahko izboljša tudi dostop do osnovnih storitev, komunikacij in delujočega bančnega in zavarovalniškega sektorja,

| GG. | ker je od 1,3 milijarde oseb, ki živijo v revščini, 70 % žensk; ker so ženske po vsem svetu prikrajšane za možnosti, ki so potrebne za izboljšanje njihovega ekonomskega in socialnega položaja, na primer za pravico do lastnine ali dedovanja, dostop do izobraževanja ali zaposlovanja, obenem pa so dodatno odgovorne za skrb za otroke in gospodinjstvo, |
| --- | --- |

GG.

ker je od 1,3 milijarde oseb, ki živijo v revščini, 70 % žensk; ker so ženske po vsem svetu prikrajšane za možnosti, ki so potrebne za izboljšanje njihovega ekonomskega in socialnega položaja, na primer za pravico do lastnine ali dedovanja, dostop do izobraževanja ali zaposlovanja, obenem pa so dodatno odgovorne za skrb za otroke in gospodinjstvo,

| HH. | ker v večini držav ženske v primerjavi z moškimi nimajo enakopravnega dostopa do izobraževanja, usposabljanja, posojil, tehnologije in informacij, potrebnih, da bi lahko izkoristile nove gospodarske priložnosti, ki jih ustvarja širjenje mednarodne trgovine, |
| --- | --- |

HH.

ker v večini držav ženske v primerjavi z moškimi nimajo enakopravnega dostopa do izobraževanja, usposabljanja, posojil, tehnologije in informacij, potrebnih, da bi lahko izkoristile nove gospodarske priložnosti, ki jih ustvarja širjenje mednarodne trgovine,

| II. | ker je vpliv politik širjenja trgovine na ženske odvisen od položaja žensk v lokalnem, regionalnem in nacionalnem gospodarstvu ter tudi od njihove vloge v socialni reprodukciji blaginje družine in socialnih storitev; ob upoštevanju, da zaposlovanje žensk ostaja ključ do ekonomske neodvisnosti in ima globok vpliv na položaj žensk v celotni družbi, |
| --- | --- |

II.

ker je vpliv politik širjenja trgovine na ženske odvisen od položaja žensk v lokalnem, regionalnem in nacionalnem gospodarstvu ter tudi od njihove vloge v socialni reprodukciji blaginje družine in socialnih storitev; ob upoštevanju, da zaposlovanje žensk ostaja ključ do ekonomske neodvisnosti in ima globok vpliv na položaj žensk v celotni družbi,

| JJ. | ker si ženske iz nižjih družbenih slojev v številnih državah v razvoju v glavnem služijo dohodke z drobnim kmetijstvom ali delom v tekstilni in oblačilni izvozno usmerjeni industriji, |
| --- | --- |

JJ.

ker si ženske iz nižjih družbenih slojev v številnih državah v razvoju v glavnem služijo dohodke z drobnim kmetijstvom ali delom v tekstilni in oblačilni izvozno usmerjeni industriji,

| KK. | ker ženske, če imajo večji nadzor nad uporabo družinskih prihodkov, sorazmerno več vlagajo v izobraževanje otrok, zdravstveno oskrbo in prehrano, kar pospešuje boj proti revščini, |
| --- | --- |

KK.

ker ženske, če imajo večji nadzor nad uporabo družinskih prihodkov, sorazmerno več vlagajo v izobraževanje otrok, zdravstveno oskrbo in prehrano, kar pospešuje boj proti revščini,

| LL. | ker je ustvarjanje bogastva bistveno za socialni napredek in je EU največja izvoznica na svetu in druga največja uvoznica ter njen vpliv v STO preko dvostranskih sporazumov oblikuje mednarodno trgovinsko politiko in predpise, |
| --- | --- |

LL.

ker je ustvarjanje bogastva bistveno za socialni napredek in je EU največja izvoznica na svetu in druga največja uvoznica ter njen vpliv v STO preko dvostranskih sporazumov oblikuje mednarodno trgovinsko politiko in predpise,

| 1. | opozarja, da so globalni stroški zaradi neuspeha pri odpravi revščine ogromni v smislu trpljenja ljudi, nestabilnosti, sporov, ponavljajočih se izrednih stanj, mednarodnega kriminala, trgovine z mamili, gospodarske stagnacije, nezakonitega priseljevanja in prezgodnje smrti; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da so globalni stroški zaradi neuspeha pri odpravi revščine ogromni v smislu trpljenja ljudi, nestabilnosti, sporov, ponavljajočih se izrednih stanj, mednarodnega kriminala, trgovine z mamili, gospodarske stagnacije, nezakonitega priseljevanja in prezgodnje smrti;

| 2. | meni, da je mogoče s pomočjo trgovine ustvariti konkretne možnosti za države v razvoju, zlasti za najmanj razvite države, trgovina pa lahko tudi dejansko omogoči odpravo revščine in zagotovi razvoj, če jo spremlja kakovostna domača politika; |
| --- | --- |

2.

meni, da je mogoče s pomočjo trgovine ustvariti konkretne možnosti za države v razvoju, zlasti za najmanj razvite države, trgovina pa lahko tudi dejansko omogoči odpravo revščine in zagotovi razvoj, če jo spremlja kakovostna domača politika;

| 3. | priznava, da je lahko načelo prostega pretoka blaga in storitev učinkovito sredstvo za pomoč revnim državam pri razvoju, pod pogojem, da se ob tem posebej upoštevajo njihovi problemi in interesi; |
| --- | --- |

3.

priznava, da je lahko načelo prostega pretoka blaga in storitev učinkovito sredstvo za pomoč revnim državam pri razvoju, pod pogojem, da se ob tem posebej upoštevajo njihovi problemi in interesi;

| 4. | poziva Komisijo, naj v okviru svojih mednarodnih ciljev prednostno obravnava izvajanje pravil trgovanja in pravice do razvoja, še zlasti okoljskih in socialnih pravil, ki bi prispevali k odpravi osnovnih vzrokov revščine; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj v okviru svojih mednarodnih ciljev prednostno obravnava izvajanje pravil trgovanja in pravice do razvoja, še zlasti okoljskih in socialnih pravil, ki bi prispevali k odpravi osnovnih vzrokov revščine;

| 5. | poziva k obširni presoji vplivov sedanje trgovinske politike na okolje, na občutljive sektorje, kot sta gozdarstvo in ribištvo, ter na revščino v državah v razvoju in v EU, kot tudi k obširni presoji vplivov povečanja stroškov, ki jih za evropske potrošnike prinašajo carinska zaščita in trgovinske ovire sedanje evropske trgovinske politike, ter ovir za razvoj, ki jih to predstavlja za revne v državah v razvoju po svetu; |
| --- | --- |

5.

poziva k obširni presoji vplivov sedanje trgovinske politike na okolje, na občutljive sektorje, kot sta gozdarstvo in ribištvo, ter na revščino v državah v razvoju in v EU, kot tudi k obširni presoji vplivov povečanja stroškov, ki jih za evropske potrošnike prinašajo carinska zaščita in trgovinske ovire sedanje evropske trgovinske politike, ter ovir za razvoj, ki jih to predstavlja za revne v državah v razvoju po svetu;

| 6. | znova poudarja, da je lahko pravična trgovina eno izmed učinkovitih sredstev za zmanjševanje revščine; dodaja, da ukrepanje proti revščini zahteva, da mora biti glavna naloga sedanjih pogajanj o svetovnem trgovinskem sistemu in sporazumov o gospodarskih partnerstvih izpolnitev vseh osmih razvojnih ciljev tisočletja ZN; |
| --- | --- |

6.

znova poudarja, da je lahko pravična trgovina eno izmed učinkovitih sredstev za zmanjševanje revščine; dodaja, da ukrepanje proti revščini zahteva, da mora biti glavna naloga sedanjih pogajanj o svetovnem trgovinskem sistemu in sporazumov o gospodarskih partnerstvih izpolnitev vseh osmih razvojnih ciljev tisočletja ZN;

| 7. | poziva države v razvoju, naj v svoje razvojne politike in politike za zmanjševanje revščine vključijo tudi trgovino; vendar meni, da bi bilo treba pri ukrepih v zvezi s trgovino upoštevati strategije za notranji razvoj in zmanjševanje revščine, ki so jih sprejele države v razvoju; |
| --- | --- |

7.

poziva države v razvoju, naj v svoje razvojne politike in politike za zmanjševanje revščine vključijo tudi trgovino; vendar meni, da bi bilo treba pri ukrepih v zvezi s trgovino upoštevati strategije za notranji razvoj in zmanjševanje revščine, ki so jih sprejele države v razvoju;

| 8. | opozarja na sporočilo Mednarodne organizacije dela (ILO) decembra 2005, v katerem je poudarjena vloga, ki jo ima lahko mikrofinanciranje pri boju proti revščini in suženjstvu zaradi dolga ter tudi kot sredstvo, s pomočjo katerega je zaradi povečanja družinskih prihodkov možno odpraviti otroško delo; poziva, naj se izvedejo raziskave, na podlagi katerih bo možno oceniti učinkovitosti in resnični potencial mikrofinanciranja; |
| --- | --- |

8.

opozarja na sporočilo Mednarodne organizacije dela (ILO) decembra 2005, v katerem je poudarjena vloga, ki jo ima lahko mikrofinanciranje pri boju proti revščini in suženjstvu zaradi dolga ter tudi kot sredstvo, s pomočjo katerega je zaradi povečanja družinskih prihodkov možno odpraviti otroško delo; poziva, naj se izvedejo raziskave, na podlagi katerih bo možno oceniti učinkovitosti in resnični potencial mikrofinanciranja;

| 9. | je trdno prepričan, da je trgovina skupaj s pomočjo in odpisom dolgov ključnega pomena za izpolnitev razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015; vendar poudarja, da bo javna razvojna pomoč do leta 2015 zahtevala precejšnja sredstva, če naj bi bili zastavljeni cilji izpolnjeni; v zvezi s tem poziva, naj se izvedejo raziskave in uvedejo novi trajnostni mehanizmi za financiranje, na podlagi česar bo možno izpolniti omenjene cilje; |
| --- | --- |

9.

je trdno prepričan, da je trgovina skupaj s pomočjo in odpisom dolgov ključnega pomena za izpolnitev razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015; vendar poudarja, da bo javna razvojna pomoč do leta 2015 zahtevala precejšnja sredstva, če naj bi bili zastavljeni cilji izpolnjeni; v zvezi s tem poziva, naj se izvedejo raziskave in uvedejo novi trajnostni mehanizmi za financiranje, na podlagi česar bo možno izpolniti omenjene cilje;

| 10. | pozdravlja napoved predsednika Komisije oktobra 2005, da bo s pomočjo posebnih programov ukrepal v korist žrtev globalizacije v EU; meni, da mora te programe spremljati okrepitev socialnih in okoljskih pravil v EU in nadzor nad proizvodnimi blagom, izdelanim v EU, ter storitvami, opravljenimi v Uniji; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja napoved predsednika Komisije oktobra 2005, da bo s pomočjo posebnih programov ukrepal v korist žrtev globalizacije v EU; meni, da mora te programe spremljati okrepitev socialnih in okoljskih pravil v EU in nadzor nad proizvodnimi blagom, izdelanim v EU, ter storitvami, opravljenimi v Uniji;

| 11. | pozdravlja sporazum, dosežen na zgoraj navedenem vrhu G8, o obsežnem finančnem in gospodarskem načrtu za podporo napredka Afrike, kjer je zgoščene največ ekstremne revščine, in še zlasti odločitev o popolnem odpisu preostalega dolga močno zadolženih držav v razvoju pri Mednarodnem denarnem skladu, Svetovni banki in Afriškem skladu za razvoj kot strategije za izpolnitev razvojnih ciljev tisočletja; poudarja, da je treba to pobudo razširiti še na države v razvoju, ki so pokazale, da se trudijo zmanjšati korupcijo, izboljšati preglednost in nameniti sredstva, ki so bila prvotno namenjena za poravnavo odpisanega dolga, za strategije zmanjševanja revščine; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja sporazum, dosežen na zgoraj navedenem vrhu G8, o obsežnem finančnem in gospodarskem načrtu za podporo napredka Afrike, kjer je zgoščene največ ekstremne revščine, in še zlasti odločitev o popolnem odpisu preostalega dolga močno zadolženih držav v razvoju pri Mednarodnem denarnem skladu, Svetovni banki in Afriškem skladu za razvoj kot strategije za izpolnitev razvojnih ciljev tisočletja; poudarja, da je treba to pobudo razširiti še na države v razvoju, ki so pokazale, da se trudijo zmanjšati korupcijo, izboljšati preglednost in nameniti sredstva, ki so bila prvotno namenjena za poravnavo odpisanega dolga, za strategije zmanjševanja revščine;

| 12. | pozdravlja pripravljenost, ki jo je izrazil komisar Mandelson v svoji izjavi z dne 9. februarja 2006 na Mauritiusu, za sprejetje diferenciiranega pristopa do revnih držav na podlagi stopnje njihovega razvoja in za ohranitev sistema tarifnih preferencialov, ki upošteva te razlike; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja pripravljenost, ki jo je izrazil komisar Mandelson v svoji izjavi z dne 9. februarja 2006 na Mauritiusu, za sprejetje diferenciiranega pristopa do revnih držav na podlagi stopnje njihovega razvoja in za ohranitev sistema tarifnih preferencialov, ki upošteva te razlike;

| 13. | pozdravlja asimetričnost trgovinskih odnosov med EU in revnimi državami v korist slednjih; meni, da morajo biti tovrstni odnosi podlaga za ureditev trgovine na globalni ravni; poziva Komisijo, naj se pri Svetovni trgovinski organizaciji zavzame za uvedbo nekaterih posebnih koeficientov za izračun znižanja carin v skladu z razmerami v skupini zadevnih držav; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja asimetričnost trgovinskih odnosov med EU in revnimi državami v korist slednjih; meni, da morajo biti tovrstni odnosi podlaga za ureditev trgovine na globalni ravni; poziva Komisijo, naj se pri Svetovni trgovinski organizaciji zavzame za uvedbo nekaterih posebnih koeficientov za izračun znižanja carin v skladu z razmerami v skupini zadevnih držav;

| 14. | poziva Komisijo, naj se zavzame za usklajeno tarifno politiko, na podlagi katere bo možno diferenciirati trgovinsko politiko in izpolniti pričakovanja najbolj občutljivih držav; v ta namen tudi poziva Komisijo, naj se ohrani razumna raven splošne carinske zaščite in s tem primerjalne prednosti teh držav v okviru splošnega sistema preferencialov, na podlagi katerega imajo na voljo zadosti sredstev za modernizacijo svojih proizvajalnih struktur; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj se zavzame za usklajeno tarifno politiko, na podlagi katere bo možno diferenciirati trgovinsko politiko in izpolniti pričakovanja najbolj občutljivih držav; v ta namen tudi poziva Komisijo, naj se ohrani razumna raven splošne carinske zaščite in s tem primerjalne prednosti teh držav v okviru splošnega sistema preferencialov, na podlagi katerega imajo na voljo zadosti sredstev za modernizacijo svojih proizvajalnih struktur;

| 15. | ponovno opozarja na zavezanost EU na podlagi Partnerskega sporazuma iz Cotonouja, da bo spodbujala trajnostni razvoj in odpravo revščine v afriških, karibskih in pacifiških državah (AKP); meni, da bi lahko EU kot pomemben akter na trgu v okviru večstranskih institucij prispevala k okrepitvi razmer držav v razvoju z oblikovanjem bolj usklajene in celovite politike v skladu s členom 178 Pogodbe ES; pri tem pa poudarja, da so pomembni tudi prispevki drugih mednarodnih donatorjev; |
| --- | --- |

15.

ponovno opozarja na zavezanost EU na podlagi Partnerskega sporazuma iz Cotonouja, da bo spodbujala trajnostni razvoj in odpravo revščine v afriških, karibskih in pacifiških državah (AKP); meni, da bi lahko EU kot pomemben akter na trgu v okviru večstranskih institucij prispevala k okrepitvi razmer držav v razvoju z oblikovanjem bolj usklajene in celovite politike v skladu s členom 178 Pogodbe ES; pri tem pa poudarja, da so pomembni tudi prispevki drugih mednarodnih donatorjev;

| 16. | poudarja pomembnost odpisa dolgov s postopno odpravo dolgov najmanj razvitih držav, katerih vlade spoštujejo človekove pravice ter načelo dobrega vodenja in dajejo prednost boju proti revščini in gospodarskemu razvoju; |
| --- | --- |

16.

poudarja pomembnost odpisa dolgov s postopno odpravo dolgov najmanj razvitih držav, katerih vlade spoštujejo človekove pravice ter načelo dobrega vodenja in dajejo prednost boju proti revščini in gospodarskemu razvoju;

| 17. | poziva EU, naj prevzame pobudo za razvoj in pomoč pri izvajanju shem za odpravo dolga, kar bo omogočilo izpolnitev razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

17.

poziva EU, naj prevzame pobudo za razvoj in pomoč pri izvajanju shem za odpravo dolga, kar bo omogočilo izpolnitev razvojnih ciljev tisočletja;

| 18. | ugotavlja, da je po podatkih UNCTAD v letu 2004 prebivalstvo 50 najmanj razvitih držav - od katerih je več kot tretjina držav AKP - predstavljalo več kot 11% svetovnega prebivalstva (742 milijonov), njihov BDP pa je znašal le 0,6% svetovnega; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da je po podatkih UNCTAD v letu 2004 prebivalstvo 50 najmanj razvitih držav - od katerih je več kot tretjina držav AKP - predstavljalo več kot 11% svetovnega prebivalstva (742 milijonov), njihov BDP pa je znašal le 0,6% svetovnega;

| 19. | meni, da je treba upoštevati pravico državljanov revnih držav do razvoja, ne le interesov njihovih vlad, ter da morajo revne države sprejemati odločitve in izvajati lastne strategije in gospodarsko politiko; meni, da je pravica do industrializacije hkrati pravica do razvoja in da ima vsaka država, zlasti države v razvoju, katerih industrijski razvoj je v zgodnji fazi, pravico urediti svojo industrijo na način, ki preprečuje socialni ali okoljski damping; vendar meni, da zaradi tega te države ne smejo enostransko kršiti svojih obveznosti, ki izhajajo iz mednarodnih sporazumov in pogodb; |
| --- | --- |

19.

meni, da je treba upoštevati pravico državljanov revnih držav do razvoja, ne le interesov njihovih vlad, ter da morajo revne države sprejemati odločitve in izvajati lastne strategije in gospodarsko politiko; meni, da je pravica do industrializacije hkrati pravica do razvoja in da ima vsaka država, zlasti države v razvoju, katerih industrijski razvoj je v zgodnji fazi, pravico urediti svojo industrijo na način, ki preprečuje socialni ali okoljski damping; vendar meni, da zaradi tega te države ne smejo enostransko kršiti svojih obveznosti, ki izhajajo iz mednarodnih sporazumov in pogodb;

| 20. | se je seznanil z nedavnimi študijami UNCTAD ter drugih ustanov, ki so pokazale, da je obsežna liberalizacije trgovine v najmanj razvitih državah premalo prispevala k trajnostnem in znatnem zmanjševanju revščine ter da je povzročila nazadovanje trgovinskih pogojev držav v razvoju, zlasti afriških držav; svari pred posledicami, ki bi jih imela popolna ukinitev carinskih prihodkov za najmanj razvite države, ter poudarja, da imajo te države pravico, da same določijo, kako hitro bodo odpirale svoje trge v vseh sektorjih; |
| --- | --- |

20.

se je seznanil z nedavnimi študijami UNCTAD ter drugih ustanov, ki so pokazale, da je obsežna liberalizacije trgovine v najmanj razvitih državah premalo prispevala k trajnostnem in znatnem zmanjševanju revščine ter da je povzročila nazadovanje trgovinskih pogojev držav v razvoju, zlasti afriških držav; svari pred posledicami, ki bi jih imela popolna ukinitev carinskih prihodkov za najmanj razvite države, ter poudarja, da imajo te države pravico, da same določijo, kako hitro bodo odpirale svoje trge v vseh sektorjih;

| 21. | meni, da je bil na 6. ministrski konferenci STO dosežen napredek v zvezi s posebnimi izdelki in posebnimi varovalnimi mehanizmi ter na področju specifičnega in diferenciranega obravnavanja, ob upoštevanju zaskrbljenosti držav v razvoju zaradi vplivov liberalizacije trgovine in vzajemnosti, vendar poudarja, da je treba na tem področju še veliko storiti; poudarja, da morajo pogajanja o načinih za znižanje tarif v trgovini s kmetijskim in industrijskim blagom v celoti odražati specifično in diferencirano obravnavanje, da bi revnejšim državam v razvoju omogočili dovolj časa, da okrepijo prizadevanja za industrializacijo; |
| --- | --- |

21.

meni, da je bil na 6. ministrski konferenci STO dosežen napredek v zvezi s posebnimi izdelki in posebnimi varovalnimi mehanizmi ter na področju specifičnega in diferenciranega obravnavanja, ob upoštevanju zaskrbljenosti držav v razvoju zaradi vplivov liberalizacije trgovine in vzajemnosti, vendar poudarja, da je treba na tem področju še veliko storiti; poudarja, da morajo pogajanja o načinih za znižanje tarif v trgovini s kmetijskim in industrijskim blagom v celoti odražati specifično in diferencirano obravnavanje, da bi revnejšim državam v razvoju omogočili dovolj časa, da okrepijo prizadevanja za industrializacijo;

| 22. | poziva vlade držav v razvoju, naj oblikujejo in izvajajo nacionalno razvojno strategijo, v katero bo vključena trgovina, ki bo uspešno spodbujala zmanjšanje revščine; ugotavlja, da morajo pri omenjenih prizadevanjih sodelovati mednarodni razvojni partnerji s finančno in tehnično podporo, da bodo vzpostavljene javne in zasebne trgovinske zmožnosti; |
| --- | --- |

22.

poziva vlade držav v razvoju, naj oblikujejo in izvajajo nacionalno razvojno strategijo, v katero bo vključena trgovina, ki bo uspešno spodbujala zmanjšanje revščine; ugotavlja, da morajo pri omenjenih prizadevanjih sodelovati mednarodni razvojni partnerji s finančno in tehnično podporo, da bodo vzpostavljene javne in zasebne trgovinske zmožnosti;

| 23. | poziva najmanj razvite države, naj spodbujajo postopni gospodarski prehod, v katerem gospodarska rast vedno bolj temelji na uporabi lastnih državnih sredstev, privabljanjem tujih finančnih naložb in odpiranju finančnih trgov, ter naj zagotovijo, da se uvoz financira iz izvoznega dobička namesto iz sredstev pomoči; ugotavlja, da je to bolj možno doseči skupaj z združenimi močmi mednarodnih organizacij, odpisom dolga, trgovinskih preferencialov in ukrepov za omogočanje tujih finančnih naložb ter prenosom tehnologije, da se bo spodbujal razvoj in zmanjševanje revščine; |
| --- | --- |

23.

poziva najmanj razvite države, naj spodbujajo postopni gospodarski prehod, v katerem gospodarska rast vedno bolj temelji na uporabi lastnih državnih sredstev, privabljanjem tujih finančnih naložb in odpiranju finančnih trgov, ter naj zagotovijo, da se uvoz financira iz izvoznega dobička namesto iz sredstev pomoči; ugotavlja, da je to bolj možno doseči skupaj z združenimi močmi mednarodnih organizacij, odpisom dolga, trgovinskih preferencialov in ukrepov za omogočanje tujih finančnih naložb ter prenosom tehnologije, da se bo spodbujal razvoj in zmanjševanje revščine;

| 24. | poziva vlade držav v razvoju in zlasti najmanj razvitih držav, ki so kmetijske izvoznice, naj ukrepajo proti naraščajočemu pritisku prebivalstva na zemljišča in siromašenju okolja, kjer so kmetije premajhne in dobiček prenizek za preživetje gospodinjstev, z razvojem nekmetijskih tržnih proizvodov, ki spodbujajo zaposlovanje, ter tehnološkimi spremembami v samooskrbnih dejavnostih; ugotavlja, da se to lahko poveže z reševanjem vprašanja „zaprte rasti“ s pomočjo razvoja trgovinske infrastrukture, kot so mednarodni promet in komunikacije, večje vključevanje domačega trga in razvoj novih izvoznih sektorjev, vključno z industrijskim blagom in turizmom; |
| --- | --- |

24.

poziva vlade držav v razvoju in zlasti najmanj razvitih držav, ki so kmetijske izvoznice, naj ukrepajo proti naraščajočemu pritisku prebivalstva na zemljišča in siromašenju okolja, kjer so kmetije premajhne in dobiček prenizek za preživetje gospodinjstev, z razvojem nekmetijskih tržnih proizvodov, ki spodbujajo zaposlovanje, ter tehnološkimi spremembami v samooskrbnih dejavnostih; ugotavlja, da se to lahko poveže z reševanjem vprašanja „zaprte rasti“ s pomočjo razvoja trgovinske infrastrukture, kot so mednarodni promet in komunikacije, večje vključevanje domačega trga in razvoj novih izvoznih sektorjev, vključno z industrijskim blagom in turizmom;

| 25. | poudarja, da mora EU prevzeti nadaljnje pobude glede socialne odgovornosti podjetij za oblikovanje pojma zavezujočih in preverljivih pravil za podjetja v EU, ki trgujejo s tretjimi državami in v njih proizvajajo, v skladu z človekovimi pravicami in standardi Mednarodne organizacije dela (ILO); |
| --- | --- |

25.

poudarja, da mora EU prevzeti nadaljnje pobude glede socialne odgovornosti podjetij za oblikovanje pojma zavezujočih in preverljivih pravil za podjetja v EU, ki trgujejo s tretjimi državami in v njih proizvajajo, v skladu z človekovimi pravicami in standardi Mednarodne organizacije dela (ILO);

| 26. | poziva EU, naj v svojo presojo vpliva trajnosti trgovinskih sporazumov vključi zlasti posledice trgovine z odpadki, da bi se sprejeli predpisi glede škodljivih odpadkov; |
| --- | --- |

26.

poziva EU, naj v svojo presojo vpliva trajnosti trgovinskih sporazumov vključi zlasti posledice trgovine z odpadki, da bi se sprejeli predpisi glede škodljivih odpadkov;

| 27. | meni, da je nujno razvijati trgovinske odnose med državami v razvoju in medregionalno razsežnost „jug-jug“, odpirati lokalne trge in povečati dostop prebivalstva do blaga in storitev, zlasti pa s programi javnih vlaganj zagotoviti dostop do osnovnih storitev, kot so pitna voda, zdravstvo, energija, prevoz in izobraževanje v skladu z razvojnimi cilji tisočletja; |
| --- | --- |

27.

meni, da je nujno razvijati trgovinske odnose med državami v razvoju in medregionalno razsežnost „jug-jug“, odpirati lokalne trge in povečati dostop prebivalstva do blaga in storitev, zlasti pa s programi javnih vlaganj zagotoviti dostop do osnovnih storitev, kot so pitna voda, zdravstvo, energija, prevoz in izobraževanje v skladu z razvojnimi cilji tisočletja;

| 28. | meni, da pomanjkanje gospodarskega povezovanja ter resne tarifne in netarifne ovire za trgovino med državami v razvoju onemogočajo morebitne dejavnike razvoja v teh državah; meni, da bi večje odpiranje trgovine med državami juga prineslo koristi za države v razvoju; vendar ugotavlja, da bi lahko bile najmanj razvite države v okviru trgovine jug-jug potisnjene ob stran, zato spodbuja regionalne tuje finančne naložbe, prenos tehnologije in ugodno financiranje bolj razvitih držav v razvoju, usmerjeno v najmanj razvite države, in tristranske odnose z razvitimi državami kot tudi posebne določbe znotraj regionalnih sporazumov; poudarja, da je treba oblikovati regionalne trge; meni, da morajo za spodbujanje trgovina med revnimi državami naprednejše države dati dober zgled z odpravo trgovinskih ovir; |
| --- | --- |

28.

meni, da pomanjkanje gospodarskega povezovanja ter resne tarifne in netarifne ovire za trgovino med državami v razvoju onemogočajo morebitne dejavnike razvoja v teh državah; meni, da bi večje odpiranje trgovine med državami juga prineslo koristi za države v razvoju; vendar ugotavlja, da bi lahko bile najmanj razvite države v okviru trgovine jug-jug potisnjene ob stran, zato spodbuja regionalne tuje finančne naložbe, prenos tehnologije in ugodno financiranje bolj razvitih držav v razvoju, usmerjeno v najmanj razvite države, in tristranske odnose z razvitimi državami kot tudi posebne določbe znotraj regionalnih sporazumov; poudarja, da je treba oblikovati regionalne trge; meni, da morajo za spodbujanje trgovina med revnimi državami naprednejše države dati dober zgled z odpravo trgovinskih ovir;

| 29. | pozdravlja izvajanje pobude „Vse, razen orožja“ s strani EU, ki najmanj razvitim državam omogoča, da vse svoje izdelke izvažajo na evropski trg brez carin ali kvot; odločno poziva vse razvite države in napredne države v razvoju, naj sledijo temu modelu; pozdravlja sporazum, ki je bil v zvezi s tem dosežen na nedavnih pogajanjih Svetovne trgovinske organizacije (STO) v Hongkongu; vendar obžaluje, da lahko še vedno veljajo omejitve za proizvode, ki so za najmanj razvite države izrednega pomena; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja izvajanje pobude „Vse, razen orožja“ s strani EU, ki najmanj razvitim državam omogoča, da vse svoje izdelke izvažajo na evropski trg brez carin ali kvot; odločno poziva vse razvite države in napredne države v razvoju, naj sledijo temu modelu; pozdravlja sporazum, ki je bil v zvezi s tem dosežen na nedavnih pogajanjih Svetovne trgovinske organizacije (STO) v Hongkongu; vendar obžaluje, da lahko še vedno veljajo omejitve za proizvode, ki so za najmanj razvite države izrednega pomena;

| 30. | opozarja pred dejansko nevarnostjo, da bi bila pobuda „Vse, razen orožja“ izkrivljena z izvajanjem nedovoljenih oblik tristranske trgovine, ki bo ogrozila ravnotežje med trgi in donosnost cen, namesto da imelo od nje koristi lokalno prebivalstvo, ki dela v proizvodnem sektorju v revnih državah; |
| --- | --- |

30.

opozarja pred dejansko nevarnostjo, da bi bila pobuda „Vse, razen orožja“ izkrivljena z izvajanjem nedovoljenih oblik tristranske trgovine, ki bo ogrozila ravnotežje med trgi in donosnost cen, namesto da imelo od nje koristi lokalno prebivalstvo, ki dela v proizvodnem sektorju v revnih državah;

| 31. | poziva Komisijo, naj podpira odpiranje trgov s sprejetjem ustreznih ukrepov za ureditev trgovine, s čimer bo omogočena preprečitev omenjene nevarnosti; v ta namen predlaga, da se pobuda „Vse, razen orožja“ dopolni z zaščitno klavzulo, s katero bo čim več izvoza iz zadevnih držav povezanega z njegovo dejansko proizvodno zmogljivostjo; Komisijo tudi poziva, naj hitro sprejme ukrepe za zagotovitev postopnega izboljšanja kakovosti nadzornih mehanizmov za geografske označbe in označbo porekla; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj podpira odpiranje trgov s sprejetjem ustreznih ukrepov za ureditev trgovine, s čimer bo omogočena preprečitev omenjene nevarnosti; v ta namen predlaga, da se pobuda „Vse, razen orožja“ dopolni z zaščitno klavzulo, s katero bo čim več izvoza iz zadevnih držav povezanega z njegovo dejansko proizvodno zmogljivostjo; Komisijo tudi poziva, naj hitro sprejme ukrepe za zagotovitev postopnega izboljšanja kakovosti nadzornih mehanizmov za geografske označbe in označbo porekla;

| 32. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za večjo preglednost mednarodnih trgovinskih pogajanj ter naj upošteva zaskrbljenost tistih držav v razvoju, ki niso sposobne sočasno voditi večjega števila trgovinskih pogajanj, in jo tudi poziva, naj tem državam še naprej nudi in okrepi tehnično pomoč, da bodo lahko izboljšale svoje zmogljivosti in učinkovitost pri trgovinskih pogajanjih; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj si prizadeva za večjo preglednost mednarodnih trgovinskih pogajanj ter naj upošteva zaskrbljenost tistih držav v razvoju, ki niso sposobne sočasno voditi večjega števila trgovinskih pogajanj, in jo tudi poziva, naj tem državam še naprej nudi in okrepi tehnično pomoč, da bodo lahko izboljšale svoje zmogljivosti in učinkovitost pri trgovinskih pogajanjih;

| 33. | meni, da so ustrezne večstransko sprejete trgovinske politike temeljnega pomena za zmanjševanje revščine in da je možno ključne politične usmeritve za zmanjševanje revščine uvrstiti v tri glavne teme:






  — | dostop do trga in izenačevalni predpisi o domači in izvozni pomoči; |
| --- | --- | --- |

33.

meni, da so ustrezne večstransko sprejete trgovinske politike temeljnega pomena za zmanjševanje revščine in da je možno ključne politične usmeritve za zmanjševanje revščine uvrstiti v tri glavne teme:

—

dostop do trga in izenačevalni predpisi o domači in izvozni pomoči;

| — | priznavanje, „operalizacija“ in izvajanje posebnega in diferenciiranega obravnavanja ter prilagodljivost za razvoj; |
| --- | --- |

—

priznavanje, „operalizacija“ in izvajanje posebnega in diferenciiranega obravnavanja ter prilagodljivost za razvoj;

| — | vključitev razvojne razsežnosti v širši spekter politik, ki niso „tipični trgovinski instrumenti“; |
| --- | --- |

—

vključitev razvojne razsežnosti v širši spekter politik, ki niso „tipični trgovinski instrumenti“;

| 34. | poudarja pomen tehnične pomoči in programov za krepitev zmogljivosti, ki so stalno financirani, zlasti za pomoč državam v razvoju pri oblikovanju trgovinskih interesov in vključevanju v trgovinska pogajanja; v zvezi s tem pozdravlja boljšo organiziranje in okrepljeno zaupanje med državami v razvoju, zlasti med najmanj razvitimi državami; |
| --- | --- |

34.

poudarja pomen tehnične pomoči in programov za krepitev zmogljivosti, ki so stalno financirani, zlasti za pomoč državam v razvoju pri oblikovanju trgovinskih interesov in vključevanju v trgovinska pogajanja; v zvezi s tem pozdravlja boljšo organiziranje in okrepljeno zaupanje med državami v razvoju, zlasti med najmanj razvitimi državami;

| 35. | poudarja pomen krepitve zmogljivosti za trgovino, da bodo lahko države AKP bolj zmožne določiti svoje potrebe in strategije, ter pomen pogajanj o regionalni integraciji in podpori njej ter pomoči pri tem procesu, še zlasti za doseganje večje raznolikosti, podpiranje regionalne integracije ter okrepitev proizvodne zmogljivosti, preskrbe in trgovanja ter s kritjem stroškov prilagajanja in povečanjem njihove privlačnosti za vlagatelje ob hkratnem varstvu novonastalih lokalnih industrij; |
| --- | --- |

35.

poudarja pomen krepitve zmogljivosti za trgovino, da bodo lahko države AKP bolj zmožne določiti svoje potrebe in strategije, ter pomen pogajanj o regionalni integraciji in podpori njej ter pomoči pri tem procesu, še zlasti za doseganje večje raznolikosti, podpiranje regionalne integracije ter okrepitev proizvodne zmogljivosti, preskrbe in trgovanja ter s kritjem stroškov prilagajanja in povečanjem njihove privlačnosti za vlagatelje ob hkratnem varstvu novonastalih lokalnih industrij;

| 36. | pozdravlja razširitev področja uporabe programa „pomoči za trgovino“, ki ni omejen le na najmanj razvite države, ampak zajema tudi druge države v razvoju; vendar obžaluje, da je pomoč, ki je bila že dogovorjena, zdaj odvisna od nadaljnjih trgovinskih koncesij prejemnikov pomoči; poudarja, da mora biti pomoč financirana iz novih virov in ne sme vključevati preusmeritve sredstev, ki so že bila namenjena za druge razvojne pobude, kot so razvojni cilji tisočletja; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja razširitev področja uporabe programa „pomoči za trgovino“, ki ni omejen le na najmanj razvite države, ampak zajema tudi druge države v razvoju; vendar obžaluje, da je pomoč, ki je bila že dogovorjena, zdaj odvisna od nadaljnjih trgovinskih koncesij prejemnikov pomoči; poudarja, da mora biti pomoč financirana iz novih virov in ne sme vključevati preusmeritve sredstev, ki so že bila namenjena za druge razvojne pobude, kot so razvojni cilji tisočletja;

| 37. | poziva Komisijo, naj oblikuje poseben program, s katerim bi podsaharskim državam pomagali na področjih, kot so dostop do vode, dostopnost zdravil, javne storitve in kmetijstvo ter prenos strokovnega znanja in izkušenj na različne načine, med drugim z okrepitvijo trgovine s storitvami; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj oblikuje poseben program, s katerim bi podsaharskim državam pomagali na področjih, kot so dostop do vode, dostopnost zdravil, javne storitve in kmetijstvo ter prenos strokovnega znanja in izkušenj na različne načine, med drugim z okrepitvijo trgovine s storitvami;

| 38. | pozdravlja novo razvojno strategijo Komisije za Afriko, ki presega okvire običajne človekoljubne pomoči in si je za cilj zadala gospodarsko in socialno prestrukturiranje, ter poziva Komisijo in države članice, naj pri njenem izvajanju tesno sodelujejo; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja novo razvojno strategijo Komisije za Afriko, ki presega okvire običajne človekoljubne pomoči in si je za cilj zadala gospodarsko in socialno prestrukturiranje, ter poziva Komisijo in države članice, naj pri njenem izvajanju tesno sodelujejo;

| 39. | poudarja, da je treba državam v razvoju zagotoviti ustrezno tehnično pomoč; poudarja tudi, da je treba spodbujati šibka in ranljiva gospodarstva, naj v nacionalno razvojno politiko in v strategije za zmanjševanje revščine vključijo trgovino; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da je treba državam v razvoju zagotoviti ustrezno tehnično pomoč; poudarja tudi, da je treba spodbujati šibka in ranljiva gospodarstva, naj v nacionalno razvojno politiko in v strategije za zmanjševanje revščine vključijo trgovino;

| 40. | poziva k večji prilagodljivosti pri prehodnih obdobjih, do katerih so upravičene države v razvoju, ki sprejmejo obveze v okviru regionalnih sporazumov znotraj Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT); |
| --- | --- |

40.

poziva k večji prilagodljivosti pri prehodnih obdobjih, do katerih so upravičene države v razvoju, ki sprejmejo obveze v okviru regionalnih sporazumov znotraj Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT);

| 41. | ugotavlja, da kmetijstvo ostaja glaven vir dohodkov in zaposlovanja v večini držav v razvoju, zlasti v najrevnejših, zato poudarja pomen ponudbe EU, da do leta 2013 ukine svoja izvozne subvencije; vztraja pri zahtevi po enakem vzporednem ukrepu ostalih članic STO; poziva EU, naj še naprej zagovarja opustitev drugih, včasih skritih oblik izvoznih subvencij, kot so izvozna posojila, pomoč v hrani, državna podjetja itd., da bi odpravili obstoječe trgovinsko neravnovesje med severom in jugom ter da bi kmetijstvo revnih držav postalo bolj donosno; |
| --- | --- |

41.

ugotavlja, da kmetijstvo ostaja glaven vir dohodkov in zaposlovanja v večini držav v razvoju, zlasti v najrevnejših, zato poudarja pomen ponudbe EU, da do leta 2013 ukine svoja izvozne subvencije; vztraja pri zahtevi po enakem vzporednem ukrepu ostalih članic STO; poziva EU, naj še naprej zagovarja opustitev drugih, včasih skritih oblik izvoznih subvencij, kot so izvozna posojila, pomoč v hrani, državna podjetja itd., da bi odpravili obstoječe trgovinsko neravnovesje med severom in jugom ter da bi kmetijstvo revnih držav postalo bolj donosno;

| 42. | pozdravlja odločitev o odpravi izvoznih subvencij v kmetijstvu do leta 2013 in znova poziva, naj se izvajanje že sprejetih sklepov bistveno pospeši; pri tem pa poziva Komisijo, naj nadaljuje z razpravami o načinih, s katerimi bi lahko znižali domače kmetijske subvencije in tarife v vseh industrijskih državah, saj te subvencije predstavljajo le 3,5% celotne pomoči EU na področju kmetijstva; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja odločitev o odpravi izvoznih subvencij v kmetijstvu do leta 2013 in znova poziva, naj se izvajanje že sprejetih sklepov bistveno pospeši; pri tem pa poziva Komisijo, naj nadaljuje z razpravami o načinih, s katerimi bi lahko znižali domače kmetijske subvencije in tarife v vseh industrijskih državah, saj te subvencije predstavljajo le 3,5% celotne pomoči EU na področju kmetijstva;

| 43. | poudarja, kako pomembne so za države v razvoju surovine, kot so sladkor, banane in bombaž; poziva EU, naj državam v razvoju ponudi potrebno pomoč za reformo njihovih sektorjev za sladkor; graja pomanjkanje učinkovite rešitve za problem bombaža v Hongkongu; |
| --- | --- |

43.

poudarja, kako pomembne so za države v razvoju surovine, kot so sladkor, banane in bombaž; poziva EU, naj državam v razvoju ponudi potrebno pomoč za reformo njihovih sektorjev za sladkor; graja pomanjkanje učinkovite rešitve za problem bombaža v Hongkongu;

| 44. | želi spomniti, da je ohranjanje biološke raznovrstnosti ključen dejavnik za ohranjanju narave in v boju proti boleznim rastlin in živali, zato so lahko države in regije upravičeno zadržane do genetsko spremenjenih organizmov ter imajo proste roke pri uporabi tradicionalnih semen in znanja v kmetovanju; |
| --- | --- |

44.

želi spomniti, da je ohranjanje biološke raznovrstnosti ključen dejavnik za ohranjanju narave in v boju proti boleznim rastlin in živali, zato so lahko države in regije upravičeno zadržane do genetsko spremenjenih organizmov ter imajo proste roke pri uporabi tradicionalnih semen in znanja v kmetovanju;

| 45. | poziva Komisijo, naj poskrbi za večjo skladnost med trgovinsko politiko in politiko sodelovanja z namenom nudenja ciljno usmerjene pomoči za krepitev trgovinskih zmožnosti, da bi tako zagotovila rast izvoza in uvoza ter njuno uravnoteženost, s čimer bi se v prihodnosti izognili ponovni dolžniški krizi in bi vladam držav v razvoju pomagali:






  — | ohranjati in razvijati javne storitve s ciljem reševanja velikih težav, povezanih z revščino, kot so epidemije, nepismenost, pomanjkanje pitne vode ter nedostopnost naprav za čiščenje odplak; |
| --- | --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj poskrbi za večjo skladnost med trgovinsko politiko in politiko sodelovanja z namenom nudenja ciljno usmerjene pomoči za krepitev trgovinskih zmožnosti, da bi tako zagotovila rast izvoza in uvoza ter njuno uravnoteženost, s čimer bi se v prihodnosti izognili ponovni dolžniški krizi in bi vladam držav v razvoju pomagali:

—

ohranjati in razvijati javne storitve s ciljem reševanja velikih težav, povezanih z revščino, kot so epidemije, nepismenost, pomanjkanje pitne vode ter nedostopnost naprav za čiščenje odplak;

| — | spodbujati pogoje, potrebne za ustvarjanje bogastva, kot so dostop do energije in razvoj infrastrukture, zlasti informacijskih in komunikacijskih tehnologij; |
| --- | --- |

—

spodbujati pogoje, potrebne za ustvarjanje bogastva, kot so dostop do energije in razvoj infrastrukture, zlasti informacijskih in komunikacijskih tehnologij;

| 46. | meni, da je treba razlikovati med komercialnimi in javnimi storitvami; izpostavlja potrebo, da javne storitve ostanejo izven sporazuma GATS, zlasti tiste, ki prispevajo k dostopu do pomembnih javnih dobrin, kot so storitve na področju zdravja, izobraževanja, pitne vode in energije, ter tistih, ki imajo odločilno vlogo za kulturno identiteto, kot so avdiovizualne storitve; |
| --- | --- |

46.

meni, da je treba razlikovati med komercialnimi in javnimi storitvami; izpostavlja potrebo, da javne storitve ostanejo izven sporazuma GATS, zlasti tiste, ki prispevajo k dostopu do pomembnih javnih dobrin, kot so storitve na področju zdravja, izobraževanja, pitne vode in energije, ter tistih, ki imajo odločilno vlogo za kulturno identiteto, kot so avdiovizualne storitve;

| 47. | poudarja, kako pomembna je tudi za države v razvoju krepitev dostopa ponudnikov storitev na trg ob hkratnem varstvu možnosti članic STO, da urejajo svoje sektorje storitev v skladu s sporazumom GATS, vključno z možnostjo izvzemanja osnovnih sektorjev, kot so na primer zdravstvo, izobraževanje in avdiovizualne storitve; obžaluje, da v pogajanjih STO doslej ni bil oblikovan specifičen okvir za storitve, zlasti v sektorjih, ki so pomembni za izvozne možnosti držav v razvoju; poziva k znatnemu napredku na tem področju; |
| --- | --- |

47.

poudarja, kako pomembna je tudi za države v razvoju krepitev dostopa ponudnikov storitev na trg ob hkratnem varstvu možnosti članic STO, da urejajo svoje sektorje storitev v skladu s sporazumom GATS, vključno z možnostjo izvzemanja osnovnih sektorjev, kot so na primer zdravstvo, izobraževanje in avdiovizualne storitve; obžaluje, da v pogajanjih STO doslej ni bil oblikovan specifičen okvir za storitve, zlasti v sektorjih, ki so pomembni za izvozne možnosti držav v razvoju; poziva k znatnemu napredku na tem področju;

| 48. | poziva Komisijo, da zagotovi popolno prožnost na področju storitev ter tako državam omogoči, da v seznam storitev, predvidenih za liberalizacijo, svobodno vključijo ali iz njega izključijo katero koli storitev; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, da zagotovi popolno prožnost na področju storitev ter tako državam omogoči, da v seznam storitev, predvidenih za liberalizacijo, svobodno vključijo ali iz njega izključijo katero koli storitev;

| 49. | poziva Komisijo, naj izvaja trgovinsko politiko na področju storitev, s katero bo podprla gibanje fizičnih oseb v državah v razvoju in prispevala k razpoložljivosti tistih vrst storitev, ki lahko pospešijo razvoj in prispevajo k zmanjšanju revščine; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj izvaja trgovinsko politiko na področju storitev, s katero bo podprla gibanje fizičnih oseb v državah v razvoju in prispevala k razpoložljivosti tistih vrst storitev, ki lahko pospešijo razvoj in prispevajo k zmanjšanju revščine;

| 50. | poudarja potrebo po tem, da se najrevnejšim državam v razvoju pusti več prostora pri odločanju, kako vzajemno odpirajo trge, da bi tako najbolj ranljive države zaščitili in jim dovolili, da same odločijo, kako hitro naj poteka liberalizacija; |
| --- | --- |

50.

poudarja potrebo po tem, da se najrevnejšim državam v razvoju pusti več prostora pri odločanju, kako vzajemno odpirajo trge, da bi tako najbolj ranljive države zaščitili in jim dovolili, da same odločijo, kako hitro naj poteka liberalizacija;

| 51. | poudarja potrebo po razpoložljivih zdravilih po sprejemljivih cenah za države v razvoju ob hkratnem upoštevanju skrbi proizvajalcev; |
| --- | --- |

51.

poudarja potrebo po razpoložljivih zdravilih po sprejemljivih cenah za države v razvoju ob hkratnem upoštevanju skrbi proizvajalcev;

| 52. | poudarja, da je revščina večinoma „ženski“ pojav („feminizacija revščine“) in izpostavlja potrebo po preučitvi trgovinskih politik z vidika enakosti med spoloma, da bi tako oblikovali politične ukrepe, ki bodo ustavili in obrnili marginalizacijske vplive, kot so koncentriranje lastništva zemlje v moških rokah, migriranje moških v urbana območja in rast revščine na podeželju, uničenje lokalnih trgov, osredotočanje slabo plačanih nizkovalificiranih ženskih delovnih mest v izvoznih območjih itd.; to je treba doseči z uvajanjem pobud in ukrepov pozitivne diskriminacije, namenjenih vladam in podjetjem v evropski lasti; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da je revščina večinoma „ženski“ pojav („feminizacija revščine“) in izpostavlja potrebo po preučitvi trgovinskih politik z vidika enakosti med spoloma, da bi tako oblikovali politične ukrepe, ki bodo ustavili in obrnili marginalizacijske vplive, kot so koncentriranje lastništva zemlje v moških rokah, migriranje moških v urbana območja in rast revščine na podeželju, uničenje lokalnih trgov, osredotočanje slabo plačanih nizkovalificiranih ženskih delovnih mest v izvoznih območjih itd.; to je treba doseči z uvajanjem pobud in ukrepov pozitivne diskriminacije, namenjenih vladam in podjetjem v evropski lasti;

| 53. | zahteva sistematično analiziranje vprašanja enakosti spolov pri širjenju trgovine, da bi preučili različne trende ter upoštevali kompleksnost zadevnih vprašanj in dejavnikov, na primer dostop žensk do ekonomskih in tehničnih virov, njihovo udeležbo na trgu dela, stopnjo ter vzorec diskriminacije in segregacije na trgu dela, dostop žensk do izobraževanja, stopnjo izobrazbe, pa tudi dostop do zdravstvene oskrbe in socialno-kulturnih virov; |
| --- | --- |

53.

zahteva sistematično analiziranje vprašanja enakosti spolov pri širjenju trgovine, da bi preučili različne trende ter upoštevali kompleksnost zadevnih vprašanj in dejavnikov, na primer dostop žensk do ekonomskih in tehničnih virov, njihovo udeležbo na trgu dela, stopnjo ter vzorec diskriminacije in segregacije na trgu dela, dostop žensk do izobraževanja, stopnjo izobrazbe, pa tudi dostop do zdravstvene oskrbe in socialno-kulturnih virov;

| 54. | ugotavlja, da imajo ženske sorazmerno manjše koristi od priložnosti, ki jih nudi liberalizacija trgovine in globalizacija, trpijo pa predvsem negativne posledice; zato poziva EU, da v svojih programih trgovinske pomoči nameni posebno pozornost povečanju možnosti udeležbe žensk v trgovini, zlasti mednarodni trgovini; |
| --- | --- |

54.

ugotavlja, da imajo ženske sorazmerno manjše koristi od priložnosti, ki jih nudi liberalizacija trgovine in globalizacija, trpijo pa predvsem negativne posledice; zato poziva EU, da v svojih programih trgovinske pomoči nameni posebno pozornost povečanju možnosti udeležbe žensk v trgovini, zlasti mednarodni trgovini;

| 55. | ugotavlja, da si Komisija v dvostranskih in večstranskih trgovinskih pogajanjih, ki jih vodi v imenu držav članic, zelo malo ali sploh ne prizadeva za analiziranje vpliva prihodnjih trgovinskih sporazumov zvezi z enakostjo med spoloma; poziva Komisijo, da sistematično analizira to vprašanje glede vpliva evropskih predlogov v trgovinskih pogajanjih na makroekonomski in mikroekonomski ravni; |
| --- | --- |

55.

ugotavlja, da si Komisija v dvostranskih in večstranskih trgovinskih pogajanjih, ki jih vodi v imenu držav članic, zelo malo ali sploh ne prizadeva za analiziranje vpliva prihodnjih trgovinskih sporazumov zvezi z enakostjo med spoloma; poziva Komisijo, da sistematično analizira to vprašanje glede vpliva evropskih predlogov v trgovinskih pogajanjih na makroekonomski in mikroekonomski ravni;

| 56. | poziva mednarodne gospodarske institucije in Komisijo, da izoblikujejo ukrepe in programe, namenjene okrepitvi vloge žensk v gospodarskem življenju držav v razvoju, zlasti prek spodbujanja podjetniškega duha z izobraževanjem in dodeljevanjem finančne pomoči, tudi z mikrokrediti; |
| --- | --- |

56.

poziva mednarodne gospodarske institucije in Komisijo, da izoblikujejo ukrepe in programe, namenjene okrepitvi vloge žensk v gospodarskem življenju držav v razvoju, zlasti prek spodbujanja podjetniškega duha z izobraževanjem in dodeljevanjem finančne pomoči, tudi z mikrokrediti;

| 57. | meni, da je socialni razvoj temelj trgovinske politike, in poziva zadevne mednarodne organizacije in vlade, da odpravijo vse oblike diskriminacije, vključno z neenakostjo in ovirami glede na spol ter diskriminacijo pri plačilu, da priznajo pravico do porodniškega dopusta in uvedejo minimalno plačo; poziva, da se predstavniške delavske organizacije žensk vključijo v postopek posvetovanja; |
| --- | --- |

57.

meni, da je socialni razvoj temelj trgovinske politike, in poziva zadevne mednarodne organizacije in vlade, da odpravijo vse oblike diskriminacije, vključno z neenakostjo in ovirami glede na spol ter diskriminacijo pri plačilu, da priznajo pravico do porodniškega dopusta in uvedejo minimalno plačo; poziva, da se predstavniške delavske organizacije žensk vključijo v postopek posvetovanja;

| 58. | poziva k socialni odgovornosti akterjev v mednarodni trgovini in zahteva, da pristojne institucije sprejmejo posebne ukrepe, ki bodo osebam v prikrajšanem okolju zagotovili pravičen dostop do zdravstvenih sistemov, dostojnih stanovanj, vode, pravic, izobraževanja, usposabljanja, vseživljenjskega učenja, športa in kulture, s čimer bi preprečili njihovo prezgodnjo opustitev šolanja in jim omogočili nemoten prehod iz šole na trg dela; |
| --- | --- |

58.

poziva k socialni odgovornosti akterjev v mednarodni trgovini in zahteva, da pristojne institucije sprejmejo posebne ukrepe, ki bodo osebam v prikrajšanem okolju zagotovili pravičen dostop do zdravstvenih sistemov, dostojnih stanovanj, vode, pravic, izobraževanja, usposabljanja, vseživljenjskega učenja, športa in kulture, s čimer bi preprečili njihovo prezgodnjo opustitev šolanja in jim omogočili nemoten prehod iz šole na trg dela;

| 59. | meni, da morajo trgovinski sporazumi spoštovati obstoječe mednarodne sporazume o človekovih pravicah in pravicah žensk, ekološki trajnosti, pravici do razvoja in izkoreninjenju revščine; |
| --- | --- |

59.

meni, da morajo trgovinski sporazumi spoštovati obstoječe mednarodne sporazume o človekovih pravicah in pravicah žensk, ekološki trajnosti, pravici do razvoja in izkoreninjenju revščine;

| 60. | opozarja. da bo mednarodni trgovinski sistem, namenjen razvoju in zmanjševanju revščine, prispeval tudi k družbenemu napredku in dostojnim zaposlitvam; pravila trgovanja naj ne bi kršila socialnih standardov, ki jih je oblikovala Mednarodna organizacija dela (ILO); boj proti vsem oblikam izkoriščanja delovne sile (zlasti prepoved prisilnega in otroškega dela), skupaj s spoštovanjem svobode delovanja sindikatov, je bistven za organiziranje pravičnega trgovinskega sistema, ki služi interesom vsakogar; ponovno izpostavlja potrebo za preučitev vzajemnega vplivanja trgovina in socialnih vprašanj; |
| --- | --- |

60.

opozarja. da bo mednarodni trgovinski sistem, namenjen razvoju in zmanjševanju revščine, prispeval tudi k družbenemu napredku in dostojnim zaposlitvam; pravila trgovanja naj ne bi kršila socialnih standardov, ki jih je oblikovala Mednarodna organizacija dela (ILO); boj proti vsem oblikam izkoriščanja delovne sile (zlasti prepoved prisilnega in otroškega dela), skupaj s spoštovanjem svobode delovanja sindikatov, je bistven za organiziranje pravičnega trgovinskega sistema, ki služi interesom vsakogar; ponovno izpostavlja potrebo za preučitev vzajemnega vplivanja trgovina in socialnih vprašanj;

| 61. | poziva Komisijo, naj v prihodnjih pogajanjih ali pri odpiranju trgov začne upoštevati nekomercialna merila, da se širitev trgovine ne bo izvajala na račun delovnih pogojev lokalnega prebivalstva; hkrati poziva člane Mednarodne organizacije dela (ILO), naj se dogovorijo o splošnih pravilih za države v razvoju, pri čemer naj bosta podrobni značaj teh pravil in časovni razpored za njihovo izvajanje določena ob sodelovanju z državami v razvoju; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo, naj v prihodnjih pogajanjih ali pri odpiranju trgov začne upoštevati nekomercialna merila, da se širitev trgovine ne bo izvajala na račun delovnih pogojev lokalnega prebivalstva; hkrati poziva člane Mednarodne organizacije dela (ILO), naj se dogovorijo o splošnih pravilih za države v razvoju, pri čemer naj bosta podrobni značaj teh pravil in časovni razpored za njihovo izvajanje določena ob sodelovanju z državami v razvoju;

| 62. | izpostavlja potrebo po tem, da STO upošteva sklepe Mednarodne organizacije dela (ILO) na tem področju; v zvezi s tem predlaga, da bi države, kadar se Mednarodna organizacija dela (ILO) odloči za sankcije, lahko uporabile elemente trgovinske politike, kot je uveljavitev zaščitne klavzule, začasna odmera carin ali uvedba protdampinških ukrepov; |
| --- | --- |

62.

izpostavlja potrebo po tem, da STO upošteva sklepe Mednarodne organizacije dela (ILO) na tem področju; v zvezi s tem predlaga, da bi države, kadar se Mednarodna organizacija dela (ILO) odloči za sankcije, lahko uporabile elemente trgovinske politike, kot je uveljavitev zaščitne klavzule, začasna odmera carin ali uvedba protdampinških ukrepov;

| 63. | poudarja, da morata biti zmanjšanje revščine in spodbujanje trajnostnega razvoja ena od osrednjih točk pogajanj glede sporazumov o gospodarskem partnerstvu; |
| --- | --- |

63.

poudarja, da morata biti zmanjšanje revščine in spodbujanje trajnostnega razvoja ena od osrednjih točk pogajanj glede sporazumov o gospodarskem partnerstvu;

| 64. | poudarja, da je pomembno ohraniti in okrepiti večstranske trgovinske okvire; ponovno opozarja, da je treba v okviru STO kot foruma za oblikovanje sistema mednarodne trgovine, ki temelji na pravičnih pravilih, posebno pozornost nameniti krepitvi pogajalske moči držav v razvoju, da bodo sposobne bolje zastopati svoje trgovinske interese, in jih vključiti v svetovno gospodarstvo; |
| --- | --- |

64.

poudarja, da je pomembno ohraniti in okrepiti večstranske trgovinske okvire; ponovno opozarja, da je treba v okviru STO kot foruma za oblikovanje sistema mednarodne trgovine, ki temelji na pravičnih pravilih, posebno pozornost nameniti krepitvi pogajalske moči držav v razvoju, da bodo sposobne bolje zastopati svoje trgovinske interese, in jih vključiti v svetovno gospodarstvo;

| 65. | ponovno poziva k obsežni in nujni reformi STO, ki naj vodi v večjo demokratično odgovornost, preglednost in verodostojnost, da bi jo učinkovitejše vključili v splošni okvir dobrega upravljanja; poziva k boljšemu usklajevanju in večji skladnosti različnih mednarodnih institucij, delujočih na področju trgovine, razvoja in razvojnega financiranja, vključno z agencijami, pristojnimi za človeški razvoj, zdravje, delo in okolje, da bi tako dosegli razvojne cilje tisočletja in združili delovanje za izkoreninjenje revščine ter ponudili priložnosti vsem; |
| --- | --- |

65.

ponovno poziva k obsežni in nujni reformi STO, ki naj vodi v večjo demokratično odgovornost, preglednost in verodostojnost, da bi jo učinkovitejše vključili v splošni okvir dobrega upravljanja; poziva k boljšemu usklajevanju in večji skladnosti različnih mednarodnih institucij, delujočih na področju trgovine, razvoja in razvojnega financiranja, vključno z agencijami, pristojnimi za človeški razvoj, zdravje, delo in okolje, da bi tako dosegli razvojne cilje tisočletja in združili delovanje za izkoreninjenje revščine ter ponudili priložnosti vsem;

| 66. | poziva Parlament kot zakonitega zastopnika državljanov EU, naj se vključi v sklepanje sporazumov o mednarodni trgovini; |
| --- | --- |

66.

poziva Parlament kot zakonitega zastopnika državljanov EU, naj se vključi v sklepanje sporazumov o mednarodni trgovini;

| 67. | poudarja, da je boj proti revščini tesno povezan z varstvom človekovih pravic, vzpostavitvijo demokratičnih institucij in demokratičnim vladanjem; |
| --- | --- |

67.

poudarja, da je boj proti revščini tesno povezan z varstvom človekovih pravic, vzpostavitvijo demokratičnih institucij in demokratičnim vladanjem;

| 68. | pozdravlja izjavo, podano dne 14. septembra 2005 na vrhu Združenih narodov v New Yorku o doseganju razvojnih ciljev tisočletja, ki obsega predlog o razmisleku, da se uvede mednarodni solidarnostni prispevek za boj proti AIDS-u, tuberkulozi in malariji, ki bi mednarodni skupnosti omogočil, da izpolni svoje obveznosti do najrevnejših ter da prispeva k pravičnejši delitvi novega bogastva, pridobljenega z globalizacijo; |
| --- | --- |

68.

pozdravlja izjavo, podano dne 14. septembra 2005 na vrhu Združenih narodov v New Yorku o doseganju razvojnih ciljev tisočletja, ki obsega predlog o razmisleku, da se uvede mednarodni solidarnostni prispevek za boj proti AIDS-u, tuberkulozi in malariji, ki bi mednarodni skupnosti omogočil, da izpolni svoje obveznosti do najrevnejših ter da prispeva k pravičnejši delitvi novega bogastva, pridobljenega z globalizacijo;

| 69. | meni, da lahko na povečanje blaginje v prihodnosti poleg trgovine vpliva zlasti gospodarski razvoj ter vlaganje v mala in srednje velika podjetja, ki proizvajajo izdelke in zagotavljajo storitve; še posebej poziva Evropsko investicijsko banko, naj razvije več programov za te ciljne skupine; |
| --- | --- |

69.

meni, da lahko na povečanje blaginje v prihodnosti poleg trgovine vpliva zlasti gospodarski razvoj ter vlaganje v mala in srednje velika podjetja, ki proizvajajo izdelke in zagotavljajo storitve; še posebej poziva Evropsko investicijsko banko, naj razvije več programov za te ciljne skupine;

| 70. | poudarja, kako pomembno je pomagati najmanj razvitim državam pri odstranjevanju birokratskih ovir, da se spodbudi podjetništvo znotraj teh držav in poišče trge v tujini, zlasti s vključevanjem lokalnih skupnosti, parlamentov in civilne družbe držav v razvoju v demokratični proces; |
| --- | --- |

70.

poudarja, kako pomembno je pomagati najmanj razvitim državam pri odstranjevanju birokratskih ovir, da se spodbudi podjetništvo znotraj teh držav in poišče trge v tujini, zlasti s vključevanjem lokalnih skupnosti, parlamentov in civilne družbe držav v razvoju v demokratični proces;

| 71. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

71.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 112 E, 9.5.2002, str. 326.

(2)  UL C 177 E, 25.7.2002, str. 290.

(3)  UL C 272 E, 13.11.2003, str. 277.

(4)  UL C 39 E, 13.2.2004, str. 79.

(5)  UL C 43 E, 19.2.2004, str. 248.

(6)  UL C 67 E, 17.3.2004, str. 255.

(7)  UL C 74 E, 24.3.2004, str. 861.

(8)  UL C 76 E, 25.3.2004, str. 435.

(9)  UL C 77 E, 26.3.2004, str. 393.

(10)  UL C 304 E, 1.12.2005, str. 277.

(11)  UL C 92 E, 20.4.2006, str. 397.

(12)  Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0289.

(13)  Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0461.

(14)  UL C 320 E, 15.12.2005, str. 145.

(15)  Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0454.

(16)  UL L 169, 30.6.2005, str. 1.

P6_TA(2006)0243

Energetska učinkovitost (Zelena knjiga)

Resolucija Evropskega parlamenta o energetski učinkovitosti ali „Narediti več z manj“ — zelena knjiga (2005/2210(INI))

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije o energetski učinkovitosti ali „Narediti več z manj“ (KOM(2005)0265), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije o energetski učinkovitosti ali „Narediti več z manj“ (KOM(2005)0265),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o energetski učinkovitosti zgradb (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o energetski učinkovitosti zgradb (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2004/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o spodbujanju soproizvodnje, ki temelji na rabi koristne toplote, na notranjem trgu z energijo (2) (Direktiva o soproizvodnji elektrike in toplote), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2004/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o spodbujanju soproizvodnje, ki temelji na rabi koristne toplote, na notranjem trgu z energijo (2) (Direktiva o soproizvodnji elektrike in toplote),

| — | ob upoštevanju Direktive 2005/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2005/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo (3),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o učinkovitosti končne rabe energije in o energetskih storitvah (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o učinkovitosti končne rabe energije in o energetskih storitvah (4),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 92/75/EGS z dne 22. septembra 1992 o navajanju porabe energije in drugih virov za gospodinjske aparate z nalepkami in standardiziranimi podatki o izdelku (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/75/EGS z dne 22. septembra 1992 o navajanju porabe energije in drugih virov za gospodinjske aparate z nalepkami in standardiziranimi podatki o izdelku (5),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije o Sklepu Evropskega parlamenta in Sveta o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007 do 2013) (KOM(2005)0119) („Sedmi okvirni program“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije o Sklepu Evropskega parlamenta in Sveta o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007 do 2013) (KOM(2005)0119) („Sedmi okvirni program“),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2001 o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Akcijski načrt za izboljšanje energetske učinkovitosti v Evropski skupnosti (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2001 o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Akcijski načrt za izboljšanje energetske učinkovitosti v Evropski skupnosti (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2000 o drugem poročilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o poteku liberalizacije energetskih trgov (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2000 o drugem poročilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o poteku liberalizacije energetskih trgov (7),

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za promet in turizem (A6-0160/2006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za promet in turizem (A6-0160/2006),

| A. | ker je energetska učinkovitost razmerje med proizvedeno in porabljeno energijo, |
| --- | --- |

A.

ker je energetska učinkovitost razmerje med proizvedeno in porabljeno energijo,

| B. | ker je bila energetska poraba v preteklosti povezana z gospodarsko rastjo in ker izboljšave energetske učinkovitosti zmanjšujejo pozitivno soodnonost med energetsko porabo in gospodarsko proizvodnjo in na ta način izboljšajo energetsko intenzivnost gospodarstva, |
| --- | --- |

B.

ker je bila energetska poraba v preteklosti povezana z gospodarsko rastjo in ker izboljšave energetske učinkovitosti zmanjšujejo pozitivno soodnonost med energetsko porabo in gospodarsko proizvodnjo in na ta način izboljšajo energetsko intenzivnost gospodarstva,

| C. | ker lahko izboljšave energetske učinkovitosti prispevajo k ohranjanju energije, |
| --- | --- |

C.

ker lahko izboljšave energetske učinkovitosti prispevajo k ohranjanju energije,

| D. | ker je energetska učinkovitost najobsežnejši, najhitrejši in najcenejši odgovor na izzive varnosti energije, rastočih in nestalnih cen energije ter okolja, |
| --- | --- |

D.

ker je energetska učinkovitost najobsežnejši, najhitrejši in najcenejši odgovor na izzive varnosti energije, rastočih in nestalnih cen energije ter okolja,

| E. | ker je poraba energije v EU na leto narasla za povprečno 1%, energetska intenzivnost pa se je v zadnjih 35 letih zmanjšala za eno tretjino, vendar se je ta stopnja v zadnjem času močno znižala, |
| --- | --- |

E.

ker je poraba energije v EU na leto narasla za povprečno 1%, energetska intenzivnost pa se je v zadnjih 35 letih zmanjšala za eno tretjino, vendar se je ta stopnja v zadnjem času močno znižala,

| F. | ker je Komisija na podlagi študij, ki niso upoštevale visokih cen energije, ki zdaj vladajo in bodo še naprej vladale na trgu, izračunala, da lahko EU na stroškovno učinkovit način prihrani 20 % sedanje porabljene energije, |
| --- | --- |

F.

ker je Komisija na podlagi študij, ki niso upoštevale visokih cen energije, ki zdaj vladajo in bodo še naprej vladale na trgu, izračunala, da lahko EU na stroškovno učinkovit način prihrani 20 % sedanje porabljene energije,

| G. | ker znižanje energetske intenzivnosti ne pomeni znižanja rasti BDP, |
| --- | --- |

G.

ker znižanje energetske intenzivnosti ne pomeni znižanja rasti BDP,

| H. | ker energetska učinkovitost veliko prispeva k povečanju konkurenčnosti in zaposlovanja v EU ter k doseganju lizbonskih ciljev, |
| --- | --- |

H.

ker energetska učinkovitost veliko prispeva k povečanju konkurenčnosti in zaposlovanja v EU ter k doseganju lizbonskih ciljev,

| I. | ker znaša bruto energetska poraba zgradb po ocenah 27% celotne porabe, poraba v prometu 20 % in poraba industrije 18%, |
| --- | --- |

I.

ker znaša bruto energetska poraba zgradb po ocenah 27% celotne porabe, poraba v prometu 20 % in poraba industrije 18%,

| J. | ker je bila končna poraba energije v 25 državah članicah EU za leto 2004 28 % v industrijskem sektorju, 31% v prometu in 41% v zgradbah, |
| --- | --- |

J.

ker je bila končna poraba energije v 25 državah članicah EU za leto 2004 28 % v industrijskem sektorju, 31% v prometu in 41% v zgradbah,

| K. | ker so izgube pri prenosu in dostavi električne energije povprečno med 10% in 12 %, odvisno od razdalje med dobaviteljem in potrošnikom, medtem ko so izgube pri prenosu in dostavi toplote bolj spremenljive in niso odvisne le od razdalje, ampak tudi od izolacije, |
| --- | --- |

K.

ker so izgube pri prenosu in dostavi električne energije povprečno med 10% in 12 %, odvisno od razdalje med dobaviteljem in potrošnikom, medtem ko so izgube pri prenosu in dostavi toplote bolj spremenljive in niso odvisne le od razdalje, ampak tudi od izolacije,

| L. | ker bi bil lahko primerjalni sistem, usklajen po celotni EU, primerno orodje za merjenje povečanja energetske učinkovitosti, |
| --- | --- |

L.

ker bi bil lahko primerjalni sistem, usklajen po celotni EU, primerno orodje za merjenje povečanja energetske učinkovitosti,

| M. | ker se večje število veljavnih zakonskih besedil v zvezi z energetsko učinkovitostjo že uporablja, eno besedilo pa je treba prenesti v zakonodajo v roku enega leta in ker mora biti prvi nacionalni akcijski načrt držav članic za energetsko učinkovitost oblikovan do 1. junija 2007, |
| --- | --- |

M.

ker se večje število veljavnih zakonskih besedil v zvezi z energetsko učinkovitostjo že uporablja, eno besedilo pa je treba prenesti v zakonodajo v roku enega leta in ker mora biti prvi nacionalni akcijski načrt držav članic za energetsko učinkovitost oblikovan do 1. junija 2007,

| N. | ker bi ustrezen prenos obstoječih direktiv v zakonodajo in njihovo popolno izvajanje pomembno prispevala k izboljšanju energetske učinkovitosti ter s tem zmanjšala energetsko intenzivnost našega gospodarstva na stroškovno učinkovit način, |
| --- | --- |

N.

ker bi ustrezen prenos obstoječih direktiv v zakonodajo in njihovo popolno izvajanje pomembno prispevala k izboljšanju energetske učinkovitosti ter s tem zmanjšala energetsko intenzivnost našega gospodarstva na stroškovno učinkovit način,

| O. | ker mora razen tega izračun stroškovne učinkovitosti vključevati stroške neukrepanja ter pričakovanih gospodarskih koristi zgodnjega ukrepanja in inovacij ter tudi tehnološkega izobraževanja, ki bo zmanjšalo stroške ublažitve, |
| --- | --- |

O.

ker mora razen tega izračun stroškovne učinkovitosti vključevati stroške neukrepanja ter pričakovanih gospodarskih koristi zgodnjega ukrepanja in inovacij ter tudi tehnološkega izobraževanja, ki bo zmanjšalo stroške ublažitve,

| P. | ker ne obstaja okvirna direktiva o energetski učinkovitosti v prometu, |
| --- | --- |

P.

ker ne obstaja okvirna direktiva o energetski učinkovitosti v prometu,

| Q. | ker so v novem sporazumu o finančni perspektivi precej zmanjšana proračunska sredstva za raziskave in razvoj, |
| --- | --- |

Q.

ker so v novem sporazumu o finančni perspektivi precej zmanjšana proračunska sredstva za raziskave in razvoj,

| R. | ker so energetsko učinkovite naprave in tehnologije, kot na primer luči, stikala za luč s senzorjem gibanja, toplotne črpalke, inteligentni merilni sistemi na daljinsko upravljanje in pretvorniki odpadne plinske energije ter energetske storitve, potrošnikom dostopne, vendar pa tovrstni izdelki in storitve na trgu niso uveljavljeni, čeprav lizbonska strategija daje velik poudarek podpori ustanavljanju podjetij na področju čistih tehnologij, ki veljajo za potencialen nov možen vir zaposlitve, |
| --- | --- |

R.

ker so energetsko učinkovite naprave in tehnologije, kot na primer luči, stikala za luč s senzorjem gibanja, toplotne črpalke, inteligentni merilni sistemi na daljinsko upravljanje in pretvorniki odpadne plinske energije ter energetske storitve, potrošnikom dostopne, vendar pa tovrstni izdelki in storitve na trgu niso uveljavljeni, čeprav lizbonska strategija daje velik poudarek podpori ustanavljanju podjetij na področju čistih tehnologij, ki veljajo za potencialen nov možen vir zaposlitve,

| S. | ker je treba pripraviti ambiciozno politiko energetske učinkovitosti, da se zapolni vrzel med tehničnimi možnostmi in njihovo praktično uporabo, |
| --- | --- |

S.

ker je treba pripraviti ambiciozno politiko energetske učinkovitosti, da se zapolni vrzel med tehničnimi možnostmi in njihovo praktično uporabo,

| T. | ker je treba odgovornost industrije za prispevanje k izboljšavam energetske učinkovitosti in obvladovanju emisij CO2 obravnavati na podlagi podpiranja proizvodnje v skladu s standardi za veliko učinkovitost in emisije ter glede na razvoj inovativnih tehnologij, |
| --- | --- |

T.

ker je treba odgovornost industrije za prispevanje k izboljšavam energetske učinkovitosti in obvladovanju emisij CO2 obravnavati na podlagi podpiranja proizvodnje v skladu s standardi za veliko učinkovitost in emisije ter glede na razvoj inovativnih tehnologij,

| U. | ker ima veliko potrošnikov občutek, da nimajo zadostnih informacij o energetsko učinkoviti porabi in o resničnih stroških energije, vendar bi bili pripravljeni spremeniti svoje navade, če bi bile na voljo različne tarifne postavke in če bi bili ustrezno obveščeni prek celovitega sistema za označevanje, ki določa energetsko učinkovitost naprav in vozil, |
| --- | --- |

U.

ker ima veliko potrošnikov občutek, da nimajo zadostnih informacij o energetsko učinkoviti porabi in o resničnih stroških energije, vendar bi bili pripravljeni spremeniti svoje navade, če bi bile na voljo različne tarifne postavke in če bi bili ustrezno obveščeni prek celovitega sistema za označevanje, ki določa energetsko učinkovitost naprav in vozil,

| V. | ker bi morala EU do leta 2020 postati najbolj trajnostno in energetsko učinkovito gospodarstvo na svetu, |
| --- | --- |

V.

ker bi morala EU do leta 2020 postati najbolj trajnostno in energetsko učinkovito gospodarstvo na svetu,

| W. | ker morajo evropska, nacionalna, lokalna in regionalna raven ter vse vpletene zainteresirane stranke in neodvisni strokovnjaki tesno sodelovati na področju energetske učinkovitosti, |
| --- | --- |

W.

ker morajo evropska, nacionalna, lokalna in regionalna raven ter vse vpletene zainteresirane stranke in neodvisni strokovnjaki tesno sodelovati na področju energetske učinkovitosti,

| 1. | poziva države članice, naj v celoti izvajajo evropske direktive na področju energetske učinkovitosti, še posebej kar zadeva energetsko učinkovitost stavb, krepitev soproizvodnje, liberalizacijo energetskih trgov, energetsko učinkovitost končnih odjemalcev in energetske storitve; |
| --- | --- |

1.

poziva države članice, naj v celoti izvajajo evropske direktive na področju energetske učinkovitosti, še posebej kar zadeva energetsko učinkovitost stavb, krepitev soproizvodnje, liberalizacijo energetskih trgov, energetsko učinkovitost končnih odjemalcev in energetske storitve;

| 2. | poziva Komisijo, da zagotovi, da države članice v celoti izvajajo vso obstoječo zakonodajo EU na področju energije; predlaga pospešitev postopkov za ugotavljanje kršitev za institucije, da se pridobi verodostojnost pri izvajanju evropskega prava; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, da zagotovi, da države članice v celoti izvajajo vso obstoječo zakonodajo EU na področju energije; predlaga pospešitev postopkov za ugotavljanje kršitev za institucije, da se pridobi verodostojnost pri izvajanju evropskega prava;

| 3. | opozarja, da bo, če bodo države članice v celoti izvajale obstoječo zakonodajo EU, 50 % cilja EU za prihranek 20 % energije doseženega že do leta 2020; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da bo, če bodo države članice v celoti izvajale obstoječo zakonodajo EU, 50 % cilja EU za prihranek 20 % energije doseženega že do leta 2020;

| 4. | poziva Komisijo, da zagotovi jasne in dostopne informacije o stanju izvajanja energetskih direktiv EU, ter zahteva, da Komisija pripravlja mesečne posodobitve, ki se objavljajo na spletni strani Generalnega direktorata za transport in energijo; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, da zagotovi jasne in dostopne informacije o stanju izvajanja energetskih direktiv EU, ter zahteva, da Komisija pripravlja mesečne posodobitve, ki se objavljajo na spletni strani Generalnega direktorata za transport in energijo;

| 5. | zahteva, da Komisija analizira medsebojni vpliv različnih delov zakonodaje (npr. direktive o trgovanju z emisijami, velikih kurilnih napravah, celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja, soproizvodnji toplote in električne energije (SPTE) itd.) na spodbujanje energetske učinkovitosti in njen vpliv na zajete sektorje; |
| --- | --- |

5.

zahteva, da Komisija analizira medsebojni vpliv različnih delov zakonodaje (npr. direktive o trgovanju z emisijami, velikih kurilnih napravah, celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja, soproizvodnji toplote in električne energije (SPTE) itd.) na spodbujanje energetske učinkovitosti in njen vpliv na zajete sektorje;

| 6. | 6 zahteva, da Komisija, kjer lahko ukrepa na podlagi obstoječih direktiv v skladu s postopkom komitologije, to takoj stori; v zvezi s tem poudarja obveznost Komisije v okviru Direktive 2005/32/ES, da do maja 2007 sprejme tako imenovane izvedbene ukrepe za skupine izdelkov, ki dajejo velike možnosti za stroškovno učinkovito zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

6.

6 zahteva, da Komisija, kjer lahko ukrepa na podlagi obstoječih direktiv v skladu s postopkom komitologije, to takoj stori; v zvezi s tem poudarja obveznost Komisije v okviru Direktive 2005/32/ES, da do maja 2007 sprejme tako imenovane izvedbene ukrepe za skupine izdelkov, ki dajejo velike možnosti za stroškovno učinkovito zmanjšanje emisij toplogrednih plinov;

| 7. | z zanimanjem pričakuje akcijski načrt Komisije za energetsko učinkovitost in bo posebej pazljiv pri zagotavljanju tega, da bo načrt v skladu s prejšnjo zakonodajo; |
| --- | --- |

7.

z zanimanjem pričakuje akcijski načrt Komisije za energetsko učinkovitost in bo posebej pazljiv pri zagotavljanju tega, da bo načrt v skladu s prejšnjo zakonodajo;

| 8. | poziva Komisijo, da v evropskem akcijskem načrtu za energetsko učinkovitost pripravi različne poteke dogodkov v zvezi z energetsko učinkovitostjo, da določi posledice za uporabo energije, mešanico energetskih virov in zmanjšanje CO2; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, da v evropskem akcijskem načrtu za energetsko učinkovitost pripravi različne poteke dogodkov v zvezi z energetsko učinkovitostjo, da določi posledice za uporabo energije, mešanico energetskih virov in zmanjšanje CO2;

| 9. | opozarja na dejstvo, da so cene nafte, na podlagi katerih je bil v zeleni knjigi predviden cilj 20 % prihranka energije, precej narasle, kar je pripeljalo do izrazitega porasta stroškovne učinkovitosti ukrepov za varčevanje z energijo; zato poziva Komisijo, naj varčevalne cilje ustrezno zviša; |
| --- | --- |

9.

opozarja na dejstvo, da so cene nafte, na podlagi katerih je bil v zeleni knjigi predviden cilj 20 % prihranka energije, precej narasle, kar je pripeljalo do izrazitega porasta stroškovne učinkovitosti ukrepov za varčevanje z energijo; zato poziva Komisijo, naj varčevalne cilje ustrezno zviša;

| 10. | poziva Komisijo, da v akcijskem načrtu za energetsko učinkovitost predlaga praktične ukrepe, ki jih je treba sprejeti na evropski in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, da v akcijskem načrtu za energetsko učinkovitost predlaga praktične ukrepe, ki jih je treba sprejeti na evropski in nacionalni ravni;

| 11. | poziva Komisijo, naj predloži skladno strategijo za nadzor oskrbe z energijo, povečanje energetske učinkovitosti in spodbujanje obnovljivih virov energije; meni, da bi se morala različna področja politike med seboj dopolnjevati v zvezi s to tematiko, in da glede na številne pobude, pravila in projekte, ki obstajajo na ravni EU, potrošniki v veliko primerih ne morejo prepoznati njihovih ciljev; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj predloži skladno strategijo za nadzor oskrbe z energijo, povečanje energetske učinkovitosti in spodbujanje obnovljivih virov energije; meni, da bi se morala različna področja politike med seboj dopolnjevati v zvezi s to tematiko, in da glede na številne pobude, pravila in projekte, ki obstajajo na ravni EU, potrošniki v veliko primerih ne morejo prepoznati njihovih ciljev;

| 12. | meni, da so povečane naložbe v obnovljive vire energije in energetsko varčne tehnologije ključnega pomena, saj so ti ključno orodje za zmanjšanje povpraševanja po energiji, boj proti podnebnim spremembam in zagotovitev oskrbe z energijo, in da bi lahko EU veliko pridobila z izvažanjem teh tehnologij v države, ki bodo zaradi pričakovanega eksponentnega naraščanja porabe energije prisiljene vložiti znatne vsote v okoljske tehnologije; zato poziva, naj sedmi okvirni program za raziskave zagotovi znatna sredstva za te tehnologije; |
| --- | --- |

12.

meni, da so povečane naložbe v obnovljive vire energije in energetsko varčne tehnologije ključnega pomena, saj so ti ključno orodje za zmanjšanje povpraševanja po energiji, boj proti podnebnim spremembam in zagotovitev oskrbe z energijo, in da bi lahko EU veliko pridobila z izvažanjem teh tehnologij v države, ki bodo zaradi pričakovanega eksponentnega naraščanja porabe energije prisiljene vložiti znatne vsote v okoljske tehnologije; zato poziva, naj sedmi okvirni program za raziskave zagotovi znatna sredstva za te tehnologije;

| 13. | poziva Komisijo, da usklajeno z državami članicami in Evropskim parlamentom ter ob popolnem upoštevanju znanstvenih in gospodarskih dejavnikov določi ambiciozen, vendar izvedljiv cilj vsaj 20 % izboljšanja energetske učinkovitosti do leta 2020 in da razmisli o postavitvi posameznih ciljev za različne sektorje, pri čemer mora upoštevati okoliščine posameznih držav članic in njihove pretekle dosežke ter njihovo sposobnost prilagoditve obvezni zakonodaji ali že veljavni zakonodaji, ki pa jo je še treba izvesti; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, da usklajeno z državami članicami in Evropskim parlamentom ter ob popolnem upoštevanju znanstvenih in gospodarskih dejavnikov določi ambiciozen, vendar izvedljiv cilj vsaj 20 % izboljšanja energetske učinkovitosti do leta 2020 in da razmisli o postavitvi posameznih ciljev za različne sektorje, pri čemer mora upoštevati okoliščine posameznih držav članic in njihove pretekle dosežke ter njihovo sposobnost prilagoditve obvezni zakonodaji ali že veljavni zakonodaji, ki pa jo je še treba izvesti;

| 14. | poudarja, da je cilj 9% v devetih letih, ki je določen v Direktivi 2006/32/ES, lahko le minimalen cilj; poudarja, da je cilj glede prihrankov v vsaki državi, kljub različnim trendom, precej višji od enega odstotka na leto; ugotavlja potrebo po zahtevi večjih energetskih prihrankov, če bo, kot se pričakuje, uporaba energije še naprej rasla; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je cilj 9% v devetih letih, ki je določen v Direktivi 2006/32/ES, lahko le minimalen cilj; poudarja, da je cilj glede prihrankov v vsaki državi, kljub različnim trendom, precej višji od enega odstotka na leto; ugotavlja potrebo po zahtevi večjih energetskih prihrankov, če bo, kot se pričakuje, uporaba energije še naprej rasla;

| 15. | želi, da Komisija oceni vplive predlogov, ki jih je predložila v razpravo o prikrajšanih članih družbe; ugotavlja, da bodo zlasti nekateri predlogi v zvezi z davki verjetno za te ljudi povzročili nesorazmerno breme; |
| --- | --- |

15.

želi, da Komisija oceni vplive predlogov, ki jih je predložila v razpravo o prikrajšanih članih družbe; ugotavlja, da bodo zlasti nekateri predlogi v zvezi z davki verjetno za te ljudi povzročili nesorazmerno breme;

| 16. | poudarja, da morajo države članice sprejeti nacionalne akcijske načrte energetske učinkovitosti, ki bi bili zasnovani na ambicioznih in realnih obveznih letnih ciljih; poziva države članice, naj zagotovijo ustrezna sredstva za izvajalske agencije in programe na nacionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da morajo države članice sprejeti nacionalne akcijske načrte energetske učinkovitosti, ki bi bili zasnovani na ambicioznih in realnih obveznih letnih ciljih; poziva države članice, naj zagotovijo ustrezna sredstva za izvajalske agencije in programe na nacionalni in lokalni ravni;

| 17. | predlaga Komisiji, naj pred določitvijo ciljev opravi presojo vplivov administrativnih stroškov pri uvajanju sistema za kontrolo povečanja učinkovitosti; meni, da bi bilo treba načelo stroškov in koristi uporabiti pri vsaki zakonodajni pobudi, povezani z energetsko učinkovitostjo, in ob upoštevanju gospodarskih stroškov globalnega segrevanja in negotovosti glede oskrbe z energijo glede na to, da je energetska učinkovitost pomembna za zmanjšanje emisij CO2 in izboljšanje zanesljivosti oskrbe; |
| --- | --- |

17.

predlaga Komisiji, naj pred določitvijo ciljev opravi presojo vplivov administrativnih stroškov pri uvajanju sistema za kontrolo povečanja učinkovitosti; meni, da bi bilo treba načelo stroškov in koristi uporabiti pri vsaki zakonodajni pobudi, povezani z energetsko učinkovitostjo, in ob upoštevanju gospodarskih stroškov globalnega segrevanja in negotovosti glede oskrbe z energijo glede na to, da je energetska učinkovitost pomembna za zmanjšanje emisij CO2 in izboljšanje zanesljivosti oskrbe;

| 18. | priporoča, da Komisija sistematično oceni pričakovane koristi in predlagane ukrepe razvrsti po prednostnem vrstnem redu, pri čemer da prednosti tistim področjem in pobudam, kjer bodo glavni rezultati takoj opazni, in s tem da pozitiven zgled državam članicam in državljanom; meni, da se mora to pokazati tudi v nacionalnih akcijskih programih; |
| --- | --- |

18.

priporoča, da Komisija sistematično oceni pričakovane koristi in predlagane ukrepe razvrsti po prednostnem vrstnem redu, pri čemer da prednosti tistim področjem in pobudam, kjer bodo glavni rezultati takoj opazni, in s tem da pozitiven zgled državam članicam in državljanom; meni, da se mora to pokazati tudi v nacionalnih akcijskih programih;

| 19. | meni, da bi morali lokalne agencije za energijo in okolje finančno podpirati tudi z ustanovitvijo skladov za energetsko učinkovitost, ki so prvotno namenjeni projektom in programom, razpršenim po državi; poleg tega meni, da je treba spodbujati in predstavljati vlogo strokovnih moderatorjev, strokovnjakov, ki imajo obsežno znanje v zvezi z energijo in zadevno tehnologijo ter številne stike v zadevnih sektorjih ter lahko delujejo kot posredniki med javnoupravnimi organi in vlagatelji v ta sektor; |
| --- | --- |

19.

meni, da bi morali lokalne agencije za energijo in okolje finančno podpirati tudi z ustanovitvijo skladov za energetsko učinkovitost, ki so prvotno namenjeni projektom in programom, razpršenim po državi; poleg tega meni, da je treba spodbujati in predstavljati vlogo strokovnih moderatorjev, strokovnjakov, ki imajo obsežno znanje v zvezi z energijo in zadevno tehnologijo ter številne stike v zadevnih sektorjih ter lahko delujejo kot posredniki med javnoupravnimi organi in vlagatelji v ta sektor;

| 20. | meni, da je pri oblikovanju kohezijskih in strukturnih skladov treba upoštevati sodelovanje na lokalni in regionalni ravni ter, da je iz istega razloga treba zlasti upoštevati sodelovanje na lokalni in regionalni ravni pri podpornih programih Evropske unije, zlasti ko se program „Inteligentna energija - Evropa“ vključi v okvirni program za konkurenčnost in inovativnost (PKI); |
| --- | --- |

20.

meni, da je pri oblikovanju kohezijskih in strukturnih skladov treba upoštevati sodelovanje na lokalni in regionalni ravni ter, da je iz istega razloga treba zlasti upoštevati sodelovanje na lokalni in regionalni ravni pri podpornih programih Evropske unije, zlasti ko se program „Inteligentna energija - Evropa“ vključi v okvirni program za konkurenčnost in inovativnost (PKI);

| 21. | poziva Komisijo, naj preuči ukrepe za energetsko učinkovitost, da se s tem preveri njihovo sprejemljivost za potrošnike, in osredotoči svoja prizadevanja samo na tiste ukrepe, ki lahko čim hitreje dajo oprijemljive rezultate; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj preuči ukrepe za energetsko učinkovitost, da se s tem preveri njihovo sprejemljivost za potrošnike, in osredotoči svoja prizadevanja samo na tiste ukrepe, ki lahko čim hitreje dajo oprijemljive rezultate;

| 22. | poziva, da se pri izvajanju vseh predlaganih ukrepov upošteva njihove posledice za mala in srednje velika podjetja (MSP) in njihovo konkurenčnost; poudarja pomembno vlogo malih in srednje velikih podjetij pri izvajanju možnosti za energetsko učinkovitost v industriji; se zaveda, da imajo lahko mala in srednje velika podjetja težave pri izvajanju ukrepov, ki jih na področju energetske učinkovitosti zahteva evropska zakonodaja; poziva Komisijo, da temu vprašanju posveti posebno pozornost in da, kolikor je to tehnično in gospodarsko mogoče, poskrbi za pomoč pri tej zadevi, ne le v obliki pomoči Skupnosti, ampak tudi s ciljno usmerjenim svetovanjem in mrežnim povezovanjem, s pomočjo katerih bi mala in srednje velika podjetja lažje dobila dostop do informacij in izmenjav idej o najboljših razpoložljivih tehnologijah in praksi; |
| --- | --- |

22.

poziva, da se pri izvajanju vseh predlaganih ukrepov upošteva njihove posledice za mala in srednje velika podjetja (MSP) in njihovo konkurenčnost; poudarja pomembno vlogo malih in srednje velikih podjetij pri izvajanju možnosti za energetsko učinkovitost v industriji; se zaveda, da imajo lahko mala in srednje velika podjetja težave pri izvajanju ukrepov, ki jih na področju energetske učinkovitosti zahteva evropska zakonodaja; poziva Komisijo, da temu vprašanju posveti posebno pozornost in da, kolikor je to tehnično in gospodarsko mogoče, poskrbi za pomoč pri tej zadevi, ne le v obliki pomoči Skupnosti, ampak tudi s ciljno usmerjenim svetovanjem in mrežnim povezovanjem, s pomočjo katerih bi mala in srednje velika podjetja lažje dobila dostop do informacij in izmenjav idej o najboljših razpoložljivih tehnologijah in praksi;

| 23. | ugotavlja potrebo po podpiranju prizadevanj za izboljšanje energetske učinkovitosti z javnimi sredstvi; meni, da mora biti javno financiranje dovoljeno le, kjer je bistveno, zlasti v začetni fazi ukrepov, potem ga je treba umakniti in nadomestiti s tržnimi mehanizmi; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja potrebo po podpiranju prizadevanj za izboljšanje energetske učinkovitosti z javnimi sredstvi; meni, da mora biti javno financiranje dovoljeno le, kjer je bistveno, zlasti v začetni fazi ukrepov, potem ga je treba umakniti in nadomestiti s tržnimi mehanizmi;

| 24. | se zaveda, da imajo države članice težave pri zagotavljanju finančnih sredstev za izvajanje številnih stroškovno učinkovitih ukrepov za energetsko učinkovitost zaradi predhodnih stroškov takih ukrepov, zlasti v stanovanjskem sektorju; zato poziva Komisijo, da za stanovanjski sektor zagotovi ustrezno financiranje iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) ter kot minimum zagotovi, da lahko države članice uporabijo do 10% vseh finančnih sredstev ESRR za izboljšave energetske učinkovitosti v stanovanjskem sektorju; |
| --- | --- |

24.

se zaveda, da imajo države članice težave pri zagotavljanju finančnih sredstev za izvajanje številnih stroškovno učinkovitih ukrepov za energetsko učinkovitost zaradi predhodnih stroškov takih ukrepov, zlasti v stanovanjskem sektorju; zato poziva Komisijo, da za stanovanjski sektor zagotovi ustrezno financiranje iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) ter kot minimum zagotovi, da lahko države članice uporabijo do 10% vseh finančnih sredstev ESRR za izboljšave energetske učinkovitosti v stanovanjskem sektorju;

| 25. | meni, da je dokončna liberalizacija energetskih trgov bistvena za krepitev konkurenčnosti, reševanje vprašanja cen energije ter izboljšanje zanesljivosti oskrbe in energetske učinkovitosti, in zato poziva Komisijo, da intenzivneje spremlja in spodbuja izvajanje postopka liberalizacije v državah članicah, vendar podpira vzpostavitev bolj uravnoteženega okvira v zvezi s spodbujanjem naložb za izboljšanje inovacij in konkurence; ugotavlja, da je v takšnem okviru treba izboljšati regulativne zmogljivosti držav članic in EU; |
| --- | --- |

25.

meni, da je dokončna liberalizacija energetskih trgov bistvena za krepitev konkurenčnosti, reševanje vprašanja cen energije ter izboljšanje zanesljivosti oskrbe in energetske učinkovitosti, in zato poziva Komisijo, da intenzivneje spremlja in spodbuja izvajanje postopka liberalizacije v državah članicah, vendar podpira vzpostavitev bolj uravnoteženega okvira v zvezi s spodbujanjem naložb za izboljšanje inovacij in konkurence; ugotavlja, da je v takšnem okviru treba izboljšati regulativne zmogljivosti držav članic in EU;

| 26. | meni, da so finančne spodbude in finančni instrumenti odločilni pri spodbujanju novih naložb v nove energetske izdelke in storitve; meni, da je zato treba natančno in jasno določiti namen finančnih spodbud ob upoštevanju, med drugim, konkurenčnosti evropskih izdelkov in storitev; |
| --- | --- |

26.

meni, da so finančne spodbude in finančni instrumenti odločilni pri spodbujanju novih naložb v nove energetske izdelke in storitve; meni, da je zato treba natančno in jasno določiti namen finančnih spodbud ob upoštevanju, med drugim, konkurenčnosti evropskih izdelkov in storitev;

| 27. | poziva Komisijo, da podpira zakonodajno okolje, ki v celoti podpira in spodbuja celoten potencial visoko učinkovitih naprav za soproizvodnjo elektrike in toplote, zlasti za uporabo v industriji, ter mikronaprav za soproizvodnjo elektrike in toplote za mala in srednje velika podjetja, ter zahteva, da države članice izvajajo Direktivo o soproizvodnji elektrike in toplote na način, ki kaže realen in gospodarsko izvedljiv pristop ter se izogiba postavljanju ovir za takšne naložbe; poleg tega poziva države članice, da v celoti izkoristijo in razširijo uporabo obstoječe tehnologije - vključno s soproizvodnjo toplotne, električne in hladilne energije - ki izrablja energijo, ki je zdaj pri industriji in proizvodnji energije odpadna; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, da podpira zakonodajno okolje, ki v celoti podpira in spodbuja celoten potencial visoko učinkovitih naprav za soproizvodnjo elektrike in toplote, zlasti za uporabo v industriji, ter mikronaprav za soproizvodnjo elektrike in toplote za mala in srednje velika podjetja, ter zahteva, da države članice izvajajo Direktivo o soproizvodnji elektrike in toplote na način, ki kaže realen in gospodarsko izvedljiv pristop ter se izogiba postavljanju ovir za takšne naložbe; poleg tega poziva države članice, da v celoti izkoristijo in razširijo uporabo obstoječe tehnologije - vključno s soproizvodnjo toplotne, električne in hladilne energije - ki izrablja energijo, ki je zdaj pri industriji in proizvodnji energije odpadna;

| 28. | poziva države članice k izvajanju Direktive o soproizvodnji elektrike in toplote v celoti, da uresničijo velike možnosti prihrankov energije, ki jih omogoča soproizvodnja, ter poziva Evropsko pobudo za soproizvodnjo elektrike in toplote, da dopolni Direktivo tako, da bo v prihodnjih letih zagotovila jasne in vidne rezultate; meni, da je spodbujanje soproizvodnje elektrike in toplote treba vključiti v vsa zadevna področja politike EU, kot so okolje, raziskave, izobraževanje, konkurenca, industrija, trgovina in regionalna politika; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice k izvajanju Direktive o soproizvodnji elektrike in toplote v celoti, da uresničijo velike možnosti prihrankov energije, ki jih omogoča soproizvodnja, ter poziva Evropsko pobudo za soproizvodnjo elektrike in toplote, da dopolni Direktivo tako, da bo v prihodnjih letih zagotovila jasne in vidne rezultate; meni, da je spodbujanje soproizvodnje elektrike in toplote treba vključiti v vsa zadevna področja politike EU, kot so okolje, raziskave, izobraževanje, konkurenca, industrija, trgovina in regionalna politika;

| 29. | meni, da so davčni ukrepi lahko učinkoviti v obliki spodbude ali kazni in bi jih bilo treba uporabiti kot orodje za spodbujanje energetske učinkovitosti in za pospeševanje uvedbe energetsko učinkovitih rešitev; poudarja, da bi moral davčni sistem vključevati tudi načelo „onesnaževalec plača“; |
| --- | --- |

29.

meni, da so davčni ukrepi lahko učinkoviti v obliki spodbude ali kazni in bi jih bilo treba uporabiti kot orodje za spodbujanje energetske učinkovitosti in za pospeševanje uvedbe energetsko učinkovitih rešitev; poudarja, da bi moral davčni sistem vključevati tudi načelo „onesnaževalec plača“;

| 30. | meni, da ima obdavčevanje pomembno vlogo pri izboljšanju energetske učinkovitosti; meni, da si je potrebno prizadevati za to, da bi nacionalni davčni sistemi držav članic postali diskriminatorni v korist dejavnosti, ki so energetsko učinkovite; |
| --- | --- |

30.

meni, da ima obdavčevanje pomembno vlogo pri izboljšanju energetske učinkovitosti; meni, da si je potrebno prizadevati za to, da bi nacionalni davčni sistemi držav članic postali diskriminatorni v korist dejavnosti, ki so energetsko učinkovite;

| 31. | meni, da bi morale multilateralne banke in javne finančne institucije ustanoviti sklad energetske učinkovitosti za dodeljevanje denarja projektom energetske učinkovitosti; meni, da je treba cilje energetske učinkovitosti vključiti tudi v druge sektorske politike, zlasti v fiskalno politiko ter prometno in kohezijsko politiko; meni, da je treba predlagati inovativne sisteme financiranja in inovativna pogodbena orodja, kot so mikro posojila in skupna podjetja („joint ventures“) med zasebnimi podjetji in občinami, da se dejavno vključijo lokalni partnerji in nosilci odločanja; |
| --- | --- |

31.

meni, da bi morale multilateralne banke in javne finančne institucije ustanoviti sklad energetske učinkovitosti za dodeljevanje denarja projektom energetske učinkovitosti; meni, da je treba cilje energetske učinkovitosti vključiti tudi v druge sektorske politike, zlasti v fiskalno politiko ter prometno in kohezijsko politiko; meni, da je treba predlagati inovativne sisteme financiranja in inovativna pogodbena orodja, kot so mikro posojila in skupna podjetja („joint ventures“) med zasebnimi podjetji in občinami, da se dejavno vključijo lokalni partnerji in nosilci odločanja;

| 32. | meni, na podlagi pozitivnih izkušenj z gospodinjskimi aparati, da je treba preveriti možnosti razširitve označevanja energetske učinkovitosti ali drugih rešitev za obveščanje potrošnikov tudi na druge izdelke; |
| --- | --- |

32.

meni, na podlagi pozitivnih izkušenj z gospodinjskimi aparati, da je treba preveriti možnosti razširitve označevanja energetske učinkovitosti ali drugih rešitev za obveščanje potrošnikov tudi na druge izdelke;

| 33. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo lokalne oblasti k inovativnim korakom za zagotovitev učinkovite uporabe energetskih virov, vključno z okrepitvijo proizvodnje energije iz alternativnih virov z uporabo davčnih olajšav in povečane finančne podpore Evropske unije; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo lokalne oblasti k inovativnim korakom za zagotovitev učinkovite uporabe energetskih virov, vključno z okrepitvijo proizvodnje energije iz alternativnih virov z uporabo davčnih olajšav in povečane finančne podpore Evropske unije;

| 34. | meni, da so za zmanjšanje izgub pri prenosu in dostavi potrebne pobude za izboljšanje infrastrukture in medsebojnih povezav; meni, da bi bilo treba kraje proizvodnje smotrno porazdeliti po državi čim bližje mestu porabe električne energije; ugotavlja, da obnovljivi viri energije ustrezajo zlasti decentralizirani proizvodnji; |
| --- | --- |

34.

meni, da so za zmanjšanje izgub pri prenosu in dostavi potrebne pobude za izboljšanje infrastrukture in medsebojnih povezav; meni, da bi bilo treba kraje proizvodnje smotrno porazdeliti po državi čim bližje mestu porabe električne energije; ugotavlja, da obnovljivi viri energije ustrezajo zlasti decentralizirani proizvodnji;

| 35. | ugotavlja, da se zaradi prenosa in distribucije električne energije izgubi do 10 % proizvedene električne energije; opozarja na dejstvo, da v nekaterih državah članicah te izgube znašajo več kot 20 % proizvedene električne energije; poziva države članice, naj z nujnimi ukrepi zmanjšajo izgube pri prenosu električne energije in v distribucijskih omrežjih; |
| --- | --- |

35.

ugotavlja, da se zaradi prenosa in distribucije električne energije izgubi do 10 % proizvedene električne energije; opozarja na dejstvo, da v nekaterih državah članicah te izgube znašajo več kot 20 % proizvedene električne energije; poziva države članice, naj z nujnimi ukrepi zmanjšajo izgube pri prenosu električne energije in v distribucijskih omrežjih;

| 36. | poziva države članice, da začnejo hitro izvajati Direktivo 2002/91/ES; poziva Komisijo, da hitro oceni vpliv te direktive na energetsko porabo in gospodarstvo in da v primeru pozitivnih rezultatov preuči možnost postopne razširitve področja uporabe te direktive, da v celoti zajame vse zgradbe, zlasti za zagotovitev, da so v obveznost uskladitve standardov za energetsko učinkovitost sestavnih delov (npr. strešne izolacije, oken) z zdajšnjimi standardi za nove gradnje med obnovo sestavnih delov, vključene tudi vse obstoječe stanovanjske zgradbe, manjše od 1000m2, pri čemer za osnovo uporabi podobne pobude, ki že veljajo v državah članicah; |
| --- | --- |

36.

poziva države članice, da začnejo hitro izvajati Direktivo 2002/91/ES; poziva Komisijo, da hitro oceni vpliv te direktive na energetsko porabo in gospodarstvo in da v primeru pozitivnih rezultatov preuči možnost postopne razširitve področja uporabe te direktive, da v celoti zajame vse zgradbe, zlasti za zagotovitev, da so v obveznost uskladitve standardov za energetsko učinkovitost sestavnih delov (npr. strešne izolacije, oken) z zdajšnjimi standardi za nove gradnje med obnovo sestavnih delov, vključene tudi vse obstoječe stanovanjske zgradbe, manjše od 1000m2, pri čemer za osnovo uporabi podobne pobude, ki že veljajo v državah članicah;

| 37. | poziva Komisijo, da po naslednji reviziji Direktive 2002/91/ES bolj pripomore k spodbujanju uporabe pasivnih ali naravnih virov razsvetljave, hlajenja in ogrevanja ter da predlaga razširitev področja uporabe na mestne dobrine in površine, razen stavb v ožjem pomenu; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, da po naslednji reviziji Direktive 2002/91/ES bolj pripomore k spodbujanju uporabe pasivnih ali naravnih virov razsvetljave, hlajenja in ogrevanja ter da predlaga razširitev področja uporabe na mestne dobrine in površine, razen stavb v ožjem pomenu;

| 38. | poudarja veliko pomembnost nacionalnih akcijskih načrtov za energetsko učinkovitost in potrebo po tem, da se z njimi seznani splošna javnost, kar bo omogočilo vplivno vlogo družbe, nevladnih organizacij, industrije in politikov pri njihovi pripravi in spremljanju; |
| --- | --- |

38.

poudarja veliko pomembnost nacionalnih akcijskih načrtov za energetsko učinkovitost in potrebo po tem, da se z njimi seznani splošna javnost, kar bo omogočilo vplivno vlogo družbe, nevladnih organizacij, industrije in politikov pri njihovi pripravi in spremljanju;

| 39. | poziva Evropsko gradbeno pobudo, ki usklajuje posodabljanje standardov za energetsko učinkovitost novih zgradb in ustvarja pobude za pospešitev obnavljanja obstoječega stavbnega fonda; meni, da bi bilo treba pasivnemu ogrevanju in hlajenju nameniti posebno pozornost; meni tudi, da mora pobuda za to, da se energetska učinkovitost najbolj poveča, usklajevati tudi prizadevanja arhitektov, pripravljavcev zemljišč za gradnjo, lastnikov in lokalnih politikov ter vključevati usposabljanje za poslovodje v gradbeništvu; |
| --- | --- |

39.

poziva Evropsko gradbeno pobudo, ki usklajuje posodabljanje standardov za energetsko učinkovitost novih zgradb in ustvarja pobude za pospešitev obnavljanja obstoječega stavbnega fonda; meni, da bi bilo treba pasivnemu ogrevanju in hlajenju nameniti posebno pozornost; meni tudi, da mora pobuda za to, da se energetska učinkovitost najbolj poveča, usklajevati tudi prizadevanja arhitektov, pripravljavcev zemljišč za gradnjo, lastnikov in lokalnih politikov ter vključevati usposabljanje za poslovodje v gradbeništvu;

| 40. | poudarja, da je treba razširiti obseg Direktive 2002/91/ES in v njej predvideti tudi bistveno prenovo stavb vseh velikosti, poleg tega pa tudi zagotoviti ustrezno financiranje za pospešitev prenove blokov z največjim potencialom za varčevanje z energijo; meni, da je treba, kjer je to mogoče, istočasno obnoviti tudi okoliške ogrevalne sisteme, ki oskrbujejo te zgradbe, pri tem pa upoštevati, da okoliški ogrevalni sistemi niso smotrni, če ni dosežena kritična mejna vrednost gostote poseljenosti; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je treba razširiti obseg Direktive 2002/91/ES in v njej predvideti tudi bistveno prenovo stavb vseh velikosti, poleg tega pa tudi zagotoviti ustrezno financiranje za pospešitev prenove blokov z največjim potencialom za varčevanje z energijo; meni, da je treba, kjer je to mogoče, istočasno obnoviti tudi okoliške ogrevalne sisteme, ki oskrbujejo te zgradbe, pri tem pa upoštevati, da okoliški ogrevalni sistemi niso smotrni, če ni dosežena kritična mejna vrednost gostote poseljenosti;

| 41. | meni, da je treba obnovo in posodobitev okoliških ogrevalnih sistemov ter hkratno proizvodnjo elektrike in toplote močno podpirati z jasnimi cilji in pobudami; |
| --- | --- |

41.

meni, da je treba obnovo in posodobitev okoliških ogrevalnih sistemov ter hkratno proizvodnjo elektrike in toplote močno podpirati z jasnimi cilji in pobudami;

| 42. | poziva, da bi morale stavbe evropskih institucij upoštevati najvišje standarde na področju energetske učinkovitosti, tako da bi te stavbe postale središče inovacij; |
| --- | --- |

42.

poziva, da bi morale stavbe evropskih institucij upoštevati najvišje standarde na področju energetske učinkovitosti, tako da bi te stavbe postale središče inovacij;

| 43. | meni, da bi morale države članice dajati zgled pri izvajanju obveznih ukrepov energetske učinkovitosti v javnem sektorju, med drugim z nakupi energetsko učinkovitih vozil za javne vozne parke in s spoštovanjem meril energetske učinkovitosti pri obsežnejših prenovah stavb z vključevanjem, na primer, meril energetske učinkovitosti v javna naročila za gradnje; v zvezi s tem pozdravlja vključitev nacionalnih akcijskih načrtov za energetsko učinkovitost; |
| --- | --- |

43.

meni, da bi morale države članice dajati zgled pri izvajanju obveznih ukrepov energetske učinkovitosti v javnem sektorju, med drugim z nakupi energetsko učinkovitih vozil za javne vozne parke in s spoštovanjem meril energetske učinkovitosti pri obsežnejših prenovah stavb z vključevanjem, na primer, meril energetske učinkovitosti v javna naročila za gradnje; v zvezi s tem pozdravlja vključitev nacionalnih akcijskih načrtov za energetsko učinkovitost;

| 44. | meni, da morajo ti akcijski načrti, kolikor je to mogoče, ustvariti okvirne, stroškovno učinkovite, skladne in s trgom združljive pogoje, ki so predmet presoje vplivov; meni, da morajo biti poleg tega akcijski načrti v skladu z vlogo vsakega udeleženca v strukturi energetskega trga; |
| --- | --- |

44.

meni, da morajo ti akcijski načrti, kolikor je to mogoče, ustvariti okvirne, stroškovno učinkovite, skladne in s trgom združljive pogoje, ki so predmet presoje vplivov; meni, da morajo biti poleg tega akcijski načrti v skladu z vlogo vsakega udeleženca v strukturi energetskega trga;

| 45. | pozdravlja javno-zasebna partnerstva, ker lahko dajo pomembne rezultate; ugotavlja, da je v primeru skupnih ciljev za izboljševanje energetske učinkovitosti v EU skupen vpliv združenih moči med javnim in zasebnim sektorjem večji od vsote posameznih prizadevanj (na primer v kampanjah za obveščanje in pri širjenju najboljših praks); |
| --- | --- |

45.

pozdravlja javno-zasebna partnerstva, ker lahko dajo pomembne rezultate; ugotavlja, da je v primeru skupnih ciljev za izboljševanje energetske učinkovitosti v EU skupen vpliv združenih moči med javnim in zasebnim sektorjem večji od vsote posameznih prizadevanj (na primer v kampanjah za obveščanje in pri širjenju najboljših praks);

| 46. | poziva Komisijo, da spodbudi oblikovanje prostega trga za energetske storitve, ki enako obravnava vse upravljavce in je zanje enako pregleden, kar bi lahko energetska podjetja spodbudilo k razvijanju nadomestnih načinov učinkovite porabe energije in k zmanjšanju porabe; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, da spodbudi oblikovanje prostega trga za energetske storitve, ki enako obravnava vse upravljavce in je zanje enako pregleden, kar bi lahko energetska podjetja spodbudilo k razvijanju nadomestnih načinov učinkovite porabe energije in k zmanjšanju porabe;

| 47. | poziva evropske institucije, da dajejo pozitiven zgled z omejevanjem emisij toplogrednih plinov pri različnih dejavnostih, z večjo energetsko učinkovitostjo v poslovnih stavbah in pri vsej uporabljeni opremi, s prevozom z nizko stopnjo ogljikovih emisij ipd.; verjame, da si je treba posebno prizadevati v zvezi s potovanjem poslancev Evropskega parlamenta, kar pomeni ponovno odločanje o več lokacijah Evropskega parlamenta, uporabo vozil z nizko emisijo CO2 za službene potrebe itd.; |
| --- | --- |

47.

poziva evropske institucije, da dajejo pozitiven zgled z omejevanjem emisij toplogrednih plinov pri različnih dejavnostih, z večjo energetsko učinkovitostjo v poslovnih stavbah in pri vsej uporabljeni opremi, s prevozom z nizko stopnjo ogljikovih emisij ipd.; verjame, da si je treba posebno prizadevati v zvezi s potovanjem poslancev Evropskega parlamenta, kar pomeni ponovno odločanje o več lokacijah Evropskega parlamenta, uporabo vozil z nizko emisijo CO2 za službene potrebe itd.;

| 48. | poziva Komisijo in države članice, naj vključijo visoko raven energetske učinkovitosti med izbirna merila za javna naročila; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo in države članice, naj vključijo visoko raven energetske učinkovitosti med izbirna merila za javna naročila;

| 49. | poudarja, da lahko energetska podjetja opravijo storitve, potrebne za izboljšavo energetske učinkovitosti pri prenovi zgradb, prek pogodb varčevanja z energijo, tako da začetne naložbe izvajalcev ne bi bile potrebne; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da lahko energetska podjetja opravijo storitve, potrebne za izboljšavo energetske učinkovitosti pri prenovi zgradb, prek pogodb varčevanja z energijo, tako da začetne naložbe izvajalcev ne bi bile potrebne;

| 50. | meni, da je v okviru revizije smernic Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja treba sprejeti korake za nadaljnje spodbujanje naložb v ukrepe energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

50.

meni, da je v okviru revizije smernic Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja treba sprejeti korake za nadaljnje spodbujanje naložb v ukrepe energetske učinkovitosti;

| 51. | poudarja, da bi lahko sklade za regionalno politiko EU uporabili tudi za financiranje medregionalnih projektov, ki zagotavljajo prenos znanja in izkušenj v države članice in regije, ki zaostajajo v razvoju napredne tehnologije za energetsko učinkovitost; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da bi lahko sklade za regionalno politiko EU uporabili tudi za financiranje medregionalnih projektov, ki zagotavljajo prenos znanja in izkušenj v države članice in regije, ki zaostajajo v razvoju napredne tehnologije za energetsko učinkovitost;

| 52. | opozarja države članice, da je skupaj s Komisijo in njenimi pobudami za „energetsko izobraževanje“ informiranje državljanov zlasti naloga državnih, regionalnih in lokalnih oblasti, ter poziva k povečanim prizadevanjem za lažje informiranje državljanov v zasebnem sektorju; meni, da bi bilo treba pri tem posredovati tudi informacije o razpoložljivosti obstoječe in stroškovno učinkovite tehnologije ter o vedno večjem pomanjkanju virov; poziva Komisijo, da skupaj z zadevnimi nacionalnimi, lokalnimi in regionalnimi institucijami podpre kampanjo za obveščanje in širjenje ozaveščenosti glede najboljših praks za energetsko učinkovitost po vsej EU in da podpre mreže odličnosti; |
| --- | --- |

52.

opozarja države članice, da je skupaj s Komisijo in njenimi pobudami za „energetsko izobraževanje“ informiranje državljanov zlasti naloga državnih, regionalnih in lokalnih oblasti, ter poziva k povečanim prizadevanjem za lažje informiranje državljanov v zasebnem sektorju; meni, da bi bilo treba pri tem posredovati tudi informacije o razpoložljivosti obstoječe in stroškovno učinkovite tehnologije ter o vedno večjem pomanjkanju virov; poziva Komisijo, da skupaj z zadevnimi nacionalnimi, lokalnimi in regionalnimi institucijami podpre kampanjo za obveščanje in širjenje ozaveščenosti glede najboljših praks za energetsko učinkovitost po vsej EU in da podpre mreže odličnosti;

| 53. | ponavlja pomembnost Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (8) („Direktive o sistemu EU za trgovanje z emisijami (ETS)“) za uveljavljanje izboljšav energetske učinkovitosti v industriji, zmanjšanje emisij CO2 in izpolnjevanje sedanjih kjotskih obveznosti EU in njenih obveznosti po letu 2012; poziva k vključitvi letalskega sektorja v sistem za trgovanje z emisijami EU; |
| --- | --- |

53.

ponavlja pomembnost Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (8) („Direktive o sistemu EU za trgovanje z emisijami (ETS)“) za uveljavljanje izboljšav energetske učinkovitosti v industriji, zmanjšanje emisij CO2 in izpolnjevanje sedanjih kjotskih obveznosti EU in njenih obveznosti po letu 2012; poziva k vključitvi letalskega sektorja v sistem za trgovanje z emisijami EU;

| 54. | poziva države članice, regionalne in lokalne organe, da zmanjšajo birokracijo, ki državljane in zasebni sektor ovira pri uporabi javnih pobud za učinkovitejšo uporabo energije; |
| --- | --- |

54.

poziva države članice, regionalne in lokalne organe, da zmanjšajo birokracijo, ki državljane in zasebni sektor ovira pri uporabi javnih pobud za učinkovitejšo uporabo energije;

| 55. | ugotavlja, da komunalni odpadki vsebujejo veliko količino kemijske energije, ki jo je mogoče gospodarno uporabiti, če se izboljšajo tudi pogoji za varstvo okolja; |
| --- | --- |

55.

ugotavlja, da komunalni odpadki vsebujejo veliko količino kemijske energije, ki jo je mogoče gospodarno uporabiti, če se izboljšajo tudi pogoji za varstvo okolja;

| 56. | poudarja, da obstaja veliko rezerv energije v obliki premoga ter tehnoloških možnosti za učinkovito in čisto sežiganje premoga in njegove pretvorbe v plin in dizelsko gorivo; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da obstaja veliko rezerv energije v obliki premoga ter tehnoloških možnosti za učinkovito in čisto sežiganje premoga in njegove pretvorbe v plin in dizelsko gorivo;

| 57. | usmerja pozornost držav članic na potrebo po posodobitvi starih naprav za ogrevanje in proizvodnjo; |
| --- | --- |

57.

usmerja pozornost držav članic na potrebo po posodobitvi starih naprav za ogrevanje in proizvodnjo;

| 58. | verjame, ker EU leži v različnih časovnih pasovih, da bodo čezmejna elektroenergetska omrežja olajšala oskrbo z energijo ob konicah uporabe in znatno zmanjšala izgube zaradi potrebe po ohranjanju stanja pripravljenosti pri proizvodni zmogljivosti; |
| --- | --- |

58.

verjame, ker EU leži v različnih časovnih pasovih, da bodo čezmejna elektroenergetska omrežja olajšala oskrbo z energijo ob konicah uporabe in znatno zmanjšala izgube zaradi potrebe po ohranjanju stanja pripravljenosti pri proizvodni zmogljivosti;

| 59. | poziva države članice in regije z gosto naseljenimi industrijskimi območji, da ocenijo možnosti za soproizvodnjo toplotne in električne energije ter količino odpadne energije na teh območjih; |
| --- | --- |

59.

poziva države članice in regije z gosto naseljenimi industrijskimi območji, da ocenijo možnosti za soproizvodnjo toplotne in električne energije ter količino odpadne energije na teh območjih;

| 60. | poziva Komisijo, naj v celoti uporabi izkušnje, pridobljene s programom SAVE in projekti „Inteligentna energija za Evropo“ v državah članicah, in svoja prizadevanja okrepi z razširjanjem in izmenjavo najboljših praks; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo, naj v celoti uporabi izkušnje, pridobljene s programom SAVE in projekti „Inteligentna energija za Evropo“ v državah članicah, in svoja prizadevanja okrepi z razširjanjem in izmenjavo najboljših praks;

| 61. | pozdravlja pobudo Komisije AVTOMOBILI21 in meni, da je potreben celosten pristop k prometu; hkrati meni, da tak pristop ne bi smel voditi v zmanjšanje obveznosti zainteresiranih skupin; poudarja pomembnost in nujnost okvirne direktive o energetski učinkovitosti v prometu, poziva Komisijo in države članice, da sprožijo nacionalne pobude za trajnostni prevoz, ki se bodo osredotočale na mobilnost v mestih, železniško infrastrukturo, energetsko učinkovite avtomobile in modalno razporejanje; meni, da mora EU po oceni prostovoljnih sporazumov z avtomobilsko industrijo oceniti obstoječe in po potrebi predlagati nove standarde energetske učinkovitosti za avtomobile; |
| --- | --- |

61.

pozdravlja pobudo Komisije AVTOMOBILI21 in meni, da je potreben celosten pristop k prometu; hkrati meni, da tak pristop ne bi smel voditi v zmanjšanje obveznosti zainteresiranih skupin; poudarja pomembnost in nujnost okvirne direktive o energetski učinkovitosti v prometu, poziva Komisijo in države članice, da sprožijo nacionalne pobude za trajnostni prevoz, ki se bodo osredotočale na mobilnost v mestih, železniško infrastrukturo, energetsko učinkovite avtomobile in modalno razporejanje; meni, da mora EU po oceni prostovoljnih sporazumov z avtomobilsko industrijo oceniti obstoječe in po potrebi predlagati nove standarde energetske učinkovitosti za avtomobile;

| 62. | verjame, da mora postati energetska ocena delovanja mest glede mestnega prevoza, zlasti medsebojnih povezav, prednostna naloga in jo je treba ustrezno obravnavati v merilih za podporo strukturnih skladov; |
| --- | --- |

62.

verjame, da mora postati energetska ocena delovanja mest glede mestnega prevoza, zlasti medsebojnih povezav, prednostna naloga in jo je treba ustrezno obravnavati v merilih za podporo strukturnih skladov;

| 63. | ugotavlja, da novo razvita letala porabijo že veliko manj goriva in hkrati poziva, da se pospešijo raziskave na tem področju; |
| --- | --- |

63.

ugotavlja, da novo razvita letala porabijo že veliko manj goriva in hkrati poziva, da se pospešijo raziskave na tem področju;

| 64. | opozarja, da je bilo približno 59 % vse nafte v Evropi leta 2004 porabljene v prometnem sektorju, ostalih 17 % pa je bilo porabljenih v stavbah, 16 % za neenergetsko uporabo in 8% v industriji; ugotavlja, da Komisija pričakuje, da bo povpraševanje po energiji v prevoznem sektorju naraslo za najmanj 30 % do leta 2030, z do 5% letnim povečanjem za zračni promet, kar bo povečalo emisije in odvisnost od uvožene energije; |
| --- | --- |

64.

opozarja, da je bilo približno 59 % vse nafte v Evropi leta 2004 porabljene v prometnem sektorju, ostalih 17 % pa je bilo porabljenih v stavbah, 16 % za neenergetsko uporabo in 8% v industriji; ugotavlja, da Komisija pričakuje, da bo povpraševanje po energiji v prevoznem sektorju naraslo za najmanj 30 % do leta 2030, z do 5% letnim povečanjem za zračni promet, kar bo povečalo emisije in odvisnost od uvožene energije;

| 65. | kar zadeva prometni sektor, poziva k oblikovanju izčrpne strategije za postopno odpravo uporabe fosilnih goriv in zmanjšanje emisij CO2 v prometnem sektorju, vključno z zelo povečano proizvodnjo in uporabo biogoriv, ki so produkt najnovejše tehnologije, v skladu s strategijo Komisije za biogoriva in veliko višjimi davčnimi olajšavami za vozila z nizkimi emisijami, kot je že predlagala Komisija v svojem predlogu za Direktivo Sveta o obdavčitvi osebnih avtomobilov (KOM(2005)0261); |
| --- | --- |

65.

kar zadeva prometni sektor, poziva k oblikovanju izčrpne strategije za postopno odpravo uporabe fosilnih goriv in zmanjšanje emisij CO2 v prometnem sektorju, vključno z zelo povečano proizvodnjo in uporabo biogoriv, ki so produkt najnovejše tehnologije, v skladu s strategijo Komisije za biogoriva in veliko višjimi davčnimi olajšavami za vozila z nizkimi emisijami, kot je že predlagala Komisija v svojem predlogu za Direktivo Sveta o obdavčitvi osebnih avtomobilov (KOM(2005)0261);

| 66. | meni, da je nujno tudi, da Komisija predloži predloge za trajnostno, dolgoročno izboljšanje energetske učinkovitosti in ohranjanja energije v prometnem sektorju, vključno z zakonodajnimi predlogi za doseganje: (a) dvakrat učinkovitejših avtomobilov in dostavnih vozil, (b) preusmeritve prometa s cest in iz zraka na železnice in vodo, (c) več javnega prevoza; |
| --- | --- |

66.

meni, da je nujno tudi, da Komisija predloži predloge za trajnostno, dolgoročno izboljšanje energetske učinkovitosti in ohranjanja energije v prometnem sektorju, vključno z zakonodajnimi predlogi za doseganje: (a) dvakrat učinkovitejših avtomobilov in dostavnih vozil, (b) preusmeritve prometa s cest in iz zraka na železnice in vodo, (c) več javnega prevoza;

| 67. | meni, da je porast prometa - zlasti cestnega - ena temeljnih ovir za zniževanje energetske porabe v Evropi; poziva Komisijo, naj preuči napredek v okviru prostovoljnega sporazuma z evropskimi proizvajalci avtomobilov in po potrebi razmisli o dodatnih ukrepih za doseganje zastavljenih ciljev; |
| --- | --- |

67.

meni, da je porast prometa - zlasti cestnega - ena temeljnih ovir za zniževanje energetske porabe v Evropi; poziva Komisijo, naj preuči napredek v okviru prostovoljnega sporazuma z evropskimi proizvajalci avtomobilov in po potrebi razmisli o dodatnih ukrepih za doseganje zastavljenih ciljev;

| 68. | meni, da vozne parki v podružnicah večjih podjetij za prevoz njihovega blaga, zlasti v velikih mestih, ponujajo dober potencial za spodbujanje novih in učinkovitejših rešitev za mobilnost v mestih; poziva države članice naj se poslužujejo javnih naročil in davčnih olajšav za spodbujanje učinkovitejših prevoznih sredstev in tako prispevajo k oblikovanju trgov za čistejša in učinkovitejša vozila ter goriva; |
| --- | --- |

68.

meni, da vozne parki v podružnicah večjih podjetij za prevoz njihovega blaga, zlasti v velikih mestih, ponujajo dober potencial za spodbujanje novih in učinkovitejših rešitev za mobilnost v mestih; poziva države članice naj se poslužujejo javnih naročil in davčnih olajšav za spodbujanje učinkovitejših prevoznih sredstev in tako prispevajo k oblikovanju trgov za čistejša in učinkovitejša vozila ter goriva;

| 69. | poziva države članice, da spodbujajo programe tržnega preoblikovanja, ki na trgu pospešujejo širjenje najučinkovitejših razpoložljivih tehnologij, kot na primer soproizvodnja toplote in električne energije (SPTE), in najnovejših tehnologij, kot so učinkovite naprave razreda „A+/A++“, in poziva Komisijo, da razmisli o uvedbi pristopa „top runner“ v Evropi; |
| --- | --- |

69.

poziva države članice, da spodbujajo programe tržnega preoblikovanja, ki na trgu pospešujejo širjenje najučinkovitejših razpoložljivih tehnologij, kot na primer soproizvodnja toplote in električne energije (SPTE), in najnovejših tehnologij, kot so učinkovite naprave razreda „A+/A++“, in poziva Komisijo, da razmisli o uvedbi pristopa „top runner“ v Evropi;

| 70. | podpira usklajevanje standardov na področju notranjega trga z uvedbo sistemov za označevanje in primerjalnih ocenjevanj, vendar poudarja, da je treba te standarde v okviru mednarodnih trgovinskih pogajanj uveljaviti na mednarodni ravni. |
| --- | --- |

70.

podpira usklajevanje standardov na področju notranjega trga z uvedbo sistemov za označevanje in primerjalnih ocenjevanj, vendar poudarja, da je treba te standarde v okviru mednarodnih trgovinskih pogajanj uveljaviti na mednarodni ravni.

| 71. | poziva Komisijo, da redno pregleduje in popravlja instrumente, kot so standardi za označevanje izdelkov in energetsko učinkovitost, da bodo izražali tehnološki razvoj; |
| --- | --- |

71.

poziva Komisijo, da redno pregleduje in popravlja instrumente, kot so standardi za označevanje izdelkov in energetsko učinkovitost, da bodo izražali tehnološki razvoj;

| 72. | poudarja pomembnost tega, da preoblikovanje evropskega trga za naprave, pisarniško opremo, potrošniško elektroniko in industrijske motorje izboljša energetsko učinkovitost; verjame, da je to mogoče doseči z uvedbo strožjih minimalnih standardnih zahtev, naprednejšimi programi za javna naročila, obveščevalnimi kampanjami za ciljne skupine in boljšim energijskim označevanjem izdelkov; |
| --- | --- |

72.

poudarja pomembnost tega, da preoblikovanje evropskega trga za naprave, pisarniško opremo, potrošniško elektroniko in industrijske motorje izboljša energetsko učinkovitost; verjame, da je to mogoče doseči z uvedbo strožjih minimalnih standardnih zahtev, naprednejšimi programi za javna naročila, obveščevalnimi kampanjami za ciljne skupine in boljšim energijskim označevanjem izdelkov;

| 73. | meni, da za zdaj ni treba upoštevati sistema „belih potrdil“ za trgovanje, ker bo treba počakati na rezultate trgovanja z emisijami, in sistem trgovanja z emisijami je treba najprej prilagoditi tako, da bo upošteval dosedanje izkušnje; |
| --- | --- |

73.

meni, da za zdaj ni treba upoštevati sistema „belih potrdil“ za trgovanje, ker bo treba počakati na rezultate trgovanja z emisijami, in sistem trgovanja z emisijami je treba najprej prilagoditi tako, da bo upošteval dosedanje izkušnje;

| 74. | poudarja, da je treba učinke sistema belih potrdil natančno preveriti pred njegovo morebitno uvedbo; ugotavlja, da obstajajo tudi drugi načini za doseganje enakih prihrankov; |
| --- | --- |

74.

poudarja, da je treba učinke sistema belih potrdil natančno preveriti pred njegovo morebitno uvedbo; ugotavlja, da obstajajo tudi drugi načini za doseganje enakih prihrankov;

| 75. | poziva Komisijo, da preuči možnosti za varčevanje z energijo v poljedelskem sektorju in jih vključi v svoje pobude na tem področju; |
| --- | --- |

75.

poziva Komisijo, da preuči možnosti za varčevanje z energijo v poljedelskem sektorju in jih vključi v svoje pobude na tem področju;

| 76. | poziva Komisijo in države članice, da spodbujajo širjenje izdelkov in tehnologij, ki zagotavljajo, da proizvodi in naprave porabljajo energijo le takrat, ko jo dejansko potrebujejo (na primer osvetlitev s senzorji za gibanje in naprave brez načina za stanje pripravljenosti); |
| --- | --- |

76.

poziva Komisijo in države članice, da spodbujajo širjenje izdelkov in tehnologij, ki zagotavljajo, da proizvodi in naprave porabljajo energijo le takrat, ko jo dejansko potrebujejo (na primer osvetlitev s senzorji za gibanje in naprave brez načina za stanje pripravljenosti);

| 77. | poziva države članice, da zagotovijo strožje in učinkovitejše sisteme za nadzor trga in s tem onemogočijo dostop na trg EU napravam, ki niso skladne z obstoječim sistemom označevanja izdelkov v EU; |
| --- | --- |

77.

poziva države članice, da zagotovijo strožje in učinkovitejše sisteme za nadzor trga in s tem onemogočijo dostop na trg EU napravam, ki niso skladne z obstoječim sistemom označevanja izdelkov v EU;

| 78. | poziva k zgodnji uvedbi označbe „poraba energije na kilometer“ v prometnem sektorju, tako da lahko potrošniki izbirajo na primer med potovanjem z vlakom, letalom ali avtomobilom, zavedajoč se pomena energije; |
| --- | --- |

78.

poziva k zgodnji uvedbi označbe „poraba energije na kilometer“ v prometnem sektorju, tako da lahko potrošniki izbirajo na primer med potovanjem z vlakom, letalom ali avtomobilom, zavedajoč se pomena energije;

| 79. | poleg tega meni, da je treba okrepiti sistem označevanja avtomobilov EU z ukrepi za spodbujanje uveljavljanja vozil z nizkimi emisijami CO2 in/ali vozil na biovodik na trgu, kot tudi s širšimi ukrepi, kot je veliko večje uveljavljanje omejitev hitrosti, izboljšanje sistemov za upravljanje cest in prometa in infrastruktur ter podpiranje izboljšanja spretnosti vožnje; |
| --- | --- |

79.

poleg tega meni, da je treba okrepiti sistem označevanja avtomobilov EU z ukrepi za spodbujanje uveljavljanja vozil z nizkimi emisijami CO2 in/ali vozil na biovodik na trgu, kot tudi s širšimi ukrepi, kot je veliko večje uveljavljanje omejitev hitrosti, izboljšanje sistemov za upravljanje cest in prometa in infrastruktur ter podpiranje izboljšanja spretnosti vožnje;

| 80. | meni, da je visoka poraba denarja za raziskave in razvoj na nacionalni ravni in ravni EU potrebna za oblikovanje možnosti za izrabo energetske učinkovitosti, ter v zvezi s tem kritizira odločitev državnih voditeljev in vlad glede finančnega okvira za 2007-2013 in zmanjšanje, ki ga povzroči za proračun Sedmega okvirnega programa; meni, da mora EU nujno dajati zgled s prednostno obravnavo nadaljnjega financiranja raziskav v okviru Sedmega okvirnega programa na področju energetske učinkovitosti, pri čemer je treba upoštevati velik potencial za povečanje energetske učinkovitosti, za zmanjšanje emisij ter za svetovni trg nove in učinkovite opreme ter sistemov, in s prenehanjem zmanjševanja proračunskih sredstev Sedmega okvirnega programa, namenjenih za področje energetske učinkovitosti, in poziva države članice, industrijo in Sedmi okvirni program k predstavitvam uspešnih rešitev na tem področju; meni, da mora imeti okvirni program za konkurenčnost in inovativnost pomembno vlogo pri spodbujanju in trženju novih tehnologij; |
| --- | --- |

80.

meni, da je visoka poraba denarja za raziskave in razvoj na nacionalni ravni in ravni EU potrebna za oblikovanje možnosti za izrabo energetske učinkovitosti, ter v zvezi s tem kritizira odločitev državnih voditeljev in vlad glede finančnega okvira za 2007-2013 in zmanjšanje, ki ga povzroči za proračun Sedmega okvirnega programa; meni, da mora EU nujno dajati zgled s prednostno obravnavo nadaljnjega financiranja raziskav v okviru Sedmega okvirnega programa na področju energetske učinkovitosti, pri čemer je treba upoštevati velik potencial za povečanje energetske učinkovitosti, za zmanjšanje emisij ter za svetovni trg nove in učinkovite opreme ter sistemov, in s prenehanjem zmanjševanja proračunskih sredstev Sedmega okvirnega programa, namenjenih za področje energetske učinkovitosti, in poziva države članice, industrijo in Sedmi okvirni program k predstavitvam uspešnih rešitev na tem področju; meni, da mora imeti okvirni program za konkurenčnost in inovativnost pomembno vlogo pri spodbujanju in trženju novih tehnologij;

| 81. | poudarja, da morajo ustrezni evropski instrumenti, kot so strukturni skladi, kohezijski skladi, programi za raziskave in razvoj ter program za konkurenčnost in inovativnost, dati veliko večjo prednost naložbam v ohranjanje energije in energetsko učinkovitost; poziva mednarodne finančne institucije, kot so Evropska investicijska banka, Evropska banka za obnovo in razvoj, Svetovna banka in javne banke na nacionalni ravni, da vključijo postopke za energetski nadzor v vse svoje dejavnosti, da oblikujejo namenske in specializirane oddelke za ohranjanje energije in sprožijo posebne kreditne sheme za svoje naložbe, na primer za pospeševanje obnove stavb ali infrastrukture javnega prevoza, in da racionalizirajo dostop do tveganega kapitala za naložbe v energetsko učinkovitost ter uvedejo standardizirano ocenjevanje tveganja za naložbe v energetsko učinkovitost, ker bo zmanjšalo administrativno obremenitev; |
| --- | --- |

81.

poudarja, da morajo ustrezni evropski instrumenti, kot so strukturni skladi, kohezijski skladi, programi za raziskave in razvoj ter program za konkurenčnost in inovativnost, dati veliko večjo prednost naložbam v ohranjanje energije in energetsko učinkovitost; poziva mednarodne finančne institucije, kot so Evropska investicijska banka, Evropska banka za obnovo in razvoj, Svetovna banka in javne banke na nacionalni ravni, da vključijo postopke za energetski nadzor v vse svoje dejavnosti, da oblikujejo namenske in specializirane oddelke za ohranjanje energije in sprožijo posebne kreditne sheme za svoje naložbe, na primer za pospeševanje obnove stavb ali infrastrukture javnega prevoza, in da racionalizirajo dostop do tveganega kapitala za naložbe v energetsko učinkovitost ter uvedejo standardizirano ocenjevanje tveganja za naložbe v energetsko učinkovitost, ker bo zmanjšalo administrativno obremenitev;

| 82. | poziva k razširitvi kohezijskega sklada, da bo zajemal področja, kot so energetska učinkovitost in ukrepi za spodbujanje čistih mestnih povezav in sistemov javnega prevoza, kar bo zlasti koristilo novim državam članicam z največjimi razlikami pri varčevanju z energijo; |
| --- | --- |

82.

poziva k razširitvi kohezijskega sklada, da bo zajemal področja, kot so energetska učinkovitost in ukrepi za spodbujanje čistih mestnih povezav in sistemov javnega prevoza, kar bo zlasti koristilo novim državam članicam z največjimi razlikami pri varčevanju z energijo;

| 83. | poziva Komisijo, da sprejme horizontalen pristop pri oblikovanju prihodnje politike ali zakonodajnih predlogov, s čimer se bo zagotovilo stalno upoštevanje meril za energetsko učinkovitost; meni tudi, da je treba pri postopkih podeljevanja subvencij Skupnosti energetsko učinkovitost upoštevati kot ugodno podlago; |
| --- | --- |

83.

poziva Komisijo, da sprejme horizontalen pristop pri oblikovanju prihodnje politike ali zakonodajnih predlogov, s čimer se bo zagotovilo stalno upoštevanje meril za energetsko učinkovitost; meni tudi, da je treba pri postopkih podeljevanja subvencij Skupnosti energetsko učinkovitost upoštevati kot ugodno podlago;

| 84. | priznava, da se lastna sredstva Komisije na področju energetske učinkovitosti ne skladajo z njenimi ambicijami na tem področju ali nujnostjo ukrepanja; poziva predsednika Komisije, da zagotovi več sredstev, kar bo omogočilo skladnost ambicij Komisije na tem področju z njenimi lastnimi sredstvi; |
| --- | --- |

84.

priznava, da se lastna sredstva Komisije na področju energetske učinkovitosti ne skladajo z njenimi ambicijami na tem področju ali nujnostjo ukrepanja; poziva predsednika Komisije, da zagotovi več sredstev, kar bo omogočilo skladnost ambicij Komisije na tem področju z njenimi lastnimi sredstvi;

| 85. | poziva države članice in Komisijo, naj okrepijo mednarodno sodelovanje na področju energetske učinkovitosti, da ne bi nove uredbe in standardi razdrobili svetovnega trga; |
| --- | --- |

85.

poziva države članice in Komisijo, naj okrepijo mednarodno sodelovanje na področju energetske učinkovitosti, da ne bi nove uredbe in standardi razdrobili svetovnega trga;

| 86. | verjame, da bo spodbujanje energetske učinkovitosti na svetovni ravni vsaj tako pomembno kot dialog z državami proizvajalkami energije; verjame, da je treba energetsko učinkovitost vključiti v zunanjo politiko EU in ne nazadnje v njeno razvojno sodelovanje ter v okvir dialogov z državami proizvajalkami energije in sodelujočimi državami v nastajajočih gospodarstvih (vključno s Kitajsko, Indijo in Brazilijo), v vzhodnoevropskih, balkanskih in sredozemskih državah ter afriških, karibskih in pacifiških državah; |
| --- | --- |

86.

verjame, da bo spodbujanje energetske učinkovitosti na svetovni ravni vsaj tako pomembno kot dialog z državami proizvajalkami energije; verjame, da je treba energetsko učinkovitost vključiti v zunanjo politiko EU in ne nazadnje v njeno razvojno sodelovanje ter v okvir dialogov z državami proizvajalkami energije in sodelujočimi državami v nastajajočih gospodarstvih (vključno s Kitajsko, Indijo in Brazilijo), v vzhodnoevropskih, balkanskih in sredozemskih državah ter afriških, karibskih in pacifiških državah;

| 87. | poudarja, da je zdaj več kot 188 milijonov gospodinjskih aparatov v Evropi starejših od deset let in bi z njihovo zamenjavo lahko prihranili približno polovico energije, ki jo porabijo; zato poziva Komisijo in države članice, da pospešijo zamenjavo teh aparatov z ustreznimi gospodarnimi ukrepi, kot so davčne olajšave za izdelovalce ali kampanje, ki kupcem ponujajo popuste; |
| --- | --- |

87.

poudarja, da je zdaj več kot 188 milijonov gospodinjskih aparatov v Evropi starejših od deset let in bi z njihovo zamenjavo lahko prihranili približno polovico energije, ki jo porabijo; zato poziva Komisijo in države članice, da pospešijo zamenjavo teh aparatov z ustreznimi gospodarnimi ukrepi, kot so davčne olajšave za izdelovalce ali kampanje, ki kupcem ponujajo popuste;

| 88. | poziva Komisijo, naj preuči možnosti za inteligentno uporabo informacijske in komunikacijske tehnologije za okrepitev učinkovitosti energije in surovin z dematerializacijo, inteligentnimi zgradbami, nadomeščanje nekaterih vrst prometa s prijaznejšimi oblikami ipd., in naj zagotovi potrebne politične okvire za spodbujanje takih sprememb; |
| --- | --- |

88.

poziva Komisijo, naj preuči možnosti za inteligentno uporabo informacijske in komunikacijske tehnologije za okrepitev učinkovitosti energije in surovin z dematerializacijo, inteligentnimi zgradbami, nadomeščanje nekaterih vrst prometa s prijaznejšimi oblikami ipd., in naj zagotovi potrebne politične okvire za spodbujanje takih sprememb;

| 89. | poziva Komisijo, naj preuči možnosti, ki jih nudi notranji trg z električno energijo za učinkovitejšo uporabo energije in pri tem čim bolje izkoristi primerjalno prednost v izbranih državah za učinkovito proizvodnjo energije z nizko porabo ogljika ter istočasno razmisli, ali je sistem zmanjšanja nacionalnih emisijskih kvot smiseln v primeru povečane čezmejne trgovine; |
| --- | --- |

89.

poziva Komisijo, naj preuči možnosti, ki jih nudi notranji trg z električno energijo za učinkovitejšo uporabo energije in pri tem čim bolje izkoristi primerjalno prednost v izbranih državah za učinkovito proizvodnjo energije z nizko porabo ogljika ter istočasno razmisli, ali je sistem zmanjšanja nacionalnih emisijskih kvot smiseln v primeru povečane čezmejne trgovine;

| 90. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

90.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 1, 4.1.2003, str. 65.

(2)  UL L 52, 21.2.2004, str. 50.

(3)  UL L 191, 22.7.2005, str. 29.

(4)  UL L 114, 27.4.2006, str. 64.

(5)  UL L 297, 13.10.1992, str. 16.

(6)  UL C 343, 5.12.2001, str. 190.

(7)  UL C 121, 24.4.2001, str. 451.

(8)  UL L 275, 25.10.2003, str. 32.

P6_TA(2006)0244

Položaj romskih žensk v Evropski uniji

Resolucija Evropskega parlamenta o položaju romskih žensk v Evropski uniji (2005/2164(INI))

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju dejstva, da so Evropska unija in njene institucije ob mnogih priložnostih izrazile skrb ali celo preplah ob položaju Romov na splošno, zlasti romskih žensk, o čemer pričajo naslednji dokumenti in dejavnosti:






  — | resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2005 o položaju Romov v Evropski uniji (1), |
| --- | --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da so Evropska unija in njene institucije ob mnogih priložnostih izrazile skrb ali celo preplah ob položaju Romov na splošno, zlasti romskih žensk, o čemer pričajo naslednji dokumenti in dejavnosti:

—

resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2005 o položaju Romov v Evropski uniji (1),

| — | poročilo Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije „Romske ženske in dostop do zdravstvenega varstva: odpravljanje ovir“, |
| --- | --- |

—

poročilo Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije „Romske ženske in dostop do zdravstvenega varstva: odpravljanje ovir“,

| — | tehtno in vznemirljivo poročilo Komisije o položaju Romov v razširjeni Evropski uniji, s posebnim poudarkom na s spolom povezanimi vidiki njihovega položaja v Evropi (2), |
| --- | --- |

—

tehtno in vznemirljivo poročilo Komisije o položaju Romov v razširjeni Evropski uniji, s posebnim poudarkom na s spolom povezanimi vidiki njihovega položaja v Evropi (2),

| — | dejavnosti, ki jih financira Komisija, kot na primer študija v okviru programa Daphne o položaju romskih žensk v španskih zaporih, |
| --- | --- |

—

dejavnosti, ki jih financira Komisija, kot na primer študija v okviru programa Daphne o položaju romskih žensk v španskih zaporih,

| — | ob upoštevanju dejstva, da so številni organi Sveta Evrope izrazili nezadovoljstvo ob položaju Romov in romskih žensk v Evropi in so pozvali politike in zakonodajalce, naj popravijo nesprejemljivi položaj Romov, vključno z romskimi ženskami, in sicer z dokumenti, kot so:






  — | priporočilo 1203/1993 parlamentarne skupščine Sveta Evrope o Ciganih v Evropi, ki med drugim ugotavlja pomen izobraževanja romskih žensk, |
| --- | --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da so številni organi Sveta Evrope izrazili nezadovoljstvo ob položaju Romov in romskih žensk v Evropi in so pozvali politike in zakonodajalce, naj popravijo nesprejemljivi položaj Romov, vključno z romskimi ženskami, in sicer z dokumenti, kot so:

—

priporočilo 1203/1993 parlamentarne skupščine Sveta Evrope o Ciganih v Evropi, ki med drugim ugotavlja pomen izobraževanja romskih žensk,

| — | splošno priporočilo št. 3 (1998) Evropske komisije za boj proti rasizmu in nestrpnosti pri Svetu Evrope za oblikovanje politike o boju proti rasizmu in nestrpnosti do Romov/Ciganov, ki poudarja dvojno diskriminacijo s katero se soočajo romske ženske, |
| --- | --- |

—

splošno priporočilo št. 3 (1998) Evropske komisije za boj proti rasizmu in nestrpnosti pri Svetu Evrope za oblikovanje politike o boju proti rasizmu in nestrpnosti do Romov/Ciganov, ki poudarja dvojno diskriminacijo s katero se soočajo romske ženske,

| — | nedavno objavljeno poročilo Alvara Gila-Roblesa, komisarja za človekove pravice pri Svetu Evrope, „O položaju človekovih pravic Romov, Sintov in potujočih v Evropi“ (2006), |
| --- | --- |

—

nedavno objavljeno poročilo Alvara Gila-Roblesa, komisarja za človekove pravice pri Svetu Evrope, „O položaju človekovih pravic Romov, Sintov in potujočih v Evropi“ (2006),

| — | ob upoštevanju predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega inštituta za enakost med spoloma (KOM(2005)0081), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega inštituta za enakost med spoloma (KOM(2005)0081),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta OVSE za izboljšanje položaja Romov in Sintov na področju OVSE (3), ki poudarja načelo popolnega upoštevanja vseh interesov romskih žensk in zagotavljanja njihove udeležbe na vseh področjih življenja, pa tudi načelo sodelovanja „Rom Romu“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta OVSE za izboljšanje položaja Romov in Sintov na področju OVSE (3), ki poudarja načelo popolnega upoštevanja vseh interesov romskih žensk in zagotavljanja njihove udeležbe na vseh področjih življenja, pa tudi načelo sodelovanja „Rom Romu“,

| — | ob upoštevanju Pekinške deklaracije o pravicah žensk, katere člen 32 določa, da morajo države „povečati prizadevanje za zagotavljanje enakopravnega uživanja vseh človekovih pravic in temeljnih svoboščin vsem ženskam in dekletom, ki jim številne ovire otežujejo krepitev njihove vloge in razvoj“ (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pekinške deklaracije o pravicah žensk, katere člen 32 določa, da morajo države „povečati prizadevanje za zagotavljanje enakopravnega uživanja vseh človekovih pravic in temeljnih svoboščin vsem ženskam in dekletom, ki jim številne ovire otežujejo krepitev njihove vloge in razvoj“ (4),

| — | ob upoštevanju Splošnega priporočila XXVII o diskriminaciji Romov iz 57. seje Odbora Združenih narodov za odpravo rasne diskriminacije (2000), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošnega priporočila XXVII o diskriminaciji Romov iz 57. seje Odbora Združenih narodov za odpravo rasne diskriminacije (2000),

| — | ob upoštevanju dokumentacije, ki jo je skupaj s partnerskimi organizacijami zbral Evropski center za pravice Romov (ERRC) in jo predložil Odboru Združenih narodov za odpravo diskriminacije žensk (CEDAW) in ki se nanaša na države članice, pristopnice in kandidatke, ter ob upoštevanju priporočil Odbora ZN CEDAW glede položaja romskih žensk in potrebe po nujnih ukrepih, s katerimi bi rešili številne težave s katerimi se soočajo romske ženske v Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumentacije, ki jo je skupaj s partnerskimi organizacijami zbral Evropski center za pravice Romov (ERRC) in jo predložil Odboru Združenih narodov za odpravo diskriminacije žensk (CEDAW) in ki se nanaša na države članice, pristopnice in kandidatke, ter ob upoštevanju priporočil Odbora ZN CEDAW glede položaja romskih žensk in potrebe po nujnih ukrepih, s katerimi bi rešili številne težave s katerimi se soočajo romske ženske v Evropi,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (5),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (6),

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0148/2006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0148/2006),

| A. | ker je v Evropski uniji zaščita človekovih pravic zelo pomembna, in ker v tem času romske ženske spadajo med najbolj ogrožene skupine in posameznice v državah članicah ter v državah pristopnicah in kandidatkah, |
| --- | --- |

A.

ker je v Evropski uniji zaščita človekovih pravic zelo pomembna, in ker v tem času romske ženske spadajo med najbolj ogrožene skupine in posameznice v državah članicah ter v državah pristopnicah in kandidatkah,

| B. | ker obstajajo namigi, da kot rezultat patriarhalnih tradicij, veliko žensk, vključno z romskimi ženskami in deklicami, ne uživa polnega spoštovanja svojih svoboščin izbire pri vprašanjih, ki zadevajo najbolj temeljne odločitve v njihovem življenju, ter so tako ovirane pri uživanju svojih temeljnih človeških pravic, |
| --- | --- |

B.

ker obstajajo namigi, da kot rezultat patriarhalnih tradicij, veliko žensk, vključno z romskimi ženskami in deklicami, ne uživa polnega spoštovanja svojih svoboščin izbire pri vprašanjih, ki zadevajo najbolj temeljne odločitve v njihovem življenju, ter so tako ovirane pri uživanju svojih temeljnih človeških pravic,

| C. | ker so zakonodajalci in politiki EU sprejeli obsežno zakonodajo in razvili veliko politik, ki naj bi se soočile z dvojno slabostjo rasne diskriminacije in diskriminacije na podlagi spola ter njunimi skupnimi učinki, |
| --- | --- |

C.

ker so zakonodajalci in politiki EU sprejeli obsežno zakonodajo in razvili veliko politik, ki naj bi se soočile z dvojno slabostjo rasne diskriminacije in diskriminacije na podlagi spola ter njunimi skupnimi učinki,

| D. | ker evropski politiki in zakonodajalci še niso uspeli zagotoviti polne in učinkovite enakosti romskih žensk in njihove enakopravne vključenosti, z vsem dostojanstvom, ki jim pripada v evropskih družbah, |
| --- | --- |

D.

ker evropski politiki in zakonodajalci še niso uspeli zagotoviti polne in učinkovite enakosti romskih žensk in njihove enakopravne vključenosti, z vsem dostojanstvom, ki jim pripada v evropskih družbah,

| E. | ker se romske ženske soočajo s hudo diskriminacijo v različnih oblikah in z med seboj povezanimi učinki, spodbujajo pa jo zelo razširjenimi stereotipi, poznani kot „proti ciganstvo“, |
| --- | --- |

E.

ker se romske ženske soočajo s hudo diskriminacijo v različnih oblikah in z med seboj povezanimi učinki, spodbujajo pa jo zelo razširjenimi stereotipi, poznani kot „proti ciganstvo“,

| F. | ker raziskave kažejo, da je življenjska doba romskih žensk na nekaterih geografskih območjih krajša od življenjske dobe drugih žensk, |
| --- | --- |

F.

ker raziskave kažejo, da je življenjska doba romskih žensk na nekaterih geografskih območjih krajša od življenjske dobe drugih žensk,

| G. | ker obstaja obsežna dokumentacija o tem, da so romske ženske izključene še zlasti iz zdravstvenega varstva in imajo do njega dostop samo v primeru izjemne nuje in/ali poroda, |
| --- | --- |

G.

ker obstaja obsežna dokumentacija o tem, da so romske ženske izključene še zlasti iz zdravstvenega varstva in imajo do njega dostop samo v primeru izjemne nuje in/ali poroda,

| H. | ker so romske ženske v Evropi v zadnjih letih žrtve izjemnih primerov zlorabe človekovih pravic, zlasti napadov na njihovo telesno integriteto, vključno s prisilno sterilizacijo; ker so nekatere države članice že popravile krivice takšne zlorabe, druge pa morajo to še storiti, |
| --- | --- |

H.

ker so romske ženske v Evropi v zadnjih letih žrtve izjemnih primerov zlorabe človekovih pravic, zlasti napadov na njihovo telesno integriteto, vključno s prisilno sterilizacijo; ker so nekatere države članice že popravile krivice takšne zlorabe, druge pa morajo to še storiti,

| I. | ker je prepad v ravni izobrazbe med neromskimi in romskimi ženskami nesprejemljivo velik (7); ker veliko romskih deklic ni zaključilo osnovnošolskega izobraževanja (8), |
| --- | --- |

I.

ker je prepad v ravni izobrazbe med neromskimi in romskimi ženskami nesprejemljivo velik (7); ker veliko romskih deklic ni zaključilo osnovnošolskega izobraževanja (8),

| J. | ker rasno razločevanje v šolah in pristranski odnos učiteljev in uradniškega osebja še dodatno zmanjšuje nizko raven pričakovanj romskih staršev, zlasti v odnosu do hčerk, |
| --- | --- |

J.

ker rasno razločevanje v šolah in pristranski odnos učiteljev in uradniškega osebja še dodatno zmanjšuje nizko raven pričakovanj romskih staršev, zlasti v odnosu do hčerk,

| K. | ker je stopnja nezaposlenosti pri odraslih romskih ženskah marsikje nekajkrat višja kot pri ostalem odraslem ženskem prebivalstvu, |
| --- | --- |

K.

ker je stopnja nezaposlenosti pri odraslih romskih ženskah marsikje nekajkrat višja kot pri ostalem odraslem ženskem prebivalstvu,

| L. | ker velik delež romskih žensk po Evropi trenutno živi v stanovanjih, ki ogrožajo njihovo zdravje, marsikje pa živijo pod stalno grožnjo prisilne izselitve, |
| --- | --- |

L.

ker velik delež romskih žensk po Evropi trenutno živi v stanovanjih, ki ogrožajo njihovo zdravje, marsikje pa živijo pod stalno grožnjo prisilne izselitve,

| M. | ker so romske ženske pogosto med žrtvami trgovine z ljudmi v Evropi, |
| --- | --- |

M.

ker so romske ženske pogosto med žrtvami trgovine z ljudmi v Evropi,

| N. | ker je bila nedavno na Evropsko sodišče za človekove pravice vložena tožba proti Misija začasne uprave Združenih narodov na Kosovu (UNMIK), ki navaja izjemno škodo, povzročeno mnogim osebam, med drugim romskim ženskam in deklicam (9), |
| --- | --- |

N.

ker je bila nedavno na Evropsko sodišče za človekove pravice vložena tožba proti Misija začasne uprave Združenih narodov na Kosovu (UNMIK), ki navaja izjemno škodo, povzročeno mnogim osebam, med drugim romskim ženskam in deklicam (9),

| 1. | pozdravlja predlog za ustanovitev Inštituta Evropske unije za enakost spolov in poziva Inštitut, na se intenzivno osredotoči na položaj žensk, ki so žrtve večkratne diskriminacije, vključno z romskimi ženskami; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja predlog za ustanovitev Inštituta Evropske unije za enakost spolov in poziva Inštitut, na se intenzivno osredotoči na položaj žensk, ki so žrtve večkratne diskriminacije, vključno z romskimi ženskami;

| 2. | poziva organe oblasti v Uniji, da nemudoma raziščejo navajanja o izjemnih zlorabah človekovih pravic romskih žensk, nemudoma kaznujejo storilce in žrtvam priskrbijo ustrezno nadomestilo, in s tem v zvezi poziva države članice, naj uvrstijo med svoje prednostne naloge ukrepe, namenjene boljši zaščiti reproduktivnega in spolnega zdravja žensk, naj preprečijo in z zakonom prepovejo prisilno sterilizacijo in spodbujajo načrtovanje družine, alternativne ukrepe za zgodnje poroke ter spolno vzgojo, naj sprejmejo ukrepe, ki bodo učinkovito odpravili rasno razločevanje v porodnišnicah, zagotovijo razvoj programov za pomoč romskim žrtvam nasilja v družini, še posebej budno spremljajo trgovino z romskimi ženskami, in poziva Komisijo, naj podpre vladne pobude in pobude civilne družbe za reševanje teh težav in hkrati žrtvam zagotovi uživanje temeljnih človekovih pravic; |
| --- | --- |

2.

poziva organe oblasti v Uniji, da nemudoma raziščejo navajanja o izjemnih zlorabah človekovih pravic romskih žensk, nemudoma kaznujejo storilce in žrtvam priskrbijo ustrezno nadomestilo, in s tem v zvezi poziva države članice, naj uvrstijo med svoje prednostne naloge ukrepe, namenjene boljši zaščiti reproduktivnega in spolnega zdravja žensk, naj preprečijo in z zakonom prepovejo prisilno sterilizacijo in spodbujajo načrtovanje družine, alternativne ukrepe za zgodnje poroke ter spolno vzgojo, naj sprejmejo ukrepe, ki bodo učinkovito odpravili rasno razločevanje v porodnišnicah, zagotovijo razvoj programov za pomoč romskim žrtvam nasilja v družini, še posebej budno spremljajo trgovino z romskimi ženskami, in poziva Komisijo, naj podpre vladne pobude in pobude civilne družbe za reševanje teh težav in hkrati žrtvam zagotovi uživanje temeljnih človekovih pravic;

| 3. | poziva države članice, naj sprejmejo vrsto ukrepov, s katerimi bi zagotovili romskim ženskam sodelovanje pri pripravah, načrtovanju in izvajanju teh postopkov; |
| --- | --- |

3.

poziva države članice, naj sprejmejo vrsto ukrepov, s katerimi bi zagotovili romskim ženskam sodelovanje pri pripravah, načrtovanju in izvajanju teh postopkov;

| 4. | poziva države članice, naj sprejmejo minimalne standarde v okviru odprte metode sodelovanja, z namenom uporabe sklopa ukrepov, ki bo ženskam in deklicam zagotovil enak dostop do kakovostnega izobraževanja za vse, vključno s sprejetjem pozitivne zakonodaje, ki bo zahtevala enakopravno obravnavo v šolah in določila podrobnosti v načrtih, da bi s tem napravili konec ločenemu, ne dovolj kakovostnemu izobraževanju romskih otrok; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice, naj sprejmejo minimalne standarde v okviru odprte metode sodelovanja, z namenom uporabe sklopa ukrepov, ki bo ženskam in deklicam zagotovil enak dostop do kakovostnega izobraževanja za vse, vključno s sprejetjem pozitivne zakonodaje, ki bo zahtevala enakopravno obravnavo v šolah in določila podrobnosti v načrtih, da bi s tem napravili konec ločenemu, ne dovolj kakovostnemu izobraževanju romskih otrok;

| 5. | vztraja pri dejstvu, da se morajo romski otroci naučiti brati in pisati, kar mora biti prednostna naloga šole, v katerih se ti otroci izobražujejo; |
| --- | --- |

5.

vztraja pri dejstvu, da se morajo romski otroci naučiti brati in pisati, kar mora biti prednostna naloga šole, v katerih se ti otroci izobražujejo;

| 6. | poziva države članice, naj izboljšajo nastanitvene razmere Romov tako, da se v okviru nacionalne zakonodaje prizna pravica do ustrezne nastanitve, popravi sedanja pomanjkljiva zaščita, ki bi jo nacionalna zakonodaja morala nuditi posamezniku v primeru prisilne izselitve, da se ob posvetovanju s predstavniki prizadetih skupnosti sprejmejo celoviti načrti za financiranje izboljšanja življenjskih in nastanitvenih pogojev v območjih, ki imajo veliko romskega prebivalstva in naroči lokalnim oblastem, naj nemudoma priskrbijo primerno oskrbo s pitno vodo, elektriko, odvoz odpadkov, javni prevoz in ceste; |
| --- | --- |

6.

poziva države članice, naj izboljšajo nastanitvene razmere Romov tako, da se v okviru nacionalne zakonodaje prizna pravica do ustrezne nastanitve, popravi sedanja pomanjkljiva zaščita, ki bi jo nacionalna zakonodaja morala nuditi posamezniku v primeru prisilne izselitve, da se ob posvetovanju s predstavniki prizadetih skupnosti sprejmejo celoviti načrti za financiranje izboljšanja življenjskih in nastanitvenih pogojev v območjih, ki imajo veliko romskega prebivalstva in naroči lokalnim oblastem, naj nemudoma priskrbijo primerno oskrbo s pitno vodo, elektriko, odvoz odpadkov, javni prevoz in ceste;

| 7. | poziva države članice, naj spodbudijo socialno mešane nastanitve; |
| --- | --- |

7.

poziva države članice, naj spodbudijo socialno mešane nastanitve;

| 8. | poziva države članice, naj dajo na razpolago lokacije za nomadske Rome, kar jim bo omogočilo uživanje zadovoljivih standardov udobja in higiene; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice, naj dajo na razpolago lokacije za nomadske Rome, kar jim bo omogočilo uživanje zadovoljivih standardov udobja in higiene;

| 9. | zahteva ustrezno premestitev v varnejša stanovanja, zlasti za romske begunke, ki živijo na s svincem močno onesnaženem ozemlju v regiji Mitrovica na Kosovu; opozarja na začasno, nedavno prenovljeno lokacijo francoskega oporišča KFOR Osterode, ki je predvidena kot začasna rešitev; poziva Svet, Komisijo in države članice, naj priskrbijo zadostna sredstva za preseljevanje v kraj izvora; poudarja potrebo po krepitvi spoštovanja človekovih pravic, ob istočasnem nadaljevanju stabilizacijsko-pridružitvenega procesa; |
| --- | --- |

9.

zahteva ustrezno premestitev v varnejša stanovanja, zlasti za romske begunke, ki živijo na s svincem močno onesnaženem ozemlju v regiji Mitrovica na Kosovu; opozarja na začasno, nedavno prenovljeno lokacijo francoskega oporišča KFOR Osterode, ki je predvidena kot začasna rešitev; poziva Svet, Komisijo in države članice, naj priskrbijo zadostna sredstva za preseljevanje v kraj izvora; poudarja potrebo po krepitvi spoštovanja človekovih pravic, ob istočasnem nadaljevanju stabilizacijsko-pridružitvenega procesa;

| 10. | poziva države članice, naj romskim ženskam zagotovijo dostop do osnovnega, nujnega in preventivnega zdravstvenega varstva, razvijejo in izvajajo politike, ki bodo tudi najbolj izključenim skupnostim zagotovile celovit dostop do sistema zdravstvenega varstva, in v poklicno usposabljanje zdravstvenih delavcev uvedejo vzgojo za nepristranski odnos do posameznika; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice, naj romskim ženskam zagotovijo dostop do osnovnega, nujnega in preventivnega zdravstvenega varstva, razvijejo in izvajajo politike, ki bodo tudi najbolj izključenim skupnostim zagotovile celovit dostop do sistema zdravstvenega varstva, in v poklicno usposabljanje zdravstvenih delavcev uvedejo vzgojo za nepristranski odnos do posameznika;

| 11. | poziva vlade, naj zagotovijo, da so enaka obravnava in enake možnosti sestavni del zaposlitvene politike in politike socialne vključenosti, poziva, naj se lotijo težave zelo visoke stopnje brezposelnosti med romskimi ženskami in še posebej resnih ovir, ki jih predstavlja neposredna diskriminacija pri postopkih zaposlovanja; |
| --- | --- |

11.

poziva vlade, naj zagotovijo, da so enaka obravnava in enake možnosti sestavni del zaposlitvene politike in politike socialne vključenosti, poziva, naj se lotijo težave zelo visoke stopnje brezposelnosti med romskimi ženskami in še posebej resnih ovir, ki jih predstavlja neposredna diskriminacija pri postopkih zaposlovanja;

| 12. | poziva k sprejetju pojma „pozitivnih obvez“, ki državne in nedržavne subjekte zakonsko obvezujejo k zagotavljanju takšne zastopanosti romskih žensk, ki bo sorazmerna z njihovo prisotnostjo v lokalni skupnosti; |
| --- | --- |

12.

poziva k sprejetju pojma „pozitivnih obvez“, ki državne in nedržavne subjekte zakonsko obvezujejo k zagotavljanju takšne zastopanosti romskih žensk, ki bo sorazmerna z njihovo prisotnostjo v lokalni skupnosti;

| 13. | poziva vlade, naj preučijo ovire za samozaposlovanje romskih žensk in oblikujejo programe, ki bodo omogočili dostopno, hitro in poceni registracijo romskih podjetnic in samozaposlenih oseb, naj ustvarijo možnosti dostopnih kreditov - tudi z mikrokrediti - za financiranje podjetij romskih žensk, in poziva Komisijo, naj podpre te dejavnosti z ustreznim sistemom financiranja; |
| --- | --- |

13.

poziva vlade, naj preučijo ovire za samozaposlovanje romskih žensk in oblikujejo programe, ki bodo omogočili dostopno, hitro in poceni registracijo romskih podjetnic in samozaposlenih oseb, naj ustvarijo možnosti dostopnih kreditov - tudi z mikrokrediti - za financiranje podjetij romskih žensk, in poziva Komisijo, naj podpre te dejavnosti z ustreznim sistemom financiranja;

| 14. | priporoča, da države članice in Komisija spodbujata modele socialnega podjetništva, ki bodo namenjeni romskim ženskam; |
| --- | --- |

14.

priporoča, da države članice in Komisija spodbujata modele socialnega podjetništva, ki bodo namenjeni romskim ženskam;

| 15. | poziva Komisijo in Parlament, naj v okviru različnih skladov obravnavata kot horizontalni cilj razvijanje zmogljivosti in krepitev položaja romskih posameznic in njihovih organizacij pri udeležbi na področjih izobraževanja, zaposlovanja, vodenja in politike; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo in Parlament, naj v okviru različnih skladov obravnavata kot horizontalni cilj razvijanje zmogljivosti in krepitev položaja romskih posameznic in njihovih organizacij pri udeležbi na področjih izobraževanja, zaposlovanja, vodenja in politike;

| 16. | poziva Komisijo, naj prek mnogih ustreznih mehanizmov financiranja, ki jih ima na voljo, podpre dejavnosti, ki še posebej zadevajo romske ženske, in naj pregleda pravila za dodeljevanje vseh možnih sredstev ter zagotovi, da se bo v njih posebna določba nanašala na vključevanje romskih žensk, ter poziva države članice, naj podobno prakso izvajajo tudi na ravni nacionalnih, območnih in lokalnih institucij; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj prek mnogih ustreznih mehanizmov financiranja, ki jih ima na voljo, podpre dejavnosti, ki še posebej zadevajo romske ženske, in naj pregleda pravila za dodeljevanje vseh možnih sredstev ter zagotovi, da se bo v njih posebna določba nanašala na vključevanje romskih žensk, ter poziva države članice, naj podobno prakso izvajajo tudi na ravni nacionalnih, območnih in lokalnih institucij;

| 17. | priporoča, da Komisija sproži sodne postopke in na koncu odmeri odvračilne globe državam članicam, ki v nacionalno zakonodajo še niso prenesle direktiv proti diskriminaciji (10) in/ali jih v praksi in v odnosu do romskih žensk še ne izvajajo v celoti, ter da spremljajo izvajanje sodb, ki jih je izdalo Sodišče Evropskih skupnosti v primerih neskladnosti; |
| --- | --- |

17.

priporoča, da Komisija sproži sodne postopke in na koncu odmeri odvračilne globe državam članicam, ki v nacionalno zakonodajo še niso prenesle direktiv proti diskriminaciji (10) in/ali jih v praksi in v odnosu do romskih žensk še ne izvajajo v celoti, ter da spremljajo izvajanje sodb, ki jih je izdalo Sodišče Evropskih skupnosti v primerih neskladnosti;

| 18. | poziva institucije EU, da kot ključno merilo za ocenjevanje stanja pripravljenosti za pristop k Evropski uniji vzamejo razmere romskih žensk v državah kandidatkah, vključno z razmerami romskih žensk v tistih kandidatkah, ki niso tradicionalno ali neposredno povezane z romsko problematiko; |
| --- | --- |

18.

poziva institucije EU, da kot ključno merilo za ocenjevanje stanja pripravljenosti za pristop k Evropski uniji vzamejo razmere romskih žensk v državah kandidatkah, vključno z razmerami romskih žensk v tistih kandidatkah, ki niso tradicionalno ali neposredno povezane z romsko problematiko;

| 19. | priporoča, da države članice v polni meri izkoristijo politične postopke, kot na primer odprto metodo usklajevanja za razvoj in izvajanje politike, ki bo zagotavljala dejansko polno enakost romskih žensk; |
| --- | --- |

19.

priporoča, da države članice v polni meri izkoristijo politične postopke, kot na primer odprto metodo usklajevanja za razvoj in izvajanje politike, ki bo zagotavljala dejansko polno enakost romskih žensk;

| 20. | poziva institucije Unije, naj prevzamejo vodilno vlogo pri spodbujanju vlad k zbiranju in objavi podatkov o položaju romskih moških in žensk, razčlenjenih po spolu in etnični pripadnosti, na osnovi katerih bi izmerili napredek na področju izobraževanja, bivalnih razmer, zaposlovanja, zdravstvenega varstva in v drugih sektorjih; meni, da bi morala EU pozvati vlade k ozaveščanju zaposlenih v državni upravi in celotne javnosti o tem, da zbiranje podatkov o etnični pripadnosti ne ogroža posameznikove identifikacije, in spodbujati vlade k uporabi že obstoječih, varnih in inovativnih oblik metodologije; |
| --- | --- |

20.

poziva institucije Unije, naj prevzamejo vodilno vlogo pri spodbujanju vlad k zbiranju in objavi podatkov o položaju romskih moških in žensk, razčlenjenih po spolu in etnični pripadnosti, na osnovi katerih bi izmerili napredek na področju izobraževanja, bivalnih razmer, zaposlovanja, zdravstvenega varstva in v drugih sektorjih; meni, da bi morala EU pozvati vlade k ozaveščanju zaposlenih v državni upravi in celotne javnosti o tem, da zbiranje podatkov o etnični pripadnosti ne ogroža posameznikove identifikacije, in spodbujati vlade k uporabi že obstoječih, varnih in inovativnih oblik metodologije;

| 21. | opozarja, da je horizontalni pristop uspešen pri doseganju vsakoletne podpore organizacijam letnega Foruma romskih žensk, ki živijo v Evropski uniji; |
| --- | --- |

21.

opozarja, da je horizontalni pristop uspešen pri doseganju vsakoletne podpore organizacijam letnega Foruma romskih žensk, ki živijo v Evropski uniji;

| 22. | poziva Evropski center za spremljanje rasizma in ksenofobije, da spodbudi vrsto študij o vlogi medijev pri spodbujanju „proti ciganstva“, zlasti glede širjenja škodljivih stereotipov o romskih ženskah; |
| --- | --- |

22.

poziva Evropski center za spremljanje rasizma in ksenofobije, da spodbudi vrsto študij o vlogi medijev pri spodbujanju „proti ciganstva“, zlasti glede širjenja škodljivih stereotipov o romskih ženskah;

| 23. | glasno poziva, naj se vsi programi in projekti institucij EU in/ali držav članic, ki lahko vplivajo na romske ženske in so sprejete v njihovo korist, izvajajo ob tesnem posvetovanju z romskimi ženskami; |
| --- | --- |

23.

glasno poziva, naj se vsi programi in projekti institucij EU in/ali držav članic, ki lahko vplivajo na romske ženske in so sprejete v njihovo korist, izvajajo ob tesnem posvetovanju z romskimi ženskami;

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic, držav pristopnic in držav kandidatk. |
| --- | --- |

24.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic, držav pristopnic in držav kandidatk.

---

(1)  UL C 45 E, 23.2.2006, str. 129.

(2)  Generalni direktorat ES za zaposlovanje in socialne zadeve, enota D3, 2004.

(3)  PC.DEC/566, 2003.

(4)  Četrta svetovna konferenca o ženskah, Pekinška deklaracija in Pekinška platforma, 1995.

(5)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(6)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(7)  Po poročilih je v Romuniji, v nasprotju s 63 % žensk na splošno, samo 3 % romskih žensk dokončalo srednjo šolo (Inštitut za odprto družbo, Raziskava o izbranih izobraževalnih programih za Rome v srednji in vzhodni Evropi, 2000).

(8)  Poročilo „Past odvisnosti - kako se ji izogniti - Romi v srednji in vzhodni Evropi“, Program ZN za razvoj, Bratislava 2002.

(9)  Glej sporočilo za tisk Evropskega centra za pravice Romov „Žrtve zastrupitve s Kosova vlagajo tožbo na Evropsko sodišče za človekove pravice“, 20. februar 2006, na: www.errc.org.

(10)  Vključno z direktivami, sprejetimi v skladu s spremenjenim členom 13 Pogodbe ES, ki je sledila Amsterdamski pogodbi, in s tem povezanih direktiv, ki določajo obseg in domet prepovedi diskriminacije žensk v skladu z zakonodajo EU.

P6_TA(2006)0245

Ženske v oboroženih spopadih in njihova vloga pri obnovi po koncu konfliktov

Resolucija Evropskega parlamenta o položaju žensk v oboroženih spopadih in njihovi vlogi pri obnovi in demokratičnem procesu v državah po koncu konfliktov (2005/2215(INI))

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1325 (2000) z dne 31. oktobra 2000 o miru in varnosti žensk (v nadaljevanju UNSCR 1325 (2000), ki poudarja pomen enakopravnega sodelovanja in popolne udeležbe žensk pri vseh oblikah prizadevanja za vzdrževanje in širitev miru ter varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1325 (2000) z dne 31. oktobra 2000 o miru in varnosti žensk (v nadaljevanju UNSCR 1325 (2000), ki poudarja pomen enakopravnega sodelovanja in popolne udeležbe žensk pri vseh oblikah prizadevanja za vzdrževanje in širitev miru ter varnosti,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. novembra 2000 o sodelovanju žensk pri mirnem reševanju sporov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. novembra 2000 o sodelovanju žensk pri mirnem reševanju sporov (1),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije ZN o človekovih pravicah z dne 10. decembra 1948 ter Dunajske deklaracije in akcijskega programa, sprejetih na svetovni konferenci o človekovih pravicah, ki je potekala od 14. do 25. junija 1993, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije ZN o človekovih pravicah z dne 10. decembra 1948 ter Dunajske deklaracije in akcijskega programa, sprejetih na svetovni konferenci o človekovih pravicah, ki je potekala od 14. do 25. junija 1993,

| — | ob upoštevanju poročila Generalnega sekretarja Združenih narodov o posebnih zaščitnih ukrepih proti izkoriščanju in spolnem nasilju (ST/SGB/2003/13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Generalnega sekretarja Združenih narodov o posebnih zaščitnih ukrepih proti izkoriščanju in spolnem nasilju (ST/SGB/2003/13),

| — | ob upoštevanju Deklaracije ZN o odpravi nasilja nad ženskami z dne 20. decembra 1993 (2) in Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije ZN o odpravi nasilja nad ženskami z dne 20. decembra 1993 (2) in Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989,

| — | ob upoštevanju Konvencije ZN za odpravo vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW) z dne 18. decembra 1979 in njenega neobveznega protokola, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije ZN za odpravo vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW) z dne 18. decembra 1979 in njenega neobveznega protokola,

| — | ob upoštevanju Konvencije ZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju z dne 10. decembra 1984 in Deklaracije 3318 ZN o varstvu žensk in otrok v izrednih razmerah in oboroženih spopadih (3), zlasti odstavka 4 Deklaracije z dne 14. decembra 1974, na podlagi katerega je treba sprejeti učinkovite ukrepe za prepoved preganjanja, mučenja, nasilja ali ponižujočega ravnanja z ženskami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije ZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju z dne 10. decembra 1984 in Deklaracije 3318 ZN o varstvu žensk in otrok v izrednih razmerah in oboroženih spopadih (3), zlasti odstavka 4 Deklaracije z dne 14. decembra 1974, na podlagi katerega je treba sprejeti učinkovite ukrepe za prepoved preganjanja, mučenja, nasilja ali ponižujočega ravnanja z ženskami,

| — | ob upoštevanju Resolucije 1265 (1999) Varnostnega sveta Združenih narodov o zaščiti civilistov v oboroženih spopadih z dne 17. septembra 1999, zlasti odstavka 14 Resolucije, v skladu s katerim se bo osebje Združenih narodov, vključeno v dejavnosti vzpostavljanja, vzdrževanja in utrjevanja miru, ustrezno usposabljalo, zlasti v zvezi s človekovimi pravicami, vključno z določbami o posebnostih glede na spol, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Resolucije 1265 (1999) Varnostnega sveta Združenih narodov o zaščiti civilistov v oboroženih spopadih z dne 17. septembra 1999, zlasti odstavka 14 Resolucije, v skladu s katerim se bo osebje Združenih narodov, vključeno v dejavnosti vzpostavljanja, vzdrževanja in utrjevanja miru, ustrezno usposabljalo, zlasti v zvezi s človekovimi pravicami, vključno z določbami o posebnostih glede na spol,

| — | ob upoštevanju Resolucije ZN o sodelovanju žensk pri krepitvi mednarodnega miru in varnosti z dne 15. decembra 1975 (4), Deklaracije 3763 Generalne skupščine Združenih narodov o sodelovanju žensk pri dejavnostih za mir in mednarodno sodelovanje z dne 3. decembra 1982 (5), zlasti odstavka 12 Deklaracije, o konkretnih ukrepih, ki jih je treba sprejeti za okrepitev sodelovanja žensk pri prizadevanju za mir, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Resolucije ZN o sodelovanju žensk pri krepitvi mednarodnega miru in varnosti z dne 15. decembra 1975 (4), Deklaracije 3763 Generalne skupščine Združenih narodov o sodelovanju žensk pri dejavnostih za mir in mednarodno sodelovanje z dne 3. decembra 1982 (5), zlasti odstavka 12 Deklaracije, o konkretnih ukrepih, ki jih je treba sprejeti za okrepitev sodelovanja žensk pri prizadevanju za mir,

| — | ob upoštevanju Pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanja, sprejetih na četrti svetovni konferenci Združenih narodov o ženskah, ki je potekala od 4. do 15. septembra 1995, zlasti oddelka E o kritičnem vprašanju žensk v oboroženih konfliktih, in dokumenta, sprejetega ob koncu posebne seje Združenih narodov Peking +5 in Peking+10, ki je potekala od 5. do 9. junija 2000, zlasti odstavka 13 o ovirah enakovrednemu sodelovanju žensk pri prizadevanju za vzpostavljanje miru ter odstavka 124 o enakovredni prisotnosti moških in žensk v misijah za ohranjanje miru in pri mirovnih pogajanjih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanja, sprejetih na četrti svetovni konferenci Združenih narodov o ženskah, ki je potekala od 4. do 15. septembra 1995, zlasti oddelka E o kritičnem vprašanju žensk v oboroženih konfliktih, in dokumenta, sprejetega ob koncu posebne seje Združenih narodov Peking +5 in Peking+10, ki je potekala od 5. do 9. junija 2000, zlasti odstavka 13 o ovirah enakovrednemu sodelovanju žensk pri prizadevanju za vzpostavljanje miru ter odstavka 124 o enakovredni prisotnosti moških in žensk v misijah za ohranjanje miru in pri mirovnih pogajanjih,

| — | ob upoštevanju Rimskega statuta o ustanovitvi Mednarodnega kazenskega sodišča, sprejetega 17. julija 1998, zlasti členov 7 in 8 Statuta, ki kot hudodelstva zoper človečnost in vojna hudodelstva navajata posilstvo, spolno suženjstvo, prisilno nosečnost, prisilno sterilizacijo in katero koli drugo obliko spolnega nasilja ter jih opredelita tudi kot oblike mučenja in huda vojna hudodelstva, ne glede na to, ali so to sistematična dejanja ali ne, v mednarodnih ali notranjih konfliktih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rimskega statuta o ustanovitvi Mednarodnega kazenskega sodišča, sprejetega 17. julija 1998, zlasti členov 7 in 8 Statuta, ki kot hudodelstva zoper človečnost in vojna hudodelstva navajata posilstvo, spolno suženjstvo, prisilno nosečnost, prisilno sterilizacijo in katero koli drugo obliko spolnega nasilja ter jih opredelita tudi kot oblike mučenja in huda vojna hudodelstva, ne glede na to, ali so to sistematična dejanja ali ne, v mednarodnih ali notranjih konfliktih,

| — | ob upoštevanju Ženevskih konvencij iz leta 1949 in njihovih dodatnih protokolov iz leta 1977, v skladu s katerimi so ženske zaščitene pred posilstvom in vsemi ostalimi oblikami spolnega nasilja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ženevskih konvencij iz leta 1949 in njihovih dodatnih protokolov iz leta 1977, v skladu s katerimi so ženske zaščitene pred posilstvom in vsemi ostalimi oblikami spolnega nasilja,

| — | ob upoštevanju Resolucije 1385 (2004) in Priporočila 1665 (2004) Parlamentarne skupščine Sveta Evrope o „Preprečevanju in reševanju konfliktov: vloga žensk“, ki sta bila sprejeta 23. junija 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Resolucije 1385 (2004) in Priporočila 1665 (2004) Parlamentarne skupščine Sveta Evrope o „Preprečevanju in reševanju konfliktov: vloga žensk“, ki sta bila sprejeta 23. junija 2004,

| — | ob upoštevanju resolucije, sprejete na 5. evropski ministrski konferenci o enakosti med spoloma, ki je potekala 22. in 23. januarja 2003 v Skopju, z naslovom „Vloga žensk in moških pri preprečevanju konfliktov, utrjevanju miru in demokratičnih procesih po konfliktih - vidik enakosti med spoloma“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije, sprejete na 5. evropski ministrski konferenci o enakosti med spoloma, ki je potekala 22. in 23. januarja 2003 v Skopju, z naslovom „Vloga žensk in moških pri preprečevanju konfliktov, utrjevanju miru in demokratičnih procesih po konfliktih - vidik enakosti med spoloma“,

| — | ob upoštevanju deklaracije „Enakost spolov: bistveno vprašanje v spreminjajočih se družbah“ in njenega Akcijskega programa, ki sta bila sprejeta na navedeni 5. evropski ministrski konferenci, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije „Enakost spolov: bistveno vprašanje v spreminjajočih se družbah“ in njenega Akcijskega programa, ki sta bila sprejeta na navedeni 5. evropski ministrski konferenci,

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 14/04 Ministrskega sveta OVSE 7. decembra 2004 v Sofiji o Akcijskem načrtu OVSE 2004 za spodbujanje enakosti spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 14/04 Ministrskega sveta OVSE 7. decembra 2004 v Sofiji o Akcijskem načrtu OVSE 2004 za spodbujanje enakosti spolov,

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 14/05 Ministrskega sveta OVSE z dne 6. decembra 2005 v Ljubljani o ženskah pri preprečevanju konfliktov, kriznem upravljanju in rehabilitaciji po konfliktu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 14/05 Ministrskega sveta OVSE z dne 6. decembra 2005 v Ljubljani o ženskah pri preprečevanju konfliktov, kriznem upravljanju in rehabilitaciji po konfliktu,

| — | ob upoštevanju Priporočila 5 (2002) Odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam o zaščiti žensk pred nasiljem, zlasti v zvezi z nasiljem v času pred in po konfliktih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila 5 (2002) Odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam o zaščiti žensk pred nasiljem, zlasti v zvezi z nasiljem v času pred in po konfliktih,

| — | ob upoštevanju „operativnega dokumenta“ Sveta o izvajanju UNSCR 1325 (2000) v okviru evropske varnostne in obrambne politike (EVOP), sprejetega novembra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju „operativnega dokumenta“ Sveta o izvajanju UNSCR 1325 (2000) v okviru evropske varnostne in obrambne politike (EVOP), sprejetega novembra 2005,

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter mnenja Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A6-0159/2006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter mnenja Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A6-0159/2006),

| A. | ker so ženske kot del civilnega prebivalstva, tako kot otroci in starejši ljudje, med konfliktom žrtve vsakovrstnih zlorab, vključno s spolnimi zlorabami, |
| --- | --- |

A.

ker so ženske kot del civilnega prebivalstva, tako kot otroci in starejši ljudje, med konfliktom žrtve vsakovrstnih zlorab, vključno s spolnimi zlorabami,

| B. | ker v številnih primerih nasilja nad ženskami v oboroženih spopadih ne gre le za fizične in/ali spolne zlorabe, temveč tudi za kršitev njihovih gospodarskih, socialnih in kulturnih pravic, |
| --- | --- |

B.

ker v številnih primerih nasilja nad ženskami v oboroženih spopadih ne gre le za fizične in/ali spolne zlorabe, temveč tudi za kršitev njihovih gospodarskih, socialnih in kulturnih pravic,

| C. | ker so globlji vzroki ranljivosti žensk v primeru konflikta pogosto v splošnem socialnem podcenjevanju in v omejenem dostopu, zlasti do izobraževanja in zaposlovanja, ter je zato emancipacija žensk osnovni pogoj za boj proti nasilju, vezanim na spol, v oboroženih spopadih, |
| --- | --- |

C.

ker so globlji vzroki ranljivosti žensk v primeru konflikta pogosto v splošnem socialnem podcenjevanju in v omejenem dostopu, zlasti do izobraževanja in zaposlovanja, ter je zato emancipacija žensk osnovni pogoj za boj proti nasilju, vezanim na spol, v oboroženih spopadih,

| D. | ker se posilstva in brutalno spolno ravnanje uporabljajo kot vojno orožje za poniževanje in psihološko oslabitev nasprotnika, vendar žrtve teh dejanj lastna skupnost pogosto zaznamuje, zavrne, trpinči ali včasih celo ubije, da si povrne svoj ugled, |
| --- | --- |

D.

ker se posilstva in brutalno spolno ravnanje uporabljajo kot vojno orožje za poniževanje in psihološko oslabitev nasprotnika, vendar žrtve teh dejanj lastna skupnost pogosto zaznamuje, zavrne, trpinči ali včasih celo ubije, da si povrne svoj ugled,

| E. | poudarja dejstvo, da je zgodovina pokazala, da v vojnah sodelujejo večinoma moški in da bi zato posebne sposobnosti žensk za dialog in nenasilje lahko zelo pozitivno prispevale k mirnemu preprečevanju in obvladovanju konfliktov, |
| --- | --- |

E.

poudarja dejstvo, da je zgodovina pokazala, da v vojnah sodelujejo večinoma moški in da bi zato posebne sposobnosti žensk za dialog in nenasilje lahko zelo pozitivno prispevale k mirnemu preprečevanju in obvladovanju konfliktov,

| F. | ker imajo v obdobju konflikta ženske težave z dostopom do storitev reproduktivne nege, ki jo kot ženske potrebujejo, kot so kontracepcija, zdravljenje spolno prenosljivih bolezni, nega v času pred porodom in predčasna prekinitev nosečnosti na željo ženske, porod, nega po porodu in zdravljenje v menopavzi, |
| --- | --- |

F.

ker imajo v obdobju konflikta ženske težave z dostopom do storitev reproduktivne nege, ki jo kot ženske potrebujejo, kot so kontracepcija, zdravljenje spolno prenosljivih bolezni, nega v času pred porodom in predčasna prekinitev nosečnosti na željo ženske, porod, nega po porodu in zdravljenje v menopavzi,

| G. | ker prostovoljne ali prisilne spolne storitve brez dostopa žensk do zaščite lahko spodbujajo širjenje spolno prenosljivih bolezni, kot je HIV, in ker do tega prihaja zlasti v času konfliktov in v taboriščih razseljenih oseb, |
| --- | --- |

G.

ker prostovoljne ali prisilne spolne storitve brez dostopa žensk do zaščite lahko spodbujajo širjenje spolno prenosljivih bolezni, kot je HIV, in ker do tega prihaja zlasti v času konfliktov in v taboriščih razseljenih oseb,

| H. | ker imajo ženske, ki so žrtve spolnih zlorab v obdobju konflikta, redko možnost pridobiti zaščito, psihološko pomoč, zdravstveno nego in pravna sredstva, kar bi jim omogočilo premagati trpljenje in zagotoviti kaznovanje tistih, ki so proti njim zagrešili kazniva dejanja, |
| --- | --- |

H.

ker imajo ženske, ki so žrtve spolnih zlorab v obdobju konflikta, redko možnost pridobiti zaščito, psihološko pomoč, zdravstveno nego in pravna sredstva, kar bi jim omogočilo premagati trpljenje in zagotoviti kaznovanje tistih, ki so proti njim zagrešili kazniva dejanja,

| I. | ker se nasilje v družini, ki obstaja v vseh konfliktnih razmerah, ne zmanjša v obdobju po konfliktu, ko se bojevniki vračajo domov, |
| --- | --- |

I.

ker se nasilje v družini, ki obstaja v vseh konfliktnih razmerah, ne zmanjša v obdobju po konfliktu, ko se bojevniki vračajo domov,

| J. | ker so povsod po svetu ženske, ki delajo za mir, uporabile svoja prostovoljna omrežja za vzpostavitev dialoga med vojskujočimi se stranmi in iskanje pravice za izginule sorodnike, |
| --- | --- |

J.

ker so povsod po svetu ženske, ki delajo za mir, uporabile svoja prostovoljna omrežja za vzpostavitev dialoga med vojskujočimi se stranmi in iskanje pravice za izginule sorodnike,

| K. | ker mirovna gibanja, ki so jih sprožile ženske, niso vedno zavestno usmerjena v spreminjanje družbenih odnosov in pravil, ki določajo razmerja moči med moškimi in ženskami, |
| --- | --- |

K.

ker mirovna gibanja, ki so jih sprožile ženske, niso vedno zavestno usmerjena v spreminjanje družbenih odnosov in pravil, ki določajo razmerja moči med moškimi in ženskami,

| L. | ker sta prisotnost žensk v pogajanjih in njihova aktivna vlogi pri mirnem prehodu nujna, vendar ne zadostna koraka na poti v demokracijo, in ker te ženske potrebujejo podporo in spremstvo na politični poti, |
| --- | --- |

L.

ker sta prisotnost žensk v pogajanjih in njihova aktivna vlogi pri mirnem prehodu nujna, vendar ne zadostna koraka na poti v demokracijo, in ker te ženske potrebujejo podporo in spremstvo na politični poti,

| M. | ker je nekaterim izjemnim ženskam, kot sta Hélène Sirleaf v Liberiji in Micheline Bachelet v Čilu, uspel prehod od političnega odpora do najvišjih državnih funkcij, vendar je takih primerov še vedno premalo, |
| --- | --- |

M.

ker je nekaterim izjemnim ženskam, kot sta Hélène Sirleaf v Liberiji in Micheline Bachelet v Čilu, uspel prehod od političnega odpora do najvišjih državnih funkcij, vendar je takih primerov še vedno premalo,

| N. | ker komisije za resnico in spravo olajšajo postopek sprave v družbah, v katerih so se nedavno končali konflikti, vendar ženske v njih še vedno premalo sodelujejo, |
| --- | --- |

N.

ker komisije za resnico in spravo olajšajo postopek sprave v družbah, v katerih so se nedavno končali konflikti, vendar ženske v njih še vedno premalo sodelujejo,

| O. | ker je treba pozdraviti pobude nekaterih držav ali mednarodnih organizacij za vključitev tega vidika enakosti med spoloma in jih postaviti za primere dobre prakse, |
| --- | --- |

O.

ker je treba pozdraviti pobude nekaterih držav ali mednarodnih organizacij za vključitev tega vidika enakosti med spoloma in jih postaviti za primere dobre prakse,

| P. | ker so bile ženske vedno bojevnice in odporniške borke, vendar so danes uradno del oboroženih sil številnih držav, kar se kaže kot izraz enakosti spolov, |
| --- | --- |

P.

ker so bile ženske vedno bojevnice in odporniške borke, vendar so danes uradno del oboroženih sil številnih držav, kar se kaže kot izraz enakosti spolov,

| Q. | ker je pojav samomorilskih napadalk razmeroma nov, omejen v razsežnostih in prostoru na države z islamsko tradicijo in ker redke ženske postanejo samomorilske napadalke, |
| --- | --- |

Q.

ker je pojav samomorilskih napadalk razmeroma nov, omejen v razsežnostih in prostoru na države z islamsko tradicijo in ker redke ženske postanejo samomorilske napadalke,

| R. | ker je odločilni dejavnik, zaradi katerega ženske stopijo na to pot, pogosto brezupen položaj na političnem, osebnem in socialnem področju, s katerim so soočene, |
| --- | --- |

R.

ker je odločilni dejavnik, zaradi katerega ženske stopijo na to pot, pogosto brezupen položaj na političnem, osebnem in socialnem področju, s katerim so soočene,

| S. | ker današnji fundamentalizem poskuša upravičiti mučeništvo, ženske, ki sodelujejo v odporniških gibanjih, in aktivistke, ki si prizadevajo za družbeno enakopravnost, pa so dovzetne za takšno sporočilo, |
| --- | --- |

S.

ker današnji fundamentalizem poskuša upravičiti mučeništvo, ženske, ki sodelujejo v odporniških gibanjih, in aktivistke, ki si prizadevajo za družbeno enakopravnost, pa so dovzetne za takšno sporočilo,

| T. | ker je zaradi močnega osredotočanja medijev na samomorilske napade, ta pojav še bolj privlačen za občutljive mlade ljudi, spričo časti, ki po njihovi smrti pripade njihovim družinam, |
| --- | --- |

T.

ker je zaradi močnega osredotočanja medijev na samomorilske napade, ta pojav še bolj privlačen za občutljive mlade ljudi, spričo časti, ki po njihovi smrti pripade njihovim družinam,

| 1. | poudarja potrebo po tem, da se vidik enakosti med spoloma kot pomemben element vključi v mirovne raziskave, v preprečevanje in reševanje konfliktov, v mirovne operacije ter sanacijo in obnovo po konfliktih in da mora biti vidik enakopravnosti med spoloma sestavni del programov za delo na terenu; |
| --- | --- |

1.

poudarja potrebo po tem, da se vidik enakosti med spoloma kot pomemben element vključi v mirovne raziskave, v preprečevanje in reševanje konfliktov, v mirovne operacije ter sanacijo in obnovo po konfliktih in da mora biti vidik enakopravnosti med spoloma sestavni del programov za delo na terenu;

Ženske kot žrtve vojne

| 2. | opozarja na pomen dostopnosti storitev za reproduktivno zdravje v konfliktnih razmerah in v begunskih taboriščih, tako v času konflikta kot po njem, saj se brez teh storitev poviša stopnja smrtnosti mater in dojenčkov, širijo pa se tudi spolno prenosljive bolezni; poudarja, da so zaradi nasilja v družini, prostitucije in posilstev, ki se pojavljajo v teh razmerah, te storitve še bolj prednostne, vključno z možnostjo žensk, da rodijo v bolnišničnem okolju brez predhodnega dovoljenja moškega družinskega člana ali da prekinejo neželeno nosečnost in imajo dostop do psihološke pomoči; podpira zagotavljanje takojšnjega dostopa do postkoitalne kontracepcije, vsem ženskam in dekletom, ki so bile žrtve posilstva; meni, da bodo ukrepi za zagotavljanje popolnega spoštovanja spolnih in reproduktivnih pravic pripomogli k zmanjšanju spolnega nasilja, do katerega pride v konfliktnih razmerah; |
| --- | --- |

2.

opozarja na pomen dostopnosti storitev za reproduktivno zdravje v konfliktnih razmerah in v begunskih taboriščih, tako v času konflikta kot po njem, saj se brez teh storitev poviša stopnja smrtnosti mater in dojenčkov, širijo pa se tudi spolno prenosljive bolezni; poudarja, da so zaradi nasilja v družini, prostitucije in posilstev, ki se pojavljajo v teh razmerah, te storitve še bolj prednostne, vključno z možnostjo žensk, da rodijo v bolnišničnem okolju brez predhodnega dovoljenja moškega družinskega člana ali da prekinejo neželeno nosečnost in imajo dostop do psihološke pomoči; podpira zagotavljanje takojšnjega dostopa do postkoitalne kontracepcije, vsem ženskam in dekletom, ki so bile žrtve posilstva; meni, da bodo ukrepi za zagotavljanje popolnega spoštovanja spolnih in reproduktivnih pravic pripomogli k zmanjšanju spolnega nasilja, do katerega pride v konfliktnih razmerah;

| 3. | poudarja odgovornost vseh držav za to, da se konča nekaznovanost in se sodno preganja odgovorne za genocide, zločine proti človeštvu, vojne zločine, vključno s spolnim nasiljem nad ženskami in dekleti, kamor sodijo posilstva, spolno suženjstvo, prisilna prostitucija, vsiljena nosečnost, prisilna sterilizacija in vsaka druga primerljivo resna oblika spolnega nasilja, da se te zločine prepozna in obsodi kot zločine proti človeštvu in kot vojne zločine ter v zvezi s tem poudarja potrebo, da se ti zločini izključijo iz ukrepov pomilostitve, kjer je to izvedljivo; |
| --- | --- |

3.

poudarja odgovornost vseh držav za to, da se konča nekaznovanost in se sodno preganja odgovorne za genocide, zločine proti človeštvu, vojne zločine, vključno s spolnim nasiljem nad ženskami in dekleti, kamor sodijo posilstva, spolno suženjstvo, prisilna prostitucija, vsiljena nosečnost, prisilna sterilizacija in vsaka druga primerljivo resna oblika spolnega nasilja, da se te zločine prepozna in obsodi kot zločine proti človeštvu in kot vojne zločine ter v zvezi s tem poudarja potrebo, da se ti zločini izključijo iz ukrepov pomilostitve, kjer je to izvedljivo;

| 4. | zahteva, da imajo ženske, ki so žrtve zlorab in nasilja med konflikti, možnost vložiti pritožbo pred mednarodnimi sodišči pod pogoji, ki spoštujejo njihovo dostojanstvo, in da jih ta sodišča zaščitijo pred fizičnim nasiljem in duševnimi pretresi, do katerih bi lahko prišlo spričo zaslišanj v razmerah, ko se ne upošteva duševnih pretresov; zahteva, da imajo v takšnih primerih prizadete ženske možnost doseči zadoščenje tako v civilnem kot v kazenskem okviru in da se izvajajo programi pomoči, s katerimi se jim pomaga pri ponovni v gospodarski, socialni in psihološki vključitvi; |
| --- | --- |

4.

zahteva, da imajo ženske, ki so žrtve zlorab in nasilja med konflikti, možnost vložiti pritožbo pred mednarodnimi sodišči pod pogoji, ki spoštujejo njihovo dostojanstvo, in da jih ta sodišča zaščitijo pred fizičnim nasiljem in duševnimi pretresi, do katerih bi lahko prišlo spričo zaslišanj v razmerah, ko se ne upošteva duševnih pretresov; zahteva, da imajo v takšnih primerih prizadete ženske možnost doseči zadoščenje tako v civilnem kot v kazenskem okviru in da se izvajajo programi pomoči, s katerimi se jim pomaga pri ponovni v gospodarski, socialni in psihološki vključitvi;

| 5. | meni, da je prekinitev izkoriščanja otrok bojevnikov v konfliktih, vključno z mladimi dekleti, ki so žrtve pravega spolnega suženjstva, prednostna naloga; vztraja, da se za te otroke pripravijo dolgoročni psihološki, socialni, izobraževalni in gospodarski programi; |
| --- | --- |

5.

meni, da je prekinitev izkoriščanja otrok bojevnikov v konfliktih, vključno z mladimi dekleti, ki so žrtve pravega spolnega suženjstva, prednostna naloga; vztraja, da se za te otroke pripravijo dolgoročni psihološki, socialni, izobraževalni in gospodarski programi;

| 6. | obsoja nasilje nad ženskami v vseh okoliščinah, glede spolnega izkoriščanja otrok, deklet in žensk v oboroženih konfliktih in begunskih taboriščih pa poziva k popolni nepopustljivosti; zahteva stroge upravne in kazenske sankcije za humanitarno osebje, predstavnike mednarodnih organizacij, pripadnike mirovnih sil in diplomate, ki nosijo krivdo za takšno izkoriščanje; |
| --- | --- |

6.

obsoja nasilje nad ženskami v vseh okoliščinah, glede spolnega izkoriščanja otrok, deklet in žensk v oboroženih konfliktih in begunskih taboriščih pa poziva k popolni nepopustljivosti; zahteva stroge upravne in kazenske sankcije za humanitarno osebje, predstavnike mednarodnih organizacij, pripadnike mirovnih sil in diplomate, ki nosijo krivdo za takšno izkoriščanje;

| 7. | želi, da se z meddisciplinarnimi programi zagotovijo proračunska sredstva za boj proti problemu nasilja v družinah, ki se v obdobju po rešitvi konflikta znatno poveča zaradi splošno razširjene brutalnosti, proti fizični in gospodarski negotovosti ter travmam, ki jih prestajajo tudi moški; ugotavlja, da je nasilje v družinah v obdobju po rešitvi konfliktov zapostavljeno vprašanje, ki se mu namenja le malo pozornosti, vendar to nasilje že pred začetkom konflikta vzdržuje obstoječ odnos med spoloma in povečuje travme žensk, ki so žrtve (spolnega) nasilja; |
| --- | --- |

7.

želi, da se z meddisciplinarnimi programi zagotovijo proračunska sredstva za boj proti problemu nasilja v družinah, ki se v obdobju po rešitvi konflikta znatno poveča zaradi splošno razširjene brutalnosti, proti fizični in gospodarski negotovosti ter travmam, ki jih prestajajo tudi moški; ugotavlja, da je nasilje v družinah v obdobju po rešitvi konfliktov zapostavljeno vprašanje, ki se mu namenja le malo pozornosti, vendar to nasilje že pred začetkom konflikta vzdržuje obstoječ odnos med spoloma in povečuje travme žensk, ki so žrtve (spolnega) nasilja;

| 8. | poudarja, da je veliko število žensk in otrok med begunci in notranje razseljenimi osebami, ki so jih registrirali mednarodni organi zaradi oboroženih spopadov in državljanskih vojn, zelo zaskrbljujoče; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je veliko število žensk in otrok med begunci in notranje razseljenimi osebami, ki so jih registrirali mednarodni organi zaradi oboroženih spopadov in državljanskih vojn, zelo zaskrbljujoče;

| 9. | opozarja na posebne potrebe žensk in deklet v povezavi z odstranjevanjem min in poudarja dejstvo, da - četudi naj bi bile protipehotne mine uporabljene v vojnih razmerah - so te največkrat ubile ali pohabile ženske, otroke in običajne moške, s čimer jim je bila odvzeta možnost, da bi si sami zaslužili sredstva za preživetje; ponovno poudarja dejstvo, da si mora EU prizadevati za nadaljnje spoštovanje konvencije iz Ottawe o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju, zlasti v Afriki in deloma v Evropi ter drugje; poziva EU, naj okrepi prizadevanja za čiščenje minskih polj na področjih, kjer so se konflikti končali, ter zagotovi zdravljenje in rehabilitacijo žrtev ter pripravo zemljišč, ki so bila minirana, tako da lahko ljudje na njih ponovno varno živijo in delajo; |
| --- | --- |

9.

opozarja na posebne potrebe žensk in deklet v povezavi z odstranjevanjem min in poudarja dejstvo, da - četudi naj bi bile protipehotne mine uporabljene v vojnih razmerah - so te največkrat ubile ali pohabile ženske, otroke in običajne moške, s čimer jim je bila odvzeta možnost, da bi si sami zaslužili sredstva za preživetje; ponovno poudarja dejstvo, da si mora EU prizadevati za nadaljnje spoštovanje konvencije iz Ottawe o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju, zlasti v Afriki in deloma v Evropi ter drugje; poziva EU, naj okrepi prizadevanja za čiščenje minskih polj na področjih, kjer so se konflikti končali, ter zagotovi zdravljenje in rehabilitacijo žrtev ter pripravo zemljišč, ki so bila minirana, tako da lahko ljudje na njih ponovno varno živijo in delajo;

Ženske kot mirovnice

| 10. | izpostavlja pozitivno vlogo žensk pri reševanju konfliktov in poziva Komisijo in države članice, da zagotovijo ustrezno tehnično in finančno pomoč za programe, ki bodo ženskam omogočili polno udeležbo pri vodenju mirovnih pogajanj ter dali ženskam v civilni družbi večjo moč; |
| --- | --- |

10.

izpostavlja pozitivno vlogo žensk pri reševanju konfliktov in poziva Komisijo in države članice, da zagotovijo ustrezno tehnično in finančno pomoč za programe, ki bodo ženskam omogočili polno udeležbo pri vodenju mirovnih pogajanj ter dali ženskam v civilni družbi večjo moč;

| 11. | poudarja pozitivno vlogo žensk pri obnovi po končanem konfliktu in zlasti pri programih za razorožitev, demobilizacijo in reintegracijo, zlasti kadar so ti programi namenjeni otrokom vojakom; poziva države članice, da ženskam zagotovijo polno udeležbo pri programih za razorožitev, demobilizacijo in reintegracijo, zlasti da oblikujejo omenjene programe tako, da vključujejo reintegracijo otrok vojakov; |
| --- | --- |

11.

poudarja pozitivno vlogo žensk pri obnovi po končanem konfliktu in zlasti pri programih za razorožitev, demobilizacijo in reintegracijo, zlasti kadar so ti programi namenjeni otrokom vojakom; poziva države članice, da ženskam zagotovijo polno udeležbo pri programih za razorožitev, demobilizacijo in reintegracijo, zlasti da oblikujejo omenjene programe tako, da vključujejo reintegracijo otrok vojakov;

| 12. | izraža vso svojo podporo pozivu, ki ga je močna koalicija ženskih organizacij s Kosova objavila 8. marca 2006 in v katerem se zavzema za vključitev žensk v mednarodno skupino, sestavljeno iz sedmih moških, v okviru katere potekajo pogajanja o prihodnjem statusu te regije; obžaluje, da je do sedaj ta poziv ostal spregledan; |
| --- | --- |

12.

izraža vso svojo podporo pozivu, ki ga je močna koalicija ženskih organizacij s Kosova objavila 8. marca 2006 in v katerem se zavzema za vključitev žensk v mednarodno skupino, sestavljeno iz sedmih moških, v okviru katere potekajo pogajanja o prihodnjem statusu te regije; obžaluje, da je do sedaj ta poziv ostal spregledan;

| 13. | poudarja, da bi morala mirovna gibanja žensk in ženske organizacije po končanih konfliktih prejeti pedagoško, politično in pravno podporo, da bi se vzpostavila demokratična družba, ki spoštuje pravice žensk, pa tudi enakopravnost spolov pri ustavnih, zakonodajnih in političnih reformah; pozdravlja različne mednarodne pobude, ki delujejo za ta cilj, na primer pobuda Avstralije v Papui Novi Gvineji in pobuda Norveške na Šrilanki; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da bi morala mirovna gibanja žensk in ženske organizacije po končanih konfliktih prejeti pedagoško, politično in pravno podporo, da bi se vzpostavila demokratična družba, ki spoštuje pravice žensk, pa tudi enakopravnost spolov pri ustavnih, zakonodajnih in političnih reformah; pozdravlja različne mednarodne pobude, ki delujejo za ta cilj, na primer pobuda Avstralije v Papui Novi Gvineji in pobuda Norveške na Šrilanki;

| 14. | pozdravlja različne pobude za oblikovanje kazalnikov posebnosti glede na spol za hitro obveščanje o nevarnostih in nadzorovanje konfliktov, kot so kazalniki Razvojnega sklada ZN za ženske (UNIFEM), Sveta Evrope, Švicarske fundacije za mir, Mednarodnega obveščanja, Foruma zgodnjega obveščanja in zgodnjega odziva; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja različne pobude za oblikovanje kazalnikov posebnosti glede na spol za hitro obveščanje o nevarnostih in nadzorovanje konfliktov, kot so kazalniki Razvojnega sklada ZN za ženske (UNIFEM), Sveta Evrope, Švicarske fundacije za mir, Mednarodnega obveščanja, Foruma zgodnjega obveščanja in zgodnjega odziva;

| 15. | pozdravlja dejstvo, da se je Svet v letu 2005 spoprijel z uporabo UNSCR 1325 (2000) v okviru EVOP in jo obravnaval kot integracijo načela enakosti spolov, ter prosi Svet, naj ne spregleda potrebe, da se svetovalce za človekove pravice in enakost spolov vključuje v civilne sile za ohranjanje miru, ki jih vodi Evropska unija, in naj zagotovi usposabljanje o integraciji načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja dejstvo, da se je Svet v letu 2005 spoprijel z uporabo UNSCR 1325 (2000) v okviru EVOP in jo obravnaval kot integracijo načela enakosti spolov, ter prosi Svet, naj ne spregleda potrebe, da se svetovalce za človekove pravice in enakost spolov vključuje v civilne sile za ohranjanje miru, ki jih vodi Evropska unija, in naj zagotovi usposabljanje o integraciji načela enakosti spolov;

| 16. | ponavlja svoje prejšnje pozive po učinkovitem parlamentarnem nadzoru EVOP; |
| --- | --- |

16.

ponavlja svoje prejšnje pozive po učinkovitem parlamentarnem nadzoru EVOP;

| 17. | poudarja pomen izvajanja in nadaljnjega razvoja splošnih standardov vodenja operacij v okviru evropske varnostne in obrambne politike, z ustreznim poudarkom na usklajenosti pravil s pravili, ki urejajo druge oblike prisotnosti EU v tretjih državah, s smernicami za zaščito civilnih oseb pri operacijah EU za upravljanje kriznih razmer; |
| --- | --- |

17.

poudarja pomen izvajanja in nadaljnjega razvoja splošnih standardov vodenja operacij v okviru evropske varnostne in obrambne politike, z ustreznim poudarkom na usklajenosti pravil s pravili, ki urejajo druge oblike prisotnosti EU v tretjih državah, s smernicami za zaščito civilnih oseb pri operacijah EU za upravljanje kriznih razmer;

| 18. | močno pozdravlja „operativni dokument“ Sveta, sprejet novembra 2005, o „izvajanju UNSCR 1325 (2000) okviru EVOP“; |
| --- | --- |

18.

močno pozdravlja „operativni dokument“ Sveta, sprejet novembra 2005, o „izvajanju UNSCR 1325 (2000) okviru EVOP“;

| 19. | poziva EU, naj podpira ukrepe, usmerjene v znatno povečanje števila žensk na vseh ravneh v vseh misijah EVOP, zlasti da spodbuja kandidaturo žensk in predloži njihova imena v kandidaturo za mesta vojaških, policijskih in političnih uradnikov v misijah EVOP v začetni fazi načrtovanja tovrstnih misij; |
| --- | --- |

19.

poziva EU, naj podpira ukrepe, usmerjene v znatno povečanje števila žensk na vseh ravneh v vseh misijah EVOP, zlasti da spodbuja kandidaturo žensk in predloži njihova imena v kandidaturo za mesta vojaških, policijskih in političnih uradnikov v misijah EVOP v začetni fazi načrtovanja tovrstnih misij;

| 20. | je prepričan, da mora organizacija misij v okviru EVOP predvideti vključevanje lokalnih organizacij žensk v mirovni proces, da bi omogočili koristi od njihovega posebnega prispevka in natančno opredelili, na kakšen način konflikti prizadenejo ženske; |
| --- | --- |

20.

je prepričan, da mora organizacija misij v okviru EVOP predvideti vključevanje lokalnih organizacij žensk v mirovni proces, da bi omogočili koristi od njihovega posebnega prispevka in natančno opredelili, na kakšen način konflikti prizadenejo ženske;

| 21. | spodbuja EU, da nameni več pozornosti prisotnosti, pripravi, usposabljanju in opremljenosti policijskih enot, ki sodelujejo v vojaških misijah, saj policijske enote predstavljajo osnovno sredstvo za zagotavljanje varnosti civilnega prebivalstva, zlasti žensk in otrok; |
| --- | --- |

21.

spodbuja EU, da nameni več pozornosti prisotnosti, pripravi, usposabljanju in opremljenosti policijskih enot, ki sodelujejo v vojaških misijah, saj policijske enote predstavljajo osnovno sredstvo za zagotavljanje varnosti civilnega prebivalstva, zlasti žensk in otrok;

| 22. | se veseli, da nove mirovne misije, ki so jih ustanovili ZN po letu 2000, vključujejo svetovalce za enakovrednost spolov ter da je bilo takšno delovno mesto ustanovljeno znotraj oddelka operacij za ohranjanje miru; |
| --- | --- |

22.

se veseli, da nove mirovne misije, ki so jih ustanovili ZN po letu 2000, vključujejo svetovalce za enakovrednost spolov ter da je bilo takšno delovno mesto ustanovljeno znotraj oddelka operacij za ohranjanje miru;

| 23. | prosi, da se ne pozabi na pogumne ženske, ki so izbrale nenasilne oblike odpora, saj so občutile posledice tega in jih še zaradi svojega odpora vedno občutijo preko zapornih kazni, hišnih priporov ali ugrabitev; |
| --- | --- |

23.

prosi, da se ne pozabi na pogumne ženske, ki so izbrale nenasilne oblike odpora, saj so občutile posledice tega in jih še zaradi svojega odpora vedno občutijo preko zapornih kazni, hišnih priporov ali ugrabitev;

| 24. | poudarja potrebo po razširitvi vloge žensk na področju političnega odločanja pri obnovi države in po njihovi politični prisotnosti za pogajalsko mizo, podpira priporočila iz UNSCR 1325 (2000) in svoje zgoraj omenjene resolucije z dne 30. novembra 2000; |
| --- | --- |

24.

poudarja potrebo po razširitvi vloge žensk na področju političnega odločanja pri obnovi države in po njihovi politični prisotnosti za pogajalsko mizo, podpira priporočila iz UNSCR 1325 (2000) in svoje zgoraj omenjene resolucije z dne 30. novembra 2000;

| 25. | se mu zdi potrebno vzpodbujati udeležbo in prisotnost žensk v medijih in na javnomnenjskih tribunah, s čimer bi ženske lahko javno podajale svoje mnenje; |
| --- | --- |

25.

se mu zdi potrebno vzpodbujati udeležbo in prisotnost žensk v medijih in na javnomnenjskih tribunah, s čimer bi ženske lahko javno podajale svoje mnenje;

| 26. | pozdravlja podporo Komisije pri izvedbi svobodnih volitev v državah, ki so izkusile konflikt, ter sodelovanje žensk na takšnih volitvah; pozdravlja tudi dejstvo, da so bile ženske imenovane za vodje nekaterih misij za opazovanje volitev, in nujno poziva k nadaljnji rasti števila žensk, imenovanih za vodje volilnih misij; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja podporo Komisije pri izvedbi svobodnih volitev v državah, ki so izkusile konflikt, ter sodelovanje žensk na takšnih volitvah; pozdravlja tudi dejstvo, da so bile ženske imenovane za vodje nekaterih misij za opazovanje volitev, in nujno poziva k nadaljnji rasti števila žensk, imenovanih za vodje volilnih misij;

| 27. | poudarja, da se diskriminacija žensk nadaljuje, ko gre za dostop do kapitala in sredstev, kakršna so hrana in izobraževanje, informacijske tehnologije, zdravstveno varstvo in druge socialne storitve, ki jih lahko ponudi družba, ter meni, da je sodelovanje žensk v gospodarskih dejavnostih, tako na podeželju kot v mestih, ključnega pomena za podporo njihovemu družbeno-ekonomskemu položaju v družbah, kjer so se končali konflikti; izpostavlja pozitivno vlogo, ki jo mikrokrediti že imajo pri krepitvi žensk, in mednarodno skupnost poziva, naj sprejme ukrepe za vzpodbujanje njihove rabe v državah po konfliktih; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da se diskriminacija žensk nadaljuje, ko gre za dostop do kapitala in sredstev, kakršna so hrana in izobraževanje, informacijske tehnologije, zdravstveno varstvo in druge socialne storitve, ki jih lahko ponudi družba, ter meni, da je sodelovanje žensk v gospodarskih dejavnostih, tako na podeželju kot v mestih, ključnega pomena za podporo njihovemu družbeno-ekonomskemu položaju v družbah, kjer so se končali konflikti; izpostavlja pozitivno vlogo, ki jo mikrokrediti že imajo pri krepitvi žensk, in mednarodno skupnost poziva, naj sprejme ukrepe za vzpodbujanje njihove rabe v državah po konfliktih;

Ženske in vojna

| 28. | obsoja poveličevanje mučeništva, ki ima sedaj za cilj mlade ljudi, med njimi tudi mlade ženske; poudarja dejstvo, da pozivi k samomorilskim napadom brišejo razlike med versko gorečnostjo, brezupnim odporom proti zasedbenim silam ali nepravičnostjo ter navsezadnje tarčami samomorilskih napadov, ki so nedolžne civilne žrtve; |
| --- | --- |

28.

obsoja poveličevanje mučeništva, ki ima sedaj za cilj mlade ljudi, med njimi tudi mlade ženske; poudarja dejstvo, da pozivi k samomorilskim napadom brišejo razlike med versko gorečnostjo, brezupnim odporom proti zasedbenim silam ali nepravičnostjo ter navsezadnje tarčami samomorilskih napadov, ki so nedolžne civilne žrtve;

| 29. | opozarja na problem samomorilskih napadalk in poudarja, da posilstvo kot vojno orožje zadeva vse ženske ne glede na etnične, verske ali ideološke razlike med njimi; ugotavlja, da so ženske, ki so žrtve posilstva, zaznamovane na socialni ravni in izključene - včasih celo umorjene; |
| --- | --- |

29.

opozarja na problem samomorilskih napadalk in poudarja, da posilstvo kot vojno orožje zadeva vse ženske ne glede na etnične, verske ali ideološke razlike med njimi; ugotavlja, da so ženske, ki so žrtve posilstva, zaznamovane na socialni ravni in izključene - včasih celo umorjene;

| 30. | pozdravlja dejstvo, da se danes islamske oblasti v imenu Korana, ki zagovarja spoštovanje življenja, odpovedujejo temu pojavu, njegovemu razširjanju in njegovi medijski manipulaciji; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja dejstvo, da se danes islamske oblasti v imenu Korana, ki zagovarja spoštovanje življenja, odpovedujejo temu pojavu, njegovemu razširjanju in njegovi medijski manipulaciji;

| 31. | prosi, da se raziščejo samomorilski napadi, ki so izpeljani v okviri tradicije maščevanja in z izgovorom političnih, socialnih ali kulturnih vzrokov ter nujno poziva mednarodno skupnost, naj zagotovi spoštovanje mednarodnega prava ter vzpostavi mir povsod, kjer je ženskam grozilo ali jim še vedno grozi novačenje za izvajanje samomorilskih napadov; |
| --- | --- |

31.

prosi, da se raziščejo samomorilski napadi, ki so izpeljani v okviri tradicije maščevanja in z izgovorom političnih, socialnih ali kulturnih vzrokov ter nujno poziva mednarodno skupnost, naj zagotovi spoštovanje mednarodnega prava ter vzpostavi mir povsod, kjer je ženskam grozilo ali jim še vedno grozi novačenje za izvajanje samomorilskih napadov;

Priporočila

| 32. | podpira vsa priporočila, ki so po UNSCR 1325 (2000) poskušala izboljšati usodo žensk v konfliktih, ter Svet in Komisijo poziva, naj brez odlašanja v vse svoje politike vključita in ta priporočila in začneta z njihovim izvajanjem, zlasti tistih, ki so del resolucije Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2000; |
| --- | --- |

32.

podpira vsa priporočila, ki so po UNSCR 1325 (2000) poskušala izboljšati usodo žensk v konfliktih, ter Svet in Komisijo poziva, naj brez odlašanja v vse svoje politike vključita in ta priporočila in začneta z njihovim izvajanjem, zlasti tistih, ki so del resolucije Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2000;

| 33. | ugotavlja, da ženske kljub resolucijam, pozivom in priporočilom različnih mednarodnih in evropskih institucij še vedno ne sodelujejo popolnoma pri preprečevanju in reševanju konfliktov, v mirovnih operacijah ter pri vzpostavljanju miru; ugotavlja torej, da ni potrebe po novih priporočilih, in zato poziva, da se pripravi praktični akcijski program, v katerem se določijo dejavniki, pomembni za njegovo izvedbo, ter se poda ocena ovir za njegovo izvrševanje in za spremljanje rezultatov njegove izvedbe; poziva, da se Evropskemu parlamentu predloži letno poročilo o izvajanju programa; |
| --- | --- |

33.

ugotavlja, da ženske kljub resolucijam, pozivom in priporočilom različnih mednarodnih in evropskih institucij še vedno ne sodelujejo popolnoma pri preprečevanju in reševanju konfliktov, v mirovnih operacijah ter pri vzpostavljanju miru; ugotavlja torej, da ni potrebe po novih priporočilih, in zato poziva, da se pripravi praktični akcijski program, v katerem se določijo dejavniki, pomembni za njegovo izvedbo, ter se poda ocena ovir za njegovo izvrševanje in za spremljanje rezultatov njegove izvedbe; poziva, da se Evropskemu parlamentu predloži letno poročilo o izvajanju programa;

| 34. | poudarja pomen sodelovanja žensk v diplomatskih predstavništvih in poziva države članice, da v diplomatskih službah zaposlijo več žensk in usposobijo diplomatke za pogajanja in posredovanja, da bi oblikovali sezname usposobljenih žensk za delo na delovnih mestih v zvezi z mirom in varnostjo; |
| --- | --- |

34.

poudarja pomen sodelovanja žensk v diplomatskih predstavništvih in poziva države članice, da v diplomatskih službah zaposlijo več žensk in usposobijo diplomatke za pogajanja in posredovanja, da bi oblikovali sezname usposobljenih žensk za delo na delovnih mestih v zvezi z mirom in varnostjo;

| 35. | poziva k uporabi koncepta „prehodne pravice“ v mirovnih procesih in v prehodu k demokraciji in pravni državi, pri čemer se spoštujejo pravice žrtev in dostojanstvo ženskih prič ter ženske sodelujejo v preiskovalnih komisijah, ustanovljenih za doseganje sprave, ter k vključevanju integracije načela enakosti spolov med ukrepe, ki jih sprejmejo te komisije; |
| --- | --- |

35.

poziva k uporabi koncepta „prehodne pravice“ v mirovnih procesih in v prehodu k demokraciji in pravni državi, pri čemer se spoštujejo pravice žrtev in dostojanstvo ženskih prič ter ženske sodelujejo v preiskovalnih komisijah, ustanovljenih za doseganje sprave, ter k vključevanju integracije načela enakosti spolov med ukrepe, ki jih sprejmejo te komisije;

| 36. | predlaga, da se priporočila omejijo na bistvena, in sicer da se od institucij zahteva iskanje sinergij konkretnih dejavnosti, ki jih je treba izvesti, z drugimi mednarodnimi institucijami, ki dosegajo iste cilje, ter da se novi finančni instrumenti Finančnega okvira 2007-2013 najbolje uporabijo kot spodbude in pobude; |
| --- | --- |

36.

predlaga, da se priporočila omejijo na bistvena, in sicer da se od institucij zahteva iskanje sinergij konkretnih dejavnosti, ki jih je treba izvesti, z drugimi mednarodnimi institucijami, ki dosegajo iste cilje, ter da se novi finančni instrumenti Finančnega okvira 2007-2013 najbolje uporabijo kot spodbude in pobude;

| 37. | priporoča Komisiji, Svetu in državam članicam, naj spodbujajo uvajanje izobraževanja o miru, spoštovanju dostojanstva posameznika in enakosti spolov v vse izobraževalne programe in programe usposabljanja v državah v konfliktu, za razvijanje miroljubnega duha in zavedanja o pravicah žensk tako v tamkajšnji družbi kot med silami za ohranjanje in vzpostavljanje miru ter med imenovanimi uradniki EU in ostalimi mednarodnimi humanitarnimi organizacijami; predlaga, da se k temu projektu pridružijo lokalne organizacije žensk, združenja mater, vzgojitelji mladinskih taborov in profesorji; |
| --- | --- |

37.

priporoča Komisiji, Svetu in državam članicam, naj spodbujajo uvajanje izobraževanja o miru, spoštovanju dostojanstva posameznika in enakosti spolov v vse izobraževalne programe in programe usposabljanja v državah v konfliktu, za razvijanje miroljubnega duha in zavedanja o pravicah žensk tako v tamkajšnji družbi kot med silami za ohranjanje in vzpostavljanje miru ter med imenovanimi uradniki EU in ostalimi mednarodnimi humanitarnimi organizacijami; predlaga, da se k temu projektu pridružijo lokalne organizacije žensk, združenja mater, vzgojitelji mladinskih taborov in profesorji;

| 38. | prosi Komisijo, naj poroča Parlamentu o uresničevanju smernic iz leta 2003 o otrocih v oboroženih spopadih; |
| --- | --- |

38.

prosi Komisijo, naj poroča Parlamentu o uresničevanju smernic iz leta 2003 o otrocih v oboroženih spopadih;

| 39. | priporoča, naj države članice razširijo programe za sprejem otrok ter mladostnikov in mladostnic, ki prihajajo v države članice iz konfliktnih regij, da bi jih rešili iz sveta nasilja in obupa, ki samo po sebi povzroča nasilje, vključno z nasiljem nad ženskami; poziva Svet, naj države članice povabi, da pospešijo sprejem teh mladih ljudi in ne postavljajo nesmiselnih ovir; nujno poziva, naj se s tranzitnimi državami doseže sporazum, da ne ovirajo teh humanitarnih programov; |
| --- | --- |

39.

priporoča, naj države članice razširijo programe za sprejem otrok ter mladostnikov in mladostnic, ki prihajajo v države članice iz konfliktnih regij, da bi jih rešili iz sveta nasilja in obupa, ki samo po sebi povzroča nasilje, vključno z nasiljem nad ženskami; poziva Svet, naj države članice povabi, da pospešijo sprejem teh mladih ljudi in ne postavljajo nesmiselnih ovir; nujno poziva, naj se s tranzitnimi državami doseže sporazum, da ne ovirajo teh humanitarnih programov;

| 40. | prosi Komisijo, naj podpre mirovne pobude, ki so jih sprožila združenja žensk, ter zlasti večkulturne, čezmejne in regionalne pobude z zagotavljanjem politične, tehnične in gospodarske podpore organizacijam, ki se ukvarjajo z reševanjem konfliktov in vzpostavljanjem miru; vztraja, da Svet za to zagotovi posredovanje politike v organih odločanja zadevnih držav; spodbuja Evropski parlament in zlasti Odbor za pravice žensk in enakost spolov, da vzpostavita mešane odbore, vključno z ženskami iz teh omrežij ter evropskimi parlamentarci za krizna območja; |
| --- | --- |

40.

prosi Komisijo, naj podpre mirovne pobude, ki so jih sprožila združenja žensk, ter zlasti večkulturne, čezmejne in regionalne pobude z zagotavljanjem politične, tehnične in gospodarske podpore organizacijam, ki se ukvarjajo z reševanjem konfliktov in vzpostavljanjem miru; vztraja, da Svet za to zagotovi posredovanje politike v organih odločanja zadevnih držav; spodbuja Evropski parlament in zlasti Odbor za pravice žensk in enakost spolov, da vzpostavita mešane odbore, vključno z ženskami iz teh omrežij ter evropskimi parlamentarci za krizna območja;

| 41. | poziva Komisijo in druge donatorje, naj namenijo sredstva krepitvi zmogljivosti organizacij civilne družbe, še posebej lokalnih ženskih skupin, ki si prizadevajo za miroljubno reševanje sporov, in naj jim priskrbijo tehnično pomoč in poklicno usposabljanje; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo in druge donatorje, naj namenijo sredstva krepitvi zmogljivosti organizacij civilne družbe, še posebej lokalnih ženskih skupin, ki si prizadevajo za miroljubno reševanje sporov, in naj jim priskrbijo tehnično pomoč in poklicno usposabljanje;

| 42. | obravnava kot nujno, da Komisija v Finančnem okviru 2007-2013 ohrani Evropsko pobudo za demokracijo in človekove pravice kot poseben instrument; opozarja, da je ta instrument v preteklosti zagotovil uspešnost javnih razpisov in posebnih proračunskih postavk za pravice žensk, ne da bi s tamkajšnjimi vladami sklenil sporazum; zahteva od Komisije, da deluje tako, da v instrumentu stabilnosti upravljanje konfliktov vključuje enakost spolov, ki omogoča ukvarjanje s težavami žensk v nenehnih konfliktih; |
| --- | --- |

42.

obravnava kot nujno, da Komisija v Finančnem okviru 2007-2013 ohrani Evropsko pobudo za demokracijo in človekove pravice kot poseben instrument; opozarja, da je ta instrument v preteklosti zagotovil uspešnost javnih razpisov in posebnih proračunskih postavk za pravice žensk, ne da bi s tamkajšnjimi vladami sklenil sporazum; zahteva od Komisije, da deluje tako, da v instrumentu stabilnosti upravljanje konfliktov vključuje enakost spolov, ki omogoča ukvarjanje s težavami žensk v nenehnih konfliktih;

| 43. | prosi, da se integracija načela enakosti spolov širi na viden in preverljiv način v vseh finančnih instrumentih, zlasti v predpristopnem instrumentu, v evropski sosedski politiki, v instrumentu za razvojno sodelovanje in gospodarsko sodelovanje (DCECI) in v instrumentu za stabilnost, ter da je sestavni del pogojevanja pri pridružitvenih sporazumih; |
| --- | --- |

43.

prosi, da se integracija načela enakosti spolov širi na viden in preverljiv način v vseh finančnih instrumentih, zlasti v predpristopnem instrumentu, v evropski sosedski politiki, v instrumentu za razvojno sodelovanje in gospodarsko sodelovanje (DCECI) in v instrumentu za stabilnost, ter da je sestavni del pogojevanja pri pridružitvenih sporazumih;

| 44. | poudarja, da strateški načrti po državah in akcijski načrti zagotavljajo izvrstno sredstvo za takšno integracijo načela enakosti, toliko bolj, če na obeh straneh obstaja politična volja za to; in zahteva, da vse dejavnosti evropske varnostne in obrambne politike izvajajo UNSCR 1325 (2000) in navedeno resolucijo Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2000, ter da se Evropskemu parlamentu vsako leto predloži poročilo; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da strateški načrti po državah in akcijski načrti zagotavljajo izvrstno sredstvo za takšno integracijo načela enakosti, toliko bolj, če na obeh straneh obstaja politična volja za to; in zahteva, da vse dejavnosti evropske varnostne in obrambne politike izvajajo UNSCR 1325 (2000) in navedeno resolucijo Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2000, ter da se Evropskemu parlamentu vsako leto predloži poročilo;

| 45. | prosi, da se pravica do reproduktivnega zdravja podpira in obravnava kot prednostna naloga Komisije v njenih dejavnostih sodelovanja in v instrumentu stabilnosti v regijah v konfliktu, kar se mora odražati v njenih proračunskih postavkah; |
| --- | --- |

45.

prosi, da se pravica do reproduktivnega zdravja podpira in obravnava kot prednostna naloga Komisije v njenih dejavnostih sodelovanja in v instrumentu stabilnosti v regijah v konfliktu, kar se mora odražati v njenih proračunskih postavkah;

| 46. | poudarja potrebo po boljšem nadzoru nad razdeljevanjem hrane, oblačil in higienskih potrebščin, kot so higienskih vložki, med nujnimi operacijami in poziva mednarodne humanitarne agencije, naj podprejo varnostne ukrepe znotraj begunskih taborišč in pomagajo izboljšati te dejavnosti, da bi bilo tveganje za nasilje in spolne zlorab žensk in deklet manjše, ter da naj oblikujejo programe reproduktivnega zdravja v begunskih taboriščih in zagotovijo, da imajo vse posiljene ženske in dekleta takojšen dostop do postekspozicijske profilakse; |
| --- | --- |

46.

poudarja potrebo po boljšem nadzoru nad razdeljevanjem hrane, oblačil in higienskih potrebščin, kot so higienskih vložki, med nujnimi operacijami in poziva mednarodne humanitarne agencije, naj podprejo varnostne ukrepe znotraj begunskih taborišč in pomagajo izboljšati te dejavnosti, da bi bilo tveganje za nasilje in spolne zlorab žensk in deklet manjše, ter da naj oblikujejo programe reproduktivnega zdravja v begunskih taboriščih in zagotovijo, da imajo vse posiljene ženske in dekleta takojšen dostop do postekspozicijske profilakse;

| 47. | priporoča, naj Evropski parlament, Svet Evrope, NATO, vsi pristojni organi Združenih narodov, vključno z UNIFEM, OVSE in mogoče z drugimi organi z znanjem na tem področju začnejo sodelovati pri opredelitvi kazalnikov, vezanih na spol, ki jih je mogoče spremljati med konflikti in ki bi jih bilo mogoče vključiti v nove instrumente zunanje in razvojne politike ali bi lahko služili za zgodnje opozarjanje; |
| --- | --- |

47.

priporoča, naj Evropski parlament, Svet Evrope, NATO, vsi pristojni organi Združenih narodov, vključno z UNIFEM, OVSE in mogoče z drugimi organi z znanjem na tem področju začnejo sodelovati pri opredelitvi kazalnikov, vezanih na spol, ki jih je mogoče spremljati med konflikti in ki bi jih bilo mogoče vključiti v nove instrumente zunanje in razvojne politike ali bi lahko služili za zgodnje opozarjanje;

| 48. | meni, da bi moralo biti sodelovanje žensk na vseh ravneh družbenega, gospodarskega in političnega življenja v državi, kjer so se končali konflikti, v enakem razmerju kot sodelovanje moških; se zaveda, da ob upoštevanju kulture in družbenega razvoja teh držav, enakopravnosti ni mogoče takoj doseči s tovrstnimi kvotami; zato prosi Komisijo, naj pri izvrševanju UNSCR 1325 (2000) v svojih akcijskih načrtih spodbuja zvišanje stopnje sodelovanja žensk, naj nadzoruje razvoj, usmerjen k enakosti spolov, in naj Evropski parlament obvešča o rezultatih; |
| --- | --- |

48.

meni, da bi moralo biti sodelovanje žensk na vseh ravneh družbenega, gospodarskega in političnega življenja v državi, kjer so se končali konflikti, v enakem razmerju kot sodelovanje moških; se zaveda, da ob upoštevanju kulture in družbenega razvoja teh držav, enakopravnosti ni mogoče takoj doseči s tovrstnimi kvotami; zato prosi Komisijo, naj pri izvrševanju UNSCR 1325 (2000) v svojih akcijskih načrtih spodbuja zvišanje stopnje sodelovanja žensk, naj nadzoruje razvoj, usmerjen k enakosti spolov, in naj Evropski parlament obvešča o rezultatih;

| 49. | podpira ustrezno izvajanje klavzul o človekovih pravicah v okviru sporazumov s tretjimi državami in načel mednarodnega humanitarnega prava in s tem povezanih mednarodnih sporazumov, zlasti kar zadeva potrebe in pravice žensk; |
| --- | --- |

49.

podpira ustrezno izvajanje klavzul o človekovih pravicah v okviru sporazumov s tretjimi državami in načel mednarodnega humanitarnega prava in s tem povezanih mednarodnih sporazumov, zlasti kar zadeva potrebe in pravice žensk;

| 50. | izraža prepričanje, da bo pravno zavezujoč kodeks EU o izvozu orožja prispeval k zmanjšanju števila oboroženih spopadov v svetu in torej k zmanjšanju trpljenja žensk; |
| --- | --- |

50.

izraža prepričanje, da bo pravno zavezujoč kodeks EU o izvozu orožja prispeval k zmanjšanju števila oboroženih spopadov v svetu in torej k zmanjšanju trpljenja žensk;

| 51. | priporoča, naj Parlament obravnava problem samomorilskih napadov žensk, naj začne študijo o tej temi in jo konča s konferenco, ki bo združila znanstvenike in druge pristojne osebe za vprašanja enakosti spolov zadevnih držav ter islamske verske oblasti; |
| --- | --- |

51.

priporoča, naj Parlament obravnava problem samomorilskih napadov žensk, naj začne študijo o tej temi in jo konča s konferenco, ki bo združila znanstvenike in druge pristojne osebe za vprašanja enakosti spolov zadevnih držav ter islamske verske oblasti;

*

- *

| 52. | naroči predsedniku, naj to resolucijo predloži Svetu, Komisiji in vladam držav članic, držav pristopnic in držav kandidatk. |
| --- | --- |

52.

naroči predsedniku, naj to resolucijo predloži Svetu, Komisiji in vladam držav članic, držav pristopnic in držav kandidatk.

---

(1)  UL C 228, 13.8.2001, str. 186.

(2)  Resolucija Generalne skupščine ZN 48/104.

(3)  Resolucija Generalne skupščine ZN 3318 (XXIX).

(4)  Resolucija Generalne skupščine ZN 3519 (XXX).

(5)  Resolucija Generalne skupščine ZN 37/63.

---