# Uradni list C 30/2007

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 30 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5010. februar 2007 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 30

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5010. februar 2007

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2007/C 030/01 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES — Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 1 |
| 2007/C 030/02 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES — Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 4 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2007/C 030/01

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES — Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

1

2007/C 030/02

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES — Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

4

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2007/C 030/03 | Menjalni tečaji eura | 7 |
| 2007/C 030/04 | Zelena knjiga — Diplomatska in konzularna zaščita državljanov Unije v tretjih državah (predložila Komisija) | 8 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2007/C 030/03

Menjalni tečaji eura

7

2007/C 030/04

Zelena knjiga — Diplomatska in konzularna zaščita državljanov Unije v tretjih državah (predložila Komisija)

8

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2007/C 030/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4549 — ABN Amro/Allianz/Sdu) — Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 14 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2007/C 030/05

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4549 — ABN Amro/Allianz/Sdu) — Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 10.2.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 30/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 30/1

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 30/01)

| Datum sprejetja odločitve | 21.12.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 290/06 |
| Država članica | Španija |
| Regija | Cataluña |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Modificación del régimen de ayudas N 500/2004 „Incentivos a proyectos empresariales en investigación, desarrollo e innovación tecnológica en sectores estratégicos“ |
| Pravna podlaga | Orden TRI/53/2006 de 24 de febrero, Resolución 868/2006 de 30 de marzo de 2006 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Raziskave in razvoj |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva, jamstvo |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči 60 mio. EUR |
| Intenzivnost | 65 % |
| Trajanje | Do 31.12.2007 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Secretaría de Industria y Energía |
| Passeig de Gràcia, 129 |
| E-08008 Barcelona |

Datum sprejetja odločitve

21.12.2006

Št. pomoči

N 290/06

Država članica

Španija

Regija

Cataluña

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Modificación del régimen de ayudas N 500/2004 „Incentivos a proyectos empresariales en investigación, desarrollo e innovación tecnológica en sectores estratégicos“

Pravna podlaga

Orden TRI/53/2006 de 24 de febrero, Resolución 868/2006 de 30 de marzo de 2006

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Raziskave in razvoj

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva, jamstvo

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči 60 mio. EUR

Intenzivnost

65 %

Trajanje

Do 31.12.2007

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Secretaría de Industria y Energía

Passeig de Gràcia, 129

E-08008 Barcelona

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 21.12.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 292/06 |
| Država članica | Španija |
| Regija | Cataluña |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Modificación del régimen de ayudas N 498/2004 „Incentivos a proyectos empresariales en investigación, desarrollo e innovación tecnológica en sectores estratégicos“ |
| Pravna podlaga | Orden TRI/53/2006 de 24 de febrero |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Raziskave in razvoj |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva, jamstvo |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki 7 mio. EUR; skupni znesek načrtovane pomoči 21 mio. EUR |
| Intenzivnost | 65 % |
| Trajanje | Do 31.12. 2007 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Secretaría de Industria y Energía |
| Passeig de Gràcia, 129 |
| E-08008 Barcelona |

Datum sprejetja odločitve

21.12.2006

Št. pomoči

N 292/06

Država članica

Španija

Regija

Cataluña

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Modificación del régimen de ayudas N 498/2004 „Incentivos a proyectos empresariales en investigación, desarrollo e innovación tecnológica en sectores estratégicos“

Pravna podlaga

Orden TRI/53/2006 de 24 de febrero

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Raziskave in razvoj

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva, jamstvo

Proračun

Načrtovani letni izdatki 7 mio. EUR; skupni znesek načrtovane pomoči 21 mio. EUR

Intenzivnost

65 %

Trajanje

Do 31.12. 2007

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Secretaría de Industria y Energía

Passeig de Gràcia, 129

E-08008 Barcelona

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 21.12.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 328/06 |
| Država članica | Španija |
| Regija | Cataluña |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Modificación del régimen de ayudas N 361/2005 „Incentivos a proyectos empresariales en investigación, desarrollo e innovación tecnológica en sectores estratégicos“ |
| Pravna podlaga | Orden TRI/97/2006, Resolución 869/2006 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Raziskave in razvoj |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva, jamstvo |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči 2,2 mio. EUR |
| Intenzivnost | 65 % |
| Trajanje | Do 31.12.2006 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Secretaría de Industria y Energía |
| Passeig de Gràcia, 129 |
| E-08008 Barcelona |

Datum sprejetja odločitve

21.12.2006

Št. pomoči

N 328/06

Država članica

Španija

Regija

Cataluña

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Modificación del régimen de ayudas N 361/2005 „Incentivos a proyectos empresariales en investigación, desarrollo e innovación tecnológica en sectores estratégicos“

Pravna podlaga

Orden TRI/97/2006, Resolución 869/2006

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Raziskave in razvoj

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva, jamstvo

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči 2,2 mio. EUR

Intenzivnost

65 %

Trajanje

Do 31.12.2006

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Secretaría de Industria y Energía

Passeig de Gràcia, 129

E-08008 Barcelona

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 22.12.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 611/06 |
| Država članica | Nemčija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Programm zur Innovationsförderung vom 2. Juni 2006 |
| Pravna podlaga | Bundeshaushaltsordnung; Programm zur Innovationsförderung; Standardrichtlinien |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Raziskave in razvoj |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki 20 mio. EUR; skupni znesek načrtovane pomoči 85 mio. EUR |
| Intenzivnost | 100 % |
| Trajanje | Do 2.6.2012 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung |
| Projektträger Innovationsförderung |
| Deichmanns Aue 29 |
| D-53179 Bonn |

Datum sprejetja odločitve

22.12.2006

Št. pomoči

N 611/06

Država članica

Nemčija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Programm zur Innovationsförderung vom 2. Juni 2006

Pravna podlaga

Bundeshaushaltsordnung; Programm zur Innovationsförderung; Standardrichtlinien

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Raziskave in razvoj

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Načrtovani letni izdatki 20 mio. EUR; skupni znesek načrtovane pomoči 85 mio. EUR

Intenzivnost

100 %

Trajanje

Do 2.6.2012

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung

Projektträger Innovationsförderung

Deichmanns Aue 29

D-53179 Bonn

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 22.12.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 690/06 |
| Država članica | Nemčija |
| Regija | Freie Hansestadt Bremen |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | FuE-Verbundprogramm; Pilotanlagen |
| Pravna podlaga | — | Landeshaushaltsordnung, inkl. Verwaltungsvorschriften |

Datum sprejetja odločitve

22.12.2006

Št. pomoči

N 690/06

Država članica

Nemčija

Regija

Freie Hansestadt Bremen

Naziv (in/ali ime upravičenca)

FuE-Verbundprogramm; Pilotanlagen

Pravna podlaga

—

Landeshaushaltsordnung, inkl. Verwaltungsvorschriften

| — | Richtlinie zur Förderung von Pilotprojekten |
| --- | --- |

—

Richtlinie zur Förderung von Pilotprojekten

| — | Richtlinie zur Förderung von Verbundprojekten zwischen Wirtschaft und Wissenschaft |
| --- | --- |

—

Richtlinie zur Förderung von Verbundprojekten zwischen Wirtschaft und Wissenschaft

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Raziskave in razvoj

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Načrtovani letni izdatki 5 mio. EUR; skupni znesek načrtovane pomoči 30 mio. EUR

Intenzivnost

50 %

Trajanje

1.1.2007-31.12.2012

Gospodarski sektorji

—

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Freie Hansestadt Bremen

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 10.2.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 30/4 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 30/4

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 30/02)

| Datum sprejetja odločitve | 20.12.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 376/06 |
| Država članica | Španija |
| Regija | Canarias |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Zona Especial Canaria |
| Pravna podlaga | Borrador de anteproyecto de Ley por el que se modifica el titulo V de la Ley 19/1994, de 16 de julio, de modificación del Régimen Económico y Fiscal de Canarias |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Regionalni razvoj |
| Oblika pomoči | Znižanje davčne stopnje |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči 261 mio. EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | 1.1.2007-31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerio de Economía y Hacienda |
| Drugi podatki | Obveznost, da se Komisiji predloži letno poročilo o izvajanju |

Datum sprejetja odločitve

20.12.2006

Št. pomoči

N 376/06

Država članica

Španija

Regija

Canarias

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Zona Especial Canaria

Pravna podlaga

Borrador de anteproyecto de Ley por el que se modifica el titulo V de la Ley 19/1994, de 16 de julio, de modificación del Régimen Económico y Fiscal de Canarias

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Regionalni razvoj

Oblika pomoči

Znižanje davčne stopnje

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči 261 mio. EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

1.1.2007-31.12.2013

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerio de Economía y Hacienda

Drugi podatki

Obveznost, da se Komisiji predloži letno poročilo o izvajanju

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 20.12.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 377/06 |
| Država članica | Španija |
| Regija | Canarias |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Régimen Económico y Fiscal de Canarias — Artículos 25, 26 y 27 |
| Pravna podlaga | Borrador de Anteproyecto de Ley por el que se modifica el capítulo II del título IV de la Ley 19/1994 de 6 de julio, de modificación del Régimen Económico y Fiscal de Canarias. |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Regionalni razvoj |
| Oblika pomoči | Znižanje davčne stopnje |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči 6 873 mio. EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | 1.1.2007-31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerio de Economía y Hacienda |
| Drugi podatki | Obveznost, da se Komisiji predloži letno poročilo o izvajanju |

Datum sprejetja odločitve

20.12.2006

Št. pomoči

N 377/06

Država članica

Španija

Regija

Canarias

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Régimen Económico y Fiscal de Canarias — Artículos 25, 26 y 27

Pravna podlaga

Borrador de Anteproyecto de Ley por el que se modifica el capítulo II del título IV de la Ley 19/1994 de 6 de julio, de modificación del Régimen Económico y Fiscal de Canarias.

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Regionalni razvoj

Oblika pomoči

Znižanje davčne stopnje

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči 6 873 mio. EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

1.1.2007-31.12.2013

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerio de Economía y Hacienda

Drugi podatki

Obveznost, da se Komisiji predloži letno poročilo o izvajanju

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 22.12.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 514/06 |
| Država članica | Avstrija |
| Regija | Tyrol |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Infrastrukturförderung des Landes Tirol 2007-13; Schwerpunkt „Errichtung von Biomasse-Nahwärme Anlagen“ |
| Pravna podlaga | 1) | Basisrichtl. für das Infrastrukturförderungsp. L. Tirol 2007-13 |

Datum sprejetja odločitve

22.12.2006

Št. pomoči

N 514/06

Država članica

Avstrija

Regija

Tyrol

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Infrastrukturförderung des Landes Tirol 2007-13; Schwerpunkt „Errichtung von Biomasse-Nahwärme Anlagen“

Pravna podlaga

1)

Basisrichtl. für das Infrastrukturförderungsp. L. Tirol 2007-13

| 2) | Schwerpunkt Errichtung von Biomasse Nahwärme-Anlagen |
| --- | --- |

2)

Schwerpunkt Errichtung von Biomasse Nahwärme-Anlagen

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Varstvo okolja

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Načrtovani letni izdatki 7 mio. EUR; Skupni znesek načrtovane pomoči 50 mio. EUR

Intenzivnost

40 %

Trajanje

1.1.2007-31.12.2007

Gospodarski sektorji

Energetika

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Amt der Tiroler Landesregierung, Abteilung Wirtschaft und Arbeit, Sachgebiet Wirtschaftsförderung

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 22.12.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 704/06 |
| Država članica | Nemčija |
| Regija | Thüringen |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Richtlinie zur einzelbetrieblichen Technologieförderung |
| Pravna podlaga | Thüringer Landeshaushaltsordnung, insb. Art. 23, 44; Verwaltungsvorschriften zu Art. 23 u. 44; Richtlinie zur Einzelbetrieblichen Technologieförderung |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Raziskave in razvoj |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki 13 mio. EUR; Skupni znesek načrtovane pomoči 13 mio. EUR |
| Intenzivnost | 70 % |
| Trajanje | 1.1.2007-31.12.2007 |
| Gospodarski sektorji | — |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Thüringer Ministerium für Wirtschaft, Technologie und Arbeit; Max Reger-Str. 4-8; D-99096 Erfurt |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

22.12.2006

Št. pomoči

N 704/06

Država članica

Nemčija

Regija

Thüringen

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Richtlinie zur einzelbetrieblichen Technologieförderung

Pravna podlaga

Thüringer Landeshaushaltsordnung, insb. Art. 23, 44; Verwaltungsvorschriften zu Art. 23 u. 44; Richtlinie zur Einzelbetrieblichen Technologieförderung

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Raziskave in razvoj

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Načrtovani letni izdatki 13 mio. EUR; Skupni znesek načrtovane pomoči 13 mio. EUR

Intenzivnost

70 %

Trajanje

1.1.2007-31.12.2007

Gospodarski sektorji

—

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Thüringer Ministerium für Wirtschaft, Technologie und Arbeit; Max Reger-Str. 4-8; D-99096 Erfurt

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 12.1.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 777/06 |
| Država članica | Španija |
| Regija | País Vasco |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Prorrogación del régimen BIDERATU de ayudas regionales a la reestructuración de PYME en crisis |
| Pravna podlaga | Decreto 300/2000 — (BOPV 249, 30.12.2000) |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Prestrukturiranje podjetij v težavah |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči: 27 mio. EUR |
| Intenzivnost | 33 % |
| Trajanje | 1.1.2007-31.12.2009 |
| Gospodarski sektorji | — |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Gobierno regional del País Vasco |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

12.1.2007

Št. pomoči

N 777/06

Država članica

Španija

Regija

País Vasco

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Prorrogación del régimen BIDERATU de ayudas regionales a la reestructuración de PYME en crisis

Pravna podlaga

Decreto 300/2000 — (BOPV 249, 30.12.2000)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Prestrukturiranje podjetij v težavah

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči: 27 mio. EUR

Intenzivnost

33 %

Trajanje

1.1.2007-31.12.2009

Gospodarski sektorji

—

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Gobierno regional del País Vasco

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 10.2.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 30/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 30/7

---

Menjalni tečaji eura (1)

9. februarja 2007

(2007/C 30/03)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3007 |
| JPY | japonski jen | 158,06 |
| DKK | danska krona | 7,4531 |
| GBP | funt šterling | 0,66755 |
| SEK | švedska krona | 9,0933 |
| CHF | švicarski frank | 1,6249 |
| ISK | islandska krona | 88,20 |
| NOK | norveška krona | 8,1310 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CYP | ciprski funt | 0,5791 |
| CZK | češka krona | 28,245 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 253,00 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6965 |
| MTL | malteška lira | 0,4293 |
| PLN | poljski zlot | 3,8879 |
| RON | romunski leu | 3,3800 |
| SKK | slovaška krona | 34,590 |
| TRY | turška lira | 1,8209 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6751 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5296 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,1642 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,9053 |
| SGD | singapurski dolar | 1,9939 |
| KRW | južnokorejski won | 1 215,50 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,3250 |
| CNY | kitajski juan | 10,0773 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3750 |
| IDR | indonezijska rupija | 11 774,59 |
| MYR | malezijski ringit | 4,5444 |
| PHP | filipinski peso | 62,824 |
| RUB | ruski rubelj | 34,2720 |
| THB | tajski bat | 44,158 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3007

JPY

japonski jen

158,06

DKK

danska krona

7,4531

GBP

funt šterling

0,66755

SEK

švedska krona

9,0933

CHF

švicarski frank

1,6249

ISK

islandska krona

88,20

NOK

norveška krona

8,1310

BGN

lev

1,9558

CYP

ciprski funt

0,5791

CZK

češka krona

28,245

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

253,00

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6965

MTL

malteška lira

0,4293

PLN

poljski zlot

3,8879

RON

romunski leu

3,3800

SKK

slovaška krona

34,590

TRY

turška lira

1,8209

AUD

avstralski dolar

1,6751

CAD

kanadski dolar

1,5296

HKD

hongkonški dolar

10,1642

NZD

novozelandski dolar

1,9053

SGD

singapurski dolar

1,9939

KRW

južnokorejski won

1 215,50

ZAR

južnoafriški rand

9,3250

CNY

kitajski juan

10,0773

HRK

hrvaška kuna

7,3750

IDR

indonezijska rupija

11 774,59

MYR

malezijski ringit

4,5444

PHP

filipinski peso

62,824

RUB

ruski rubelj

34,2720

THB

tajski bat

44,158

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 10.2.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 30/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 30/8

---

ZELENA KNJIGA

Diplomatska in konzularna zaščita državljanov Unije v tretjih državah

(predložila Komisija)

(2007/C 30/04)

1.   UVOD

| 1.1. | Člen 20 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (v nadaljnjem besedilu ES) določa, da ima državljan Unije na ozemlju tretje države, v kateri država članica, katere državljan je, nima predstavništva ali konzulata, pravico do zaščite organov katere koli države članice, ki ima predstavništvo na kraju samem, pod enakimi pogoji, kakršni veljajo za državljane te države.
  Sklep 95/553/ES (1) vsebuje seznam možnih pomoči držav članic:






  — | pomoč v primeru odvzema prostosti ali pridržanja; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Člen 20 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (v nadaljnjem besedilu ES) določa, da ima državljan Unije na ozemlju tretje države, v kateri država članica, katere državljan je, nima predstavništva ali konzulata, pravico do zaščite organov katere koli države članice, ki ima predstavništvo na kraju samem, pod enakimi pogoji, kakršni veljajo za državljane te države.

Sklep 95/553/ES (1) vsebuje seznam možnih pomoči držav članic:

—

pomoč v primeru odvzema prostosti ali pridržanja;

| — | pomoč v primeru hudih nesreč ali hudih bolezni; |
| --- | --- |

—

pomoč v primeru hudih nesreč ali hudih bolezni;

| — | pomoč državljanu, ki je žrtev nasilnega kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

—

pomoč državljanu, ki je žrtev nasilnega kaznivega dejanja;

| — | pomoč v primeru smrti državljana; |
| --- | --- |

—

pomoč v primeru smrti državljana;

| — | pomoč državljanu v stiski ali |
| --- | --- |

—

pomoč državljanu v stiski ali

| — | repatriacija državljana v stiski. |
| --- | --- |

—

repatriacija državljana v stiski.

Poleg tega so v Sklepu določeni postopki, povezani z denarnimi posojili državljanom v stiski.

Zgoraj navedeni seznam ni izčrpen. Sklep določa, da lahko državljan zaprosi za zaščito tudi v drugih primerih, ko je treba zagotoviti takojšnjo pomoč državljanu v stiski, pod pogojem, da so države članice za to pristojne.

Poleg tega je bila v okviru Sveta EU zlasti za izmenjavo informacij o dobrih nacionalnih praksah ustanovljena delovna skupina, odgovorna za konzularno sodelovanje („COCON“). Slednja je nedavno junija 2006 pripravila smernice za zaščito evropskih državljanov v tretjih državah (2). Te smernice niso zavezujoče in se osredotočajo na izmenjavo informacij med državami članicami z namenom tesnega sodelovanja, pri katerem so udeležene delegacije Komisije (3).

| 1.2. | Komisija je iz več razlogov predložila smernice razmišljanja za okrepitev te zaščite državljanov:






  — | v členu 46 Listine o temeljnih pravicah, razglašene v Nici 7. decembra 2000, je pravica do konzularne in diplomatske zaščite določena kot temeljna pravica evropskega državljana; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Komisija je iz več razlogov predložila smernice razmišljanja za okrepitev te zaščite državljanov:

—

v členu 46 Listine o temeljnih pravicah, razglašene v Nici 7. decembra 2000, je pravica do konzularne in diplomatske zaščite določena kot temeljna pravica evropskega državljana;

| — | Sklep 95/553/ES določa, da ga je treba pregledati pet let po tem, ko je začel veljati, tj. maja 2002; |
| --- | --- |

—

Sklep 95/553/ES določa, da ga je treba pregledati pet let po tem, ko je začel veljati, tj. maja 2002;

| — | Komisija bo leta 2007 predstavila svoje 5. poročilo o državljanstvu Unije, v katerem naj bi napovedala pobude glede pravice do diplomatske in konzularne zaščite; |
| --- | --- |

—

Komisija bo leta 2007 predstavila svoje 5. poročilo o državljanstvu Unije, v katerem naj bi napovedala pobude glede pravice do diplomatske in konzularne zaščite;

| — | v Sporočilu Komisije iz junija 2006 o izvajanju Haaškega programa (4) je bilo predstavljenih nekaj predlogov glede diplomatske in konzularne zaščite; |
| --- | --- |

—

v Sporočilu Komisije iz junija 2006 o izvajanju Haaškega programa (4) je bilo predstavljenih nekaj predlogov glede diplomatske in konzularne zaščite;

| — | treba je opredeliti razmerja med konzularno in diplomatsko zaščito ter drugimi področji (civilna zaščita, ukrepanje v primeru kriz, humanitarna pomoč), kakor je to poudarjeno v poročilu, ki ga je 9. maja 2006 predstavil Michel Barnier (v nadaljnjem besedilu Poročilo Barnier) (5). |
| --- | --- |

—

treba je opredeliti razmerja med konzularno in diplomatsko zaščito ter drugimi področji (civilna zaščita, ukrepanje v primeru kriz, humanitarna pomoč), kakor je to poudarjeno v poročilu, ki ga je 9. maja 2006 predstavil Michel Barnier (v nadaljnjem besedilu Poročilo Barnier) (5).

| 1.3. | Diplomatska in konzularna zaščita se lahko nanaša na posamezne ali skupinske primere. |
| --- | --- |

1.3.

Diplomatska in konzularna zaščita se lahko nanaša na posamezne ali skupinske primere.

| 1.4. | Za obvladovanje kriznih razmer, kot so naravna nesreča, teroristično dejanje, pandemija ali vojaški spopad, je Unija oblikovala različne instrumente:






  — | mehanizem civilne zaščite, ki se lahko uporabi znotraj in zunaj Unije, |
| --- | --- | --- |

1.4.

Za obvladovanje kriznih razmer, kot so naravna nesreča, teroristično dejanje, pandemija ali vojaški spopad, je Unija oblikovala različne instrumente:

—

mehanizem civilne zaščite, ki se lahko uporabi znotraj in zunaj Unije,

| — | humanitarno pomoč civilnemu prebivalstvu, ki ga prizadene nesreča zunaj Unije, |
| --- | --- |

—

humanitarno pomoč civilnemu prebivalstvu, ki ga prizadene nesreča zunaj Unije,

| — | posebne instrumente za obvladovanje primerov kriznega upravljanja, kot je mehanizem za hitro ukrepanje, |
| --- | --- |

—

posebne instrumente za obvladovanje primerov kriznega upravljanja, kot je mehanizem za hitro ukrepanje,

| — | civilne misije kriznega upravljanja v okviru zunanje, varnostne in obrambne politike. |
| --- | --- |

—

civilne misije kriznega upravljanja v okviru zunanje, varnostne in obrambne politike.

Vsi našteti instrumenti zahtevajo tesno sodelovanje Sveta in Komisije, da se zagotovi usklajenost zunanjih dejavnosti Unije in njenih držav članic.

Ta področja ukrepanja se lahko ustrezno dopolnijo z okrepitvijo zaščite državljanov iz člena 20 ES.

| 1.5. | Člen 20 ES je še posebej pomemben zaradi izrazitega povečanja števila potovanj državljanov Unije v tretje države (6), pa tudi povečanja števila državljanov, ki imajo v teh državah svoje prebivališče. Vse države članice pa nimajo stalnega in dostopnega predstavništva v vsaki tretji državi.
  Danes obstajajo le tri države, v katerih imajo vse države članice svoja predstavništva: Ljudska republika Kitajska, Ruska federacija in Združene države Amerike, od 167 tretjih držav pa ima v 107 državah svoja predstavništva največ 10 držav članic (7). Te razmere so bile jasno izpostavljene ob cunamiju, ki je konec leta 2004 prizadel območja jugovzhodne Azije, kjer večina držav članic ni imela predstavništva v različnih državah, ki jih je zajela nesreča. Sedemnajst držav članic ima tako svoja predstavništva na Tajskem, a le šest na Šrilanki in tri v Bruneju. Med spopadi v Libanonu julija 2006 se je prav tako izkazalo, da vse države članice nimajo stalnega in dostopnega predstavništva na kraju samem. Poleg tega je Poročilo Barnier pokazalo, da je bila evropska prisotnost v državah, v katerih so bila nacionalna predstavništva včasih zelo omejena, zagotovljena z delegacijami Evropske komisije. Čeprav te delegacije nimajo konzularne pristojnosti, se lahko upoštevajo pri skupnem prizadevanju združevanja virov. |
| --- | --- |

1.5.

Člen 20 ES je še posebej pomemben zaradi izrazitega povečanja števila potovanj državljanov Unije v tretje države (6), pa tudi povečanja števila državljanov, ki imajo v teh državah svoje prebivališče. Vse države članice pa nimajo stalnega in dostopnega predstavništva v vsaki tretji državi.

Danes obstajajo le tri države, v katerih imajo vse države članice svoja predstavništva: Ljudska republika Kitajska, Ruska federacija in Združene države Amerike, od 167 tretjih držav pa ima v 107 državah svoja predstavništva največ 10 držav članic (7). Te razmere so bile jasno izpostavljene ob cunamiju, ki je konec leta 2004 prizadel območja jugovzhodne Azije, kjer večina držav članic ni imela predstavništva v različnih državah, ki jih je zajela nesreča. Sedemnajst držav članic ima tako svoja predstavništva na Tajskem, a le šest na Šrilanki in tri v Bruneju. Med spopadi v Libanonu julija 2006 se je prav tako izkazalo, da vse države članice nimajo stalnega in dostopnega predstavništva na kraju samem. Poleg tega je Poročilo Barnier pokazalo, da je bila evropska prisotnost v državah, v katerih so bila nacionalna predstavništva včasih zelo omejena, zagotovljena z delegacijami Evropske komisije. Čeprav te delegacije nimajo konzularne pristojnosti, se lahko upoštevajo pri skupnem prizadevanju združevanja virov.

| 1.6. | Ob upoštevanju omejitev konzularnih in diplomatskih mrež držav članic je očitno, da je sedanji pravni red Skupnosti premalo razvit, saj se omejuje na Sklep 95/553/ES in na izmenjavo informacij med državami članicami v okviru COCON.
  Vendar pa državljani zahtevajo, da se evropska razsežnost okrepi. V zvezi s tem so nedavni rezultati Eurobarometra na eni strani pokazali (8), da državljani ne poznajo svojih pravic, na drugi strani pa, da na tem področju od Evrope veliko pričakujejo. Poleg tega rezultati raziskave kažejo, da namerava v prihodnjih treh letih polovica oseb s prebivališčem v Uniji potovati v tretjo državo in da jih le 23 % pozna možnosti, ki jih zagotavlja člen 20 ES; hkrati pa jih 17 % meni, da je možno zaprositi za zaščito pri delegacijah Komisije.
  Nenazadnje je Komisija v svojem Sporočilu Evropskemu svetu z dne 10. maja 2006„Agenda državljanov“ (9) poudarila potrebo Unije, da na eni strani vzpostavi učinkovitejše sodelovanje na področju konzularnih zadev z namenom boljše zaščite evropskih državljanov v tretjih državah in na drugi strani vsakemu državljanu Unije omogoči, da se seznani s svojimi pravicami in jih v polni meri uživa.

  Komisija predlaga smernice za izboljšanje obveščanja državljanov in obravnavanje razširitve obsega zaščite, ki naj bi jim jo zagotovili, struktur in sredstev, s katerimi naj bi Unija razpolagala na tem področju, ter odnosov, ki naj bi se vzpostavili z organi tretjih držav. |
| --- | --- |

1.6.

Ob upoštevanju omejitev konzularnih in diplomatskih mrež držav članic je očitno, da je sedanji pravni red Skupnosti premalo razvit, saj se omejuje na Sklep 95/553/ES in na izmenjavo informacij med državami članicami v okviru COCON.

Vendar pa državljani zahtevajo, da se evropska razsežnost okrepi. V zvezi s tem so nedavni rezultati Eurobarometra na eni strani pokazali (8), da državljani ne poznajo svojih pravic, na drugi strani pa, da na tem področju od Evrope veliko pričakujejo. Poleg tega rezultati raziskave kažejo, da namerava v prihodnjih treh letih polovica oseb s prebivališčem v Uniji potovati v tretjo državo in da jih le 23 % pozna možnosti, ki jih zagotavlja člen 20 ES; hkrati pa jih 17 % meni, da je možno zaprositi za zaščito pri delegacijah Komisije.

Nenazadnje je Komisija v svojem Sporočilu Evropskemu svetu z dne 10. maja 2006„Agenda državljanov“ (9) poudarila potrebo Unije, da na eni strani vzpostavi učinkovitejše sodelovanje na področju konzularnih zadev z namenom boljše zaščite evropskih državljanov v tretjih državah in na drugi strani vsakemu državljanu Unije omogoči, da se seznani s svojimi pravicami in jih v polni meri uživa.

Komisija predlaga smernice za izboljšanje obveščanja državljanov in obravnavanje razširitve obsega zaščite, ki naj bi jim jo zagotovili, struktur in sredstev, s katerimi naj bi Unija razpolagala na tem področju, ter odnosov, ki naj bi se vzpostavili z organi tretjih držav.

2.   OBVEŠČANJE DRŽAVLJANOV

Nujno je treba zagotoviti boljše obveščanje državljanov na področju konzularne zaščite.

Komisija zato predlaga več ukrepov, med temi so nekateri kratkoročni, drugi pa zahtevajo kompleksnejše odločanje na evropski ravni.

2.1.   Obveščanje o pravici do diplomatske in konzularne zaščite

Institucije in države članice bi morale zagotoviti redno obveščanje državljanov in strokovnih krogov, ki opravljajo prevoz potnikov, kot so potovalne agencije.

To vključuje na primer razširjanje informacijskih brošur, postavitev plakatov na krajih, kot so letališča, pristanišča, postaje ali uradi za izdajo potnih listov, obveščanje na spletni strani „Europa“ ter spletnih straneh delegacij Komisije v tretjih državah. Primer so tudi telefonski klici in dopisi po elektronski pošti, ki se lahko naslovijo na EUROPE DIRECT (10) in s katerimi lahko državljani postavljajo vprašanja na področju konzularne in diplomatske zaščite v tretjih državah.

Predlagani ukrepi:

| — | razširjanje brošur, tudi v zadevnih strokovnih krogih; |
| --- | --- |

—

razširjanje brošur, tudi v zadevnih strokovnih krogih;

| — | obveščanje na spletni strani „Europa“ in spletnih straneh delegacij Komisije v tretjih državah; |
| --- | --- |

—

obveščanje na spletni strani „Europa“ in spletnih straneh delegacij Komisije v tretjih državah;

| — | postavitev plakatov na letališčih, pristaniščih, postajah ali katerem koli drugem ustreznem kraju; |
| --- | --- |

—

postavitev plakatov na letališčih, pristaniščih, postajah ali katerem koli drugem ustreznem kraju;

| — | storitve obveščanja za državljane. |
| --- | --- |

—

storitve obveščanja za državljane.

2.2.   Obveščanje o predstavništvih držav članic v tretjih državah

Državljan mora v primeru, da v namembni tretji državi ni veleposlaništva in konzulata njegove države, razpolagati s podatki o veleposlaništvih in konzulatih drugih držav članic v tej tretji državi.

Komisija meni, da bi lahko bila zadolžena za izvedbo take dejavnosti obveščanja s pomočjo držav članic. Slednje bi bile zato lahko pozvane, da Komisiji predložijo posodobljen seznam vseh svojih veleposlaništev in konzulatov v tretjih državah s potrebnimi podatki.

Predlagani ukrep:

| — | objava in posodobitev podatkov o veleposlaništvih in konzulatih držav članic v tretjih državah. |
| --- | --- |

—

objava in posodobitev podatkov o veleposlaništvih in konzulatih držav članic v tretjih državah.

2.3.   Uporaba potnega lista kot sredstva obveščanja

V Poročilu Barnier je bilo predlagano, da bi bil v vseh potnih listih natisnjen člen 20 ES.

Predsedstvo Sveta Unije je v svojem poročilu z dne 15. junija 2006, naslovljenem na Evropski svet (11), države članice pozvalo, naj v potne liste natisnejo člen 20 ES.

Komisija meni, da bi bilo to učinkovito sredstvo, s katerim bi državljane opozarjali na njihove pravice.

Predlagani ukrep:

| — | sprejetje priporočila Komisije, s katerim bi države članice pozvali, naj v potne liste natisnejo člen 20 ES. |
| --- | --- |

—

sprejetje priporočila Komisije, s katerim bi države članice pozvali, naj v potne liste natisnejo člen 20 ES.

2.4.   Turistični napotki

Da državljani ne bi potovali v tretje države, v katerih bi bila njihova varnost in zdravje lahko ogrožena, vsaka država članica izda napotke, namenjene svojim državljanom, v katerih izrazi svoje lastno zaznavanje tveganja, ki se lahko razlikuje od zaznavanja drugih držav članic, glede na svoje poznavanje zadevne države ali narave stikov, ki jih s slednjo vzdržuje (12).

Postavlja se vprašanje o proučitvi možnosti usklajene predstavitve različnih napotkov.

Z Odločbo Evropskega parlamenta in Sveta 2119/98/ES (13) in Odločbo Komisije 2000/57/ES (14) je bila na primer na ravni Skupnosti vzpostavljena mreža za spodbujanje sodelovanja, usklajevanja in izmenjave informacij, da bi se izboljšalo preprečevanje in obvladovanje nalezljivih bolezni. Informacije se nanašajo na ukrepe za javno zdravje, ki jih države članice sprejmejo za obvladovanje nevarnosti, vključno z nevarnostmi pandemije. Prenašajo se prek sistema zgodnjega obveščanja (Early Warning and Response System — EWRS).

Komisija in države članice o vsaki dogovorjeni smernici na ravni Skupnosti obvestijo tudi zadevne strokovne kroge in širšo javnost. Prav tako bo pomembno izdajati predhodne napotke o tveganjih prek ustreznega in skupnega obveščanja državljanov s strani pristojnih organov ter v skladu z obvestili, ki jih izda Evropski center za preprečevanje in nadziranje bolezni (ECDC).

Predlagani ukrep:

| — | usklajena predstavitev turističnih napotkov. |
| --- | --- |

—

usklajena predstavitev turističnih napotkov.

2.5.   Objava vseh ukrepov za izvajanje člena 20 ES

Zaradi preglednosti je treba dejansko obveščati državljane o njihovih pravicah, ki izhajajo iz člena 20 ES. Smernice, ki se nanašajo na uporabo tega člena, je treba na primer objaviti v Uradnem listu.

Predlagani ukrep:

| — | objava vseh ukrepov, povezanih z izvajanjem člena 20 ES. |
| --- | --- |

—

objava vseh ukrepov, povezanih z izvajanjem člena 20 ES.

3.   RAZŠIRITEV OBSEGA ZAŠČITE DRŽAVLJANOV

Na podlagi ugotovitve, da se zaščita ne izvaja enotno, in ker člen 20 ES vse države članice zavezuje le, da državljane Unije ščitijo pod enakimi pogoji, kakršni veljajo za državljane tiste države, se državljani Unije soočajo s tolikšnimi sistemi zaščite, kolikor je držav članic.

Ti sistemi se lahko po obsegu in pravni veljavi razlikujejo (15).

Komisija meni, da bi bilo treba razlike med posameznimi vidiki zaščite dolgoročneje proučiti za ugotovitev možnosti, da se državljanom zagotovi podobna zaščita ne glede na njihovo državljanstvo.

Zaenkrat bi bilo treba proučiti naslednje smernice:

3.1.   Zaščita evropskih državljanov, ki delajo in živijo v tretji državi

Komisija je z Odločbo 88/384/EGS o vzpostavitvi postopka za predhodno sporočanje in posvetovanje o migracijski politiki do držav nečlanic (16) uvedla postopek posvetovanja med državami članicami, med drugim za pospeševanje vključitve kar največ skupnih določb v dvostranske sporazume in izboljšanje zaščite državljanov držav članic, ki delajo in živijo v tretjih državah.

Določbe s področja zaščite državljanov EU bi bilo treba vključiti v dvostranske sporazume s tretjimi državami, da se zagotovi ta zaščita, kakor to določa člen 20 ES.

Predlagani ukrep:

| — | vključitev določb za zaščito državljanov Unije, ki delajo in živijo v tretjih državah, v dvostranske sporazume držav članic s tretjimi državami, da se zagotovi polna uporaba Odločbe 88/384/EGS. |
| --- | --- |

—

vključitev določb za zaščito državljanov Unije, ki delajo in živijo v tretjih državah, v dvostranske sporazume držav članic s tretjimi državami, da se zagotovi polna uporaba Odločbe 88/384/EGS.

3.2.   Družinski člani državljana Unije, ki nimajo državljanstva države članice

Potreba po skupni zaščiti državljanov in njihovih družinskih članov, ki nimajo državljanstva EU, se je izkazala med spopadi v Libanonu julija 2006, ko so bili preko Cipra evakuirani in repatriirani družinski člani državljanov, katerih država članica ni imela predstavništva. Treba je odpraviti velike težave, s katerimi se srečujejo državljani in njihovi družinski člani v takih okoliščinah, ter posledično določiti podrobna pravila, ki bi omogočila, da se zagotovi skupna zaščita državljana v stiski in njegovih družinskih članov, ki nimajo državljanstva države članice EU.

Predlagani ukrep:

| — | razširitev konzularne zaščite na družinske člane državljana Unije, ki imajo državljanstvo tretje države, z ustreznimi sredstvi (sprememba Sklepa 95/553/ES ali predlog Komisije na podlagi člena 22 ES). |
| --- | --- |

—

razširitev konzularne zaščite na družinske člane državljana Unije, ki imajo državljanstvo tretje države, z ustreznimi sredstvi (sprememba Sklepa 95/553/ES ali predlog Komisije na podlagi člena 22 ES).

3.3.   Identifikacija in repatriacija posmrtnih ostankov

Posledice cunamija konec leta 2004 so pokazale razsežnost problema, povezanega z identifikacijo in repatriacijo posmrtnih ostankov. Lokalni organi tretje države lahko zahtevajo vrsto formalnosti, kot na primer pridobitev posmrtnega potnega lista (ki ga izda konzularni organ) ali zdravniškega potrdila in potrdila policijskih organov, ki potrjuje smrt in vzroke smrti, spoštovanje nekaterih predpisov javnega zdravja v zvezi s krsto ali overjen prevod upravnih dokumentov.

Družine žrtev se morajo tako spoprijemati z zapletenostjo postopkov in stroški repatriacije.

Nekatere države članice so pristopile k Sporazumu Sveta Evrope o prevozu trupel z dne 26. oktobra 1973 (17), katerega namen je poenostaviti upravne formalnosti repatriacije posmrtnih ostankov. Ta instrument pa državam članicam omogoča širok prostor za presojo. Vse države članice je treba prepričati, da pristopijo k temu instrumentu, hkrati pa nadaljevati dejavnosti poenostavljanja.

Dodaten ukrep za stroške, povezane z repatriacijo posmrtnih ostankov, bi lahko bila vzpostavitev evropskega sistema za kompenzacijo.

Identifikacija posmrtnih ostankov je nujen pogoj za njihovo repatriacijo. Komisija bo v zvezi s tem spodbujala raziskave in razvoj učinkovitih sredstev, ki bi omogočala analizo DNK in bila cenejša od trenutno obstoječih.

Predlagani ukrepi:

Kratkoročni ukrepi:

| — | sprememba Sklepa 95/553/ES, da se vanj vključita identifikacija in repatriacija posmrtnih ostankov; |
| --- | --- |

—

sprememba Sklepa 95/553/ES, da se vanj vključita identifikacija in repatriacija posmrtnih ostankov;

| — | priporočilo državam članicam, ki še niso pogodbenice Sporazuma iz Strasbourga iz leta 1973, da k slednjemu pristopijo; |
| --- | --- |

—

priporočilo državam članicam, ki še niso pogodbenice Sporazuma iz Strasbourga iz leta 1973, da k slednjemu pristopijo;

Dolgoročni ukrepi:

| — | poenostavitev postopkov repatriacije posmrtnih ostankov; |
| --- | --- |

—

poenostavitev postopkov repatriacije posmrtnih ostankov;

| — | morebitna vzpostavitev evropskega sistema za kompenzacijo; |
| --- | --- |

—

morebitna vzpostavitev evropskega sistema za kompenzacijo;

| — | spodbujanje raziskav in razvoja sredstev za analizo DNK, pa tudi specializacije nekaterih evropskih laboratorijev na področju identifikacije žrtev. |
| --- | --- |

—

spodbujanje raziskav in razvoja sredstev za analizo DNK, pa tudi specializacije nekaterih evropskih laboratorijev na področju identifikacije žrtev.

3.4.   Poenostavitev postopkov, povezanih z denarnimi posojili

Sklep 95/553/ES kaže na zapletenost postopka za povračilo stroškov in posojil, izplačanih državljanu v stiski: prosilec mora od države članice, katere državljan je, pridobiti avtorizacijo in podpisati dokument, s katerim se zaveže k povračilu; država, katere državljan je, povrne vse stroške na zahtevo države, ki je zagotovila pomoč; državljan povrne svoji državi. Od državljanov nekaterih držav članic se lahko zahteva, da kot garancijo državi, ki je zagotovila pomoč, pustijo potni list.

Rešitev bi lahko bila centralizirana obravnava dokumentacije v okviru skupnega urada v tretji državi ter hkratna poenostavitev upravnih postopkov, opisanih v Sklepu 95/553/ES.

Predlagani ukrep:

| — | poenostavitev postopkov, povezanih z denarnimi posojili. |
| --- | --- |

—

poenostavitev postopkov, povezanih z denarnimi posojili.

4.   STRUKTURE IN SREDSTVA

4.1.   Ustanovitev skupnih uradov

Prošnja za zaščito ne bi smela pomeniti posebnega problema, ko gre za odpravo težav v posameznih primerih, kot je izguba dokumentov. V skupinskih primerih, ki jih povzročijo katastrofe, pandemije, teroristična dejanja ali vojaški spopadi, pa so okoliščine lahko drugačne.

V primeru prošenj za pomoč ali repatriacijo obsežnega števila državljanov, ki nimajo predstavništva svoje lastne države, bi bilo treba naloge med državami članicami pravično razdeliti. V zgoraj navedenih smernicah se je skušalo vzpostaviti takšno razdelitev.

Na takšne primere bi se lahko odzvali z ustanovitvijo skupnih uradov, ki je bila predlagana v Poročilu Barnier in povzeta v zgoraj navedenem sporočilu z dne 28. junija 2006 o izvajanju Haaškega programa (18). Evropski parlament je podprl podobne predloge (19).

Ustanovitev skupnih uradov bi omogočila zagotovitev usklajenega delovanja in prihranek pri fiksnih stroških struktur diplomatskih in konzularnih mrež držav članic.

Opravljanje funkcij v okviru teh skupnih uradov naj bi temeljilo na sistemu nadomeščanja med državami članicami, da bi se uresničili naslednji predlogi:

| — | Glede na državo in prisotnost predstavništev držav članic bi ti uradi lahko bili locirani v različnih nacionalnih predstavništvih ali veleposlaništvih ali v enem samem oziroma bi si delegacijo Komisije delili v skladu s postopki, ki jih je treba določiti. V vseh primerih bi konzularni uradniki pod nadzorom lastne države svoje funkcije opravljali v skupnih uradih. V prvi fazi bi se lahko izbrala štiri preizkusna območja, predlagana v Poročilu Barnier: Karibsko otočje, Balkan, Indijski ocean in zahodna Afrika. Ta območja so bila predlagana glede na turistično obiskanost iz Evrope, razmeroma nizko zastopanost držav članic in prisotnost delegacij Komisije, ki bi lahko zagotovile ustrezno podporo. V tem primeru bi lahko uporabili program za izmenjavo osebja med nacionalnimi diplomatskimi službami držav članic, Komisijo in sekretariatom Sveta, ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu svetu z dne 8. junija 2006 z naslovom Evropa v svetu (20). |
| --- | --- |

—

Glede na državo in prisotnost predstavništev držav članic bi ti uradi lahko bili locirani v različnih nacionalnih predstavništvih ali veleposlaništvih ali v enem samem oziroma bi si delegacijo Komisije delili v skladu s postopki, ki jih je treba določiti. V vseh primerih bi konzularni uradniki pod nadzorom lastne države svoje funkcije opravljali v skupnih uradih. V prvi fazi bi se lahko izbrala štiri preizkusna območja, predlagana v Poročilu Barnier: Karibsko otočje, Balkan, Indijski ocean in zahodna Afrika. Ta območja so bila predlagana glede na turistično obiskanost iz Evrope, razmeroma nizko zastopanost držav članic in prisotnost delegacij Komisije, ki bi lahko zagotovile ustrezno podporo. V tem primeru bi lahko uporabili program za izmenjavo osebja med nacionalnimi diplomatskimi službami držav članic, Komisijo in sekretariatom Sveta, ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu svetu z dne 8. junija 2006 z naslovom Evropa v svetu (20).

| — | Za opravljanje funkcij bi lahko države članice za državljane pripravile in objavile pravila, ki bi določala sistem nadomeščanja in razdelitev nalog ter bi se izvajala znotraj skupnega urada v vsaki tretji državi. |
| --- | --- |

—

Za opravljanje funkcij bi lahko države članice za državljane pripravile in objavile pravila, ki bi določala sistem nadomeščanja in razdelitev nalog ter bi se izvajala znotraj skupnega urada v vsaki tretji državi.

| — | Da bi se olajšale naloge skupnih uradov, bi se lahko organizirale informacijske kampanje, s katerimi bi državljane pozvali k prostovoljni prijavi, kar bi olajšalo morebitne reševalne ukrepe. |
| --- | --- |

—

Da bi se olajšale naloge skupnih uradov, bi se lahko organizirale informacijske kampanje, s katerimi bi državljane pozvali k prostovoljni prijavi, kar bi olajšalo morebitne reševalne ukrepe.

| — | V okviru skupne vizumske politike so bili sprejeti pomembni ukrepi, in sicer na podlagi sklepov Sveta o prilagoditvi Skupnih konzularnih navodil (SKN). Ti posebni ukrepi so primer dodane vrednosti, ki jo lahko prispeva Evropa. Z namenom odprave pomanjkljivosti zaradi nezadostnega števila konzularnih predstavništev v nekaterih tretjih državah je bila dodatno razširjena že obstoječa možnost, da lahko država članica v imenu druge države članice slednjo zastopa pri izdaji vizumov (21). Poleg tega so druge spremembe SKN imele za posledico okrepitev lokalnega konzularnega sodelovanja in dodelitev večje vloge temu sodelovanju pri izvajanju skupne vizumske politike (22). Komisija je pred kratkim kot nadaljevanje teh ukrepov predstavila pobude za dopolnitev obstoječega pravnega reda na tem področju. Predvsem je predlagala ustanovitev skupnih centrov za sprejem vlog za vizum (23), da se olajša uvedba biometričnih identifikatorjev in razširi področje zastopanja. Nato je predstavila predlog uredbe o vizumskem zakoniku, tj. enotnem instrumentu za pregled in združitev vseh določb, ki se nanašajo na postopke za izdajo vizumov (24). Namen predloga o zakoniku je zlasti okrepiti in prispevati k učinkovitejšemu lokalnemu konzularnemu sodelovanju na področju vizumov. Dolgoročno bo treba proučiti, kako se z napredkom pri oblikovanju skupnih uradov z vidika konzularne zaščite in pri oblikovanju skupnih centrov v okviru vizumske politike približujemo skupnemu cilju. |
| --- | --- |

—

V okviru skupne vizumske politike so bili sprejeti pomembni ukrepi, in sicer na podlagi sklepov Sveta o prilagoditvi Skupnih konzularnih navodil (SKN). Ti posebni ukrepi so primer dodane vrednosti, ki jo lahko prispeva Evropa. Z namenom odprave pomanjkljivosti zaradi nezadostnega števila konzularnih predstavništev v nekaterih tretjih državah je bila dodatno razširjena že obstoječa možnost, da lahko država članica v imenu druge države članice slednjo zastopa pri izdaji vizumov (21). Poleg tega so druge spremembe SKN imele za posledico okrepitev lokalnega konzularnega sodelovanja in dodelitev večje vloge temu sodelovanju pri izvajanju skupne vizumske politike (22). Komisija je pred kratkim kot nadaljevanje teh ukrepov predstavila pobude za dopolnitev obstoječega pravnega reda na tem področju. Predvsem je predlagala ustanovitev skupnih centrov za sprejem vlog za vizum (23), da se olajša uvedba biometričnih identifikatorjev in razširi področje zastopanja. Nato je predstavila predlog uredbe o vizumskem zakoniku, tj. enotnem instrumentu za pregled in združitev vseh določb, ki se nanašajo na postopke za izdajo vizumov (24). Namen predloga o zakoniku je zlasti okrepiti in prispevati k učinkovitejšemu lokalnemu konzularnemu sodelovanju na področju vizumov. Dolgoročno bo treba proučiti, kako se z napredkom pri oblikovanju skupnih uradov z vidika konzularne zaščite in pri oblikovanju skupnih centrov v okviru vizumske politike približujemo skupnemu cilju.

Predlagani ukrepi:

| — | ustanovitev „skupnih uradov“ najprej na Karibskem otočju in Balkanu, na področju Indijskega oceana in v Zahodni Afriki; |
| --- | --- |

—

ustanovitev „skupnih uradov“ najprej na Karibskem otočju in Balkanu, na področju Indijskega oceana in v Zahodni Afriki;

| — | objava pravil za vzpostavitev sistema nadomeščanja med državami članicami v tretjih državah; |
| --- | --- |

—

objava pravil za vzpostavitev sistema nadomeščanja med državami članicami v tretjih državah;

| — | informacijske kampanje za spodbujanje državljanov k prijavi pri skupnem uradu; |
| --- | --- |

—

informacijske kampanje za spodbujanje državljanov k prijavi pri skupnem uradu;

| — | dolgoročni ukrepi: izvajanje konzularnih funkcij, kot sta izdaja vizumov ali overjanje dokumentov, s strani skupnih uradov. |
| --- | --- |

—

dolgoročni ukrepi: izvajanje konzularnih funkcij, kot sta izdaja vizumov ali overjanje dokumentov, s strani skupnih uradov.

4.2.   Usposabljanje uradnikov držav članic

Za zagotovitev uspešnega usposabljanja, zlasti osebja „skupnih uradov“, bi lahko Komisija organizirala skupno usposabljanje za uradnike držav članic in institucij Skupnosti o kontrolah na zunanjih mejah EU, repatriaciji posmrtnih ostankov ali pravici do diplomatske in konzularne zaščite.

Predlagani ukrep:

| — | usposabljanje uradnikov držav članic in institucij Skupnosti. |
| --- | --- |

—

usposabljanje uradnikov držav članic in institucij Skupnosti.

5.   SOGLASJE ORGANOV TRETJIH DRŽAV

Uporaba člena 20 ES predvideva soglasje tretjih držav.

Splošno načelo mednarodnega prava je, da je zaščita državljana ene države s strani druge države pogojena s soglasjem tretje države (25).

Člen 20 ES določa obveznost držav članic, da začnejo mednarodna pogajanja, nujna za zagotovitev zaščite.

Vsaka država članica naj bi torej začela dvostranska pogajanja (26) s tretjimi državami. Prav tako pa bi bilo možno, da se v mešanih sporazumih, ki jih sklenejo Skupnost in njene države članice, doseže dogovor glede standardne klavzule o soglasju za diplomatsko in konzularno zaščito Skupnosti. V skladu s tovrstno klavzulo bi se tretje države strinjale, da državljanom Unije lahko pomagajo vse države članice, ki imajo predstavništvo na kraju samem.

Poseben primer je pregled ribiških plovil, ki plovejo pod zastavo določene države članice, ter aretacija kapitana in posadke plovila. Na podlagi nekaterih sporazumov o ribolovu morajo organi tretje države obvestiti delegacijo Evropske komisije na kraju samem, ki opravlja „dolžnost diplomatske zaščite“ (27), kakor poudarja sodba v zadevi „Odigitria“ (28).

Res je, da iz sodbe „Odigitria“ ni mogoče povzeti nobene splošne smernice zunaj konteksta sporazuma o ribolovu. Dolgoročno pa bi se vprašanje izvajanja te dolžnosti diplomatske zaščite lahko postavilo, če bi izhajalo iz izvajanja pristojnosti Skupnosti.

Predlagani ukrepi:

| — | vključitev klavzule o soglasju v mešane sporazume, sklenjene s tretjimi državami; |
| --- | --- |

—

vključitev klavzule o soglasju v mešane sporazume, sklenjene s tretjimi državami;

| — | dolgoročni ukrep: proučitev možnosti za pridobitev soglasja tretjih držav z namenom, da bi Unija lahko izvajala dolžnost zaščite v okviru delegacij Komisije v primerih, ki so povezani s pristojnostmi Skupnosti. |
| --- | --- |

—

dolgoročni ukrep: proučitev možnosti za pridobitev soglasja tretjih držav z namenom, da bi Unija lahko izvajala dolžnost zaščite v okviru delegacij Komisije v primerih, ki so povezani s pristojnostmi Skupnosti.

6.   SKLEP

S to zeleno knjigo Komisija predstavlja smernice razmišljanja za okrepitev pravice do diplomatske in konzularne zaščite Skupnosti. Komisija želi pred začetkom izvajanja ukrepov, ki so za to potrebni in ki zahtevajo njene pobude ali usklajevanje z državami članicami, sprožiti obsežno javno razpravo z Evropskim parlamentom in Svetom Unije, pa tudi z vsemi zainteresiranimi stranmi: državami članicami, NVO in civilno družbo ter evropskimi državljani.

V ta namen želi Komisija prejeti prispevke, ki bodo vsebovali mnenja glede zgoraj predlaganih ukrepov, in sicer do 31. marca 2007 po elektronski pošti na naslov: „JLS-diploconsul-protection@ec.europa.eu“.

Prejeti prispevki bodo objavljeni na „Your Voice in Europe“ z navedbo avtorja, razen če želijo le-ti ostati anonimni ali če zaprosijo, da se celoten njihov prispevek obravnava kot zaupen.

Ta dialog se bo zaključil z organizacijo razprave, na kateri bodo sodelovale vse zainteresirane strani.

---

(1)  Sklep predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta Evropske unije, z dne 19. decembra 1995 o zaščiti državljanov Evropske unije s strani diplomatskih in konzularnih predstavništev (UL L 314, 28.12.1995, str. 73).

(2)  Dok. Sveta Evropske unije št. 10109/06 z dne 2. junija 2006.

(3)  V skladu s smernicami mora vsaka država članica pripraviti načrt za obvladovanje kriz, s katerim bi morale biti seznanjene vse druge države članice. Prav tako se države članice poziva, da sporočajo spremembe turističnih napotkov. Države članice pa bi morale tudi spodbujati državljane Unije, da bi ti stopili v stik z veleposlaništvi in jim sporočili svoje podatke, da se omogoči uspešno izvajanje načrtov v primeru izrednih razmer.

(4)  COM(2006) 331 z dne 28. junija 2006 Izvajanje Haaškega programa: pot naprej.

(5)  Poročilo Michela Barniera predsedniku Sveta Unije in predsedniku Evropske komisije: „Za evropsko civilno zaščito: Europe aid.“

(6)  Skupina COCON je aprila 2006 ocenila, da je teh potovanj približno 180 milijonov na leto.

(7)  Dok. Sveta 15646/05 z dne 12. decembra 2005 o predstavništvu predsedstva Unije zunaj Unije, neobjavljen. Obstajajo območja, na katerih so diplomatska in konzularna predstavništva držav članic na kraju samem omejena: Srednja Amerika in Karibsko otočje (1 država članica ima na primer predstavništvo v Belizeju, 3 na Haitiju, 4 v Salvadorju, nobena pa na Bahamih), Srednja Azija (1 sama država članica v Tadžikistanu, 3 pa v Turkmenistanu); Srednja in Zahodna Afrika (1 država članica ima predstavništvo v Liberiji in Sao-Tomeju ter 3 v Maliju in v Republiki Kongo).

(8)  Eurobarometer št. 188 iz julija 2006.

(9)  COM(2006) 211 konč.

(10)  http://ec.europa.eu/europedirect/

(11)  Dok. 10551/06 z dne 15. junija 2006: Okrepitev zmogljivosti za odzivanje EU na izredne razmere in krize.

(12)  Pregleden okvir je na voljo na: http://www.travel-voyage.consilium.europa.eu.

(13)  UL L 268, 3.10.1998, str. 1.

(14)  UL L 21, 26.1.2000, str. 32.

(15)  Samo nekatere države članice na primer priznavajo pravico do pritožbe v primeru zavrnitve zaščite.

(16)  UL L 183, 14.7.1988, str. 35.

(17)  Sporazum št. 80 Serije pogodb Sveta Evrope (ratificiralo ga je 15 držav članic).

(18)  Glej opombo 4.

(19)  Resolucija z dne 5. septembra 2000 o skupni diplomaciji Skupnosti.

(20)  COM(2006) 278 konč. Evropa v svetu — nekaj praktičnih predlogov za večjo usklajenost, učinkovitost in preglednost.

(21)  Sklep Sveta 2004/15/ES z dne 22. decembra 2003 (UL L 5, 9.1.2004, str. 76).

(22)  Sklep Sveta 2002/585/ES z dne 16. julija 2002 glede sodelovanja s potovalnimi agencijami, UL L 187, 16.7.2002, str. 44, in Odločba Sveta 2004/17/ES z dne 22. decembra 2003 glede vključitve zahteve po potovalnem zavarovanju, UL L 5, 9.1.2004, str. 79.

(23)  COM(2006) 269 konč. z dne 31. maja 2006.

(24)  COM(2006) 403 konč. z dne 13. julija 2006.

(25)  Člen 45(c) in člen 46 Dunajske konvencije o diplomatskih odnosih iz leta 1961 in člen 8 Dunajske konvencije o konzularnih odnosih iz leta 1963 .

(26)  Ti sporazumi dopolnjujejo sporazume, ki jih predvideva Odločba 88/384/EGS: glej odstavek 3.1 te COM.

(27)  Na primer Sporazum med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko Slonokoščeno obalo o ribolovu (UL L 379, 31.12.1990, str. 3).

(28)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 6. julija 1995, Zadeva T-572/93.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 10.2.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 30/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 30/14

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4549 — ABN Amro/Allianz/Sdu)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 30/05)

| 1. | Komisija je 31. januarja 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji ABN AMRO Capital BO Funds B.V. („AAC“, Nizozemska), ki je del skupine ABN AMRO, in Allianz Capital Partners GmbH („ACP“, Nemčija), ki je pod nadzorom skupine Allianz, z nakupom delnic pridobita skupni nadzor nad podjetjem Sdu N.V. („Sdu“, Nizozemska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 31. januarja 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji ABN AMRO Capital BO Funds B.V. („AAC“, Nizozemska), ki je del skupine ABN AMRO, in Allianz Capital Partners GmbH („ACP“, Nemčija), ki je pod nadzorom skupine Allianz, z nakupom delnic pridobita skupni nadzor nad podjetjem Sdu N.V. („Sdu“, Nizozemska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za AAC: sklad zasebnega kapitala; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za AAC: sklad zasebnega kapitala;

| — | za SBN AMRO: finančne storitve; |
| --- | --- |

—

za SBN AMRO: finančne storitve;

| — | za ACP: finančne naložbe; |
| --- | --- |

—

za ACP: finančne naložbe;

| — | za Allianz: zavarovalništvo, upravljanje premoženja in bančništvo; |
| --- | --- |

—

za Allianz: zavarovalništvo, upravljanje premoženja in bančništvo;

| — | za Sdu: strokovne publikacije, organizacija tečajev in konferenc, visokokakovostni identifikacijski dokumenti. |
| --- | --- |

—

za Sdu: strokovne publikacije, organizacija tečajev in konferenc, visokokakovostni identifikacijski dokumenti.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4549 — ABN AMRO/Allianz/Sdu na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4549 — ABN AMRO/Allianz/Sdu na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---